# Uradni list L 247/2021

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 247 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6413. julij 2021 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 247

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6413. julij 2021

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2021/1139 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2021 o vzpostavitvi Evropskega sklada za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter spremembi Uredbe (EU) 2017/1004 | 1 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) 2021/1139 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2021 o vzpostavitvi Evropskega sklada za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter spremembi Uredbe (EU) 2017/1004

1

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1140 z dne 5. maja 2021 o spremembi Delegirane uredbe Komisije (EU) 2020/687 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta glede pravil za preprečevanje in obvladovanje nekaterih bolezni s seznama (
  1
  ) | 50 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1141 z dne 12. julija 2021 o spremembi Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 o določitvi posebnih ukrepov za obvladovanje afriške prašičje kuge (
  1
  ) | 55 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2021/1142 z dne 12. julija 2021 o dodatnem podaljšanju začasnega odstopanja od Poslovnika Sveta, uvedenega s Sklepom (EU) 2020/430 zaradi težav pri potovanjih, ki jih je povzročila pandemija COVID-19 v Uniji | 91 |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2021/1143 z dne 12. julija 2021 o misiji Evropske unije za vojaško usposabljanje v Mozambiku (EUTM Mozambique) | 93 |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2021/1144 z dne 12. julija 2021 o spremembi Sklepa 2014/512/SZVP o omejevalnih ukrepih zaradi delovanja Rusije, ki povzroča destabilizacijo razmer v Ukrajini | 99 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/1145 z dne 30. junija 2021 o uporabi Direktive 2009/103/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s preverjanji zavarovanja civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil, ki se običajno nahajajo v Črni gori in Združenem kraljestvu (
  1
  ) | 100 |

II   Nezakonodajni akti

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1140 z dne 5. maja 2021 o spremembi Delegirane uredbe Komisije (EU) 2020/687 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta glede pravil za preprečevanje in obvladovanje nekaterih bolezni s seznama (
  1
  )

1

50

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1141 z dne 12. julija 2021 o spremembi Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 o določitvi posebnih ukrepov za obvladovanje afriške prašičje kuge (
  1
  )

1

55

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2021/1142 z dne 12. julija 2021 o dodatnem podaljšanju začasnega odstopanja od Poslovnika Sveta, uvedenega s Sklepom (EU) 2020/430 zaradi težav pri potovanjih, ki jih je povzročila pandemija COVID-19 v Uniji

91

*

Sklep Sveta (SZVP) 2021/1143 z dne 12. julija 2021 o misiji Evropske unije za vojaško usposabljanje v Mozambiku (EUTM Mozambique)

93

*

Sklep Sveta (SZVP) 2021/1144 z dne 12. julija 2021 o spremembi Sklepa 2014/512/SZVP o omejevalnih ukrepih zaradi delovanja Rusije, ki povzroča destabilizacijo razmer v Ukrajini

99

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/1145 z dne 30. junija 2021 o uporabi Direktive 2009/103/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s preverjanji zavarovanja civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil, ki se običajno nahajajo v Črni gori in Združenem kraljestvu (
  1
  )

1

100

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 13.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 247/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 247/1

---

UREDBA (EU) 2021/1139 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 7. julija 2021

o vzpostavitvi Evropskega sklada za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter spremembi Uredbe (EU) 2017/1004

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 42, člena 43(2), člena 91(1), člena 100(2), člena 173(3), člena 175, člena 188, člena 192(1), člena 194(2), člena 195(2) in člena 349 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski sklad za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo (ESPRA) bi bilo treba ustanoviti za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027, da bi uskladili njegovo trajanje s trajanjem večletnega finančnega okvira (v nadaljnjem besedilu: večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027), določenega z Uredbo Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 (4). Ta uredba bi morala določiti prednostne naloge ESPRA, njegov proračun in posebna pravila za zagotavljanje financiranja Unije, ki dopolnjujejo splošna pravila, ki veljajo za ESPRA, na podlagi Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (5). Namen ESPRA bi moral biti usmerjanje finančnih sredstev iz proračuna Unije za podporo skupne ribiške politike (SRP), pomorske politike Unije in mednarodnih obveznosti Unije na področju upravljanja oceanov. Takšno financiranje je ključni dejavnik omogočanja trajnostnega ribištva in ohranjanja morskih bioloških virov, prehranske varnosti z oskrbo s proizvodi morske hrane, rasti trajnostnega modrega gospodarstva ter zdravja, varnosti, zaščite, čistosti in trajnostnega upravljanja morij in oceanov. |
| --- | --- |

(1)

Evropski sklad za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo (ESPRA) bi bilo treba ustanoviti za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027, da bi uskladili njegovo trajanje s trajanjem večletnega finančnega okvira (v nadaljnjem besedilu: večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027), določenega z Uredbo Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 (4). Ta uredba bi morala določiti prednostne naloge ESPRA, njegov proračun in posebna pravila za zagotavljanje financiranja Unije, ki dopolnjujejo splošna pravila, ki veljajo za ESPRA, na podlagi Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (5). Namen ESPRA bi moral biti usmerjanje finančnih sredstev iz proračuna Unije za podporo skupne ribiške politike (SRP), pomorske politike Unije in mednarodnih obveznosti Unije na področju upravljanja oceanov. Takšno financiranje je ključni dejavnik omogočanja trajnostnega ribištva in ohranjanja morskih bioloških virov, prehranske varnosti z oskrbo s proizvodi morske hrane, rasti trajnostnega modrega gospodarstva ter zdravja, varnosti, zaščite, čistosti in trajnostnega upravljanja morij in oceanov.

| (2) | Unija je kot globalna akterka na področju oceanov in ena od največjih svetovnih proizvajalk morske hrane v veliki meri odgovorna za zaščito, ohranjanje in trajnostno uporabo oceanov ter njihovih virov. Ohranjanje morij in oceanov je vsekakor bistvenega pomena za hitro rastoče svetovno prebivalstvo. V socialno-ekonomskem interesu Unije je tudi, da trajnostno modro gospodarstvo spodbuja naložbe, ustvarjanje delovnih mest in rast, raziskave in inovacije ter z morsko energijo prispeva k energetski varnosti. Poleg tega sta učinkovit nadzor meja in preprečevanje pomorskega kriminala na globalni ravni bistvenega pomena za varna in zaščitena morja in oceane, s čimer se obravnavajo varnostni pomisleki državljanov. |
| --- | --- |

(2)

Unija je kot globalna akterka na področju oceanov in ena od največjih svetovnih proizvajalk morske hrane v veliki meri odgovorna za zaščito, ohranjanje in trajnostno uporabo oceanov ter njihovih virov. Ohranjanje morij in oceanov je vsekakor bistvenega pomena za hitro rastoče svetovno prebivalstvo. V socialno-ekonomskem interesu Unije je tudi, da trajnostno modro gospodarstvo spodbuja naložbe, ustvarjanje delovnih mest in rast, raziskave in inovacije ter z morsko energijo prispeva k energetski varnosti. Poleg tega sta učinkovit nadzor meja in preprečevanje pomorskega kriminala na globalni ravni bistvenega pomena za varna in zaščitena morja in oceane, s čimer se obravnavajo varnostni pomisleki državljanov.

| (3) | Uredba (EU) 2021/1060 je bila sprejeta za izboljšanje usklajevanja in harmonizacijo izvajanja podpore iz skladov v okviru deljenega upravljanja (v nadaljnjem besedilu: skladi), katere glavni namen je poenostavitev izvajanja politike na usklajen način. Navedena uredba se uporablja za del ESPRA v okviru deljenega upravljanja. Skladi imajo dopolnjujoče se cilje in enak način upravljanja. Uredba (EU) 2021/1060 zato določa vrsto skupnih splošnih ciljev in splošnih načel, kot sta partnerstvo in upravljanje na več ravneh. Določa tudi skupne elemente strateškega načrtovanja in načrtovanja programov, vključno z določbami o partnerskem sporazumu, ki se sklene z vsako državo članico, ter skupen pristop k usmerjenosti v smotrnost skladov. V skladu s tem določa omogočitvene pogoje, pregled smotrnosti ter ureditve spremljanja, poročanja in ocenjevanja. Določa tudi skupne določbe glede pravil o upravičenosti, posebne ureditve pa so vzpostavljene za finančne instrumente, za uporabo InvestEU, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/523 Evropskega parlamenta in Sveta (6), za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, in finančno poslovodenje. Nekatere ureditve upravljanja in nadzora so prav tako skupne vsem skladom. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 bi bilo v partnerskem sporazumu treba opisati dopolnjevanje med skladi, vključno z ESPRA, in drugimi programi Unije. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (EU) 2021/1060 je bila sprejeta za izboljšanje usklajevanja in harmonizacijo izvajanja podpore iz skladov v okviru deljenega upravljanja (v nadaljnjem besedilu: skladi), katere glavni namen je poenostavitev izvajanja politike na usklajen način. Navedena uredba se uporablja za del ESPRA v okviru deljenega upravljanja. Skladi imajo dopolnjujoče se cilje in enak način upravljanja. Uredba (EU) 2021/1060 zato določa vrsto skupnih splošnih ciljev in splošnih načel, kot sta partnerstvo in upravljanje na več ravneh. Določa tudi skupne elemente strateškega načrtovanja in načrtovanja programov, vključno z določbami o partnerskem sporazumu, ki se sklene z vsako državo članico, ter skupen pristop k usmerjenosti v smotrnost skladov. V skladu s tem določa omogočitvene pogoje, pregled smotrnosti ter ureditve spremljanja, poročanja in ocenjevanja. Določa tudi skupne določbe glede pravil o upravičenosti, posebne ureditve pa so vzpostavljene za finančne instrumente, za uporabo InvestEU, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/523 Evropskega parlamenta in Sveta (6), za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, in finančno poslovodenje. Nekatere ureditve upravljanja in nadzora so prav tako skupne vsem skladom. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 bi bilo v partnerskem sporazumu treba opisati dopolnjevanje med skladi, vključno z ESPRA, in drugimi programi Unije.

| (4) | Za ESPRA se uporablja Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (7) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Finančna uredba določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, vključno s pravili o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, posrednem upravljanju, finančnih instrumentih, proračunskih jamstvih, finančni pomoči in o povračilu zunanjim strokovnjakom. |
| --- | --- |

(4)

Za ESPRA se uporablja Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (7) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Finančna uredba določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, vključno s pravili o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, posrednem upravljanju, finančnih instrumentih, proračunskih jamstvih, finančni pomoči in o povračilu zunanjim strokovnjakom.

| (5) | Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih Evropski parlament in Svet sprejela na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Ta pravila so določena v finančni uredbi ter določajo predvsem postopek za pripravo proračuna in njegovo izvrševanje prek nepovratnih sredstev, nagrad, posrednega upravljanja, finančnih instrumentov, proračunskih jamstev, finančne pomoči in prek povračila zunanjim strokovnjakom, obenem pa urejajo nadzorovanje odgovornosti finančnih udeležencev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, zajemajo tudi splošni režim pogojenosti za zaščito proračuna Unije. |
| --- | --- |

(5)

Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih Evropski parlament in Svet sprejela na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Ta pravila so določena v finančni uredbi ter določajo predvsem postopek za pripravo proračuna in njegovo izvrševanje prek nepovratnih sredstev, nagrad, posrednega upravljanja, finančnih instrumentov, proračunskih jamstev, finančne pomoči in prek povračila zunanjim strokovnjakom, obenem pa urejajo nadzorovanje odgovornosti finančnih udeležencev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, zajemajo tudi splošni režim pogojenosti za zaščito proračuna Unije.

| (6) | V okviru neposrednega upravljanja bi ESPRA moral razviti sinergije in dopolnjevanje z drugimi relevantnimi skladi in programi Unije. Omogočiti bi moral tudi financiranje v obliki finančnih instrumentov v okviru operacij mešanega financiranja iz Uredbe (EU) 2021/523. |
| --- | --- |

(6)

V okviru neposrednega upravljanja bi ESPRA moral razviti sinergije in dopolnjevanje z drugimi relevantnimi skladi in programi Unije. Omogočiti bi moral tudi financiranje v obliki finančnih instrumentov v okviru operacij mešanega financiranja iz Uredbe (EU) 2021/523.

| (7) | Podpora iz ESPRA bi morala imeti jasno evropsko dodano vrednost, med drugim s sorazmerno obravnavo nedelovanja trga ali suboptimalnih naložbenih razmer, pri tem pa ne bi smeli podvajati ali izrinjati zasebnega financiranja ali izkrivljati konkurence na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(7)

Podpora iz ESPRA bi morala imeti jasno evropsko dodano vrednost, med drugim s sorazmerno obravnavo nedelovanja trga ali suboptimalnih naložbenih razmer, pri tem pa ne bi smeli podvajati ali izrinjati zasebnega financiranja ali izkrivljati konkurence na notranjem trgu.

| (8) | Členi 107, 108 in 109 PDEU bi se morali uporabljati za pomoč, ki jo države članice dodelijo podjetjem v sektorju ribištva in akvakulture v skladu s to uredbo. Kljub temu se zaradi specifičnih značilnosti tega sektorja navedeni členi ne bi smeli uporabljati za izplačila, ki jih države članice izvršijo na podlagi te uredbe in ki spadajo na področje uporabe člena 42 PDEU. |
| --- | --- |

(8)

Členi 107, 108 in 109 PDEU bi se morali uporabljati za pomoč, ki jo države članice dodelijo podjetjem v sektorju ribištva in akvakulture v skladu s to uredbo. Kljub temu se zaradi specifičnih značilnosti tega sektorja navedeni členi ne bi smeli uporabljati za izplačila, ki jih države članice izvršijo na podlagi te uredbe in ki spadajo na področje uporabe člena 42 PDEU.

| (9) | Vrste financiranja in metode izvajanja iz te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi njihove zmožnosti doseganja prednostnih nalog, določenih za ukrepe, in rezultatov, pri čemer bi bilo treba upoštevati predvsem stroške kontrol, upravno breme in pričakovano tveganje neskladnosti. Pri tem bi bilo treba upoštevati tudi možnost uporabe pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter financiranja, ki ni povezano s stroški, kot je določeno v členu 125(1) finančne uredbe. |
| --- | --- |

(9)

Vrste financiranja in metode izvajanja iz te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi njihove zmožnosti doseganja prednostnih nalog, določenih za ukrepe, in rezultatov, pri čemer bi bilo treba upoštevati predvsem stroške kontrol, upravno breme in pričakovano tveganje neskladnosti. Pri tem bi bilo treba upoštevati tudi možnost uporabe pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter financiranja, ki ni povezano s stroški, kot je določeno v členu 125(1) finančne uredbe.

| (10) | Večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 določa, da mora proračun Unije še naprej zagotavljati podporo ribiški in pomorski politiki. V tekočih cenah bi moral proračun ESPRA znašati 6 108 000 000 EUR. Sredstva ESPRA bi morala biti razdeljena med deljeno ter neposredno in posredno upravljanje. 5 311 000 000 EUR bi moralo biti namenjenih podpori v okviru deljenega upravljanja, 797 000 000 EUR pa podpori v okviru neposrednega in posrednega upravljanja. Zaradi zagotavljanja stabilnosti, predvsem glede doseganja ciljev SRP, bi morala opredelitev nacionalnih dodeljenih sredstev v okviru deljenega upravljanja za programsko obdobje 2021–2027 temeljiti na deležih za obdobje 2014–2020 v skladu z Uredbo (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo (8) (ESPRA). Posebni zneski bi morali biti rezervirani za najbolj oddaljene regije, nadzor in izvrševanje ter zbiranje in obdelavo podatkov za upravljanje ribištva in znanstvene namene, medtem ko bi bilo treba zneske za določene naložbe v ribiška plovila ter za trajno in začasno prenehanje ribolovnih dejavnosti omejiti. |
| --- | --- |

(10)

Večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 določa, da mora proračun Unije še naprej zagotavljati podporo ribiški in pomorski politiki. V tekočih cenah bi moral proračun ESPRA znašati 6 108 000 000 EUR. Sredstva ESPRA bi morala biti razdeljena med deljeno ter neposredno in posredno upravljanje. 5 311 000 000 EUR bi moralo biti namenjenih podpori v okviru deljenega upravljanja, 797 000 000 EUR pa podpori v okviru neposrednega in posrednega upravljanja. Zaradi zagotavljanja stabilnosti, predvsem glede doseganja ciljev SRP, bi morala opredelitev nacionalnih dodeljenih sredstev v okviru deljenega upravljanja za programsko obdobje 2021–2027 temeljiti na deležih za obdobje 2014–2020 v skladu z Uredbo (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo (8) (ESPRA). Posebni zneski bi morali biti rezervirani za najbolj oddaljene regije, nadzor in izvrševanje ter zbiranje in obdelavo podatkov za upravljanje ribištva in znanstvene namene, medtem ko bi bilo treba zneske za določene naložbe v ribiška plovila ter za trajno in začasno prenehanje ribolovnih dejavnosti omejiti.

| (11) | Evropski pomorski sektor zaposluje več kot 5 milijonov ljudi, ki ustvarijo skoraj 750 000 000 000 EUR prometa in 218 000 000 000 EUR bruto dodane vrednosti na leto, obstajajo pa možnosti za ustvarjenje še precej več delovnih mest. Proizvodnja svetovnega oceanskega gospodarstva je trenutno ocenjena na 1 300 000 000 000 EUR, kar bi se do leta 2030 lahko več kot podvojilo. Dejstvo, da je treba doseči cilje glede emisij CO2, povečati učinkovitost rabe virov in zmanjšati okoljski odtis modrega gospodarstva, je pomembna gonilna sila za inovacije v drugih sektorjih, kot so sektor pomorske opreme, ladjedelništvo, opazovanje oceanov, poglabljanje morskega dna, zaščita obalnih območij in pomorska gradnja. Strukturni skladi Unije, predvsem Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) in ESPRA, so zagotovili naložbe v pomorsko gospodarstvo. Da bi dosegli potencial rasti pomorskega sektorja, bi lahko uporabili nova naložbena orodja, kot je InvestEU. |
| --- | --- |

(11)

Evropski pomorski sektor zaposluje več kot 5 milijonov ljudi, ki ustvarijo skoraj 750 000 000 000 EUR prometa in 218 000 000 000 EUR bruto dodane vrednosti na leto, obstajajo pa možnosti za ustvarjenje še precej več delovnih mest. Proizvodnja svetovnega oceanskega gospodarstva je trenutno ocenjena na 1 300 000 000 000 EUR, kar bi se do leta 2030 lahko več kot podvojilo. Dejstvo, da je treba doseči cilje glede emisij CO2, povečati učinkovitost rabe virov in zmanjšati okoljski odtis modrega gospodarstva, je pomembna gonilna sila za inovacije v drugih sektorjih, kot so sektor pomorske opreme, ladjedelništvo, opazovanje oceanov, poglabljanje morskega dna, zaščita obalnih območij in pomorska gradnja. Strukturni skladi Unije, predvsem Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) in ESPRA, so zagotovili naložbe v pomorsko gospodarstvo. Da bi dosegli potencial rasti pomorskega sektorja, bi lahko uporabili nova naložbena orodja, kot je InvestEU.

| (12) | ESPRA bi moral temeljiti na štirih prednostnih nalogah: spodbujanje trajnostnega ribištva ter obnova in ohranjanje vodnih bioloških virov; spodbujanje trajnostnih dejavnosti akvakulture ter predelave in trženja ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture ter s tem prispevanje k prehranski varnosti v Uniji; omogočanje trajnostnega modrega gospodarstva na obalnih, otoških in celinskih območjih ter spodbujanje razvoja ribiških in akvakulturnih skupnosti; krepitev mednarodnega upravljanja oceanov ter omogočanje varnih, zaščitenih, čistih in trajnostno upravljanih morij in oceanov. Za uresničevanje navedenih prednostnih nalog bi si bilo treba prizadevati v okviru deljenega, neposrednega in posrednega upravljanja. |
| --- | --- |

(12)

ESPRA bi moral temeljiti na štirih prednostnih nalogah: spodbujanje trajnostnega ribištva ter obnova in ohranjanje vodnih bioloških virov; spodbujanje trajnostnih dejavnosti akvakulture ter predelave in trženja ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture ter s tem prispevanje k prehranski varnosti v Uniji; omogočanje trajnostnega modrega gospodarstva na obalnih, otoških in celinskih območjih ter spodbujanje razvoja ribiških in akvakulturnih skupnosti; krepitev mednarodnega upravljanja oceanov ter omogočanje varnih, zaščitenih, čistih in trajnostno upravljanih morij in oceanov. Za uresničevanje navedenih prednostnih nalog bi si bilo treba prizadevati v okviru deljenega, neposrednega in posrednega upravljanja.

| (13) | ESPRA bi moral temeljiti na enostavni strukturi brez preveč predpisovalnega vnaprejšnjega določanja ukrepov in podrobnih pravil o upravičenosti na ravni Unije. Namesto tega bi bilo treba pri vsaki prednostni nalogi opisati široke posebne cilje. Države članice bi zato morale pripraviti svoje programe in v njih navesti najprimernejša sredstva za doseganje teh ciljev. V skladu s pravili, določenimi v tej uredbi in Uredbi (EU) 2021/1060, je mogoče podpirati različne ukrepe, ki jih v navedenih programih opredelijo države članice, če jih vključujejo posebni cilji, opredeljeni v tej uredbi. Vendar je treba določiti seznam neupravičenih operacij, da se prepreči škodljiv vpliv za ohranjanje ribolovnih virov. Poleg tega bi moral biti strog pogoj za naložbe in nadomestilo za flote njihova skladnost z ohranitvenimi cilji SRP. |
| --- | --- |

(13)

ESPRA bi moral temeljiti na enostavni strukturi brez preveč predpisovalnega vnaprejšnjega določanja ukrepov in podrobnih pravil o upravičenosti na ravni Unije. Namesto tega bi bilo treba pri vsaki prednostni nalogi opisati široke posebne cilje. Države članice bi zato morale pripraviti svoje programe in v njih navesti najprimernejša sredstva za doseganje teh ciljev. V skladu s pravili, določenimi v tej uredbi in Uredbi (EU) 2021/1060, je mogoče podpirati različne ukrepe, ki jih v navedenih programih opredelijo države članice, če jih vključujejo posebni cilji, opredeljeni v tej uredbi. Vendar je treba določiti seznam neupravičenih operacij, da se prepreči škodljiv vpliv za ohranjanje ribolovnih virov. Poleg tega bi moral biti strog pogoj za naložbe in nadomestilo za flote njihova skladnost z ohranitvenimi cilji SRP.

| (14) | Agenda Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 (v nadaljnjem besedilu: Agenda 2030) je ohranjanje in trajnostno uporabo oceanov opredelila kot enega od 17 ciljev trajnostnega razvoja in sicer cilj trajnostnega razvoja 14 („ohranjati in trajnostno uporabljati oceane, morja in morske vire za trajnostni razvoj“). Unija je popolnoma zavezana navedenemu cilju in njegovemu izvajanju. V zvezi s tem se je zavezala, da bo spodbujala trajnostno modro gospodarstvo, ki je skladno s pomorskim prostorskim načrtovanjem, ohranjanje bioloških virov in doseganje dobrega okoljskega stanja, kot je določeno v Direktivi 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9), prepovedala pa bo nekatere oblike subvencij za ribištvo, ki prispevajo k presežni zmogljivosti in prelovu, odpravila subvencije, ki prispevajo k nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, ter da ne bo uvajala novih tovrstnih subvencij. Zadnji rezultati bi morali temeljiti na pogajanjih v okviru Svetovne trgovinske organizacije (STO) o subvencijah za ribištvo. Poleg tega se je Unija med pogajanji v okviru STO na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju leta 2002 in na konferenci Združenih narodov o trajnostnem razvoju leta 2012 (Rio+20) zavezala, da bo odpravila subvencije, ki prispevajo k presežni zmogljivosti v ribištvu in prelovu. |
| --- | --- |

(14)

Agenda Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 (v nadaljnjem besedilu: Agenda 2030) je ohranjanje in trajnostno uporabo oceanov opredelila kot enega od 17 ciljev trajnostnega razvoja in sicer cilj trajnostnega razvoja 14 („ohranjati in trajnostno uporabljati oceane, morja in morske vire za trajnostni razvoj“). Unija je popolnoma zavezana navedenemu cilju in njegovemu izvajanju. V zvezi s tem se je zavezala, da bo spodbujala trajnostno modro gospodarstvo, ki je skladno s pomorskim prostorskim načrtovanjem, ohranjanje bioloških virov in doseganje dobrega okoljskega stanja, kot je določeno v Direktivi 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9), prepovedala pa bo nekatere oblike subvencij za ribištvo, ki prispevajo k presežni zmogljivosti in prelovu, odpravila subvencije, ki prispevajo k nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, ter da ne bo uvajala novih tovrstnih subvencij. Zadnji rezultati bi morali temeljiti na pogajanjih v okviru Svetovne trgovinske organizacije (STO) o subvencijah za ribištvo. Poleg tega se je Unija med pogajanji v okviru STO na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju leta 2002 in na konferenci Združenih narodov o trajnostnem razvoju leta 2012 (Rio+20) zavezala, da bo odpravila subvencije, ki prispevajo k presežni zmogljivosti v ribištvu in prelovu.

| (15) | Glede na pomen obvladovanja podnebnih sprememb skladno z zavezami, ki jih je Unija prevzela v zvezi z izvajanjem Pariškega sporazuma, in zavezo ciljem Združenih narodov glede trajnostnega razvoja bi morali ukrepi v okviru te uredbe prispevati k uresničitvi cilja, da se 30 % vseh izdatkov v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 porabi za širše upoštevanje podnebnih ciljev, ter, oziraje se na obstoječa prekrivanja med podnebnimi cilji in cilji na področju biotske raznovrstnosti, k ambiciji, da se za cilje na področju biotske raznovrstnosti v letu 2024 nameni 7,5 % letne porabe v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, v letih 2026 in 2027 pa 10 % letne porabe v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027. |
| --- | --- |

(15)

Glede na pomen obvladovanja podnebnih sprememb skladno z zavezami, ki jih je Unija prevzela v zvezi z izvajanjem Pariškega sporazuma, in zavezo ciljem Združenih narodov glede trajnostnega razvoja bi morali ukrepi v okviru te uredbe prispevati k uresničitvi cilja, da se 30 % vseh izdatkov v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 porabi za širše upoštevanje podnebnih ciljev, ter, oziraje se na obstoječa prekrivanja med podnebnimi cilji in cilji na področju biotske raznovrstnosti, k ambiciji, da se za cilje na področju biotske raznovrstnosti v letu 2024 nameni 7,5 % letne porabe v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, v letih 2026 in 2027 pa 10 % letne porabe v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027.

| (16) | ESPRA bi moral prispevati k doseganju okoljskih ciljev Unije in ciljev Unije v zvezi z blažitvijo podnebnih sprememb in prilagajanjem nanje. Ta prispevek bi bilo treba spremljati z uporabo okoljskih in podnebnih označevalcev Unije ter o njem redno poročati v skladu z Uredbo (EU) 2021/1060. |
| --- | --- |

(16)

ESPRA bi moral prispevati k doseganju okoljskih ciljev Unije in ciljev Unije v zvezi z blažitvijo podnebnih sprememb in prilagajanjem nanje. Ta prispevek bi bilo treba spremljati z uporabo okoljskih in podnebnih označevalcev Unije ter o njem redno poročati v skladu z Uredbo (EU) 2021/1060.

| (17) | V skladu s členom 42 Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (10) bi moral biti pogoj za finančno pomoč Unije iz ESPRA skladnost s pravili SRP. Vloge gospodarskih subjektov, ki so huje kršili pravila SRP, ne bi smele biti dopustne. |
| --- | --- |

(17)

V skladu s členom 42 Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (10) bi moral biti pogoj za finančno pomoč Unije iz ESPRA skladnost s pravili SRP. Vloge gospodarskih subjektov, ki so huje kršili pravila SRP, ne bi smele biti dopustne.

| (18) | Za obravnavanje posebnih pogojev v okviru SRP iz Uredbe (EU) št. 1380/2013 ter prispevanje k skladnosti s pravili SRP bi bilo treba pravila o prekinitvi, začasni ustavitvi in finančnih popravkih iz Uredbe (EU) 2021/1060 dopolniti z dodatnimi določbami. Kadar država članica ne izpolnjuje obveznosti v okviru SRP ali če ima Komisija dokaze, na podlagi katerih je verjetno takšno neizpolnjevanje obveznosti, bi moralo biti Komisiji kot previdnostni ukrep dovoljeno, da prekine roke plačil. Poleg možnosti prekinitve roka plačila in za preprečitev očitnega tveganja izplačila neupravičenih izdatkov bi morala imeti Komisija možnost, da začasno ustavi plačila in v primeru hude kršitve pravil SRP državi članici naloži finančne popravke. |
| --- | --- |

(18)

Za obravnavanje posebnih pogojev v okviru SRP iz Uredbe (EU) št. 1380/2013 ter prispevanje k skladnosti s pravili SRP bi bilo treba pravila o prekinitvi, začasni ustavitvi in finančnih popravkih iz Uredbe (EU) 2021/1060 dopolniti z dodatnimi določbami. Kadar država članica ne izpolnjuje obveznosti v okviru SRP ali če ima Komisija dokaze, na podlagi katerih je verjetno takšno neizpolnjevanje obveznosti, bi moralo biti Komisiji kot previdnostni ukrep dovoljeno, da prekine roke plačil. Poleg možnosti prekinitve roka plačila in za preprečitev očitnega tveganja izplačila neupravičenih izdatkov bi morala imeti Komisija možnost, da začasno ustavi plačila in v primeru hude kršitve pravil SRP državi članici naloži finančne popravke.

| (19) | V zadnjih letih so bili sprejeti ukrepi, da bi staleži rib ponovno dosegli zdravo raven, da bi se povečala donosnost ribiške panoge Unije in da bi se ohranili morski ekosistemi. Vendar še vedno ostajajo znatni izzivi, da bi v celoti dosegli socialno-ekonomske in okoljske cilje SRP, zlasti cilje obnavljanja in ohranjanja populacij lovljenih vrst nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos, odpravo naključnega ulova in vzpostavitev območij obnove staležev rib. Za uresničenje teh ciljev je nujno, da se podpora nadaljuje tudi po letu 2020, predvsem za morske bazene, kjer je napredek počasnejši. |
| --- | --- |

(19)

V zadnjih letih so bili sprejeti ukrepi, da bi staleži rib ponovno dosegli zdravo raven, da bi se povečala donosnost ribiške panoge Unije in da bi se ohranili morski ekosistemi. Vendar še vedno ostajajo znatni izzivi, da bi v celoti dosegli socialno-ekonomske in okoljske cilje SRP, zlasti cilje obnavljanja in ohranjanja populacij lovljenih vrst nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos, odpravo naključnega ulova in vzpostavitev območij obnove staležev rib. Za uresničenje teh ciljev je nujno, da se podpora nadaljuje tudi po letu 2020, predvsem za morske bazene, kjer je napredek počasnejši.

| (20) | ESPRA bi moral prispevati k doseganju okoljskih, gospodarskih, socialnih in zaposlitvenih ciljev SRP, kot so določeni v členu 2 Uredbe (EU) št. 1380/2013, zlasti ciljev obnavljanja in ohranjanja populacij lovljenih vrst nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos, preprečevanju in zmanjševanju, kolikor je mogoče, neželenega ulova in zmanjšanju negativnih vplivov ribolovnih dejavnosti na morski ekosistem. S takšno podporo bi bilo treba zagotoviti, da so ribolovne dejavnosti dolgoročno okoljsko trajnostne in se upravljajo na način, ki je skladen s cilji iz člena 2 Uredbe (EU) št. 1380/2013, da se dosežejo gospodarske, socialne in zaposlitvene koristi, prispeva k zanesljivi preskrbi s zdravo hrano in prispeva k primernemu življenjskemu standardu tistih, ki so odvisni od ribolovnih dejavnosti, zavedajoč se priobalnega ribolova in socialno-ekonomskih vidikov. Navedena podpora bi morala vključevati inovacije in naložbe v nizkoogljične ribolovne prakse in tehnike z majhnim vplivom, ki so selektivne in odporne proti podnebnim spremembam. |
| --- | --- |

(20)

ESPRA bi moral prispevati k doseganju okoljskih, gospodarskih, socialnih in zaposlitvenih ciljev SRP, kot so določeni v členu 2 Uredbe (EU) št. 1380/2013, zlasti ciljev obnavljanja in ohranjanja populacij lovljenih vrst nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos, preprečevanju in zmanjševanju, kolikor je mogoče, neželenega ulova in zmanjšanju negativnih vplivov ribolovnih dejavnosti na morski ekosistem. S takšno podporo bi bilo treba zagotoviti, da so ribolovne dejavnosti dolgoročno okoljsko trajnostne in se upravljajo na način, ki je skladen s cilji iz člena 2 Uredbe (EU) št. 1380/2013, da se dosežejo gospodarske, socialne in zaposlitvene koristi, prispeva k zanesljivi preskrbi s zdravo hrano in prispeva k primernemu življenjskemu standardu tistih, ki so odvisni od ribolovnih dejavnosti, zavedajoč se priobalnega ribolova in socialno-ekonomskih vidikov. Navedena podpora bi morala vključevati inovacije in naložbe v nizkoogljične ribolovne prakse in tehnike z majhnim vplivom, ki so selektivne in odporne proti podnebnim spremembam.

| (21) | Ribištvo je bistvenega pomena za preživetje in kulturno dediščino številnih obalnih skupnosti v Uniji, predvsem tistih, v katerih ima pomembno vlogo mali priobalni ribolov. Ker je povprečna starost v številnih ribiških skupnostih več kot 50 let, sta generacijska pomladitev in diverzifikacija dejavnosti še vedno izziv. Konkretno, začetek in razvoj novih gospodarskih dejavnosti v ribiškem sektorju je velik finančni izziv za mlade ribiče, kar bi bilo treba upoštevati pri dodeljevanju in usmerjanju sredstev iz ESPRA. Takšen razvoj je ključen za konkurenčnost ribiškega sektorja v Uniji. Zato bi bilo treba mladim ribičem, ki začenjajo v ribolovnem poklicu, zagotoviti podporo in jim s tem olajšati vzpostavitev dejavnosti. Za uspešnost novih gospodarskih dejavnosti, ki bi jih podpirali v okviru ESPRA, bi bilo treba podporo vezati na pridobitev ustreznih izkušenj in kvalifikacij. Kadar se podpora za zagon dejavnosti dodeli za nakup ribiškega plovila, bi morala prispevati le k nakupu prvega ribiškega plovila ali njegovega kontrolnega deleža. |
| --- | --- |

(21)

Ribištvo je bistvenega pomena za preživetje in kulturno dediščino številnih obalnih skupnosti v Uniji, predvsem tistih, v katerih ima pomembno vlogo mali priobalni ribolov. Ker je povprečna starost v številnih ribiških skupnostih več kot 50 let, sta generacijska pomladitev in diverzifikacija dejavnosti še vedno izziv. Konkretno, začetek in razvoj novih gospodarskih dejavnosti v ribiškem sektorju je velik finančni izziv za mlade ribiče, kar bi bilo treba upoštevati pri dodeljevanju in usmerjanju sredstev iz ESPRA. Takšen razvoj je ključen za konkurenčnost ribiškega sektorja v Uniji. Zato bi bilo treba mladim ribičem, ki začenjajo v ribolovnem poklicu, zagotoviti podporo in jim s tem olajšati vzpostavitev dejavnosti. Za uspešnost novih gospodarskih dejavnosti, ki bi jih podpirali v okviru ESPRA, bi bilo treba podporo vezati na pridobitev ustreznih izkušenj in kvalifikacij. Kadar se podpora za zagon dejavnosti dodeli za nakup ribiškega plovila, bi morala prispevati le k nakupu prvega ribiškega plovila ali njegovega kontrolnega deleža.

| (22) | Preprečevanje nezaželenega ulova je eden od glavnih izzivov SRP. V tej zvezi pravna obveznost iztovarjanja celotnega ulova pomeni znatne in pomembne spremembe ribolovnih praks za sektor, včasih z znatnimi finančnimi stroški. Zato bi ESPRA moral imeti možnost podpirati inovacije in naložbe, ki prispevajo k izvajanju obveznosti iztovarjanja v celoti, ter razvoj in izvajanje ohranitvenih ukrepov, ki prispevajo k selektivnosti. Moralo bi biti mogoče, da se za naložbe v selektivno ribolovno orodje, izboljševanje pristaniške infrastrukture in trženje nenamernega ulova odobri višja stopnja intenzivnosti pomoči od tiste, ki se uporablja za druge operacije. Prav tako bi moralo biti mogoče, da se za načrtovanje, razvoj, spremljanje, ocenjevanje in upravljanje preglednih sistemov za izmenjavo ribolovnih možnosti med državami članicami („menjava kvot“) odobri najvišja 100-odstotna stopnja intenzivnosti pomoči, da bi se zmanjšal pojav vrst, ki omejujejo ribolov, ki je posledica obveznosti iztovarjanja. |
| --- | --- |

(22)

Preprečevanje nezaželenega ulova je eden od glavnih izzivov SRP. V tej zvezi pravna obveznost iztovarjanja celotnega ulova pomeni znatne in pomembne spremembe ribolovnih praks za sektor, včasih z znatnimi finančnimi stroški. Zato bi ESPRA moral imeti možnost podpirati inovacije in naložbe, ki prispevajo k izvajanju obveznosti iztovarjanja v celoti, ter razvoj in izvajanje ohranitvenih ukrepov, ki prispevajo k selektivnosti. Moralo bi biti mogoče, da se za naložbe v selektivno ribolovno orodje, izboljševanje pristaniške infrastrukture in trženje nenamernega ulova odobri višja stopnja intenzivnosti pomoči od tiste, ki se uporablja za druge operacije. Prav tako bi moralo biti mogoče, da se za načrtovanje, razvoj, spremljanje, ocenjevanje in upravljanje preglednih sistemov za izmenjavo ribolovnih možnosti med državami članicami („menjava kvot“) odobri najvišja 100-odstotna stopnja intenzivnosti pomoči, da bi se zmanjšal pojav vrst, ki omejujejo ribolov, ki je posledica obveznosti iztovarjanja.

| (23) | ESPRA bi moral imeti možnost podpirati inovacije in naložbe v ribiška plovila Unije. Ta podpora bi morala vključevati ukrepe za izboljšanje zdravja, varnosti in delovnih pogojev, energetske učinkovitosti in kakovosti ulova. Ne bi smela vključevati nakupa opreme, ki povečuje zmožnost ribiškega plovila za iskanje rib. Takšna podpora prav tako ne bi smela povzročiti povečanja ribolovne zmogljivosti posameznega plovila, razen če je ta neposredna posledica povečanja bruto tonaže ribiškega plovila, ki je potrebno za izboljšanje varnosti, delovnih pogojev ali energetske učinkovitosti. V teh primerih bi bilo treba povečanje ribolovne zmogljivosti posameznega plovila nadomestiti s predhodnim umikom vsaj enake količine ribolovne zmogljivosti brez državne pomoči iz istega segmenta flote ali segmenta flote, v katerem ribolovna zmogljivost ni v ravnovesju z razpoložljivimi ribolovnimi možnostmi, da se ne bi povečala ribolovna zmogljivost na ravni flote. Poleg tega se podpora ne bi smela dodeliti zgolj za izpolnjevanje zahtev, ki so obvezne v skladu s pravom Unije, z izjemo zahtev, ki jih država članica naloži za uveljavitev neobveznih določb iz Direktive Sveta (EU) 2017/159 (11), ter v zvezi z nakupom, namestitvijo in upravljanjem določene opreme za namene nadzora. S strukturo brez predpisovalnih ukrepov bi bile za določitev natančnih pravil o upravičenosti za navedene naložbe odgovorne države članice. Za zdravje, varnost in delovne pogoje na ribiških plovilih bi bilo treba dovoliti višjo stopnjo intenzivnosti pomoči, kot se uporablja za druge operacije. |
| --- | --- |

(23)

ESPRA bi moral imeti možnost podpirati inovacije in naložbe v ribiška plovila Unije. Ta podpora bi morala vključevati ukrepe za izboljšanje zdravja, varnosti in delovnih pogojev, energetske učinkovitosti in kakovosti ulova. Ne bi smela vključevati nakupa opreme, ki povečuje zmožnost ribiškega plovila za iskanje rib. Takšna podpora prav tako ne bi smela povzročiti povečanja ribolovne zmogljivosti posameznega plovila, razen če je ta neposredna posledica povečanja bruto tonaže ribiškega plovila, ki je potrebno za izboljšanje varnosti, delovnih pogojev ali energetske učinkovitosti. V teh primerih bi bilo treba povečanje ribolovne zmogljivosti posameznega plovila nadomestiti s predhodnim umikom vsaj enake količine ribolovne zmogljivosti brez državne pomoči iz istega segmenta flote ali segmenta flote, v katerem ribolovna zmogljivost ni v ravnovesju z razpoložljivimi ribolovnimi možnostmi, da se ne bi povečala ribolovna zmogljivost na ravni flote. Poleg tega se podpora ne bi smela dodeliti zgolj za izpolnjevanje zahtev, ki so obvezne v skladu s pravom Unije, z izjemo zahtev, ki jih država članica naloži za uveljavitev neobveznih določb iz Direktive Sveta (EU) 2017/159 (11), ter v zvezi z nakupom, namestitvijo in upravljanjem določene opreme za namene nadzora. S strukturo brez predpisovalnih ukrepov bi bile za določitev natančnih pravil o upravičenosti za navedene naložbe odgovorne države članice. Za zdravje, varnost in delovne pogoje na ribiških plovilih bi bilo treba dovoliti višjo stopnjo intenzivnosti pomoči, kot se uporablja za druge operacije.

| (24) | Treba je določiti posebna pravila o upravičenosti za nekatere druge naložbe v ribiško floto, ki jih podpira ESPRA, da se prepreči, da bi te naložbe prispevale k presežni zmogljivosti ali prelovu. Konkretno, pri podpori mlademu ribiču za prvi nakup rabljenega plovila ter za zamenjavo ali posodobitev motorja ribiškega plovila morajo biti prav tako izpolnjeni pogoji, vključno s tem, da plovilo pripada segmentu flote, ki je v ravnovesju z ribolovnimi možnostmi, ki so na voljo temu segmentu, in da novi ali posodobljeni motor nima večje moči v kilovatih (kW) kot motor, ki se zamenja. |
| --- | --- |

(24)

Treba je določiti posebna pravila o upravičenosti za nekatere druge naložbe v ribiško floto, ki jih podpira ESPRA, da se prepreči, da bi te naložbe prispevale k presežni zmogljivosti ali prelovu. Konkretno, pri podpori mlademu ribiču za prvi nakup rabljenega plovila ter za zamenjavo ali posodobitev motorja ribiškega plovila morajo biti prav tako izpolnjeni pogoji, vključno s tem, da plovilo pripada segmentu flote, ki je v ravnovesju z ribolovnimi možnostmi, ki so na voljo temu segmentu, in da novi ali posodobljeni motor nima večje moči v kilovatih (kW) kot motor, ki se zamenja.

| (25) | Naložbe v človeški kapital so bistvenega pomena za konkurenčnost in gospodarsko uspešnost ribiškega in pomorskega sektorja ter sektorja akvakulture. Zato bi ESPRA moral imeti možnost podpirati svetovalne storitve, sodelovanje med znanstveniki in ribiči, poklicno usposabljanje, vseživljenjsko učenje ter spodbujanje socialnega dialoga in razširjanja znanja. |
| --- | --- |

(25)

Naložbe v človeški kapital so bistvenega pomena za konkurenčnost in gospodarsko uspešnost ribiškega in pomorskega sektorja ter sektorja akvakulture. Zato bi ESPRA moral imeti možnost podpirati svetovalne storitve, sodelovanje med znanstveniki in ribiči, poklicno usposabljanje, vseživljenjsko učenje ter spodbujanje socialnega dialoga in razširjanja znanja.

| (26) | Nadzor ribištva je izredno pomemben za izvajanje SRP. Zato bi ESPRA moral imeti možnost v okviru deljenega upravljanja podpirati razvoj in izvajanje sistema Unije za nadzor ribištva, kot je določen v Uredbi Sveta (ES) št. 1224/2009 (12). Nekatere obveznosti, ki so določene v navedeni uredbi, in sicer obvezni sistemi za sledenje plovilom in elektronski sistemi poročanja, obvezni elektronski sistemi za daljinsko spremljanje ter obvezno neprekinjeno merjenje in beleženje pogonske moči motorja, upravičujejo posebno podporo iz ESPRA. Poleg tega bi bilo mogoče naložbe držav članic v nadzorna sredstva uporabiti tudi za pomorski nadzor in sodelovanje na področju nalog obalne straže. |
| --- | --- |

(26)

Nadzor ribištva je izredno pomemben za izvajanje SRP. Zato bi ESPRA moral imeti možnost v okviru deljenega upravljanja podpirati razvoj in izvajanje sistema Unije za nadzor ribištva, kot je določen v Uredbi Sveta (ES) št. 1224/2009 (12). Nekatere obveznosti, ki so določene v navedeni uredbi, in sicer obvezni sistemi za sledenje plovilom in elektronski sistemi poročanja, obvezni elektronski sistemi za daljinsko spremljanje ter obvezno neprekinjeno merjenje in beleženje pogonske moči motorja, upravičujejo posebno podporo iz ESPRA. Poleg tega bi bilo mogoče naložbe držav članic v nadzorna sredstva uporabiti tudi za pomorski nadzor in sodelovanje na področju nalog obalne straže.

| (27) | Uspešnost SRP je odvisna od razpoložljivosti znanstvenega svetovanja za upravljanje ribištva in s tem od razpoložljivosti podatkov o ribištvu. Glede na izzive in stroške pridobivanja zanesljivih in popolnih podatkov je treba podpreti ukrepe držav članic za zbiranje in obdelavo podatkov v skladu z Uredbo (EU) 2017/1004 Evropskega parlamenta in Sveta (13) ter prispevati k najboljšemu razpoložljivemu znanstvenemu svetovanju. Ta podpora bi morala omogočiti sinergije z zbiranjem in obdelavo drugih vrst podatkov o morju. |
| --- | --- |

(27)

Uspešnost SRP je odvisna od razpoložljivosti znanstvenega svetovanja za upravljanje ribištva in s tem od razpoložljivosti podatkov o ribištvu. Glede na izzive in stroške pridobivanja zanesljivih in popolnih podatkov je treba podpreti ukrepe držav članic za zbiranje in obdelavo podatkov v skladu z Uredbo (EU) 2017/1004 Evropskega parlamenta in Sveta (13) ter prispevati k najboljšemu razpoložljivemu znanstvenemu svetovanju. Ta podpora bi morala omogočiti sinergije z zbiranjem in obdelavo drugih vrst podatkov o morju.

| (28) | ESPRA bi moral podpirati učinkovito izvajanje in upravljanje SRP, ki temelji na znanju, v okviru posrednega in neposrednega upravljanja, in sicer z zagotavljanjem znanstvenega svetovanja, regionalnim sodelovanjem pri ohranitvenih ukrepih, razvojem in izvajanjem sistema Unije za nadzor ribištva, delovanjem svetovalnih svetov in prostovoljnimi prispevki mednarodnim organizacijam. |
| --- | --- |

(28)

ESPRA bi moral podpirati učinkovito izvajanje in upravljanje SRP, ki temelji na znanju, v okviru posrednega in neposrednega upravljanja, in sicer z zagotavljanjem znanstvenega svetovanja, regionalnim sodelovanjem pri ohranitvenih ukrepih, razvojem in izvajanjem sistema Unije za nadzor ribištva, delovanjem svetovalnih svetov in prostovoljnimi prispevki mednarodnim organizacijam.

| (29) | Da bi okrepili gospodarsko, socialno in okoljsko trajnostne ribolovne dejavnosti, bi ESPRA moral imeti možnost podpirati operacije za upravljanje ribištva in ribiških flot v skladu s členoma 22 in 23 in Prilogo II Uredbe (EU) št. 1380/2013, pa tudi prizadevanja držav članic za optimizacijo dodeljevanja njihovih razpoložljivih ribolovnih zmogljivosti, pri čemer se upoštevajo potrebe njihovih flot, ne da bi se pri tem povečala njihova skupna ribolovna zmogljivost. |
| --- | --- |

(29)

Da bi okrepili gospodarsko, socialno in okoljsko trajnostne ribolovne dejavnosti, bi ESPRA moral imeti možnost podpirati operacije za upravljanje ribištva in ribiških flot v skladu s členoma 22 in 23 in Prilogo II Uredbe (EU) št. 1380/2013, pa tudi prizadevanja držav članic za optimizacijo dodeljevanja njihovih razpoložljivih ribolovnih zmogljivosti, pri čemer se upoštevajo potrebe njihovih flot, ne da bi se pri tem povečala njihova skupna ribolovna zmogljivost.

| (30) | Glede na izzive pri doseganju ohranitvenih ciljev SRP je podpora za prilagajanje flot v nekaterih segmentih flote in morskih bazenih včasih še vedno potrebna. Takšna podpora bi morala biti močno usmerjena v boljše upravljanje flot in ohranjanje in trajnostno izkoriščanje morskih bioloških virov ter namenjena doseganju ravnovesja med ribolovno zmogljivostjo in razpoložljivimi ribolovnimi možnostmi. Zato bi ESPRA moral imeti možnost podpirati trajno prenehanje ribolovnih dejavnosti v segmentih flot, v katerih ribolovna zmogljivost ni v ravnovesju z razpoložljivimi ribolovnimi možnostmi. Takšna podpora bi morala biti instrument akcijskih načrtov za prilagoditve segmentov flot, pri katerih je bila ugotovljena strukturna presežna zmogljivost, kot je določeno v členu 22(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013, izvajati pa bi se morala v okviru razreza ribiških plovil ali njihovega umika iz obratovanja in naknadnega opremljanja za druge dejavnosti. Kadar bi naknadno opremljanje privedlo do povečanega pritiska rekreacijskega ribolova na morski ekosistem, bi se podpora morala dodeliti le, če je v skladu s SRP in cilji ustreznih večletnih načrtov. |
| --- | --- |

(30)

Glede na izzive pri doseganju ohranitvenih ciljev SRP je podpora za prilagajanje flot v nekaterih segmentih flote in morskih bazenih včasih še vedno potrebna. Takšna podpora bi morala biti močno usmerjena v boljše upravljanje flot in ohranjanje in trajnostno izkoriščanje morskih bioloških virov ter namenjena doseganju ravnovesja med ribolovno zmogljivostjo in razpoložljivimi ribolovnimi možnostmi. Zato bi ESPRA moral imeti možnost podpirati trajno prenehanje ribolovnih dejavnosti v segmentih flot, v katerih ribolovna zmogljivost ni v ravnovesju z razpoložljivimi ribolovnimi možnostmi. Takšna podpora bi morala biti instrument akcijskih načrtov za prilagoditve segmentov flot, pri katerih je bila ugotovljena strukturna presežna zmogljivost, kot je določeno v členu 22(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013, izvajati pa bi se morala v okviru razreza ribiških plovil ali njihovega umika iz obratovanja in naknadnega opremljanja za druge dejavnosti. Kadar bi naknadno opremljanje privedlo do povečanega pritiska rekreacijskega ribolova na morski ekosistem, bi se podpora morala dodeliti le, če je v skladu s SRP in cilji ustreznih večletnih načrtov.

| (31) | Da bi ESPRA prispeval k ohranitvenim ciljem SRP ali ublažil nekatere izjemne okoliščine, bi moralo biti z njegovimi sredstvi mogoče podpreti nadomestilo za začasno prenehanje ribolovnih dejavnosti, ki ga povzročijo izvajanje nekaterih ohranitvenih ukrepov, izvajanje nujnih ukrepov, prekinitev izvajanja sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu zaradi višje sile, naravna nesreča, okoljska nesreča ali zdravstvena kriza. Podporo v primeru začasnega prenehanja zaradi ohranitvenih ukrepov bi bilo treba dodeliti le, kadar je na podlagi znanstvenega mnenja za doseganje ciljev iz člena 2(2) in točke (a) člena 2(5) Uredbe (EU) št. 1380/2013 potrebno zmanjšanje ribolovnega napora. |
| --- | --- |

(31)

Da bi ESPRA prispeval k ohranitvenim ciljem SRP ali ublažil nekatere izjemne okoliščine, bi moralo biti z njegovimi sredstvi mogoče podpreti nadomestilo za začasno prenehanje ribolovnih dejavnosti, ki ga povzročijo izvajanje nekaterih ohranitvenih ukrepov, izvajanje nujnih ukrepov, prekinitev izvajanja sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu zaradi višje sile, naravna nesreča, okoljska nesreča ali zdravstvena kriza. Podporo v primeru začasnega prenehanja zaradi ohranitvenih ukrepov bi bilo treba dodeliti le, kadar je na podlagi znanstvenega mnenja za doseganje ciljev iz člena 2(2) in točke (a) člena 2(5) Uredbe (EU) št. 1380/2013 potrebno zmanjšanje ribolovnega napora.

| (32) | Glede na to, da so ribiči izpostavljeni vse večjim gospodarskim in okoljskim tveganjem, med drugim zaradi podnebnih sprememb in nestanovitnosti cen, bi ESPRA moral imeti možnost podpirati ukrepe, ki krepijo odpornost ribiškega sektorja, tudi prek vzajemnih skladov, zavarovalnih instrumentov ali drugih kolektivnih shem, ki krepijo zmogljivost sektorja za obvladovanje tveganj in odzivanje na neželene dogodke. |
| --- | --- |

(32)

Glede na to, da so ribiči izpostavljeni vse večjim gospodarskim in okoljskim tveganjem, med drugim zaradi podnebnih sprememb in nestanovitnosti cen, bi ESPRA moral imeti možnost podpirati ukrepe, ki krepijo odpornost ribiškega sektorja, tudi prek vzajemnih skladov, zavarovalnih instrumentov ali drugih kolektivnih shem, ki krepijo zmogljivost sektorja za obvladovanje tveganj in odzivanje na neželene dogodke.

| (33) | Mali priobalni ribolov izvajajo morska plovila in plovila za ribolov v celinskih vodah, katerih skupna dolžina ne presega 12 metrov in ki ne uporabljajo vlečnega ribolovnega orodja, ter ribiči brez plovil, vključno z nabiralci školjk. Navedeni sektor zajema skoraj 75 % vseh ribiških plovil, registriranih v Uniji, in skoraj polovico vseh delovnih mest v ribiškem sektorju. Gospodarski subjekti v sektorju malega priobalnega ribištva so predvsem odvisni od zdravih staležev rib, ki so njihov glavni vir dohodka. Za spodbujanje trajnostnih ribolovnih praks bi moral ESPRA tem gospodarskim subjektom zato zagotoviti prednostno obravnavo z najvišjo 100-odstotno stopnjo intenzivnosti pomoči, razen za operacije, povezane s prvim nakupom ribiškega plovila, zamenjavo ali posodobitvijo motorja, in operacije, ki povečujejo bruto tonažo ribiškega plovila, da se izboljšajo varnost, delovni pogoji ali energetska učinkovitost. Poleg tega bi morale države članice v svojem programu upoštevati posebne potrebe malega priobalnega ribolova in opisati vrste ukrepov, ki se upoštevajo pri razvoju malega priobalnega ribolova. |
| --- | --- |

(33)

Mali priobalni ribolov izvajajo morska plovila in plovila za ribolov v celinskih vodah, katerih skupna dolžina ne presega 12 metrov in ki ne uporabljajo vlečnega ribolovnega orodja, ter ribiči brez plovil, vključno z nabiralci školjk. Navedeni sektor zajema skoraj 75 % vseh ribiških plovil, registriranih v Uniji, in skoraj polovico vseh delovnih mest v ribiškem sektorju. Gospodarski subjekti v sektorju malega priobalnega ribištva so predvsem odvisni od zdravih staležev rib, ki so njihov glavni vir dohodka. Za spodbujanje trajnostnih ribolovnih praks bi moral ESPRA tem gospodarskim subjektom zato zagotoviti prednostno obravnavo z najvišjo 100-odstotno stopnjo intenzivnosti pomoči, razen za operacije, povezane s prvim nakupom ribiškega plovila, zamenjavo ali posodobitvijo motorja, in operacije, ki povečujejo bruto tonažo ribiškega plovila, da se izboljšajo varnost, delovni pogoji ali energetska učinkovitost. Poleg tega bi morale države članice v svojem programu upoštevati posebne potrebe malega priobalnega ribolova in opisati vrste ukrepov, ki se upoštevajo pri razvoju malega priobalnega ribolova.

| (34) | Najvišja stopnja sofinanciranja ESPRA za posebni cilj bi morala znašati 70 % upravičenih javnih izdatkov, z izjemo nadomestila za dodatne stroške v najbolj oddaljenih regijah, za katere bi morala znašati 100 %. |
| --- | --- |

(34)

Najvišja stopnja sofinanciranja ESPRA za posebni cilj bi morala znašati 70 % upravičenih javnih izdatkov, z izjemo nadomestila za dodatne stroške v najbolj oddaljenih regijah, za katere bi morala znašati 100 %.

| (35) | Najvišja stopnja intenzivnosti pomoči bi morala biti 50 % skupnih upravičenih izdatkov, z možnostjo, da se v nekaterih primerih določijo stopnje odstopanja. |
| --- | --- |

(35)

Najvišja stopnja intenzivnosti pomoči bi morala biti 50 % skupnih upravičenih izdatkov, z možnostjo, da se v nekaterih primerih določijo stopnje odstopanja.

| (36) | Najbolj oddaljene regije se spoprijemajo s specifičnimi izzivi, povezanimi z njihovo oddaljenostjo, topografijo in podnebjem, kot je navedeno v členu 349 PDEU, imajo pa tudi specifične vire, na katerih lahko razvijajo trajnostno modro gospodarstvo. Zato bi se moral za vsako od najbolj oddaljenih regij programu zadevne države članice priložiti akcijski načrt za razvoj sektorjev trajnostnega modrega gospodarstva, vključno s trajnostnim ribištvom in akvakulturo, za podporo izvajanju navedenih akcijskih načrtov pa bi bilo treba rezervirati finančna sredstva. ESPRA bi moral imeti možnost podpirati tudi nadomestila za dodatne stroške, ki jih imajo gospodarski subjekti iz najbolj oddaljenih regij zaradi lokacije ali otoške lege teh regij. Navedena podpora bi morala biti omejena kot odstotek celotnih dodeljenih finančnih sredstev. Poleg tega bi se morala za najbolj oddaljene regije uporabiti višja stopnja intenzivnosti pomoči, kot se uporablja za druge operacije. Moralo bi biti mogoče, da države članice za izvajanje te podpore dodelijo dodatno financiranje. Takšno financiranje, ki je državna pomoč, bi bilo treba priglasiti Komisiji, ki ga lahko v skladu s to uredbo odobri kot del te podpore. |
| --- | --- |

(36)

Najbolj oddaljene regije se spoprijemajo s specifičnimi izzivi, povezanimi z njihovo oddaljenostjo, topografijo in podnebjem, kot je navedeno v členu 349 PDEU, imajo pa tudi specifične vire, na katerih lahko razvijajo trajnostno modro gospodarstvo. Zato bi se moral za vsako od najbolj oddaljenih regij programu zadevne države članice priložiti akcijski načrt za razvoj sektorjev trajnostnega modrega gospodarstva, vključno s trajnostnim ribištvom in akvakulturo, za podporo izvajanju navedenih akcijskih načrtov pa bi bilo treba rezervirati finančna sredstva. ESPRA bi moral imeti možnost podpirati tudi nadomestila za dodatne stroške, ki jih imajo gospodarski subjekti iz najbolj oddaljenih regij zaradi lokacije ali otoške lege teh regij. Navedena podpora bi morala biti omejena kot odstotek celotnih dodeljenih finančnih sredstev. Poleg tega bi se morala za najbolj oddaljene regije uporabiti višja stopnja intenzivnosti pomoči, kot se uporablja za druge operacije. Moralo bi biti mogoče, da države članice za izvajanje te podpore dodelijo dodatno financiranje. Takšno financiranje, ki je državna pomoč, bi bilo treba priglasiti Komisiji, ki ga lahko v skladu s to uredbo odobri kot del te podpore.

| (37) | V okviru deljenega upravljanja bi ESPRA moral imeti možnost podpirati varstvo in obnovo vodne biotske raznovrstnosti in ekosistemov, tudi v celinskih vodah. V ta namen bi morala med drugim biti na voljo podpora iz ESPRA za nadomestilo ribičem, ki iz morja pobirajo izgubljeno ribolovno orodje in morske odpadke, vključno s sargaškimi algami, in za naložbe v pristanišča, da se zagotovijo primerne zmogljivosti za sprejemanje tega izgubljenega ribolovnega orodja in morskih odpadkov. Podpora bi morala biti na voljo tudi za ukrepe za dosego ali ohranitev dobrega okoljskega stanja v morskem okolju, kot je določeno v Direktivi 2008/56/ES , za izvajanje prostorskih varovalnih ukrepov, vzpostavljenih na podlagi navedene direktive, za upravljanje, obnavljanje in spremljanje območij Natura 2000 v skladu s prednostnimi okviri ukrepanja iz Direktive Sveta 92/43/EGS (14), za varstvo vrst, predvsem iz Direktive 92/43/EGS in Direktive 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15) ter za obnavljanje celinskih voda v skladu s programom ukrepov, vzpostavljenim na podlagi Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (16). V okviru neposrednega upravljanja bi moral ESPRA podpirati prizadevanja za čista in zdrava morja ter izvajanje evropske strategije za plastiko v krožnem gospodarstvu, zasnovane v sporočilu Komisije z dne 16. januarja 2018, in sicer v skladu s ciljem doseganja ali ohranjanja dobrega okoljskega stanja v morskem okolju. |
| --- | --- |

(37)

V okviru deljenega upravljanja bi ESPRA moral imeti možnost podpirati varstvo in obnovo vodne biotske raznovrstnosti in ekosistemov, tudi v celinskih vodah. V ta namen bi morala med drugim biti na voljo podpora iz ESPRA za nadomestilo ribičem, ki iz morja pobirajo izgubljeno ribolovno orodje in morske odpadke, vključno s sargaškimi algami, in za naložbe v pristanišča, da se zagotovijo primerne zmogljivosti za sprejemanje tega izgubljenega ribolovnega orodja in morskih odpadkov. Podpora bi morala biti na voljo tudi za ukrepe za dosego ali ohranitev dobrega okoljskega stanja v morskem okolju, kot je določeno v Direktivi 2008/56/ES , za izvajanje prostorskih varovalnih ukrepov, vzpostavljenih na podlagi navedene direktive, za upravljanje, obnavljanje in spremljanje območij Natura 2000 v skladu s prednostnimi okviri ukrepanja iz Direktive Sveta 92/43/EGS (14), za varstvo vrst, predvsem iz Direktive 92/43/EGS in Direktive 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15) ter za obnavljanje celinskih voda v skladu s programom ukrepov, vzpostavljenim na podlagi Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (16). V okviru neposrednega upravljanja bi moral ESPRA podpirati prizadevanja za čista in zdrava morja ter izvajanje evropske strategije za plastiko v krožnem gospodarstvu, zasnovane v sporočilu Komisije z dne 16. januarja 2018, in sicer v skladu s ciljem doseganja ali ohranjanja dobrega okoljskega stanja v morskem okolju.

| (38) | Ribištvo in akvakultura prispevata k prehranski varnosti in prehrani. Vendar Unija glede na ocene trenutno uvozi več kot 60 % ribiških proizvodov in je tako močno odvisna od tretjih držav. Pomemben izziv je spodbujanje uživanja ribjih beljakovin, proizvedenih v Uniji po visokih standardih kakovosti in dostopnih potrošnikom po sprejemljivih cenah. |
| --- | --- |

(38)

Ribištvo in akvakultura prispevata k prehranski varnosti in prehrani. Vendar Unija glede na ocene trenutno uvozi več kot 60 % ribiških proizvodov in je tako močno odvisna od tretjih držav. Pomemben izziv je spodbujanje uživanja ribjih beljakovin, proizvedenih v Uniji po visokih standardih kakovosti in dostopnih potrošnikom po sprejemljivih cenah.

| (39) | ESPRA bi moral imeti možnost podpirati spodbujanje in trajnostni razvoj akvakulture, vključno s sladkovodno akvakulturo, za gojenje vodnih živali in rastlin za proizvodnjo hrane in drugih surovin. V nekaterih državah članicah še vedno obstajajo zapleteni upravni postopki, kot so težave pri dostopu do prostora in zapleteni postopki za izdajo dovoljenj, kar sektorju otežuje izboljšanje ugleda in konkurenčnosti gojenih proizvodov. Podpora iz ESPRA bi morala biti skladna z večletnimi nacionalnimi strateškimi načrti za akvakulturo, pripravljenimi na podlagi Uredbe (EU) št. 1380/2013. Upravičena bi morala biti predvsem podpora za okoljsko trajnostnost, produktivne naložbe, inovacije, pridobivanje strokovnih znanj in spretnosti, izboljšanje delovnih pogojev ter izravnalne ukrepe, ki zagotavljajo ključne storitve upravljanja zemljišč in narave. Upravičeni bi morali biti tudi ukrepi na področju javnega zdravja, sheme za zavarovanje staležev v akvakulturi ter ukrepi za zdravje in dobrobit živali. |
| --- | --- |

(39)

ESPRA bi moral imeti možnost podpirati spodbujanje in trajnostni razvoj akvakulture, vključno s sladkovodno akvakulturo, za gojenje vodnih živali in rastlin za proizvodnjo hrane in drugih surovin. V nekaterih državah članicah še vedno obstajajo zapleteni upravni postopki, kot so težave pri dostopu do prostora in zapleteni postopki za izdajo dovoljenj, kar sektorju otežuje izboljšanje ugleda in konkurenčnosti gojenih proizvodov. Podpora iz ESPRA bi morala biti skladna z večletnimi nacionalnimi strateškimi načrti za akvakulturo, pripravljenimi na podlagi Uredbe (EU) št. 1380/2013. Upravičena bi morala biti predvsem podpora za okoljsko trajnostnost, produktivne naložbe, inovacije, pridobivanje strokovnih znanj in spretnosti, izboljšanje delovnih pogojev ter izravnalne ukrepe, ki zagotavljajo ključne storitve upravljanja zemljišč in narave. Upravičeni bi morali biti tudi ukrepi na področju javnega zdravja, sheme za zavarovanje staležev v akvakulturi ter ukrepi za zdravje in dobrobit živali.

| (40) | Prehranska varnost je odvisna od učinkovitih in dobro organiziranih trgov, ki izboljšujejo preglednost, stabilnost, kakovost in raznolikost dobavne verige ter obveščenost potrošnikov. Zato bi ESPRA moral imeti možnost podpirati trženje ribiških in akvakulturnih proizvodov v skladu s cilji iz Uredbe (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (17). Podpora bi morala biti na voljo predvsem za ustanavljanje organizacij proizvajalcev, izvajanje načrtov proizvodnje in trženja, spodbujanje novih prodajnih možnosti ter razvoj in razširjanje informacij o trgu. |
| --- | --- |

(40)

Prehranska varnost je odvisna od učinkovitih in dobro organiziranih trgov, ki izboljšujejo preglednost, stabilnost, kakovost in raznolikost dobavne verige ter obveščenost potrošnikov. Zato bi ESPRA moral imeti možnost podpirati trženje ribiških in akvakulturnih proizvodov v skladu s cilji iz Uredbe (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (17). Podpora bi morala biti na voljo predvsem za ustanavljanje organizacij proizvajalcev, izvajanje načrtov proizvodnje in trženja, spodbujanje novih prodajnih možnosti ter razvoj in razširjanje informacij o trgu.

| (41) | Za razpoložljivost in kakovost ribiških in akvakulturnih proizvodov je pomembna predelovalna industrija. ESPRA bi moral imeti možnost podpirati ciljno usmerjene naložbe v navedeno industrijo, če prispevajo k doseganju ciljev skupne ureditve trgov (SUT). Za podjetja, ki niso mala in srednja podjetja (MSP), bi se morala takšna podpora zagotavljati samo s finančnimi instrumenti ali iz InvestEU in ne z nepovratnimi sredstvi. |
| --- | --- |

(41)

Za razpoložljivost in kakovost ribiških in akvakulturnih proizvodov je pomembna predelovalna industrija. ESPRA bi moral imeti možnost podpirati ciljno usmerjene naložbe v navedeno industrijo, če prispevajo k doseganju ciljev skupne ureditve trgov (SUT). Za podjetja, ki niso mala in srednja podjetja (MSP), bi se morala takšna podpora zagotavljati samo s finančnimi instrumenti ali iz InvestEU in ne z nepovratnimi sredstvi.

| (42) | ESPRA bi moral imeti možnost podpirati nadomestila za gospodarske subjekte v sektorju ribištva in akvakulture v primeru izjemnih dogodkov, ki povzročijo znatne motnje na trgih. |
| --- | --- |

(42)

ESPRA bi moral imeti možnost podpirati nadomestila za gospodarske subjekte v sektorju ribištva in akvakulture v primeru izjemnih dogodkov, ki povzročijo znatne motnje na trgih.

| (43) | Ustvarjanje delovnih mest v obalnih regijah je odvisno od lokalnega razvoja trajnostnega modrega gospodarstva, ki poživlja družbeno tkivo v navedenih regijah. Pomorska industrija in storitve bodo do leta 2030 verjetno presegle rast svetovnega gospodarstva ter pomembno prispevale k zaposlovanju in rasti. Trajnostnost modre rasti je odvisna od inovacij in naložb v nova pomorska podjetja in v biogospodarstvo, vključno z modeli trajnostnega turizma, oceansko energijo iz obnovljivih virov, inovativnim vrhunskim ladjedelništvom in novimi pristaniškimi storitvami, ki lahko ustvarjajo delovna mesta in hkrati krepijo lokalni razvoj. Medtem ko bi bilo treba javne naložbe v trajnostno modro gospodarstvo vključiti v celoten proračun Unije, bi se morala podpora iz ESPRA usmeriti predvsem na omogočitvene pogoje za razvoj trajnostnega modrega gospodarstva in odpravljanje ozkih grl, da se spodbudijo naložbe ter razvoj novih trgov in tehnologij ali storitev. Podporo za razvoj trajnostnega modrega gospodarstva bi bilo treba zagotavljati v okviru deljenega, neposrednega in posrednega upravljanja. |
| --- | --- |

(43)

Ustvarjanje delovnih mest v obalnih regijah je odvisno od lokalnega razvoja trajnostnega modrega gospodarstva, ki poživlja družbeno tkivo v navedenih regijah. Pomorska industrija in storitve bodo do leta 2030 verjetno presegle rast svetovnega gospodarstva ter pomembno prispevale k zaposlovanju in rasti. Trajnostnost modre rasti je odvisna od inovacij in naložb v nova pomorska podjetja in v biogospodarstvo, vključno z modeli trajnostnega turizma, oceansko energijo iz obnovljivih virov, inovativnim vrhunskim ladjedelništvom in novimi pristaniškimi storitvami, ki lahko ustvarjajo delovna mesta in hkrati krepijo lokalni razvoj. Medtem ko bi bilo treba javne naložbe v trajnostno modro gospodarstvo vključiti v celoten proračun Unije, bi se morala podpora iz ESPRA usmeriti predvsem na omogočitvene pogoje za razvoj trajnostnega modrega gospodarstva in odpravljanje ozkih grl, da se spodbudijo naložbe ter razvoj novih trgov in tehnologij ali storitev. Podporo za razvoj trajnostnega modrega gospodarstva bi bilo treba zagotavljati v okviru deljenega, neposrednega in posrednega upravljanja.

| (44) | Razvoj trajnostnega modrega gospodarstva je močno odvisen od partnerstev med lokalnimi deležniki, ki prispevajo k dinamičnosti obalnih in celinskih skupnosti in gospodarstev. ESPRA bi moral zagotoviti instrumente za spodbujanje takšnih partnerstev. V ta namen bi morala biti v okviru deljenega upravljanja na voljo podpora preko lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost. Navedeni pristop bi moral z razvojem priobalnega ribištva in ribištva v celinskih vodah, akvakulture in trajnostnega modrega gospodarstva spodbujati gospodarsko diverzifikacijo na lokalni ravni. Strategije lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, bi morale zagotoviti, da bi lokalne skupnosti bolje izkoriščale možnosti in prednosti, ki jih ponuja trajnostno modro gospodarstvo, ter tako izkoristile in okrepile okoljske, kulturne, socialne in človeške vire. Vsako lokalno partnerstvo bi zato moralo odražati glavni poudarek svoje strategije z zagotavljanjem uravnoteženega vključevanja in zastopanosti vseh pomembnih deležnikov iz lokalnega trajnostnega modrega gospodarstva. |
| --- | --- |

(44)

Razvoj trajnostnega modrega gospodarstva je močno odvisen od partnerstev med lokalnimi deležniki, ki prispevajo k dinamičnosti obalnih in celinskih skupnosti in gospodarstev. ESPRA bi moral zagotoviti instrumente za spodbujanje takšnih partnerstev. V ta namen bi morala biti v okviru deljenega upravljanja na voljo podpora preko lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost. Navedeni pristop bi moral z razvojem priobalnega ribištva in ribištva v celinskih vodah, akvakulture in trajnostnega modrega gospodarstva spodbujati gospodarsko diverzifikacijo na lokalni ravni. Strategije lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, bi morale zagotoviti, da bi lokalne skupnosti bolje izkoriščale možnosti in prednosti, ki jih ponuja trajnostno modro gospodarstvo, ter tako izkoristile in okrepile okoljske, kulturne, socialne in človeške vire. Vsako lokalno partnerstvo bi zato moralo odražati glavni poudarek svoje strategije z zagotavljanjem uravnoteženega vključevanja in zastopanosti vseh pomembnih deležnikov iz lokalnega trajnostnega modrega gospodarstva.

| (45) | V okviru deljenega upravljanja bi ESPRA moral imeti možnost podpirati krepitev trajnostnega upravljanja morij in oceanov z zbiranjem, upravljanjem in uporabo podatkov za boljše poznavanje stanja morskega okolja. Namen navedene podpore bi moral biti izpolnjevanje zahtev iz direktiv 92/43/EGS in 2009/147/ES, podpiranje pomorskega prostorskega načrtovanja ter povečevanje kakovosti in izmenjave podatkov prek evropske mreže za pomorsko opazovanje in podatke. |
| --- | --- |

(45)

V okviru deljenega upravljanja bi ESPRA moral imeti možnost podpirati krepitev trajnostnega upravljanja morij in oceanov z zbiranjem, upravljanjem in uporabo podatkov za boljše poznavanje stanja morskega okolja. Namen navedene podpore bi moral biti izpolnjevanje zahtev iz direktiv 92/43/EGS in 2009/147/ES, podpiranje pomorskega prostorskega načrtovanja ter povečevanje kakovosti in izmenjave podatkov prek evropske mreže za pomorsko opazovanje in podatke.

| (46) | V okviru neposrednega in posrednega upravljanja bi se podpora iz ESPRA morala usmeriti na omogočitvene pogoje za trajnostno modro gospodarstvo s spodbujanjem celostnega upravljanja pomorske politike, spodbujanjem prenosa raziskav, inovacij in tehnologije v trajnostno modro gospodarstvo in njihove uporabe, izboljšanjem pomorskih spretnosti, oceanske pismenosti in izmenjave socialno-ekonomskih podatkov o trajnostnem modrem gospodarstvu, spodbujanjem nizkoogljičnega in proti podnebnim spremembam odpornega trajnostnega modrega gospodarstva ter razvojem portfelja projektov in inovativnih instrumentov financiranja. V zvezi z navedenimi področji bi bilo treba ustrezno upoštevati poseben položaj najbolj oddaljenih regij. |
| --- | --- |

(46)

V okviru neposrednega in posrednega upravljanja bi se podpora iz ESPRA morala usmeriti na omogočitvene pogoje za trajnostno modro gospodarstvo s spodbujanjem celostnega upravljanja pomorske politike, spodbujanjem prenosa raziskav, inovacij in tehnologije v trajnostno modro gospodarstvo in njihove uporabe, izboljšanjem pomorskih spretnosti, oceanske pismenosti in izmenjave socialno-ekonomskih podatkov o trajnostnem modrem gospodarstvu, spodbujanjem nizkoogljičnega in proti podnebnim spremembam odpornega trajnostnega modrega gospodarstva ter razvojem portfelja projektov in inovativnih instrumentov financiranja. V zvezi z navedenimi področji bi bilo treba ustrezno upoštevati poseben položaj najbolj oddaljenih regij.

| (47) | 60 % oceanov je zunaj meja nacionalnih jurisdikcij. To pomeni deljeno odgovornost na mednarodni ravni. Večina težav, povezanih z oceani, kot so prekomerno izkoriščanje, podnebne spremembe, zakiseljevanje, onesnaženost in zmanjševanje biotske raznovrstnosti, je po svoji naravi čezmejnih, zato zahtevajo skupen odziv. V skladu s Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu, katere pogodbenica je Unija na podlagi Sklepa Sveta 98/392/ES (18), so bile vzpostavljene številne sodne pristojnosti, ustanove in posebni okviri za zakonsko urejanje in upravljanje človekovega delovanja v oceanih. V zadnjih letih je prišlo na svetovni ravni do soglasja o tem, da bi bilo treba morsko okolje in človekove pomorske dejavnosti upravljati učinkoviteje, da se bo tako mogoče spopadati z vse večjimi pritiski na oceane. |
| --- | --- |

(47)

60 % oceanov je zunaj meja nacionalnih jurisdikcij. To pomeni deljeno odgovornost na mednarodni ravni. Večina težav, povezanih z oceani, kot so prekomerno izkoriščanje, podnebne spremembe, zakiseljevanje, onesnaženost in zmanjševanje biotske raznovrstnosti, je po svoji naravi čezmejnih, zato zahtevajo skupen odziv. V skladu s Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu, katere pogodbenica je Unija na podlagi Sklepa Sveta 98/392/ES (18), so bile vzpostavljene številne sodne pristojnosti, ustanove in posebni okviri za zakonsko urejanje in upravljanje človekovega delovanja v oceanih. V zadnjih letih je prišlo na svetovni ravni do soglasja o tem, da bi bilo treba morsko okolje in človekove pomorske dejavnosti upravljati učinkoviteje, da se bo tako mogoče spopadati z vse večjimi pritiski na oceane.

| (48) | Unija si kot globalna akterka močno prizadeva za spodbujanje mednarodnega upravljanja oceanov v skladu s skupnim sporočilom Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 10. novembra 2016 z naslovom „Mednarodno upravljanje oceanov: agenda za prihodnost naših oceanov“. Politika upravljanja oceanov Unije obravnava oceane na celosten način. Mednarodno upravljanje oceanov ni samo bistveno za uresničevanje Agende 2030 in zlasti cilja trajnostnega razvoja 14 , temveč tudi za zagotavljanje varnosti, zaščite, čistosti in trajnostnega upravljanja morij in oceanov za prihodnje generacije. Unija mora izpolnjevati navedene mednarodne obveznosti in biti gonilna sila za boljše mednarodno upravljanje oceanov na dvostranski, regionalni in večstranski ravni, kar vključuje preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, odvračanje od njega in njegovo odpravljanje, izpopolnjevanje okvira za mednarodno upravljanje oceanov, zmanjševanje pritiskov na oceane in morja, ustvarjanje pogojev za trajnostno modro gospodarstvo in krepitev mednarodnih raziskav in podatkov o oceanih. |
| --- | --- |

(48)

Unija si kot globalna akterka močno prizadeva za spodbujanje mednarodnega upravljanja oceanov v skladu s skupnim sporočilom Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 10. novembra 2016 z naslovom „Mednarodno upravljanje oceanov: agenda za prihodnost naših oceanov“. Politika upravljanja oceanov Unije obravnava oceane na celosten način. Mednarodno upravljanje oceanov ni samo bistveno za uresničevanje Agende 2030 in zlasti cilja trajnostnega razvoja 14 , temveč tudi za zagotavljanje varnosti, zaščite, čistosti in trajnostnega upravljanja morij in oceanov za prihodnje generacije. Unija mora izpolnjevati navedene mednarodne obveznosti in biti gonilna sila za boljše mednarodno upravljanje oceanov na dvostranski, regionalni in večstranski ravni, kar vključuje preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, odvračanje od njega in njegovo odpravljanje, izpopolnjevanje okvira za mednarodno upravljanje oceanov, zmanjševanje pritiskov na oceane in morja, ustvarjanje pogojev za trajnostno modro gospodarstvo in krepitev mednarodnih raziskav in podatkov o oceanih.

| (49) | Namen ukrepov ESPRA za spodbujanje mednarodnega upravljanja oceanov je izpopolnitev splošnega okvira mednarodnih in regionalnih postopkov, sporazumov, pravil in ustanov za zakonsko urejanje in upravljanje človekovega delovanja v oceanih. ESPRA bi moral podpirati mednarodne dogovore, ki jih je Unija sklenila na področjih, ki niso zajeta v sporazumih o partnerstvu o trajnostnem ribištvu z različnimi tretjimi državami, in tudi obvezni prispevek za članstvo Unije v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva. Sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in članstvo v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva se bodo še naprej financirali iz drugih sklopov proračuna Unije. |
| --- | --- |

(49)

Namen ukrepov ESPRA za spodbujanje mednarodnega upravljanja oceanov je izpopolnitev splošnega okvira mednarodnih in regionalnih postopkov, sporazumov, pravil in ustanov za zakonsko urejanje in upravljanje človekovega delovanja v oceanih. ESPRA bi moral podpirati mednarodne dogovore, ki jih je Unija sklenila na področjih, ki niso zajeta v sporazumih o partnerstvu o trajnostnem ribištvu z različnimi tretjimi državami, in tudi obvezni prispevek za članstvo Unije v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva. Sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in članstvo v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva se bodo še naprej financirali iz drugih sklopov proračuna Unije.

| (50) | Kar zadeva varnost in obrambo, je bistvenega pomena izboljšati varovanje meja in pomorsko varnost. V skladu s strategijo Evropske unije za pomorsko varnost, ki jo je sprejel Svet Evropske unije 24. junija 2014, in njenim akcijskim načrtom, sprejetim 16. decembra 2014, sta izmenjava informacij in sodelovanje med Evropsko agencijo za nadzor ribištva, Evropsko agencijo za pomorsko varnost ter Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo ključna za doseganje navedenih ciljev. ESPRA bi zato moral podpreti pomorski nadzor in sodelovanje na področju obalne straže v okviru deljenega in neposrednega upravljanja, vključno z nakupom sredstev za večnamenske pomorske operacije. Ustreznim agencijam bi moral prav tako omogočiti izvajanje podpore na področju pomorskega nadzora in varnosti v okviru posrednega upravljanja. |
| --- | --- |

(50)

Kar zadeva varnost in obrambo, je bistvenega pomena izboljšati varovanje meja in pomorsko varnost. V skladu s strategijo Evropske unije za pomorsko varnost, ki jo je sprejel Svet Evropske unije 24. junija 2014, in njenim akcijskim načrtom, sprejetim 16. decembra 2014, sta izmenjava informacij in sodelovanje med Evropsko agencijo za nadzor ribištva, Evropsko agencijo za pomorsko varnost ter Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo ključna za doseganje navedenih ciljev. ESPRA bi zato moral podpreti pomorski nadzor in sodelovanje na področju obalne straže v okviru deljenega in neposrednega upravljanja, vključno z nakupom sredstev za večnamenske pomorske operacije. Ustreznim agencijam bi moral prav tako omogočiti izvajanje podpore na področju pomorskega nadzora in varnosti v okviru posrednega upravljanja.

| (51) | V okviru deljenega upravljanja bi morala vsaka država članica pripraviti en sam program, ki bi ga morala odobriti Komisija. Komisija bi morala pri ocenjevanju osnutkov programov upoštevati cilj, da čim bolj prispevajo k prednostnim nalogam ESPRA in ciljem odpornosti, zelenega prehoda in digitalnega prehoda. Komisija bi morala pri ocenjevanju osnutkov programov upoštevati tudi njihov prispevek k razvoju trajnostnega malega priobalnega ribolova, okoljski, gospodarski in socialni trajnosti, soočanju z okoljskimi in socialno-ekonomskimi izzivi SRP, socialno-ekonomski uspešnosti trajnostnega modrega gospodarstva, ohranjanju in obnavljanju morskih ekosistemov, zmanjšanju količine morskih odpadkov ter blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje. |
| --- | --- |

(51)

V okviru deljenega upravljanja bi morala vsaka država članica pripraviti en sam program, ki bi ga morala odobriti Komisija. Komisija bi morala pri ocenjevanju osnutkov programov upoštevati cilj, da čim bolj prispevajo k prednostnim nalogam ESPRA in ciljem odpornosti, zelenega prehoda in digitalnega prehoda. Komisija bi morala pri ocenjevanju osnutkov programov upoštevati tudi njihov prispevek k razvoju trajnostnega malega priobalnega ribolova, okoljski, gospodarski in socialni trajnosti, soočanju z okoljskimi in socialno-ekonomskimi izzivi SRP, socialno-ekonomski uspešnosti trajnostnega modrega gospodarstva, ohranjanju in obnavljanju morskih ekosistemov, zmanjšanju količine morskih odpadkov ter blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje.

| (52) | Komisija bi morala v okviru regionalizacije in z namenom spodbujanja držav članic k bolj strateškemu pristopu pri pripravi programov oceniti osnutke programov, po potrebi ob upoštevanju svoje analize za regionalne morske bazene, v kateri bi morale biti navedene skupne prednosti in slabosti glede na doseganje ciljev SRP. Ta analiza bi morala države članice in Komisijo usmerjati pri pogajanjih o posameznem programu, ob hkratnem upoštevanju regionalnih izzivov in potreb. |
| --- | --- |

(52)

Komisija bi morala v okviru regionalizacije in z namenom spodbujanja držav članic k bolj strateškemu pristopu pri pripravi programov oceniti osnutke programov, po potrebi ob upoštevanju svoje analize za regionalne morske bazene, v kateri bi morale biti navedene skupne prednosti in slabosti glede na doseganje ciljev SRP. Ta analiza bi morala države članice in Komisijo usmerjati pri pogajanjih o posameznem programu, ob hkratnem upoštevanju regionalnih izzivov in potreb.

| (53) | Smotrnost ESPRA v državah članicah bi se morala ocenjevati na podlagi kazalnikov. Države članice bi morale poročati o napredku pri doseganju dogovorjenih mejnikov in ciljnih vrednosti v skladu z Uredbo (EU) 2021/1060. V ta namen bi bilo treba vzpostaviti okvir spremljanja in ocenjevanja. |
| --- | --- |

(53)

Smotrnost ESPRA v državah članicah bi se morala ocenjevati na podlagi kazalnikov. Države članice bi morale poročati o napredku pri doseganju dogovorjenih mejnikov in ciljnih vrednosti v skladu z Uredbo (EU) 2021/1060. V ta namen bi bilo treba vzpostaviti okvir spremljanja in ocenjevanja.

| (54) | Za namene zagotavljanja informacij o podpori iz ESPRA za okoljske in podnebne cilje v skladu z Uredbo (EU) 2021/1060, bi bilo treba določiti metodologijo, ki bi temeljila na vrstah intervencij. Ta metodologija naj bi obsegala določitev posebnega korekcijskega koeficienta za podporo na ravni, ki odraža obseg, v katerem takšna podpora prispeva k okoljskim in podnebnim ciljem. |
| --- | --- |

(54)

Za namene zagotavljanja informacij o podpori iz ESPRA za okoljske in podnebne cilje v skladu z Uredbo (EU) 2021/1060, bi bilo treba določiti metodologijo, ki bi temeljila na vrstah intervencij. Ta metodologija naj bi obsegala določitev posebnega korekcijskega koeficienta za podporo na ravni, ki odraža obseg, v katerem takšna podpora prispeva k okoljskim in podnebnim ciljem.

| (55) | Na podlagi odstavkov 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (19) bi bilo treba ESPRA oceniti na podlagi informacij, zbranih v skladu s posebnimi zahtevami glede spremljanja, pri tem pa se izogibati nalaganju upravnega bremena, predvsem državam članicam, in pretiranemu urejanju. Te zahteve bi morale po potrebi vključevati merljive kazalnike kot podlago za ocenjevanje dejanskih rezultatov ESPRA. |
| --- | --- |

(55)

Na podlagi odstavkov 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (19) bi bilo treba ESPRA oceniti na podlagi informacij, zbranih v skladu s posebnimi zahtevami glede spremljanja, pri tem pa se izogibati nalaganju upravnega bremena, predvsem državam članicam, in pretiranemu urejanju. Te zahteve bi morale po potrebi vključevati merljive kazalnike kot podlago za ocenjevanje dejanskih rezultatov ESPRA.

| (56) | Komisija bi morala izvajati ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi z ESPRA ter njegovimi dejavnostmi in rezultati. Finančna sredstva, dodeljena ESPRA, bi morala prispevati tudi k institucionalnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so povezane s prednostnimi nalogami ESPRA. |
| --- | --- |

(56)

Komisija bi morala izvajati ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi z ESPRA ter njegovimi dejavnostmi in rezultati. Finančna sredstva, dodeljena ESPRA, bi morala prispevati tudi k institucionalnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so povezane s prednostnimi nalogami ESPRA.

| (57) | V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (20) ter Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (21), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (22) in Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (23) se finančni interesi Unije zaščitijo s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo ukrepe v zvezi s preprečevanjem, odkrivanjem, odpravljanjem in preiskovanjem nepravilnosti, tudi goljufij, z izterjavo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi z naložitvijo upravnih sankcij. Predvsem je v skladu z uredbama (Euratom, ES) št. 2185/96 in (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) pooblaščen za izvajanje upravnih preiskav, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali kakršnega koli drugega nezakonitega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije. Evropsko javno tožilstvo (EJT) je v skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 pooblaščeno za preiskovanje in pregon kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (24). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije, Komisiji, OLAF, Računskemu sodišču in, za tiste države članice, ki so vključene v okrepljeno sodelovanje na podlagi Uredbe (EU) 2017/1939, EJT podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje strani, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice. Države članice bi morale preprečevati, odkrivati in učinkovito obravnavati vsako nepravilnost, vključno z goljufijo, ki jo storijo upravičenci. Države članice bi morale Komisiji poročati o odkritih nepravilnostih, vključno z goljufijo, in o nadaljnjem ukrepanju v zvezi z njimi ter o ukrepanju v zvezi s preiskavami OLAF. |
| --- | --- |

(57)

V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (20) ter Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (21), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (22) in Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (23) se finančni interesi Unije zaščitijo s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo ukrepe v zvezi s preprečevanjem, odkrivanjem, odpravljanjem in preiskovanjem nepravilnosti, tudi goljufij, z izterjavo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi z naložitvijo upravnih sankcij. Predvsem je v skladu z uredbama (Euratom, ES) št. 2185/96 in (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) pooblaščen za izvajanje upravnih preiskav, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali kakršnega koli drugega nezakonitega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije. Evropsko javno tožilstvo (EJT) je v skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 pooblaščeno za preiskovanje in pregon kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (24). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije, Komisiji, OLAF, Računskemu sodišču in, za tiste države članice, ki so vključene v okrepljeno sodelovanje na podlagi Uredbe (EU) 2017/1939, EJT podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje strani, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice. Države članice bi morale preprečevati, odkrivati in učinkovito obravnavati vsako nepravilnost, vključno z goljufijo, ki jo storijo upravičenci. Države članice bi morale Komisiji poročati o odkritih nepravilnostih, vključno z goljufijo, in o nadaljnjem ukrepanju v zvezi z njimi ter o ukrepanju v zvezi s preiskavami OLAF.

| (58) | Za povečanje preglednosti v zvezi s porabo finančnih sredstev Unije in dobrim finančnim poslovodenjem z njimi, predvsem z okrepitvijo javnega nadzora nad porabljenim denarjem, bi bilo treba določene informacije o operacijah, financiranih iz ESPRA, objaviti na spletišču držav članic v skladu z Uredbo (EU) 2021/1060. Kadar država članica objavi informacije o operacijah, financiranih iz ESPRA, je treba upoštevati pravila o varstvu osebnih podatkov iz Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (25). |
| --- | --- |

(58)

Za povečanje preglednosti v zvezi s porabo finančnih sredstev Unije in dobrim finančnim poslovodenjem z njimi, predvsem z okrepitvijo javnega nadzora nad porabljenim denarjem, bi bilo treba določene informacije o operacijah, financiranih iz ESPRA, objaviti na spletišču držav članic v skladu z Uredbo (EU) 2021/1060. Kadar država članica objavi informacije o operacijah, financiranih iz ESPRA, je treba upoštevati pravila o varstvu osebnih podatkov iz Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (25).

| (59) | Da se dopolnijo nekateri nebistveni elementi te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi z določitvijo praga nedopustnosti in obdobja nedopustnosti v zvezi z merili dopustnosti vlog, kar zadeva ureditve za vračilo pomoči, dodeljene v primeru hudih kršitev, pa tudi v zvezi z zadevnimi začetnimi ali končnimi datumi obdobja nedopustnosti in pogoji za krajše obdobje nedopustnosti in kar zadeva spoštovanje opredelitve meril za izračunavanje dodatnih stroškov, ki izvirajo iz specifičnih omejitev najbolj oddaljenih regij. Da se spremenijo nekateri nebistveni elementi te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti tudi pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 PDEU, da se omogoči uvedba dodatnih osnovnih kazalnikov smotrnosti. Da bi se olajšal nemoten prehod s sheme, vzpostavljene z Uredbo (EU) št. 508/2014, na shemo, vzpostavljeno s to uredbo, bi bilo treba na Komisijo prenesti tudi pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 PDEU, da se z določitvijo prehodnih določb dopolni ta uredba. Predvsem je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, tudi na ravni strokovnjakov, in da se to posvetovanje izvede v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Konkretno, za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet prejemata vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(59)

Da se dopolnijo nekateri nebistveni elementi te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi z določitvijo praga nedopustnosti in obdobja nedopustnosti v zvezi z merili dopustnosti vlog, kar zadeva ureditve za vračilo pomoči, dodeljene v primeru hudih kršitev, pa tudi v zvezi z zadevnimi začetnimi ali končnimi datumi obdobja nedopustnosti in pogoji za krajše obdobje nedopustnosti in kar zadeva spoštovanje opredelitve meril za izračunavanje dodatnih stroškov, ki izvirajo iz specifičnih omejitev najbolj oddaljenih regij. Da se spremenijo nekateri nebistveni elementi te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti tudi pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 PDEU, da se omogoči uvedba dodatnih osnovnih kazalnikov smotrnosti. Da bi se olajšal nemoten prehod s sheme, vzpostavljene z Uredbo (EU) št. 508/2014, na shemo, vzpostavljeno s to uredbo, bi bilo treba na Komisijo prenesti tudi pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 PDEU, da se z določitvijo prehodnih določb dopolni ta uredba. Predvsem je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, tudi na ravni strokovnjakov, in da se to posvetovanje izvede v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Konkretno, za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet prejemata vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (60) | Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi z delovnimi programi, opredelitvijo energetsko učinkovitih tehnologij in vzpostavitvijo metodoloških elementov za merjenje zmanjšanja emisij CO2 motorjev ribiških plovil, pojavom izjemnega dogodka, opredelitvijo primerov neskladnosti s strani držav članic, ki lahko povzročijo prekinitev roka plačil, začasno ustavitvijo plačil zaradi hude kršitve pravil s strani države članice, finančnimi popravki in opredelitvijo ustreznih podatkov o izvajanju dejavnosti in njihovi predstavitvi. Razen kar zadeva programe dela, vključno s tehnično pomočjo, in pojav izjemnega dogodka, bi bilo treba ta pooblastila izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (26). |
| --- | --- |

(60)

Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi z delovnimi programi, opredelitvijo energetsko učinkovitih tehnologij in vzpostavitvijo metodoloških elementov za merjenje zmanjšanja emisij CO2 motorjev ribiških plovil, pojavom izjemnega dogodka, opredelitvijo primerov neskladnosti s strani držav članic, ki lahko povzročijo prekinitev roka plačil, začasno ustavitvijo plačil zaradi hude kršitve pravil s strani države članice, finančnimi popravki in opredelitvijo ustreznih podatkov o izvajanju dejavnosti in njihovi predstavitvi. Razen kar zadeva programe dela, vključno s tehnično pomočjo, in pojav izjemnega dogodka, bi bilo treba ta pooblastila izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (26).

| (61) | V skladu s členom 193(2) finančne uredbe bi moralo biti mogoče, da se nepovratna sredstva dodelijo za ukrep, ki se je že začel izvajati, pod pogojem, da prosilec lahko dokaže, da je bilo treba ukrep začeti izvajati pred podpisom sporazuma o nepovratnih sredstvih. Vendar pa stroški, nastali pred datumom vložitve vloge za nepovratna sredstva, niso upravičeni, razen v ustrezno utemeljenih izjemnih primerih. Da pri zagotavljanju podpore Unije ne bi prihajalo do motenj, ki bi lahko škodovale interesom Unije, bi moralo biti v sklepu o financiranju za omejeno obdobje na začetku večletnega finančnega okvira 2021–2027 in le v ustrezno utemeljenih primerih mogoče določiti, da so aktivnosti in stroški iz začetka proračunskega leta 2021 upravičeni, tudi če so se aktivnosti začele izvajati in so stroški nastali pred vložitvijo vloge za nepovratna sredstva. Iz istih razlogov in pod enakimi pogoji je treba odstopati od člena 193(4) finančne uredbe, kar zadeva nepovratna sredstva za tekoče poslovanje. |
| --- | --- |

(61)

V skladu s členom 193(2) finančne uredbe bi moralo biti mogoče, da se nepovratna sredstva dodelijo za ukrep, ki se je že začel izvajati, pod pogojem, da prosilec lahko dokaže, da je bilo treba ukrep začeti izvajati pred podpisom sporazuma o nepovratnih sredstvih. Vendar pa stroški, nastali pred datumom vložitve vloge za nepovratna sredstva, niso upravičeni, razen v ustrezno utemeljenih izjemnih primerih. Da pri zagotavljanju podpore Unije ne bi prihajalo do motenj, ki bi lahko škodovale interesom Unije, bi moralo biti v sklepu o financiranju za omejeno obdobje na začetku večletnega finančnega okvira 2021–2027 in le v ustrezno utemeljenih primerih mogoče določiti, da so aktivnosti in stroški iz začetka proračunskega leta 2021 upravičeni, tudi če so se aktivnosti začele izvajati in so stroški nastali pred vložitvijo vloge za nepovratna sredstva. Iz istih razlogov in pod enakimi pogoji je treba odstopati od člena 193(4) finančne uredbe, kar zadeva nepovratna sredstva za tekoče poslovanje.

| (62) | Ker države članice ciljev te uredbe ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(62)

Ker države članice ciljev te uredbe ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (63) | Da bi zagotovili kontinuiteto pri nudenju podpore na zadevnem področju politike in omogočili izvajanje od začetka večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, je treba zagotoviti uporabo te uredbe z retroaktivnim učinkom za podporo v okviru posrednega in neposrednega upravljanja od 1. januarja 2021. Zato bi ta uredba morala nujno začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(63)

Da bi zagotovili kontinuiteto pri nudenju podpore na zadevnem področju politike in omogočili izvajanje od začetka večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, je treba zagotoviti uporabo te uredbe z retroaktivnim učinkom za podporo v okviru posrednega in neposrednega upravljanja od 1. januarja 2021. Zato bi ta uredba morala nujno začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

NASLOV I

SPLOŠNI OKVIR

POGLAVJE I

Splošne določbe

Člen 1

Predmet urejanja

S to uredbo se vzpostavi Evropski sklad za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo (ESPRA) za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027. Trajanje ESPRA je usklajeno s trajanjem večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027. Uredba določa prednostne naloge ESPRA, njegov proračun in posebna pravila za zagotavljanje financiranja Unije, ki dopolnjujejo splošna pravila, ki se na podlagi Uredbe (EU) 2021/1060 uporabljajo za ESPRA.

Člen 2

Opredelitev pojmov

1.   Brez poseganja v odstavek 2 tega člena se v tej uredbi uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 4 Uredbe (EU) št. 1380/2013, člena 5 Uredbe (EU) št. 1379/2013, člena 4 Uredbe (ES) št. 1224/2009, člena 2 Uredbe (EU) 2021/523 in člena 2 Uredbe (EU) 2021/1060.

2.   V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „skupno okolje za izmenjavo informacij“ pomeni okolje sistemov, razvitih za podporo medsektorski in čezmejni izmenjavi informacij med organi, vključenimi v pomorski nadzor, da se izboljša njihova ozaveščenost o dejavnostih na morju; |
| --- | --- |

(1)

„skupno okolje za izmenjavo informacij“ pomeni okolje sistemov, razvitih za podporo medsektorski in čezmejni izmenjavi informacij med organi, vključenimi v pomorski nadzor, da se izboljša njihova ozaveščenost o dejavnostih na morju;

| (2) | „obalna straža“ pomeni nacionalne organe, ki opravljajo funkcije obalne straže, kar vključuje pomorsko varnost, pomorsko zaščito, pomorsko carino, preprečevanje in onemogočanje trgovine z ljudmi in tihotapljenja, s tem povezano izvrševanje pomorskega prava, nadzor morskih meja, pomorski nadzor, varstvo morskega okolja, iskanje in reševanje, odzivanje na nesreče, nadzor ribištva, inšpekcije in druge dejavnosti, povezane z navedenimi funkcijami; |
| --- | --- |

(2)

„obalna straža“ pomeni nacionalne organe, ki opravljajo funkcije obalne straže, kar vključuje pomorsko varnost, pomorsko zaščito, pomorsko carino, preprečevanje in onemogočanje trgovine z ljudmi in tihotapljenja, s tem povezano izvrševanje pomorskega prava, nadzor morskih meja, pomorski nadzor, varstvo morskega okolja, iskanje in reševanje, odzivanje na nesreče, nadzor ribištva, inšpekcije in druge dejavnosti, povezane z navedenimi funkcijami;

| (3) | „evropska mreža za pomorsko opazovanje in podatke“ ali „EMODnet“ pomeni partnerstvo za zbiranje podatkov in metapodatkov o morju, da bodo ti razdrobljeni viri s ponujanjem interoperabilnih in usklajenih podatkov o morju zagotovljene kakovosti bolje dostopni in uporabni za javne in zasebne uporabnike; |
| --- | --- |

(3)

„evropska mreža za pomorsko opazovanje in podatke“ ali „EMODnet“ pomeni partnerstvo za zbiranje podatkov in metapodatkov o morju, da bodo ti razdrobljeni viri s ponujanjem interoperabilnih in usklajenih podatkov o morju zagotovljene kakovosti bolje dostopni in uporabni za javne in zasebne uporabnike;

| (4) | „raziskovalni ribolov“ pomeni vsako ribolovno operacijo, ki se izvaja v gospodarske namene na danem območju z namenom, da se oceni donosnost in biološka trajnost rednega, dolgoročnega izkoriščanja ribolovnih virov na tem območju glede staležev, pri katerih se ne izvaja gospodarski ribolov; |
| --- | --- |

(4)

„raziskovalni ribolov“ pomeni vsako ribolovno operacijo, ki se izvaja v gospodarske namene na danem območju z namenom, da se oceni donosnost in biološka trajnost rednega, dolgoročnega izkoriščanja ribolovnih virov na tem območju glede staležev, pri katerih se ne izvaja gospodarski ribolov;

| (5) | „ribič“ pomeni vsako fizično osebo, ki opravlja dejavnosti gospodarskega ribolova, kot jih priznava zadevna država članica; |
| --- | --- |

(5)

„ribič“ pomeni vsako fizično osebo, ki opravlja dejavnosti gospodarskega ribolova, kot jih priznava zadevna država članica;

| (6) | „ribolov v celinskih vodah“ pomeni ribolovne dejavnosti, ki se izvajajo v gospodarske namene v celinskih vodah s plovili ali drugimi napravami, vključno s tistimi, ki se uporabljajo za ribolov na ledu; |
| --- | --- |

(6)

„ribolov v celinskih vodah“ pomeni ribolovne dejavnosti, ki se izvajajo v gospodarske namene v celinskih vodah s plovili ali drugimi napravami, vključno s tistimi, ki se uporabljajo za ribolov na ledu;

| (7) | „mednarodno upravljanje oceanov“ pomeni pobudo Unije za izboljšanje splošnega okvira, ki zajema mednarodne in regionalne postopke, sporazume, dogovore, pravila in ustanove z usklajenim medsektorskim pristopom na podlagi pravil, da se zagotovijo zdravje, varnost, zaščita, čistost in trajnostno upravljanje oceanov in morij; |
| --- | --- |

(7)

„mednarodno upravljanje oceanov“ pomeni pobudo Unije za izboljšanje splošnega okvira, ki zajema mednarodne in regionalne postopke, sporazume, dogovore, pravila in ustanove z usklajenim medsektorskim pristopom na podlagi pravil, da se zagotovijo zdravje, varnost, zaščita, čistost in trajnostno upravljanje oceanov in morij;

| (8) | „kraj iztovarjanja“ pomeni lokacijo, razen morskega pristanišča, kot je opredeljeno v točki 16 člena 2 Uredbe (EU) 2017/352 Evropskega parlamenta in Sveta (27), ki jo uradno priznava država članica ter katere uporaba ni omejena na njenega lastnika in se uporablja predvsem za iztovarjanje plovil za mali priobalni ribolov; |
| --- | --- |

(8)

„kraj iztovarjanja“ pomeni lokacijo, razen morskega pristanišča, kot je opredeljeno v točki 16 člena 2 Uredbe (EU) 2017/352 Evropskega parlamenta in Sveta (27), ki jo uradno priznava država članica ter katere uporaba ni omejena na njenega lastnika in se uporablja predvsem za iztovarjanje plovil za mali priobalni ribolov;

| (9) | „pomorska politika“ pomeni politiko Unije, katere cilj je spodbujanje celostnega in skladnega odločanja, da se s skladnimi pomorskimi politikami in ustreznim mednarodnim sodelovanjem čim bolj povečajo trajnostni razvoj, gospodarska rast in socialna kohezija Unije, zlasti obalnih in otoških območij in najbolj oddaljenih regij ter sektorjev trajnostnega modrega gospodarstva; |
| --- | --- |

(9)

„pomorska politika“ pomeni politiko Unije, katere cilj je spodbujanje celostnega in skladnega odločanja, da se s skladnimi pomorskimi politikami in ustreznim mednarodnim sodelovanjem čim bolj povečajo trajnostni razvoj, gospodarska rast in socialna kohezija Unije, zlasti obalnih in otoških območij in najbolj oddaljenih regij ter sektorjev trajnostnega modrega gospodarstva;

| (10) | „pomorska varnost in nadzor“ pomeni dejavnosti, ki se izvajajo za celovito razumevanje, preprečevanje, kadar je to potrebno, in upravljanje vseh dogodkov in ukrepov, povezanih s področjem pomorstva, ki bi vplivali na pomorsko varnost in zaščito, izvrševanje prava, obrambo, nadzor meje, varstvo morskega okolja, nadzor ribištva ter trgovinske in gospodarske interese Unije; |
| --- | --- |

(10)

„pomorska varnost in nadzor“ pomeni dejavnosti, ki se izvajajo za celovito razumevanje, preprečevanje, kadar je to potrebno, in upravljanje vseh dogodkov in ukrepov, povezanih s področjem pomorstva, ki bi vplivali na pomorsko varnost in zaščito, izvrševanje prava, obrambo, nadzor meje, varstvo morskega okolja, nadzor ribištva ter trgovinske in gospodarske interese Unije;

| (11) | „pomorsko prostorsko načrtovanje“ pomeni postopek, s katerim ustrezni organi države članice analizirajo in organizirajo človekove dejavnosti na morskih območjih za doseganje ekoloških, gospodarskih in socialnih ciljev; |
| --- | --- |

(11)

„pomorsko prostorsko načrtovanje“ pomeni postopek, s katerim ustrezni organi države članice analizirajo in organizirajo človekove dejavnosti na morskih območjih za doseganje ekoloških, gospodarskih in socialnih ciljev;

| (12) | „javni organ“ pomeni državne, regionalne ali lokalne organe, osebe javnega prava ali združenja enega ali več takšnih organov oziroma enega ali več takšnih oseb javnega prava; |
| --- | --- |

(12)

„javni organ“ pomeni državne, regionalne ali lokalne organe, osebe javnega prava ali združenja enega ali več takšnih organov oziroma enega ali več takšnih oseb javnega prava;

| (13) | „strategija morskih bazenov“ pomeni integriran okvir za obravnavo skupnih morskih in pomorskih izzivov, s katerimi se srečujejo države članice in morebitne tretje države, v določenem morskem bazenu ali enem ali več podbazenih ter spodbujanje sodelovanja in usklajevanja, da se doseže ekonomska, socialna in teritorialna kohezija. Razvije jo Komisija v sodelovanju z državami članicami in zadevnimi tretjimi državami, njihovimi regijami in po potrebi z drugimi deležniki; |
| --- | --- |

(13)

„strategija morskih bazenov“ pomeni integriran okvir za obravnavo skupnih morskih in pomorskih izzivov, s katerimi se srečujejo države članice in morebitne tretje države, v določenem morskem bazenu ali enem ali več podbazenih ter spodbujanje sodelovanja in usklajevanja, da se doseže ekonomska, socialna in teritorialna kohezija. Razvije jo Komisija v sodelovanju z državami članicami in zadevnimi tretjimi državami, njihovimi regijami in po potrebi z drugimi deležniki;

| (14) | „mali priobalni ribolov“ pomeni ribolovne dejavnosti, ki se izvajajo:






  (a) | z ribiškimi plovili za ribolov na morju in v celinskih vodah, katerih skupna dolžina znaša manj kot 12 metrov in ki ne uporabljajo vlečnega ribolovnega orodja, kakor je opredeljeno v točki 1 člena 2 Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 (28), ali |
| --- | --- | --- |

(14)

„mali priobalni ribolov“ pomeni ribolovne dejavnosti, ki se izvajajo:

(a)

z ribiškimi plovili za ribolov na morju in v celinskih vodah, katerih skupna dolžina znaša manj kot 12 metrov in ki ne uporabljajo vlečnega ribolovnega orodja, kakor je opredeljeno v točki 1 člena 2 Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 (28), ali

| (b) | brez plovil, vključno z nabiranjem školjk; |
| --- | --- |

(b)

brez plovil, vključno z nabiranjem školjk;

| (15) | „trajnostno modro gospodarstvo“ pomeni vse sektorske in medsektorske gospodarske dejavnosti po vsem notranjem trgu, povezane z oceani, morji, obalami in celinskimi vodami, kar zajema otoške in najbolj oddaljene regije Unije in neobalne države, vključno z nastajajočimi sektorji in netržnim blagom in storitvami, katerih namen je zagotavljanje dolgotrajne okoljske, družbene in ekonomske trajnostnosti ter ki so skladne s cilji trajnostnega razvoja, zlasti ciljem trajnostnega razvoja 14, in okoljsko zakonodajo Unije. |
| --- | --- |

(15)

„trajnostno modro gospodarstvo“ pomeni vse sektorske in medsektorske gospodarske dejavnosti po vsem notranjem trgu, povezane z oceani, morji, obalami in celinskimi vodami, kar zajema otoške in najbolj oddaljene regije Unije in neobalne države, vključno z nastajajočimi sektorji in netržnim blagom in storitvami, katerih namen je zagotavljanje dolgotrajne okoljske, družbene in ekonomske trajnostnosti ter ki so skladne s cilji trajnostnega razvoja, zlasti ciljem trajnostnega razvoja 14, in okoljsko zakonodajo Unije.

Člen 3

Prednostne naloge

ESPRA prispeva k izvajanju SRP in pomorske politike Unije. Ima naslednje prednostne naloge:

| (1) | spodbujanje trajnostnega ribištva ter obnove in ohranjanja vodnih bioloških virov; |
| --- | --- |

(1)

spodbujanje trajnostnega ribištva ter obnove in ohranjanja vodnih bioloških virov;

| (2) | spodbujanje trajnostnih dejavnosti akvakulture ter predelave in trženja ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture ter s tem prispevanje k prehranski varnosti v Uniji; |
| --- | --- |

(2)

spodbujanje trajnostnih dejavnosti akvakulture ter predelave in trženja ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture ter s tem prispevanje k prehranski varnosti v Uniji;

| (3) | omogočanje trajnostnega modrega gospodarstva v obalnih, otoških in celinskih regijah ter spodbujanje razvoja ribiških in akvakulturnih skupnosti; |
| --- | --- |

(3)

omogočanje trajnostnega modrega gospodarstva v obalnih, otoških in celinskih regijah ter spodbujanje razvoja ribiških in akvakulturnih skupnosti;

| (4) | krepitev mednarodnega upravljanja oceanov ter omogočanje varnih, zaščitenih, čistih in trajnostno upravljanih morij in oceanov. |
| --- | --- |

(4)

krepitev mednarodnega upravljanja oceanov ter omogočanje varnih, zaščitenih, čistih in trajnostno upravljanih morij in oceanov.

Podpora iz ESPRA prispeva k doseganju okoljskih ciljev Unije in ciljev Unije v zvezi z blažitvijo podnebnih sprememb in prilagajanjem nanje. Ta prispevek se spremlja v skladu z metodologijo, določeno v Prilogi IV.

POGLAVJE II

Finančni okvir

Člen 4

Proračun

1.   Finančna sredstva za izvajanje ESPRA za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027 znašajo 6 108 000 000 EUR v tekočih cenah.

2.   Del finančnih sredstev, dodeljen ESPRA v okviru naslova II te uredbe, se izvršuje v okviru deljenega upravljanja v skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 in členom 63 finančne uredbe.

3.   Del finančnih sredstev, dodeljen ESPRA v okviru naslova III te uredbe, izvršuje neposredno Komisija v skladu s točko (a) člena 62(1) finančne uredbe ali pa se izvršuje v okviru posrednega upravljanja v skladu s točko (c) člena 62(1) navedene uredbe.

Člen 5

Proračunska sredstva v okviru deljenega upravljanja

1.   Del finančnih sredstev v okviru deljenega upravljanja iz naslova II znaša 5 311 000 000 EUR v tekočih cenah v skladu z letno razdelitvijo, določeno v Prilogi V.

2.   Za operacije v najbolj oddaljenih regijah vsaka zadevna država članica v okviru svoje finančne podpore Unije iz Priloge V, dodeli najmanj:

| (a) | 102 000 000 EUR za Azore in Madeiro; |
| --- | --- |

(a)

102 000 000 EUR za Azore in Madeiro;

| (b) | 82 000 000 EUR za Kanarske otoke; |
| --- | --- |

(b)

82 000 000 EUR za Kanarske otoke;

| (c) | 131 000 000 EUR za Gvadelup, Francosko Gvajano, Martinik, Mayotte, Reunion in Saint Martin. |
| --- | --- |

(c)

131 000 000 EUR za Gvadelup, Francosko Gvajano, Martinik, Mayotte, Reunion in Saint Martin.

3.   Nadomestilo iz člena 24 ne presega 60 % posameznih dodelitev iz točk (a), (b) in (c) odstavka 2 tega člena ali 70 % v okoliščinah, ki so upravičene v vsakem od akcijskih načrtov za najbolj oddaljene regije.

4.   Najmanj 15 % finančne podpore Unije, dodeljene posamezni državi članici, se v okviru programa, pripravljenega in predloženega v skladu s členom 21(1) in (2) Uredbe (EU) 2021/1060, dodeli posebnim ciljem iz točke (d) člena 14(1) te uredbe. Za države članice brez dostopa do voda Unije se lahko uporabi nižji odstotek glede na obseg njihovih nadzornih nalog in nalog zbiranja podatkov.

5.   Finančna podpora Unije iz ESPRA, dodeljena posamezni državi članici v skupno vsoto podpore iz členov 17 do 21, skupaj ne presega višjega od naslednjih pragov:

| (a) | 6 000 000 EUR ali |
| --- | --- |

(a)

6 000 000 EUR ali

| (b) | 15 % finančne podpore Unije, dodeljene posamezni državi članici. |
| --- | --- |

(b)

15 % finančne podpore Unije, dodeljene posamezni državi članici.

6.   ESPRA lahko v skladu s členoma 36 in 37 Uredbe (EU) 2021/1060 na pobudo države članice podpira tehnično pomoč za njegovo učinkovito upravljanje in uporabo.

Člen 6

Finančna razdelitev za deljeno upravljanje

Razpoložljiva sredstva za obveznosti držav članic iz člena 5(1) za obdobje od leta 2021 do 2027 so določena v Prilogi V.

Člen 7

Proračunska sredstva v okviru neposrednega in posrednega upravljanja

1.   Del finančnih sredstev v okviru neposrednega in posrednega upravljanja, določenega v naslovu III, znaša 797 000 000 EUR v tekočih cenah.

2.   Znesek iz odstavka 1 se lahko uporabi za tehnično in upravno pomoč za izvajanje ESPRA, kot so dejavnosti pripravljanja, spremljanja, kontrole, revizije in ocenjevanja, vključno s korporativnimi informacijsko-tehnološkimi sistemi.

ESPRA lahko na pobudo Komisije in ob upoštevanju zgornje meje 1,5 % finančnih sredstev iz člena 4(1) podpira zlasti:

| (a) | tehnično pomoč za izvajanje te uredbe iz člena 35 Uredbe (EU) 2021/1060; |
| --- | --- |

(a)

tehnično pomoč za izvajanje te uredbe iz člena 35 Uredbe (EU) 2021/1060;

| (b) | pripravo, spremljanje in ocenjevanje sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in sodelovanje Unije v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva; |
| --- | --- |

(b)

pripravo, spremljanje in ocenjevanje sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in sodelovanje Unije v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva;

| (c) | vzpostavitev vseevropske mreže lokalnih akcijskih skupin. |
| --- | --- |

(c)

vzpostavitev vseevropske mreže lokalnih akcijskih skupin.

3.   ESPRA zagotavlja podporo za stroške za dejavnosti informiranja in komuniciranja, povezane z izvajanjem te uredbe.

POGLAVJE III

Načrtovanje programov

Člen 8

Načrtovanje programov za podporo v okviru deljenega upravljanja

1.   V skladu s členom 21 Uredbe (EU) 2021/1060 vsaka država članica pripravi en sam program za izvajanje prednostnih nalog iz člena 3 te uredbe (v nadaljnjem besedilu: program).

Države članice si pri pripravi programa in po potrebi prizadevajo upoštevati regionalne in/ali lokalne izzive, kot je ustrezno, in lahko določijo posredniške organe v skladu s členom 71(3) Uredbe (EU) 2021/1060.

2.   Podpora iz naslova II te uredbe, namenjena uresničevanju ciljev politike iz člena 5 Uredbe (EU) 2021/1060, se zagotovi v skladu s prednostnimi nalogami in posebnimi cilji iz Priloge II k tej uredbi.

3.   Program poleg elementov iz člena 22 Uredbe (EU) 2021/1060 vključuje:

| (a) | analizo stanja z vidika prednosti, slabosti, priložnosti in nevarnosti ter ugotavljanje potreb, ki jih je treba obravnavati na ustreznem geografskem območju, vključno z morskimi bazeni, relevantnimi za program, če je ustrezno; |
| --- | --- |

(a)

analizo stanja z vidika prednosti, slabosti, priložnosti in nevarnosti ter ugotavljanje potreb, ki jih je treba obravnavati na ustreznem geografskem območju, vključno z morskimi bazeni, relevantnimi za program, če je ustrezno;

| (b) | po potrebi akcijske načrte za najbolj oddaljene regije iz člena 35. |
| --- | --- |

(b)

po potrebi akcijske načrte za najbolj oddaljene regije iz člena 35.

4.   Države članice pri analizi stanja z vidika prednosti, slabosti, priložnosti in nevarnosti iz točke (a) odstavka 3 tega člena upoštevajo posebne potrebe malega priobalnega ribolova, kot je določeno v Prilogi V k Uredbi (EU) 2021/1060.

Za posebne cilje, ki prispevajo k razvoju trajnostnega malega priobalnega ribolova, države članice opišejo vrste ukrepov, ki bi prišli v poštev v ta namen, kot je določeno v točki (i) točke (d) člena 22(3) in Prilogi V k Uredbi (EU) 2021/1060.

Organ upravljanja si prizadeva upoštevati posebnosti gospodarskih subjektov malega priobalnega ribolova za uvedbo morebitnih ukrepov za poenostavitev, kot so poenostavljeni obrazci za vloge.

5.   Komisija oceni program v skladu s členom 23 Uredbe (EU) 2021/1060. Pri oceni upošteva zlasti:

| (a) | kako čim bolj povečati prispevek programa k prednostnim nalogam iz člena 3 ter ciljem glede odpornosti, zelenega in digitalnega prehoda, vključno s širokim naborom inovativnih rešitev; |
| --- | --- |

(a)

kako čim bolj povečati prispevek programa k prednostnim nalogam iz člena 3 ter ciljem glede odpornosti, zelenega in digitalnega prehoda, vključno s širokim naborom inovativnih rešitev;

| (b) | prispevek programa k razvoju trajnostnega malega priobalnega ribolova; |
| --- | --- |

(b)

prispevek programa k razvoju trajnostnega malega priobalnega ribolova;

| (c) | prispevek programa k okoljski, gospodarski in socialni trajnostnosti; |
| --- | --- |

(c)

prispevek programa k okoljski, gospodarski in socialni trajnostnosti;

| (d) | ravnovesje med ribolovno zmogljivostjo flot in razpoložljivimi ribolovnimi možnostmi, o katerem države članice vsako leto poročajo v skladu s členom 22(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013; |
| --- | --- |

(d)

ravnovesje med ribolovno zmogljivostjo flot in razpoložljivimi ribolovnimi možnostmi, o katerem države članice vsako leto poročajo v skladu s členom 22(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013;

| (e) | po potrebi večletne načrte upravljanja, ki se sprejmejo v skladu s členoma 9 in 10 Uredbe (EU) št. 1380/2013, načrte upravljanja, ki se sprejmejo v skladu s členom 19 Uredbe (ES) št. 1967/2006, in priporočila, ki jih sprejmejo regionalne organizacije za upravljanje ribištva in ki zavezujejo Unijo; |
| --- | --- |

(e)

po potrebi večletne načrte upravljanja, ki se sprejmejo v skladu s členoma 9 in 10 Uredbe (EU) št. 1380/2013, načrte upravljanja, ki se sprejmejo v skladu s členom 19 Uredbe (ES) št. 1967/2006, in priporočila, ki jih sprejmejo regionalne organizacije za upravljanje ribištva in ki zavezujejo Unijo;

| (f) | izvajanje obveznosti iztovarjanja iz člena 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013; |
| --- | --- |

(f)

izvajanje obveznosti iztovarjanja iz člena 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013;

| (g) | najnovejša dokazila o socialno-ekonomski uspešnosti trajnostnega modrega gospodarstva, zlasti sektorja ribištva in akvakulture; |
| --- | --- |

(g)

najnovejša dokazila o socialno-ekonomski uspešnosti trajnostnega modrega gospodarstva, zlasti sektorja ribištva in akvakulture;

| (h) | kjer je potrebno, analizo regionalnih morskih bazenov, ki jo pripravi Komisija in v kateri so navedene skupne prednosti in slabosti vsakega morskega bazena glede na doseganje ciljev SRP, kot so določeni v členu 2 Uredbe (EU) št. 1380/2013. |
| --- | --- |

(h)

kjer je potrebno, analizo regionalnih morskih bazenov, ki jo pripravi Komisija in v kateri so navedene skupne prednosti in slabosti vsakega morskega bazena glede na doseganje ciljev SRP, kot so določeni v členu 2 Uredbe (EU) št. 1380/2013.

| (i) | prispevek programa k ohranjanju in obnavljanju morskih ekosistemov, pri čemer je podpora, povezana z območji Natura 2000, v skladu s prednostnimi okviri ukrepanja, vzpostavljenimi na podlagi člena 8(4) Direktive 92/43/EGS; |
| --- | --- |

(i)

prispevek programa k ohranjanju in obnavljanju morskih ekosistemov, pri čemer je podpora, povezana z območji Natura 2000, v skladu s prednostnimi okviri ukrepanja, vzpostavljenimi na podlagi člena 8(4) Direktive 92/43/EGS;

| (j) | prispevek programa k zmanjšanju količine morskih odpadkov v skladu z Direktivo (EU) 2019/904 Evropskega parlamenta in Sveta (29); |
| --- | --- |

(j)

prispevek programa k zmanjšanju količine morskih odpadkov v skladu z Direktivo (EU) 2019/904 Evropskega parlamenta in Sveta (29);

| (k) | prispevek programa k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje. |
| --- | --- |

(k)

prispevek programa k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje.

Člen 9

Programsko načrtovanje za podporo v okviru neposrednega in posrednega upravljanja

Komisija za namen izvajanja naslova III sprejme izvedbene akte, s katerimi določi programe dela. V programih dela je po potrebi določen skupni znesek, namenjen za operacije mešanega financiranja iz člena 56. Ti izvedbeni akti se, razen za tehnično pomoč, sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 63(2).

NASLOV II

PODPORA V OKVIRU DELJENEGA UPRAVLJANJA

POGLAVJE I

Splošna načela podpore

Člen 10

Državna pomoč

1.   Brez poseganja v odstavek 2 tega člena se členi 107, 108 in 109 PDEU uporabljajo za pomoč, ki jo države članice dodelijo podjetjem v sektorju ribištva in akvakulture.

2.   Vendar se členi 107, 108 in 109 PDEU ne uporabljajo za plačila, ki jih države članice izvršijo na podlagi te uredbe in spadajo na področje uporabe člena 42 PDEU.

3.   Nacionalne določbe, ki določajo javno financiranje, ki presega določbe te uredbe o plačilih iz odstavka 2, se na podlagi odstavka 1 obravnavajo kot celota.

4.   Za ribiške proizvode in proizvode iz akvakulture, ki so navedeni v Prilogi I k PDEU, za katere se uporabljajo členi 107, 108 in 109 PDEU, lahko Komisija v skladu s členom 108 PDEU odobri pomoč za tekoče poslovanje v najbolj oddaljenih regijah iz člena 349 PDEU v zvezi s sektorji proizvodnje, predelave in trženja ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture, in sicer za ublažitev posebnih omejitev v teh regijah zaradi njihove odročnosti, otoškega značaja ali oddaljenosti.

Člen 11

Dopustnost vlog

1.   Vloga za podporo gospodarskega subjekta ni dopustna za obdobje, ki se določi na podlagi odstavka 4 tega člena, če pristojni organ ugotovi, da je zadevni gospodarski subjekt:

| (a) | storil hude kršitve iz člena 42 Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 (30) ali člena 90 Uredbe (ES) št. 1224/2009 ali druge zakonodaje, ki sta jo sprejela Evropski parlament in Svet v okviru SRP; |
| --- | --- |

(a)

storil hude kršitve iz člena 42 Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 (30) ali člena 90 Uredbe (ES) št. 1224/2009 ali druge zakonodaje, ki sta jo sprejela Evropski parlament in Svet v okviru SRP;

| (b) | bil udeležen pri dejavnostih, upravljanju, ali lastništvu ribiških plovil, vključenih na seznam plovil IUU Unije iz člena 40(3) Uredbe (ES) št. 1005/2008, ali plovila, ki pluje pod zastavo držav, ki so opredeljene kot nesodelujoče tretje države iz člena 33 navedene uredbe, ali |
| --- | --- |

(b)

bil udeležen pri dejavnostih, upravljanju, ali lastništvu ribiških plovil, vključenih na seznam plovil IUU Unije iz člena 40(3) Uredbe (ES) št. 1005/2008, ali plovila, ki pluje pod zastavo držav, ki so opredeljene kot nesodelujoče tretje države iz člena 33 navedene uredbe, ali

| (c) | storil katero koli od kaznivih dejanj zoper okolje iz členov 3 in 4 Direktive 2008/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta (31), kadar je vloga za podporo vložena na podlagi člena 27 te uredbe. |
| --- | --- |

(c)

storil katero koli od kaznivih dejanj zoper okolje iz členov 3 in 4 Direktive 2008/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta (31), kadar je vloga za podporo vložena na podlagi člena 27 te uredbe.

2.   Če kateri koli od primerov iz odstavka 1 tega člena nastopi kadar koli v obdobju med vložitvijo vloge za podporo in pet let po končnem plačilu, se podpora, izplačana iz ESPRA v zvezi s to vlogo, izterja od gospodarskega subjekta v skladu s členom 44 te uredbe in členom 103 Uredbe (EU) 2021/1060.

3.   Brez poseganja v bolj daljnosežna nacionalna pravila, dogovorjena v okviru partnerskega sporazuma z zadevno državo članico, je vloga za podporo, ki jo vloži gospodarski subjekt, nedopustna za obdobje, ki se določi na podlagi odstavka 4 tega člena, če zadevni pristojni organ s končno odločitvijo ugotovi, da je gospodarski subjekt v okviru ESPR ali ESPRA storil goljufijo, kot je opredeljena v členu 3 Direktive (EU) 2017/1371.

4.   Na Komisijo se v skladu s členom 62 prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov za dopolnitev te uredbe v zvezi z:

| (a) | opredelitvijo praga in obdobja nedopustnosti iz odstavkov 1 in 3 tega člena, ki sta sorazmerna z naravo, resnostjo, trajanjem in ponavljanjem storjenih hudih kršitev, kaznivih dejanj ali goljufije, pri čemer navedeno obdobje traja vsaj eno leto; |
| --- | --- |

(a)

opredelitvijo praga in obdobja nedopustnosti iz odstavkov 1 in 3 tega člena, ki sta sorazmerna z naravo, resnostjo, trajanjem in ponavljanjem storjenih hudih kršitev, kaznivih dejanj ali goljufije, pri čemer navedeno obdobje traja vsaj eno leto;

| (b) | v skladu s členom 44 te uredbe in členom 103 Uredbe (EU) 2021/1060 ureditvami za izterjavo podpore, dodeljene na podlagi odstavka 2 tega člena, ki so sorazmerne z naravo, resnostjo, trajanjem in ponavljanjem storjenih hudih kršitev ali kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

(b)

v skladu s členom 44 te uredbe in členom 103 Uredbe (EU) 2021/1060 ureditvami za izterjavo podpore, dodeljene na podlagi odstavka 2 tega člena, ki so sorazmerne z naravo, resnostjo, trajanjem in ponavljanjem storjenih hudih kršitev ali kaznivih dejanj;

| (c) | ustreznimi začetnimi in končnimi datumi obdobij iz odstavkov 1 in 3 ter pogoji za krajše trajanje obdobja nedopustnosti. |
| --- | --- |

(c)

ustreznimi začetnimi in končnimi datumi obdobij iz odstavkov 1 in 3 ter pogoji za krajše trajanje obdobja nedopustnosti.

5.   Države članice lahko v skladu z nacionalnimi pravili uporabljajo obdobje nedopustnosti, ki je daljše od obdobja iz odstavka 4. Države članice lahko obdobje nedopustnosti uporabijo tudi za vloge za podporo gospodarskih subjektov, ki lovijo v celinskih vodah in so storili hude kršitve, opredeljene v nacionalnih predpisih.

6.   Države članice zahtevajo, da gospodarski subjekti, ki vložijo vlogo za podporo v okviru ESPRA, organu upravljanja predložijo podpisano izjavo, s katero potrdijo, da zanje ne velja noben od primerov iz odstavkov 1 in 3 tega člena. Države članice pred odobritvijo vloge preverijo verodostojnost navedene izjave na podlagi informacij iz nacionalnih registrov kršitev iz člena 93 Uredbe (ES) št. 1224/2009 ali katerih koli drugih podatkov, ki so na voljo.

Za namene preverjanja iz prvega pododstavka tega odstavka država članica na zahtevo druge države članice predloži informacije iz svojega nacionalnega registra kršitev iz člena 93 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

Člen 12

Upravičenost do podpore iz ESPRA v okviru deljenega upravljanja

1.   Brez poseganja v pravila o upravičenosti izdatkov iz Uredbe (EU) 2021/1060 lahko države članice izberejo podporo iz tega naslova dejavnosti, ki:

| (a) | spadajo na področje uporabe prednostnih nalog in posebnih ciljev iz člena 8(2); |
| --- | --- |

(a)

spadajo na področje uporabe prednostnih nalog in posebnih ciljev iz člena 8(2);

| (b) | niso neupravičene na podlagi člena 13 in |
| --- | --- |

(b)

niso neupravičene na podlagi člena 13 in

| (c) | so v skladu z veljavnim pravom Unije. |
| --- | --- |

(c)

so v skladu z veljavnim pravom Unije.

2.   ESPRA lahko podpira naložbe v ribiška plovila, ki so potrebne za izpolnjevanje zahtev, ki jih določi država članica za uveljavitev neobveznih določb iz Direktive (EU) 2017/159.

Člen 13

Neupravičene operacije ali izdatki

Naslednje operacije ali izdatki niso upravičeni do podpore v okviru ESPRA:

| (a) | operacije, ki povečujejo ribolovno zmogljivost ribiškega plovila, razen če ni v členu 19 določeno drugače; |
| --- | --- |

(a)

operacije, ki povečujejo ribolovno zmogljivost ribiškega plovila, razen če ni v členu 19 določeno drugače;

| (b) | nakup opreme, ki povečuje zmožnost ribiškega plovila za iskanje rib; |
| --- | --- |

(b)

nakup opreme, ki povečuje zmožnost ribiškega plovila za iskanje rib;

| (c) | gradnja, nakup ali uvoz ribiških plovil, razen če ni v členu 17 določeno drugače; |
| --- | --- |

(c)

gradnja, nakup ali uvoz ribiških plovil, razen če ni v členu 17 določeno drugače;

| (d) | prenos ribških plovil v tretje države ali sprememba zastave ribiških plovil, vključno preko ustanavljanja skupnih podjetij s partnerji iz tretjih držav; |
| --- | --- |

(d)

prenos ribških plovil v tretje države ali sprememba zastave ribiških plovil, vključno preko ustanavljanja skupnih podjetij s partnerji iz tretjih držav;

| (e) | začasno ali trajno prenehanje ribolovnih dejavnosti, razen če ni v členih 20 in 21 določeno drugače; |
| --- | --- |

(e)

začasno ali trajno prenehanje ribolovnih dejavnosti, razen če ni v členih 20 in 21 določeno drugače;

| (f) | raziskovalni ribolov; |
| --- | --- |

(f)

raziskovalni ribolov;

| (g) | prenos lastništva podjetja; |
| --- | --- |

(g)

prenos lastništva podjetja;

| (h) | neposredno obnavljanje staleža, razen če ni to s pravnim aktom Unije izrecno določeno kot ukrep ponovne naselitve ali drug ohranitveni ukrep ali če ne gre za poskusno obnavljanje staleža; |
| --- | --- |

(h)

neposredno obnavljanje staleža, razen če ni to s pravnim aktom Unije izrecno določeno kot ukrep ponovne naselitve ali drug ohranitveni ukrep ali če ne gre za poskusno obnavljanje staleža;

| (i) | gradnja novih pristanišč ali novih dražbenih hal, razen novih krajev iztovarjanja; |
| --- | --- |

(i)

gradnja novih pristanišč ali novih dražbenih hal, razen novih krajev iztovarjanja;

| (j) | mehanizmi intervencij na trgu, katerih namen je začasen ali trajen umik ribških proizvodov ali proizvodov iz akvakulture s trga, da se zmanjša ponudba in tako prepreči znižanje cen ali doseže zvišanje cen, razen če ni v členu 26(2) določeno drugače; |
| --- | --- |

(j)

mehanizmi intervencij na trgu, katerih namen je začasen ali trajen umik ribških proizvodov ali proizvodov iz akvakulture s trga, da se zmanjša ponudba in tako prepreči znižanje cen ali doseže zvišanje cen, razen če ni v členu 26(2) določeno drugače;

| (k) | naložbe v ribiška plovila, potrebne za izpolnjevanje zahtev iz prava Unije, veljavne ob vložitvi vloge za podporo, vključno z zahtevami v okviru obveznosti Unije v zvezi z regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva, razen če ni v členu 22 določeno drugače; |
| --- | --- |

(k)

naložbe v ribiška plovila, potrebne za izpolnjevanje zahtev iz prava Unije, veljavne ob vložitvi vloge za podporo, vključno z zahtevami v okviru obveznosti Unije v zvezi z regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva, razen če ni v členu 22 določeno drugače;

| (l) | naložbe v ribiška plovila, ki so ribolovne dejavnosti izvajala manj kot 60 dni v dveh koledarskih letih pred letom vložitve vloge za podporo; |
| --- | --- |

(l)

naložbe v ribiška plovila, ki so ribolovne dejavnosti izvajala manj kot 60 dni v dveh koledarskih letih pred letom vložitve vloge za podporo;

| (m) | menjava ali posodobitev glavnega ali pomožnega motorja ribiškega plovila, razen če ni v členu 18 določeno drugače. |
| --- | --- |

(m)

menjava ali posodobitev glavnega ali pomožnega motorja ribiškega plovila, razen če ni v členu 18 določeno drugače.

POGLAVJE II

Prednostna naloga 1: Spodbujanje trajnostnega ribištva ter obnove in ohranjanja vodnih bioloških virov

Oddelek 1

Področje uporabe podpore

Člen 14

Posebni cilji

1.   Podpora iz tega poglavja zajema intervencije, ki prispevajo k doseganju ciljev SRP, kot so opredeljeni v členu 2 Uredbe (EU) št. 1380/2013, preko enega ali več naslednjih posebnih ciljev:

| (a) | krepitev ekonomsko, socialno in okoljsko trajnostnih ribolovnih dejavnosti; |
| --- | --- |

(a)

krepitev ekonomsko, socialno in okoljsko trajnostnih ribolovnih dejavnosti;

| (b) | povečanje energetske učinkovitosti in zmanjšanje emisij CO2 z zamenjavo ali posodobitvijo motorjev ribiških plovil; |
| --- | --- |

(b)

povečanje energetske učinkovitosti in zmanjšanje emisij CO2 z zamenjavo ali posodobitvijo motorjev ribiških plovil;

| (c) | spodbujanje prilagajanja ribolovnih zmogljivosti ribolovnim možnostim v primerih trajnega prenehanja ribolovnih dejavnosti ter prispevanje k primernemu življenjskemu standardu v primerih začasnega prenehanja ribolovnih dejavnosti; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje prilagajanja ribolovnih zmogljivosti ribolovnim možnostim v primerih trajnega prenehanja ribolovnih dejavnosti ter prispevanje k primernemu življenjskemu standardu v primerih začasnega prenehanja ribolovnih dejavnosti;

| (d) | spodbujanje učinkovitega nadzora in izvrševanja ribištva, vključno z bojem proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, ter pridobivanja zanesljivih podatkov za odločanje, temelječe na znanju; |
| --- | --- |

(d)

spodbujanje učinkovitega nadzora in izvrševanja ribištva, vključno z bojem proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, ter pridobivanja zanesljivih podatkov za odločanje, temelječe na znanju;

| (e) | spodbujanje enakih konkurenčnih pogojev za ribiške proizvode in proizvode iz akvakulture iz najbolj oddaljenih regij ter |
| --- | --- |

(e)

spodbujanje enakih konkurenčnih pogojev za ribiške proizvode in proizvode iz akvakulture iz najbolj oddaljenih regij ter

| (f) | prispevanje k varstvu in obnavljanju vodne biotske raznovrstnosti in ekosistemov. |
| --- | --- |

(f)

prispevanje k varstvu in obnavljanju vodne biotske raznovrstnosti in ekosistemov.

2.   Podporo na podlagi tega poglavja je mogoče dodeliti za ribolov v celinskih vodah pod pogoji iz člena 16.

Oddelek 2

Posebni pogoji

Člen 15

Prenos ribških plovil ali sprememba njihove zastave

Kadar se podpora iz tega poglavja dodeli v zvezi z določenim ribiškim plovilom Unije, tega plovila ni dovoljeno prenesti v državo zunaj Unije ali zamenjati njegove zastave za zastavo države zunaj Unije najmanj pet let po končnem plačilu za operacijo, za katero se prejme podpora.

Člen 16

Ribolov v celinskih vodah

1.   Določbe iz točke (a) člena 17(6), točke (a) člena 18(2), točk (a) in (d) člena 19(2), člena 20, točk (a) do (e) člena 21(2) ter sklicevanja na Uredbo (ES) št. 1224/2009 v točki (d) člena 19(3) te uredbe se ne uporabljajo za ribiška plovila za ribolov v celinskih vodah.

2.   V primeru ribiških plovil za ribolov v celinskih vodah se sklicevanja na datum registracije v registru flote Unije iz točk (d) in (e) člena 17(6), točke (b) člena 18(2) in točke (c) člena 19(2) nadomestijo s sklicevanji na datum začetka obratovanja v skladu z nacionalnim pravom.

Člen 17

Prva pridobitev ribiškega plovila

1.   Z odstopanjem od točke (c) člena 13 lahko ESPRA podpira prvo pridobitev ribiškega plovila ali pridobitev delnega lastništva ribiškega plovila.

Podpora iz prvega pododstavka prispeva k posebnemu cilju iz točke (a) člena 14(1).

2.   Podpora iz tega člena se lahko dodeli samo fizični osebi, ki:

| (a) | na dan vložitve vloge za podporo ni starejša od 40 let in |
| --- | --- |

(a)

na dan vložitve vloge za podporo ni starejša od 40 let in

| (b) | je najmanj pet let delala kot ribič ali je pridobila ustrezno kvalifikacijo. |
| --- | --- |

(b)

je najmanj pet let delala kot ribič ali je pridobila ustrezno kvalifikacijo.

3.   Podpora na podlagi odstavka 1 se lahko dodeli tudi pravnim subjektom, ki so v celoti v lasti ene ali več fizičnih oseb, ki vsaka izpolnjuje pogoje iz odstavka 2.

4.   Podpora na podlagi tega člena se lahko dodeli za skupno prvo pridobitev ribiškega plovila s strani več fizičnih oseb, ki vsaka izpolnjuje pogoje iz odstavka 2.

5.   Podpora na podlagi tega člena se lahko dodeli tudi za pridobitev delnega lastništva ribiškega plovila s strani fizične osebe, ki izpolnjuje pogoje iz odstavka 2 in za katero se šteje, da ima na tem plovilu nadzorne pravice, preko lastništva vsaj 33 % plovila ali deleža plovila, ali s strani pravnega subjekta, ki izpolnjuje pogoje iz odstavka 3 in za katerega se šteje, da ima nadzorne pravice na tem plovilu preko lastništva najmanj 33 % plovila ali deleža plovila.

6.   Podpora na podlagi tega člena se lahko dodeli samo za ribiško plovilo, ki:

| (a) | pripada segmentu flote, za katerega je iz najnovejšega poročila o ribolovni zmogljivosti iz člena 22(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 razvidno ravnovesje z ribolovnimi možnostmi, ki so na voljo temu segmentu; |
| --- | --- |

(a)

pripada segmentu flote, za katerega je iz najnovejšega poročila o ribolovni zmogljivosti iz člena 22(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 razvidno ravnovesje z ribolovnimi možnostmi, ki so na voljo temu segmentu;

| (b) | je opremljeno za ribolovne dejavnosti; |
| --- | --- |

(b)

je opremljeno za ribolovne dejavnosti;

| (c) | ima skupno dolžino največ 24 metrov; |
| --- | --- |

(c)

ima skupno dolžino največ 24 metrov;

| (d) | je bilo registrirano v registru flote Unije najmanj tri koledarska leta pred letom vložitve vloge za podporo v primeru plovila za mali priobalni ribolov in najmanj pet koledarskih let v primeru druge vrste plovil ter |
| --- | --- |

(d)

je bilo registrirano v registru flote Unije najmanj tri koledarska leta pred letom vložitve vloge za podporo v primeru plovila za mali priobalni ribolov in najmanj pet koledarskih let v primeru druge vrste plovil ter

| (e) | je bilo registrirano v registru flote Unije največ 30 koledarskih let pred letom vložitve vloge za podporo. |
| --- | --- |

(e)

je bilo registrirano v registru flote Unije največ 30 koledarskih let pred letom vložitve vloge za podporo.

7.   Prva pridobitev ribiškega plovila, za katero se dodeli podpora na podlagi tega člena, se ne šteje za prenos lastništva podjetja v smislu točke (g) člena 13.

Člen 18

Zamenjava ali posodobitev glavnega ali pomožnega motorja

1.   Z odstopanjem od točke (m) člena 13 lahko ESPRA podpira zamenjavo ali posodobitev glavnega ali pomožnega motorja ribiškega plovila s skupno dolžino največ 24 metrov.

Podpora iz prvega pododstavka prispeva k posebnemu cilju iz točke (b) člena 14(1).

2.   Podpora na podlagi tega člena se lahko dodeli samo pod naslednjimi pogoji:

| (a) | plovilo pripada segmentu flote, za katerega je iz najnovejšega poročila o ribolovni zmogljivosti iz člena 22(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 razvidno ravnovesje z ribolovnimi možnostmi, ki so na voljo temu segmentu; |
| --- | --- |

(a)

plovilo pripada segmentu flote, za katerega je iz najnovejšega poročila o ribolovni zmogljivosti iz člena 22(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 razvidno ravnovesje z ribolovnimi možnostmi, ki so na voljo temu segmentu;

| (b) | plovilo je bilo registrirano v registru flote Unije vsaj pet koledarskih let pred letom vložitve vloge za podporo; |
| --- | --- |

(b)

plovilo je bilo registrirano v registru flote Unije vsaj pet koledarskih let pred letom vložitve vloge za podporo;

| (c) | pri plovilih za mali priobalni ribolov moč novega ali posodobljenega motorja v kW ni večja kot pri starem motorju ter |
| --- | --- |

(c)

pri plovilih za mali priobalni ribolov moč novega ali posodobljenega motorja v kW ni večja kot pri starem motorju ter

| (d) | pri drugih plovilih, katerih skupna dolžina je največ 24 metrov, moč novega ali posodobljenega motorja v kW ni večja kot pri starem motorju, njegov izpust CO2 pa je vsaj za 20 % manjši kot pri starem motorju. |
| --- | --- |

(d)

pri drugih plovilih, katerih skupna dolžina je največ 24 metrov, moč novega ali posodobljenega motorja v kW ni večja kot pri starem motorju, njegov izpust CO2 pa je vsaj za 20 % manjši kot pri starem motorju.

3.   Države članice zagotovijo, da se vsi zamenjani ali posodobljeni motorji fizično preverijo.

4.   Ribolovna zmogljivost, umaknjena zaradi zamenjave ali posodobitve glavnega ali pomožnega motorja, se ne nadomesti.

5.   Šteje se, da je zmanjšanje emisij CO2, zahtevano v točki (d) odstavka 2, izpolnjeno v katerem koli od naslednjih primerov:

| (a) | kadar ustrezne informacije, ki jih proizvajalec zadevnega motorja potrdi v okviru homologacije ali certifikata proizvoda, kažejo, da novi motor oddaja 20 % manj CO2 kot zamenjani motor, ali |
| --- | --- |

(a)

kadar ustrezne informacije, ki jih proizvajalec zadevnega motorja potrdi v okviru homologacije ali certifikata proizvoda, kažejo, da novi motor oddaja 20 % manj CO2 kot zamenjani motor, ali

| (b) | kadar ustrezne informacije, ki jih proizvajalec zadevnega motorja potrdi v okviru homologacije ali certifikata proizvoda, kažejo, da novi motor uporablja 20 % manj goriva kot zamenjani motor. |
| --- | --- |

(b)

kadar ustrezne informacije, ki jih proizvajalec zadevnega motorja potrdi v okviru homologacije ali certifikata proizvoda, kažejo, da novi motor uporablja 20 % manj goriva kot zamenjani motor.

Kadar ustrezne informacije, ki jih proizvajalec zadevnega motorja potrdi v okviru homologacije ali certifikata proizvoda za enega ali oba motorja, ne omogočajo primerjave emisij CO2 ali porabe goriva, se šteje, da je zmanjšanje emisij CO2, zahtevano v točki (d) odstavka 2, izpolnjeno v katerem koli od naslednjih primerov:

| (a) | novi motor uporablja energetsko učinkovito tehnologijo, starostna razlika med novim in zamenjanim motorjem pa je najmanj sedem let; |
| --- | --- |

(a)

novi motor uporablja energetsko učinkovito tehnologijo, starostna razlika med novim in zamenjanim motorjem pa je najmanj sedem let;

| (b) | novi motor uporablja vrsto goriva ali pogonski sistem, za katerega se šteje, da oddaja manj CO2 kot zamenjani motor; |
| --- | --- |

(b)

novi motor uporablja vrsto goriva ali pogonski sistem, za katerega se šteje, da oddaja manj CO2 kot zamenjani motor;

| (c) | država članica je izmerila, da novi motor pri običajnem ribolovnem naporu zadevnega plovila oddaja 20 % manj CO2 ali porabi 20 % manj goriva kot zamenjani motor. |
| --- | --- |

(c)

država članica je izmerila, da novi motor pri običajnem ribolovnem naporu zadevnega plovila oddaja 20 % manj CO2 ali porabi 20 % manj goriva kot zamenjani motor.

Komisija sprejme izvedbene akte za opredelitev energetsko učinkovitih tehnologij iz točke (a) drugega pododstavka tega odstavka in za podrobnejšo opredelitev metodoloških elementov za izvajanje točke (c) navedenega pododstavka. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 63(2).

Člen 19

Povečanje bruto tonaže ribiškega plovila za izboljšanje varnosti, delovnih pogojev ali energetske učinkovitosti

1.   Z odstopanjem od točke (a) člena 13 lahko ESPRA podpre operacije za povečanje bruto tonaže ribiškega plovila za izboljšanje varnosti, delovnih pogojev ali energetske učinkovitosti.

Podpora iz prvega pododstavka prispeva k posebnemu cilju iz točke (a) člena 14(1).

2.   Podpora na podlagi tega člena se lahko dodeli samo pod naslednjimi pogoji:

| (a) | ribiško plovilo pripada segmentu flote, za katerega je iz najnovejšega poročila o ribolovni zmogljivosti iz člena 22(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 razvidno ravnovesje ribolovne zmogljivosti segmenta z ribolovnimi možnostmi, ki so na voljo temu segmentu; |
| --- | --- |

(a)

ribiško plovilo pripada segmentu flote, za katerega je iz najnovejšega poročila o ribolovni zmogljivosti iz člena 22(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 razvidno ravnovesje ribolovne zmogljivosti segmenta z ribolovnimi možnostmi, ki so na voljo temu segmentu;

| (b) | ribiško plovilo ima skupno dolžino največ 24 metrov; |
| --- | --- |

(b)

ribiško plovilo ima skupno dolžino največ 24 metrov;

| (c) | ribiško plovilo je bilo v registru flote Unije registrirano vsaj 10 koledarskih let pred letom vložitve vloge za podporo ter |
| --- | --- |

(c)

ribiško plovilo je bilo v registru flote Unije registrirano vsaj 10 koledarskih let pred letom vložitve vloge za podporo ter

| (d) | vstop nove ribolovne zmogljivosti, ustvarjene z operacijo, v ribiško floto se nadomesti s predhodnim umikom vsaj enake količine ribolovne zmogljivosti brez javne pomoči iz istega segmenta flote ali segmenta flote, za katerega zadnje poročilo o ribolovni zmogljivosti iz člena 22(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 kaže, da ribolovna zmogljivost ni v ravnovesju z ribolovnimi možnostmi, ki so na voljo temu segmentu. |
| --- | --- |

(d)

vstop nove ribolovne zmogljivosti, ustvarjene z operacijo, v ribiško floto se nadomesti s predhodnim umikom vsaj enake količine ribolovne zmogljivosti brez javne pomoči iz istega segmenta flote ali segmenta flote, za katerega zadnje poročilo o ribolovni zmogljivosti iz člena 22(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 kaže, da ribolovna zmogljivost ni v ravnovesju z ribolovnimi možnostmi, ki so na voljo temu segmentu.

3.   Za namene odstavka 1 so upravičene samo naslednje operacije:

| (a) | povečanje bruto tonaže, potrebno za naknadno namestitev ali obnovo nastanitvenih objektov, namenjenih izključno posadki, vključno s sanitarnimi, skupnimi in kuhinjskimi prostori ter zatočišči na krovu; |
| --- | --- |

(a)

povečanje bruto tonaže, potrebno za naknadno namestitev ali obnovo nastanitvenih objektov, namenjenih izključno posadki, vključno s sanitarnimi, skupnimi in kuhinjskimi prostori ter zatočišči na krovu;

| (b) | povečanje bruto tonaže, potrebno za naknadno izboljšanje ali namestitev protipožarnih sistemov, varnostnih in alarmnih sistemov ali sistemov za zmanjševanje hrupa na krovu; |
| --- | --- |

(b)

povečanje bruto tonaže, potrebno za naknadno izboljšanje ali namestitev protipožarnih sistemov, varnostnih in alarmnih sistemov ali sistemov za zmanjševanje hrupa na krovu;

| (c) | povečanje bruto tonaže, potrebno za naknadno namestitev vgrajenih mostnih sistemov za izboljšanje navigacije ali krmiljenja motorja; |
| --- | --- |

(c)

povečanje bruto tonaže, potrebno za naknadno namestitev vgrajenih mostnih sistemov za izboljšanje navigacije ali krmiljenja motorja;

| (d) | povečanje bruto tonaže, potrebno za naknadno vgradnjo ali prenovo motorja ali pogonskega sistema, ki dokazuje boljšo energijsko učinkovitost ali nižje emisije CO2 v primerjavi s prejšnjim stanjem, ima moč, ki ne presega prejšnje potrjene moči motorja ribiškega plovila na podlagi člena 40(1) Uredbe (ES) št. 1224/2009, in katerega največjo izhodno moč je potrdil proizvajalec za ta motor ali model pogonskega sistema; |
| --- | --- |

(d)

povečanje bruto tonaže, potrebno za naknadno vgradnjo ali prenovo motorja ali pogonskega sistema, ki dokazuje boljšo energijsko učinkovitost ali nižje emisije CO2 v primerjavi s prejšnjim stanjem, ima moč, ki ne presega prejšnje potrjene moči motorja ribiškega plovila na podlagi člena 40(1) Uredbe (ES) št. 1224/2009, in katerega največjo izhodno moč je potrdil proizvajalec za ta motor ali model pogonskega sistema;

| (e) | zamenjava ali prenova bulastega premca pod pogojem, da ta izboljša splošno energetsko učinkovitost ribiškega plovila. |
| --- | --- |

(e)

zamenjava ali prenova bulastega premca pod pogojem, da ta izboljša splošno energetsko učinkovitost ribiškega plovila.

4.   Kot del podatkov, predloženih na podlagi člena 46(3), države članice Komisiji sporočijo značilnosti operacij, za katere se dodeli podpora na podlagi tega člena, vključno s povečanim obsegom ribolovne zmogljivosti in namenom tega povečanja.

5.   Podpora iz tega člena ne zajema operacij, povezanih z naložbami v izboljšanje varnosti, delovnih pogojev ali energetske učinkovitosti, kadar te dejavnosti ne povečujejo ribolovne zmogljivosti zadevnega plovila. Tem operacijam se lahko dodeli podpora v skladu s členom 12.

Člen 20

Trajno prenehanje ribolovnih dejavnosti

1.   Z odstopanjem od točke (e) člena 13 lahko ESPRA podpira nadomestilo za trajno prenehanje ribolovnih dejavnosti.

Podpora iz prvega pododstavka tega odstavka prispeva k posebnemu cilju iz točke (c) člena 14(1).

2.   Podpora na podlagi tega člena se lahko dodeli samo pod naslednjimi pogoji:

| (a) | prenehanje je predvideno kot instrument akcijskega načrta iz člena 22(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013; |
| --- | --- |

(a)

prenehanje je predvideno kot instrument akcijskega načrta iz člena 22(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013;

| (b) | prenehanje se doseže z razrezom ribiškega plovila ali z umikom ribiškega plovila iz obratovanja in naknadnim opremljanjem za dejavnosti, ki niso gospodarski ribolov, v skladu s cilji SRP in večletnimi načrti iz Uredbe (EU) št. 1380/2013; |
| --- | --- |

(b)

prenehanje se doseže z razrezom ribiškega plovila ali z umikom ribiškega plovila iz obratovanja in naknadnim opremljanjem za dejavnosti, ki niso gospodarski ribolov, v skladu s cilji SRP in večletnimi načrti iz Uredbe (EU) št. 1380/2013;

| (c) | ribiško plovilo je registrirano kot aktivno in je vsaj 90 dni na leto med zadnjima dvema koledarskima letoma pred datumom vložitve vloge za podporo izvajalo ribolovne dejavnosti na morju; |
| --- | --- |

(c)

ribiško plovilo je registrirano kot aktivno in je vsaj 90 dni na leto med zadnjima dvema koledarskima letoma pred datumom vložitve vloge za podporo izvajalo ribolovne dejavnosti na morju;

| (d) | ustrezna ribolovna zmogljivost se trajno črta iz registra ribiške flote Unije, dovoljenja za gospodarski ribolov in dovoljenja za ribolov pa se prekličejo v skladu s členom 22(5) in (6) Uredbe (EU) št. 1380/2013 ter |
| --- | --- |

(d)

ustrezna ribolovna zmogljivost se trajno črta iz registra ribiške flote Unije, dovoljenja za gospodarski ribolov in dovoljenja za ribolov pa se prekličejo v skladu s členom 22(5) in (6) Uredbe (EU) št. 1380/2013 ter

| (e) | upravičenec pet let po prejemu podpore ne registrira nobenega ribiškega plovila. |
| --- | --- |

(e)

upravičenec pet let po prejemu podpore ne registrira nobenega ribiškega plovila.

3.   Podpora iz odstavka 1 se lahko dodeli samo:

| (a) | lastnikom ribiških plovil Unije, na katere se nanaša trajno prenehanje ribolovnih dejavnosti, in |
| --- | --- |

(a)

lastnikom ribiških plovil Unije, na katere se nanaša trajno prenehanje ribolovnih dejavnosti, in

| (b) | ribičem, ki so vsaj 90 dni na leto v zadnjih dveh koledarskih letih pred letom vložitve vloge za podporo na morju delali na krovu ribiškega plovila Unije, na katerega se nanaša trajno prenehanje ribolovnih dejavnosti. |
| --- | --- |

(b)

ribičem, ki so vsaj 90 dni na leto v zadnjih dveh koledarskih letih pred letom vložitve vloge za podporo na morju delali na krovu ribiškega plovila Unije, na katerega se nanaša trajno prenehanje ribolovnih dejavnosti.

Ribiči iz točke (b) prvega pododstavka prenehajo vse ribolovne dejavnosti za pet let po prejemu podpore. Če začne ribič v tem času znova opravljati ribolovne dejavnosti, zadevna država članica izterja neupravičeno izplačane zneske za operacijo, in sicer v znesku sorazmernem z obdobjem, v katerem pogoj iz prvega stavka tega pododstavka ni bil izpolnjen.

Člen 21

Začasno prenehanje ribolovnih dejavnosti

1.   Z odstopanjem od točke (e) člena 13 lahko ESPRA podpira nadomestilo za začasno prenehanje ribolovnih dejavnosti.

Podpora iz prvega pododstavka prispeva k posebnemu cilju iz točke (c) člena 14(1).

2.   Podpora na podlagi tega člena se lahko dodeli samo v primeru:

| (a) | ohranitvenih ukrepov iz točk (a), (b), (c), (i) in (j) člena 7(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 ali, kadar veljajo za Unijo, enakovrednih ohranitvenih ukrepov, ki jih sprejmejo regionalne organizacije za upravljanje ribištva; |
| --- | --- |

(a)

ohranitvenih ukrepov iz točk (a), (b), (c), (i) in (j) člena 7(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 ali, kadar veljajo za Unijo, enakovrednih ohranitvenih ukrepov, ki jih sprejmejo regionalne organizacije za upravljanje ribištva;

| (b) | ukrepi Komisije v primeru resne grožnje morskim biološkim virom iz člena 12 Uredbe (EU) št. 1380/2013; |
| --- | --- |

(b)

ukrepi Komisije v primeru resne grožnje morskim biološkim virom iz člena 12 Uredbe (EU) št. 1380/2013;

| (c) | nujni ukrepi države članice v skladu s členom 13 Uredbe (EU) št. 1380/2013; |
| --- | --- |

(c)

nujni ukrepi države članice v skladu s členom 13 Uredbe (EU) št. 1380/2013;

| (d) | prekinitev izvajanja sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in protokolov k tem sporazumom zaradi višje sile ali |
| --- | --- |

(d)

prekinitev izvajanja sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in protokolov k tem sporazumom zaradi višje sile ali

| (e) | naravne in okoljske nesreče ali zdravstvene krize, ki jih uradno priznajo pristojni organi ustrezne države članice. |
| --- | --- |

(e)

naravne in okoljske nesreče ali zdravstvene krize, ki jih uradno priznajo pristojni organi ustrezne države članice.

3.   Podpora iz odstavka 1 se lahko dodeli samo, kadar se ribolovne dejavnosti zadevnega plovila ali ribiča prekinejo vsaj za 30 dni v danem koledarskem letu.

4.   Podpora iz točke (a) odstavka 2 se lahko dodeli samo, kadar je na podlagi znanstvenega mnenja potrebno zmanjšanje ribolovnega napora za dosego ciljev iz člena 2(2) in točke (a) člena 2(5) Uredbe (EU) št. 1380/2013.

5.   Podpora iz odstavka 1 se lahko dodeli samo:

| (a) | lastnikom ali upravljavcem ribiških plovil Unije, ki so registrirana kot aktivna in so vsaj 120 dni v zadnjih dveh koledarskih letih pred letom vložitve vloge za podporo izvajala ribolovne dejavnosti na morju; |
| --- | --- |

(a)

lastnikom ali upravljavcem ribiških plovil Unije, ki so registrirana kot aktivna in so vsaj 120 dni v zadnjih dveh koledarskih letih pred letom vložitve vloge za podporo izvajala ribolovne dejavnosti na morju;

| (b) | ribičem, ki so vsaj 120 dni v zadnjih dveh koledarskih letih pred letom vložitve vloge za podporo na morju delali na krovu ribiškega plovila Unije, na katerega se nanaša začasno prenehanje dejavnosti, ali |
| --- | --- |

(b)

ribičem, ki so vsaj 120 dni v zadnjih dveh koledarskih letih pred letom vložitve vloge za podporo na morju delali na krovu ribiškega plovila Unije, na katerega se nanaša začasno prenehanje dejavnosti, ali

| (c) | ribičem brez plovil, ki so vsaj 120 dni v zadnjih dveh koledarskih letih pred letom vložitve vloge za podporo izvajali ribolovne dejavnosti. |
| --- | --- |

(c)

ribičem brez plovil, ki so vsaj 120 dni v zadnjih dveh koledarskih letih pred letom vložitve vloge za podporo izvajali ribolovne dejavnosti.

Navedba števila dni na morju v tem odstavku se ne uporablja za ribolov jegulje.

6.   V programskem obdobju se podpora iz odstavka 1 lahko dodeli za največ 12 mesecev na plovilo ali na ribiča.

7.   V obdobju prenehanja dejavnosti se ustavijo vse ribolovne dejavnosti zadevnih plovil ali ribičev. Zadevna država članica se prepriča, da zadevno ribiško plovilo ali ribič v obdobju začasnega prenehanja ne izvaja nobenih ribolovnih dejavnosti in da ne bo prišlo do čezmernih nadomestil, ki bi bila posledica uporabe plovila za druge namene.

Člen 22

Nadzor in izvrševanje

1.   ESPRA lahko podpira razvoj in izvajanje sistema Unije za nadzor ribištva, kot je določen v členu 36 Uredbe (EU) št. 1380/2013 ter podrobneje opredeljen v uredbah (ES) št. 1224/2009 in (ES) št. 1005/2008.

Podpora iz prvega pododstavka prispeva k posebnemu cilju iz točke (d) člena 14(1).

2.   Z odstopanjem od točke (k) člena 13 lahko podpora iz odstavka 1 tega člena zajema:

| (a) | nakup potrebnih komponent obveznih sistemov za sledenje plovilom in elektronskih sistemov poročanja, ki se uporabljajo v nadzorne namene, njihovo vgradnjo na krovu in upravljanje; |
| --- | --- |

(a)

nakup potrebnih komponent obveznih sistemov za sledenje plovilom in elektronskih sistemov poročanja, ki se uporabljajo v nadzorne namene, njihovo vgradnjo na krovu in upravljanje;

| (b) | nakup potrebnih komponent obveznih elektronskih sistemov za daljinsko spremljanje, ki se uporabljajo za nadziranje izvajanja obveznosti iztovarjanja iz člena 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013, njihovo vgradnjo na krovu in upravljanje; |
| --- | --- |

(b)

nakup potrebnih komponent obveznih elektronskih sistemov za daljinsko spremljanje, ki se uporabljajo za nadziranje izvajanja obveznosti iztovarjanja iz člena 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013, njihovo vgradnjo na krovu in upravljanje;

| (c) | nakup naprav za obvezno neprekinjeno merjenje in beleženje pogonske moči motorja, njihovo vgradnjo na krovu in upravljanje. |
| --- | --- |

(c)

nakup naprav za obvezno neprekinjeno merjenje in beleženje pogonske moči motorja, njihovo vgradnjo na krovu in upravljanje.

3.   Podpora iz odstavka 1 tega člena lahko prispeva tudi k pomorskemu nadzoru iz člena 33 in evropskemu sodelovanju na področju nalog obalne straže iz člena 34.

Člen 23

Zbiranje, upravljanje, uporaba in obdelava podatkov v ribiškem sektorju ter raziskovalni in inovacijski programi

1.   ESPRA lahko podpira zbiranje, upravljanje, uporabo in obdelavo bioloških, okoljskih, tehničnih in socialno-ekonomskih podatkov v ribiškem sektorju, kot je določeno v členu 25(1) in (2) ter členu 27 Uredbe (EU) št. 1380/2013 ter podrobneje opredeljeno v Uredbi (EU) 2017/1004 na podlagi nacionalnih delovnih načrtov iz člena 6 Uredbe (EU) 2017/1004. ESPRA lahko tudi podpira raziskovalne in inovacijske programe na področju ribištva in ribogojstva, kot je določeno v členu 27 Uredbe (EU) št. 1380/2013.

2.   Podpora iz odstavka 1 tega člena prispeva k posebnemu cilju iz točke (d) člena 14(1).

Člen 24

Spodbujanje enakih konkurenčnih pogojev za ribiške proizvode in proizvode iz akvakulture iz najbolj oddaljenih regij

1.   ESPRA lahko podpira nadomestila za dodatne stroške, ki jih imajo gospodarski subjekti pri ribolovu, gojenju, predelavi in trženju nekaterih ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture iz najbolj oddaljenih regij.

2.   Podpora iz odstavka 1 tega člena prispeva k posebnemu cilju iz točke (e) člena 14(1).

3.   Podpora na podlagi tega člena se lahko dodeli samo pod pogoji iz člena 36.

Člen 25

Varstvo in obnova vodne biotske raznovrstnosti in ekosistemov

1.   ESPRA lahko podpira ukrepe, ki prispevajo k varstvu in obnavljanju vodne biotske raznovrstnosti in ekosistemov, tudi v celinskih vodah.

Podpora iz prvega pododstavka prispeva k posebnemu cilju iz točke (f) člena 14(1).

2.   Podpora iz odstavka 1 lahko med drugim zajema:

| (a) | nadomestilo ribičem, ki iz morja pobirajo izgubljeno ribolovno orodje in morske odpadke; |
| --- | --- |

(a)

nadomestilo ribičem, ki iz morja pobirajo izgubljeno ribolovno orodje in morske odpadke;

| (b) | naložbe v pristanišča ali drugo infrastrukturo za zagotavljanje primerne zmogljivosti za sprejemanje izgubljenega ribolovnega orodja in morskih odpadkov, pobranih iz morja; |
| --- | --- |

(b)

naložbe v pristanišča ali drugo infrastrukturo za zagotavljanje primerne zmogljivosti za sprejemanje izgubljenega ribolovnega orodja in morskih odpadkov, pobranih iz morja;

| (c) | ukrepe za dosego ali ohranitev dobrega okoljskega stanja v morskem okolju iz člena 1(1) Direktive 2008/56/ES; |
| --- | --- |

(c)

ukrepe za dosego ali ohranitev dobrega okoljskega stanja v morskem okolju iz člena 1(1) Direktive 2008/56/ES;

| (d) | izvajanje prostorskih varovalnih ukrepov, vzpostavljenih v skladu s členom 13(4) Direktive 2008/56/ES; |
| --- | --- |

(d)

izvajanje prostorskih varovalnih ukrepov, vzpostavljenih v skladu s členom 13(4) Direktive 2008/56/ES;

| (e) | upravljanje, obnavljanje in spremljanje območij Natura 2000 ter nadzor nad njimi ob upoštevanju prednostnih okvirov ukrepanja, vzpostavljenih na podlagi člena 8 Direktive 92/43/EGS; |
| --- | --- |

(e)

upravljanje, obnavljanje in spremljanje območij Natura 2000 ter nadzor nad njimi ob upoštevanju prednostnih okvirov ukrepanja, vzpostavljenih na podlagi člena 8 Direktive 92/43/EGS;

| (f) | varstvo vrst na podlagi direktiv 92/43/EGS in 2009/147/ES ob upoštevanju prednostnih okvirov ukrepanja, vzpostavljenih na podlagi člena 8 Direktive 92/43/EGS; |
| --- | --- |

(f)

varstvo vrst na podlagi direktiv 92/43/EGS in 2009/147/ES ob upoštevanju prednostnih okvirov ukrepanja, vzpostavljenih na podlagi člena 8 Direktive 92/43/EGS;

| (g) | obnavljanje celinskih voda v skladu s programom ukrepov, vzpostavljenim na podlagi člena 11 Direktive 2000/60/ES. |
| --- | --- |

(g)

obnavljanje celinskih voda v skladu s programom ukrepov, vzpostavljenim na podlagi člena 11 Direktive 2000/60/ES.

POGLAVJE III

Prednostna naloga 2: Spodbujanje trajnostnih dejavnosti akvakulture ter predelave in trženja ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture ter s tem prispevanje k prehranski varnosti v Uniji

Oddelek 1

Področje uporabe podpore

Člen 26

Posebni cilji

1.   Podpora iz tega poglavja zajema intervencije, ki prispevajo k doseganju ciljev SRP, kot so določeni v členu 2 Uredbe (EU) št. 1380/2013, preko naslednjih posebnih ciljev:

| (a) | spodbujanje trajnostnih dejavnosti akvakulture in zlasti povečevanje konkurenčnosti akvakulturne proizvodnje, pri čemer se hkrati zagotavlja, da so dejavnosti akvakulture dolgoročno okoljsko trajnostne; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanje trajnostnih dejavnosti akvakulture in zlasti povečevanje konkurenčnosti akvakulturne proizvodnje, pri čemer se hkrati zagotavlja, da so dejavnosti akvakulture dolgoročno okoljsko trajnostne;

| (b) | spodbujanje trženja, kakovosti ter dodane vrednosti ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture ter predelave teh proizvodov. |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje trženja, kakovosti ter dodane vrednosti ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture ter predelave teh proizvodov.

2.   Z odstopanjem od točke (j) člena 13 lahko ob izjemnih dogodkih, ki povzročijo znatne motnje na trgih, podpora iz točke (b) odstavka 1 tega člena zajema:

| (a) | nadomestilo gospodarskim subjektom v sektorju ribištva in akvakulture za izpad dohodka ali dodatne stroške in |
| --- | --- |

(a)

nadomestilo gospodarskim subjektom v sektorju ribištva in akvakulture za izpad dohodka ali dodatne stroške in

| (b) | nadomestilo za priznane organizacije proizvajalcev in združenja organizacij proizvajalcev, ki skladiščijo ribiške proizvode iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 1379/2013, če se ti proizvodi skladiščijo v skladu s členoma 30 in 31 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(b)

nadomestilo za priznane organizacije proizvajalcev in združenja organizacij proizvajalcev, ki skladiščijo ribiške proizvode iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 1379/2013, če se ti proizvodi skladiščijo v skladu s členoma 30 in 31 navedene uredbe.

Podpora iz prvega pododstavka je lahko upravičena le, če je Komisija z izvedbenim sklepom ugotovila, da je nastopil izredni dogodek. Izdatki so upravičeni le med obdobjem, določenim v navedenem izvedbenem sklepu.

3.   Poleg dejavnosti iz točke (a) odstavka 1 tega člena, ki spadajo v področje uporabe člena 2 Uredbe (EU) št. 1380/2013, lahko podpora iz navedene točke zajema tudi intervencije, ki prispevajo k temu, da se v akvakulturi zagotavljajo okoljske storitve ter zdravje in dobrobit živali v akvakulturi v okviru področja uporabe Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta (32).

4.   Podpora iz točke (b) odstavka 1 tega člena lahko prispeva tudi k doseganju ciljev skupne ureditve trgov za ribiške proizvode in proizvode iz akvakulture iz člena 35 Uredbe (EU) št. 1380/2013, vključno z načrti proizvodnje in trženja, kot so opisani v členu 28 Uredbe (EU) št. 1379/2013.

Oddelek 2

Posebni pogoji

Člen 27

Akvakultura

Za doseganje posebnega cilja iz točke (a) člena 26(1) te uredbe glede spodbujanja dejavnosti akvakulture je podpora skladna z večletnimi nacionalnimi strateškimi načrti za razvoj akvakulture iz člena 34(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013.

Člen 28

Predelava ribiških in akvakulturnih proizvodov

Za doseganje posebnega cilja iz točke (b) člena 26(1) te uredbe glede predelave ribiških in akvakulturnih proizvodov se podpora podjetjem, razen MSP, dodeli samo prek finančnih instrumentov, določenih v členu 58 Uredbe (EU) 2021/1060, ali preko InvestEU v skladu s členom 10 Uredbe (EU) 2021/523.

POGLAVJE IV

Prednostna naloga 3: omogočanje trajnostnega modrega gospodarstva v obalnih, otoških in celinskih regijah ter spodbujanje razvoja ribiških in akvakulturnih skupnosti

Oddelek 1

Področje uporabe podpore

Člen 29

Posebni cilj

Podpora iz tega poglavja zajema intervencije, ki prispevajo k omogočanju trajnostnega modrega gospodarstva v obalnih, otoških in celinskih regijah ter spodbujanju trajnostnega razvoja ribiških in akvakulturnih skupnosti.

Oddelek 2

Posebni pogoji

Člen 30

Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost

1.   Za doseganje posebnega cilja iz člena 29 te uredbe se podpora izvaja na podlagi lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, iz člena 31 Uredbe (EU) 2021/1060.

2.   Strategije lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, iz člena 32 Uredbe (EU) 2021/1060 za namene tega člena zagotavljajo, da skupnosti na ribiških ali akvakulturnih območjih bolje izkoriščajo možnosti, ki jih ponuja trajnostno modro gospodarstvo, in imajo od njih koristi ter tako izkoristijo in okrepijo okoljske, kulturne, socialne in človeške vire. Te strategije lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, so lahko različne od strategij, ki se usmerjajo na ribištvo ali akvakulturo, do širših strategij, ki so usmerjene v diverzifikacijo lokalnih skupnosti.

POGLAVJE V

Prednostna naloga 4: Krepitev mednarodnega upravljanja oceanov ter omogočanje varnih, zaščitenih, čistih in trajnostno upravljanih morij in oceanov

Oddelek 1

Področje uporabe podpore

Člen 31

Posebni cilj

Podpora iz tega poglavja zajema intervencije, ki prispevajo h krepitvi trajnostnega upravljanja morij in oceanov prek širjenja znanja o morju ter spodbujanja pomorskega nadzora ali sodelovanja obalnih straž.

Oddelek 2

Posebni pogoji

Člen 32

Znanje o morju

Podpora, dodeljena za doseganje posebnega cilja iz člena 31 te uredbe prek spodbujanja širjenja znanja o morju, prispeva k ukrepom, namenjenim zbiranju, upravljanju, analizi, obdelavi in uporabi podatkov za izboljšanje poznavanja stanja morskega okolja, z namenom:

| (a) | izpolnjevanja zahtev za spremljanje, določitev območij in upravljanje iz direktiv 92/43/EGS in 2009/147/ES; |
| --- | --- |

(a)

izpolnjevanja zahtev za spremljanje, določitev območij in upravljanje iz direktiv 92/43/EGS in 2009/147/ES;

| (b) | podpiranja pomorskega prostorskega načrtovanja iz Direktive 2014/89/EU Evropskega parlamenta in Sveta (33), ali |
| --- | --- |

(b)

podpiranja pomorskega prostorskega načrtovanja iz Direktive 2014/89/EU Evropskega parlamenta in Sveta (33), ali

33

| (c) | povečevanja kakovosti in izmenjave podatkov prek evropske mreže za pomorsko opazovanje in podatke (EMODnet). |
| --- | --- |

(c)

povečevanja kakovosti in izmenjave podatkov prek evropske mreže za pomorsko opazovanje in podatke (EMODnet).

Člen 33

Pomorski nadzor

1.   Za doseganje posebnega cilja iz člena 31 prek spodbujanja pomorskega nadzora, se podpora dodeli za ukrepe, ki prispevajo k doseganju ciljev skupnega okolja za izmenjavo informacij.

2.   Podpora za ukrepe iz odstavka 1 tega člena lahko prispeva tudi k razvoju in izvajanju sistema Unije za nadzor ribištva v skladu s pogoji iz člena 22.

Člen 34

Sodelovanje obalnih straž

1.   Podpora, dodeljena za doseganje posebnega cilja iz člena 31 prek spodbujanja sodelovanja obalnih straž, prispeva k ukrepom, ki jih izvajajo nacionalni organi v okviru evropskega sodelovanja na področju funkcij obalne straže iz člena 69 Uredbe (EU) 2019/1896 Evropskega parlamenta in Sveta (34), člena 2b Uredbe (ES) 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (35) in člena 8 Uredbe (EU) 2019/473 Evropskega parlamenta in Sveta (36).

2.   Podpora za ukrepe iz odstavka 1 tega člena lahko prispeva tudi k razvoju in izvajanju sistema Unije za nadzor ribištva v skladu s pogoji iz člena 22.

POGLAVJE VI

Trajnostni razvoj najbolj oddaljenih regij

Člen 35

Akcijski načrt za najbolj oddaljene regije

Zadevne države članice v skladu s členom 8(3) kot del svojega programa pripravijo akcijski načrt za vsako od svojih najbolj oddaljenih regij, ki določa:

| (a) | strategijo trajnostnega izkoriščanja ribolovnih virov in razvoja sektorjev trajnostnega modrega gospodarstva; |
| --- | --- |

(a)

strategijo trajnostnega izkoriščanja ribolovnih virov in razvoja sektorjev trajnostnega modrega gospodarstva;

| (b) | opis glavnih predvidenih ukrepov in ustreznih finančnih sredstev, ki vključuje:






  (i) | strukturno podporo sektorju ribištva in akvakulture iz tega naslova; |
| --- | --- | --- |

(b)

opis glavnih predvidenih ukrepov in ustreznih finančnih sredstev, ki vključuje:

(i)

strukturno podporo sektorju ribištva in akvakulture iz tega naslova;

| (ii) | nadomestilo za dodatne stroške iz členov 24 in 36, vključno z metodologijo za njegov izračun; |
| --- | --- |

(ii)

nadomestilo za dodatne stroške iz členov 24 in 36, vključno z metodologijo za njegov izračun;

| (iii) | katero koli drugo naložbo v trajnostno modro gospodarstvo, potrebno za trajnostni razvoj obalnih območij. |
| --- | --- |

(iii)

katero koli drugo naložbo v trajnostno modro gospodarstvo, potrebno za trajnostni razvoj obalnih območij.

Člen 36

Nadomestilo za dodatne stroške za ribiške in akvakulturne proizvode

1.   Za dodeljevanje nadomestil za dodatne stroške, ki jih imajo gospodarski subjekti pri ribolovu, gojenju, predelavi in trženju nekaterih ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture iz najbolj oddaljenih regij iz člena 24, vsaka zadevna država članica v skladu z merili, določenimi v skladu z odstavkom 6 tega člena, za vsako najbolj oddaljeno regijo določi seznam ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture, ki so upravičeni do nadomestila, ter njihovo količino.

2.   Pri pripravi seznamov in količin iz odstavka 1 države članice upoštevajo vse ustrezne dejavnike, zlasti potrebo po zagotavljanju, da je nadomestilo v skladu s pravili SRP.

3.   Nadomestilo se ne dodeli za ribiške proizvode in proizvode iz akvakulture, ki:

| (a) | so jih ulovila plovila tretjih držav, razen ribiških plovil, ki plujejo pod zastavo Venezuele in opravljajo ribolovne dejavnosti v vodah Unije v skladu s Sklepom Sveta (EU) 2015/1565 (37); |
| --- | --- |

(a)

so jih ulovila plovila tretjih držav, razen ribiških plovil, ki plujejo pod zastavo Venezuele in opravljajo ribolovne dejavnosti v vodah Unije v skladu s Sklepom Sveta (EU) 2015/1565 (37);

| (b) | so jih ulovila ribiška plovila Unije, ki niso registrirana v pristanišču ene od najbolj oddaljenih regij; |
| --- | --- |

(b)

so jih ulovila ribiška plovila Unije, ki niso registrirana v pristanišču ene od najbolj oddaljenih regij;

| (c) | so uvoženi iz tretjih držav. |
| --- | --- |

(c)

so uvoženi iz tretjih držav.

4.   Točka (b) odstavka 3 se ne uporablja, če obstoječe zmogljivosti predelovalne industrije v zadevni najbolj oddaljeni regiji presegajo količino dobavljenih surovin.

5.   Pri nadomestilu, izplačanem upravičencem, ki izvajajo dejavnosti iz odstavka 1 v najbolj oddaljenih regijah ali so lastniki plovila, registriranega v pristanišču ene od teh regij, in tam izvajajo svojo dejavnost, se z namenom izognitve čezmernim nadomestilom upoštevajo:

| (a) | za vsak ribiški proizvod ali proizvod iz akvakulture ali kategorijo proizvodov dodatni stroški, ki nastanejo zaradi posebne prikrajšanosti zadevnih regij, in |
| --- | --- |

(a)

za vsak ribiški proizvod ali proizvod iz akvakulture ali kategorijo proizvodov dodatni stroški, ki nastanejo zaradi posebne prikrajšanosti zadevnih regij, in

| (b) | vsaka druga oblika javne intervencije, ki vpliva na višino dodatnih stroškov. |
| --- | --- |

(b)

vsaka druga oblika javne intervencije, ki vpliva na višino dodatnih stroškov.

6.   Na Komisijo se v skladu s členom 62 prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov, ki dopolnjujejo to uredbo z določitvijo merila za izračun dodatnih stroškov, ki nastanejo zaradi posebne prikrajšanosti zadevnih regij.

Člen 37

Državna pomoč za izvajanje nadomestila za dodatne stroške

Države članice lahko zagotovijo dodatno financiranje za dodelitev nadomestil iz člena 24. V teh primerih države članice Komisijo uradno obvestijo o državni pomoči, ki jo Komisija v skladu s to uredbo lahko odobri kot del teh nadomestil. Tako uradno obvestilo o državni pomoči se šteje za obvestilo v smislu prvega stavka člena 108(3) PDEU.

Člen 38

Ocenjevanje

Komisija pri izvajanju vmesne ocene iz člena 45 Uredbe (EU) 2021/1060 posebej preuči določbe tega poglavja, tudi tiste, ki se nanašajo na nadomestilo za dodatne stroške.

POGLAVJE VII

Pravila za izvajanje v okviru deljenega upravljanja

Oddelek 1

Podpora iz ESPRA

Člen 39

Izračun nadomestila

Nadomestilo za dodatne stroške ali izpad dohodka in drugo nadomestilo, določeno v tej uredbi, se dodeli v kateri koli od oblik iz točk (b) do (e) člena 53(1) Uredbe (EU) 2021/1060.

Člen 40

Določitev stopenj sofinanciranja

Najvišja stopnja sofinanciranja iz ESPRA za posamezen posebni cilj znaša 70 % upravičenih javnih odhodkov, razen za posebne cilje iz točke (e) člena 14(1), za katere znaša 100 %.

Člen 41

Intenzivnost javne pomoči

1.   Najvišja stopnja intenzivnosti pomoči, ki jo uporabljajo države članice, je 50 % skupnih upravičenih izdatkov za operacijo.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 so v Prilogi III določene posebne najvišje stopnje intenzivnosti pomoči.

3.   Kadar posamezna operacija spada v več vrstic od 2 do 19 Priloge III, se uporabi najvišja stopnja intenzivnosti.

4.   Kadar posamezna operacija spada v eno ali več vrstic od 2 do 19 Priloge III in hkrati v vrstico 1 navedene priloge, se uporabi najvišja stopnja intenzivnosti pomoči iz vrstice 1.

Oddelek 2

Finančno poslovodenje

Člen 42

Prekinitev roka plačila

1.   V skladu s členom 96(4) Uredbe (EU) 2021/1060 lahko Komisija prekine rok plačila za ves zahtevek za plačilo ali njegov del v primeru neskladnosti s pravili, ki veljajo v okviru SRP, s strani države članice, če neskladnost lahko vpliva na izdatke iz zahtevka za plačilo, za katere se zahteva vmesno plačilo.

2.   Komisija zadevno državo članico pred prekinitvijo iz odstavka 1 obvesti o neskladnosti in ji da možnost, da v razumnem roku predloži svoje pripombe.

3.   Prekinitev iz odstavka 1 je sorazmerna z naravo, resnostjo, trajanjem in ponavljanjem neskladnosti.

4.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte za opredelitev primerov neskladnosti iz odstavka 1 tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 63(2).

Člen 43

Začasna ustavitev plačil

1.   V skladu s členom 97(3) Uredbe (EU) 2021/1060 lahko Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi začasno ustavi vse ali del vmesnih plačil v okviru programa v primeru resne neskladnosti s pravili, ki veljajo v okviru SRP, s strani države članice, če resna neskladnost lahko vpliva na izdatke iz zahtevka za plačilo, za katere se zahteva vmesno plačilo.

2.   Komisija zadevno državo članico pred začasno ustavitvijo iz odstavka 1 obvesti, da gre po njenem mnenju za resno neskladnost s pravili, ki veljajo v okviru SRP, s strani te države članice, in ji da možnost, da v razumnem roku predloži svoje pripombe.

3.   Začasna ustavitev iz odstavka 1 je sorazmerna z naravo, resnostjo, trajanjem in ponavljanjem resne neskladnosti.

4.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte za opredelitev primerov resnih neskladnosti iz odstavka 1 tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 63(2).

Člen 44

Finančni popravki držav članic

Države članice v primerih finančnih popravkov iz člena 11(2) določijo znesek popravka, ki je sorazmeren z naravo, resnostjo, trajanjem in ponavljanjem resnih kršitev ali kaznivih dejanj s strani zadevnega upravičenca in pomembnostjo prispevka ESPRA za gospodarsko dejavnost tega upravičenca.

Člen 45

Finančni popravki Komisije

1.   V skladu s členom 104(5) Uredbe (EU) 2021/1060 lahko Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi izvede finančne popravke, tako da prekliče celoten prispevek ali del prispevka Unije za program, če po izvedbi potrebne preiskave ugotovi, da:

| (a) | na izdatek v zahtevku za plačilo vplivajo primeri, v katerih se zgodi katera koli od okoliščin iz člena 11(2) te uredbe in jih zadevna država članica pred začetkom postopka popravkov iz tega odstavka ni popravila; |
| --- | --- |

(a)

na izdatek v zahtevku za plačilo vplivajo primeri, v katerih se zgodi katera koli od okoliščin iz člena 11(2) te uredbe in jih zadevna država članica pred začetkom postopka popravkov iz tega odstavka ni popravila;

| (b) | na izdatek v zahtevku za plačilo vplivajo primeri resne neskladnosti s pravili SRP s strani države članice, ki so povzročili začasno ustavitev plačila na podlagi člena 43 te uredbe, in zadevna država članica še vedno ne more dokazati, da je sprejela potrebne popravne ukrepe, s katerimi bi zagotovila skladnost z veljavnimi pravili SRP in njihovo izvajanje v prihodnje. |
| --- | --- |

(b)

na izdatek v zahtevku za plačilo vplivajo primeri resne neskladnosti s pravili SRP s strani države članice, ki so povzročili začasno ustavitev plačila na podlagi člena 43 te uredbe, in zadevna država članica še vedno ne more dokazati, da je sprejela potrebne popravne ukrepe, s katerimi bi zagotovila skladnost z veljavnimi pravili SRP in njihovo izvajanje v prihodnje.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 63(2) te uredbe.

2.   Komisija se o znesku popravka odloči ob upoštevanju narave, resnosti, trajanja in ponavljanja resne neskladnosti s pravili SRP s strani zadevne države članice ali upravičenca ter pomembnosti prispevka ESPRA za gospodarsko dejavnost zadevnega upravičenca.

3.   Kadar ni mogoče natančno določiti zneska izdatkov, povezanih z resno neskladnostjo s pravili SRP s strani države članice, Komisija uporabi pavšalni ali ekstrapolirani finančni popravek v skladu z odstavkom 4.

4.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte za oblikovanje meril za določitev ravni finančnega popravka, ki ga je treba uporabiti, in meril za uporabo pavšalnih ali ekstrapoliranih finančnih popravkov. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 63(2).

Oddelek 3

Spremljanje in poročanje

Člen 46

Okvir spremljanja in ocenjevanja

1.   Skupni kazalniki učinka in rezultatov za ESPRA iz Priloge I te uredbe in po potrebi kazalniki za posamezne programe se uporabljajo v skladu s točko (a) drugega pododstavka člena 16(1), točko (d)(ii) člena 22(3) in točko (b) člena 42(2) Uredbe (EU) 2021/1060.

2.   Komisija v skladu z zahtevo glede poročanja iz odstavka (iii) točke (h) člena 41(3) finančne uredbe Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o smotrnosti ESPRA. Komisija v tem poročilu uporabi glavne kazalnike smotrnosti iz Priloge I k tej uredbi.

3.   Poleg splošnih pravil iz člena 42 Uredbe (EU) 2021/1060 organ upravljanja Komisiji zagotovi ustrezne podatke o izvajanju na operativni ravni, ki vključujejo ključne značilnosti upravičenca (ime, vrsta upravičenca, velikost podjetja, spol in kontaktni podatki) in operacije, za katero se prejme podpora (posebni cilj, vrsta operacije, zadevni sektor, vrednosti kazalnikov, stanje napredka operacije, identifikacijska številka CFR, finančni podatki in oblika podpore). Podatki se zagotovijo do 31. januarja in 31. julija vsako leto. Ti podatki se prvič pošljejo do 31. januarja 2022, zadnjič pa do 31. januarja 2030.

4.   Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi pravila za dodatno specifikacijo točnih podatkov iz odstavka 3 tega člena in za njihovo predstavitev. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 63(2).

5.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 62 za spremembo Priloge I z dodajanjem glavnih kazalnikov smotrnosti, da se prilagodi spremembam, do katerih pride v programskem obdobju.

Člen 47

Poročanje o rezultatih financirane operacije

1.   Upravičenci sporočijo vrednost ustreznih kazalnikov rezultatov po zaključku operacije in najpozneje s končnim zahtevkom za plačilo. Organ upravljanja preveri verodostojnost vrednosti kazalnikov rezultatov, ki jih upravičenec sporoči sočasno s končnim plačilom.

2.   Države članice lahko odložijo roke iz odstavka 1.

NASLOV III

PODPORA V OKVIRU NEPOSREDNEGA IN POSREDNEGA UPRAVLJANJA

POGLAVJE I

Prednostna naloga 1: Spodbujanje trajnostnega ribištva ter obnove in ohranjanja vodnih bioloških virov

Člen 48

Izvajanje SRP

ESPRA podpira izvajanje SRP z:

| (a) | zagotavljanjem znanstvenega svetovanja in znanja za namene spodbujanja dobrih in učinkovitih odločitev o upravljanju ribištva v okviru SRP, vključno s sodelovanjem strokovnjakov v znanstvenih organih; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanjem znanstvenega svetovanja in znanja za namene spodbujanja dobrih in učinkovitih odločitev o upravljanju ribištva v okviru SRP, vključno s sodelovanjem strokovnjakov v znanstvenih organih;

| (b) | regionalnim sodelovanjem pri ohranitvenih ukrepih iz člena 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013, zlasti v okviru večletnih načrtov iz členov 9 in 10 navedene uredbe; |
| --- | --- |

(b)

regionalnim sodelovanjem pri ohranitvenih ukrepih iz člena 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013, zlasti v okviru večletnih načrtov iz členov 9 in 10 navedene uredbe;

| (c) | razvojem in izvajanjem sistema Unije za nadzor ribištva, kot je določen v členu 36 Uredbe (EU) št. 1380/2013 ter podrobneje opredeljen v Uredbi (ES) št. 1224/2009; |
| --- | --- |

(c)

razvojem in izvajanjem sistema Unije za nadzor ribištva, kot je določen v členu 36 Uredbe (EU) št. 1380/2013 ter podrobneje opredeljen v Uredbi (ES) št. 1224/2009;

| (d) | delovanjem svetovalnih svetov, ustanovljenih v skladu s členom 43 Uredbe (EU) št. 1380/2013, katerih cilj je del SRP in jo podpira; |
| --- | --- |

(d)

delovanjem svetovalnih svetov, ustanovljenih v skladu s členom 43 Uredbe (EU) št. 1380/2013, katerih cilj je del SRP in jo podpira;

| (e) | prostovoljnimi prispevki za dejavnosti mednarodnih organizacij za ribištvo v skladu s členoma 29 in 30 Uredbe (EU) št. 1380/2013. |
| --- | --- |

(e)

prostovoljnimi prispevki za dejavnosti mednarodnih organizacij za ribištvo v skladu s členoma 29 in 30 Uredbe (EU) št. 1380/2013.

Člen 49

Prizadevanja za čista in zdrava morja ter oceane

1.   ESPRA podpira prizadevanja za čista in zdrava morja ter oceane, vključno z ukrepi za podporo izvajanju Direktive 2008/56/ES in ukrepi za zagotavljanje skladnosti s ciljem doseganja dobrega okoljskega stanja, kot je določeno v točki (j) člena 2(5) Uredbe (EU) št. 1380/2013, ter izvajanje evropske strategije za plastiko v krožnem gospodarstvu.

2.   Podpora iz odstavka 1 tega člena je v skladu z okoljsko zakonodajo Unije, zlasti s ciljem doseganja oziroma ohranjanja dobrega okoljskega stanja, kot je določen v členu 1(1) Direktive 2008/56/ES.

POGLAVJE II

Prednostna naloga 2: Spodbujanje trajnostnih dejavnosti akvakulture ter predelave in trženja ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture ter s tem prispevanje k prehranski varnosti v Uniji.

Člen 50

Informacije o trgu

ESPRA podpira razvoj in razširjanje informacij o trgu za ribiške proizvode in proizvode iz akvakulture s strani Komisije v skladu s členom 42 Uredbe (EU) št. 1379/2013.

POGLAVJE III

Prednostna naloga 3: Omogočanje trajnostnega modrega gospodarstva v obalnih, otoških in celinskih regijah ter spodbujanje razvoja ribiških in akvakulturnih skupnosti

Člen 51

Pomorska politika in razvoj trajnostnega modrega gospodarstva

ESPRA podpira izvajanje pomorske politike in razvoj trajnostnega modrega gospodarstva s:

| (a) | spodbujanjem trajnostnega, nizkoogljičnega modrega gospodarstva, ki je odporno proti podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanjem trajnostnega, nizkoogljičnega modrega gospodarstva, ki je odporno proti podnebnim spremembam;

| (b) | spodbujanjem celostnega upravljanja pomorske politike, vključno s pomorskim prostorskim načrtovanjem, strategijami morskih bazenov in regionalnim pomorskim sodelovanjem; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanjem celostnega upravljanja pomorske politike, vključno s pomorskim prostorskim načrtovanjem, strategijami morskih bazenov in regionalnim pomorskim sodelovanjem;

| (c) | spodbujanjem prenosa raziskav, inovacij in tehnologije v trajnostno modro gospodarstvo in njihove uporabe; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanjem prenosa raziskav, inovacij in tehnologije v trajnostno modro gospodarstvo in njihove uporabe;

| (d) | izboljšanjem pomorskih spretnosti, oceanske pismenosti in izmenjave socialno-ekonomskih in okoljskih podatkov o trajnostnem modrem gospodarstvu; |
| --- | --- |

(d)

izboljšanjem pomorskih spretnosti, oceanske pismenosti in izmenjave socialno-ekonomskih in okoljskih podatkov o trajnostnem modrem gospodarstvu;

| (e) | razvojem portfelja projektov in inovativnih instrumentov financiranja. |
| --- | --- |

(e)

razvojem portfelja projektov in inovativnih instrumentov financiranja.

POGLAVJE IV

Prednostna naloga 4: Krepitev mednarodnega upravljanja oceanov ter omogočanje varnih, zaščitenih, čistih in trajnostno upravljanih morij in oceanov

Člen 52

Evropska mreža za pomorsko opazovanje in podatke

ESPRA podpira izvajanje EMODnet.

Člen 53

Pomorska varnost in nadzor

ESPRA podpira spodbujanje pomorske varnosti in nadzora, vključno z izmenjavo podatkov, sodelovanjem med obalnimi stražami in med agencijami ter bojem proti kriminalnim in nezakonitim dejavnostim na morju.

Člen 54

Mednarodno upravljanje oceanov

ESPRA podpira izvajanje politike mednarodnega upravljanja oceanov s:

| (a) | prostovoljnimi prispevki za mednarodne organizacije, dejavne na področju upravljanja oceanov; |
| --- | --- |

(a)

prostovoljnimi prispevki za mednarodne organizacije, dejavne na področju upravljanja oceanov;

| (b) | prostovoljnim sodelovanjem in usklajevanjem med mednarodnimi forumi, organizacijami, organi in ustanovami v okviru Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu, „Agende 2030“ in drugih pomembnih mednarodnih sporazumov, dogovorov in partnerstev; |
| --- | --- |

(b)

prostovoljnim sodelovanjem in usklajevanjem med mednarodnimi forumi, organizacijami, organi in ustanovami v okviru Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu, „Agende 2030“ in drugih pomembnih mednarodnih sporazumov, dogovorov in partnerstev;

| (c) | izvajanjem oceanskih partnerstev med Unijo in pomembnimi akterji na področju oceanov; |
| --- | --- |

(c)

izvajanjem oceanskih partnerstev med Unijo in pomembnimi akterji na področju oceanov;

| (d) | izvajanjem pomembnih mednarodnih sporazumov, dogovorov in instrumentov, katerih namen je spodbujanje boljšega upravljanja oceanov, ter z razvojem dejavnosti, ukrepov, instrumentov in znanja, ki omogočajo varnost, zaščito, čistost in trajnostnost upravljanja morij in oceanov; |
| --- | --- |

(d)

izvajanjem pomembnih mednarodnih sporazumov, dogovorov in instrumentov, katerih namen je spodbujanje boljšega upravljanja oceanov, ter z razvojem dejavnosti, ukrepov, instrumentov in znanja, ki omogočajo varnost, zaščito, čistost in trajnostnost upravljanja morij in oceanov;

| (e) | izvajanjem pomembnih mednarodnih sporazumov, ukrepov in instrumentov za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje; |
| --- | --- |

(e)

izvajanjem pomembnih mednarodnih sporazumov, ukrepov in instrumentov za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje;

| (f) | mednarodnim sodelovanjem na področju raziskav in podatkov o oceanih ter razvojem takih raziskav in podatkov. |
| --- | --- |

(f)

mednarodnim sodelovanjem na področju raziskav in podatkov o oceanih ter razvojem takih raziskav in podatkov.

POGLAVJE V

Pravila za izvajanje v okviru neposrednega in posrednega upravljanja

Člen 55

Oblike financiranja Unije

1.   ESPRA lahko zagotavlja financiranje v kateri koli od oblik, določenih v finančni uredbi, zlasti v obliki javnih naročil in nepovratnih sredstev na podlagi naslovov VII in VIII navedene uredbe. Zagotovi lahko tudi financiranje v obliki finančnih instrumentov v okviru operacij mešanega financiranja iz člena 56 te uredbe.

2.   Ocenjevanje predlogov za nepovratna sredstva lahko opravijo neodvisni strokovnjaki.

Člen 56

Operacije mešanega financiranja

Operacije mešanega financiranja v okviru ESPRA se izvajajo v skladu z Uredbo (EU) 2021/523 in naslovom X finančne uredbe.

Člen 57

Ocenjevanje s strani Komisije

1.   Ocenjevanja se opravijo pravočasno, da prispevajo k postopku odločanja. Ocenjevanja se zaupajo notranjim ali zunanjim funkcionalno neodvisnim strokovnjakom.

2.   Vmesna ocena podpore iz naslova III se opravi do konca leta 2024.

3.   Končno ocenjevalno poročilo o podpori iz naslova III se pripravi do konca leta 2031.

4.   Komisija sporoči poročila o oceni iz odstavkov 2 in 3 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

Člen 58

Spremljanje v okviru neposrednega in posrednega upravljanja

1.   Komisija uporabi kazalnike rezultatov in kazalnike učinka iz Priloge I za spremljanje rezultatov izvajanja ESPRA v okviru neposrednega in posrednega upravljanja.

2.   Komisija zbira podatke o operacijah, izbranih za podporo v okviru neposrednega in posrednega upravljanja, vključno s ključnimi značilnostmi upravičenca in operacije, kot je določeno v členu 46(3).

Člen 59

Revizije

Revizije uporabe prispevka Unije, ki jih opravijo osebe ali subjekti, vključno z osebami ali subjekti, ki jih niso pooblastili institucije ali organi Unije, so osnova za splošno zagotovilo na podlagi člena 127 finančne uredbe.

Člen 60

Informiranje, komuniciranje in obveščanje javnosti

1.   Prejemniki sredstev Unije z zagotavljanjem skladnih, učinkovitih in sorazmernih informacij različnim ciljnim skupinam, tudi medijem in javnosti, navedejo izvor teh sredstev in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije, zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov.

2.   Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi z ESPRA, ukrepi, izvedenimi na podlagi ESPRA, in doseženimi rezultati. Finančna sredstva, dodeljena ESPRA, prispevajo tudi h korporativnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so te prednostne naloge povezane s prednostnimi nalogami iz člena 3.

Člen 61

Upravičeni subjekti, dejavnosti in stroški

1.   Poleg meril iz člena 197 finančne uredbe se uporabljajo merila za upravičenost iz odstavkov 2 in 3 tega člena.

2.   Upravičeni so naslednji subjekti:

| (a) | pravni subjekti s sedežem v državi članici ali tretji državi, ki je navedena v programu, pod pogoji iz odstavkov 3 in 4; |
| --- | --- |

(a)

pravni subjekti s sedežem v državi članici ali tretji državi, ki je navedena v programu, pod pogoji iz odstavkov 3 in 4;

| (b) | vsi pravni subjekti, ustanovljeni v skladu s pravom Unije, ali vse mednarodne organizacije; |
| --- | --- |

(b)

vsi pravni subjekti, ustanovljeni v skladu s pravom Unije, ali vse mednarodne organizacije;

3.   Pravni subjekti s sedežem v tretji državi so izjemoma upravičeni do sodelovanja, kadar je to potrebno za doseganje ciljev določenega ukrepa.

4.   Pravni subjekti s sedežem v tretji državi, ki ni pridružena programu, načeloma nosijo stroške svojega sodelovanja.

5.   V skladu s točko (a) drugega pododstavka člena 193(2) finančne uredbe in z odstopanjem od člena 193(4) navedene uredbe se lahko, ob upoštevanju zadržanja začetka veljavnosti te uredbe in da se zagotovi kontinuiteta, kakor je določeno v sklepu o financiranju in za omejeno obdobje, dejavnosti, podprte na podlagi te uredbe, in z njimi povezani stroški štejejo za upravičene od 1. januarja 2021, tudi če so se dejavnosti začele izvajati in so stroški nastali pred vložitvijo vloge za nepovratna sredstva.

NASLOV IV

POSTOPKOVNE DOLOČBE

Člen 62

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 11, 36, 46 in 65 se prenese na Komisijo od 14. julija 2021 do 31. decembra 2027.

3.   Prenos pooblastila iz členov 11, 36, 46 in 65 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 12, 36, 46 in 65, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 63

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor za Evropski sklad za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

NASLOV V

KONČNE DOLOČBE

Člen 64

Spremembe Uredbe (EU) 2017/1004

Člen 6 Uredbe (EU) 2017/1004 se spremeni:

| (1) | odstavka 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:

  „1.   Države članice, brez poseganja v njihove sedanje obveznosti glede zbiranja podatkov v skladu s pravom Unije, zbirajo podatke v okviru delovnega načrta, pripravljenega v skladu z večletnim programom Unije (v nadaljnjem besedilu: nacionalni delovni načrt). Države članice svoje nacionalne delovne načrte do 15. oktobra v letu, ki je predhodno letu, od katerega se bo delovni načrt uporabljal, v elektronski obliki predložijo Komisiji, razen če se bo še naprej uporabljal obstoječi načrt, v tem primeru pa o tem uradno obvestijo Komisijo.


  2.   Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi odobri nacionalne delovne načrte iz odstavka 1, in sicer do 31. decembra v letu, ki je predhodno letu, od katerega se bo nacionalni delovni načrt uporabljal. Komisija pri odobritvi nacionalnih delovnih načrtov upošteva vrednotenje, ki ga je pripravil STECF v skladu s členom 10. Če se na podlagi tega vrednotenja pokaže, da nacionalni delovni načrt ni v skladu s tem členom oziroma ne zagotavlja znanstvene ustreznosti podatkov ali zadostne kakovosti predlaganih metod in postopkov, Komisija nemudoma obvesti zadevno državo članico in navede spremembe tega delovnega načrta, ki se ji zdijo potrebne. Zadevna država članica na podlagi tega Komisiji predloži spremenjeni nacionalni delovni načrt.“; |
| --- | --- |

(1)

odstavka 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:

„1.   Države članice, brez poseganja v njihove sedanje obveznosti glede zbiranja podatkov v skladu s pravom Unije, zbirajo podatke v okviru delovnega načrta, pripravljenega v skladu z večletnim programom Unije (v nadaljnjem besedilu: nacionalni delovni načrt). Države članice svoje nacionalne delovne načrte do 15. oktobra v letu, ki je predhodno letu, od katerega se bo delovni načrt uporabljal, v elektronski obliki predložijo Komisiji, razen če se bo še naprej uporabljal obstoječi načrt, v tem primeru pa o tem uradno obvestijo Komisijo.

2.   Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi odobri nacionalne delovne načrte iz odstavka 1, in sicer do 31. decembra v letu, ki je predhodno letu, od katerega se bo nacionalni delovni načrt uporabljal. Komisija pri odobritvi nacionalnih delovnih načrtov upošteva vrednotenje, ki ga je pripravil STECF v skladu s členom 10. Če se na podlagi tega vrednotenja pokaže, da nacionalni delovni načrt ni v skladu s tem členom oziroma ne zagotavlja znanstvene ustreznosti podatkov ali zadostne kakovosti predlaganih metod in postopkov, Komisija nemudoma obvesti zadevno državo članico in navede spremembe tega delovnega načrta, ki se ji zdijo potrebne. Zadevna država članica na podlagi tega Komisiji predloži spremenjeni nacionalni delovni načrt.“;

| (2) | doda se naslednji odstavek:

  „5.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi pravila o postopkih, obliki in časovnih razporedih za predložitev nacionalnih delovnih načrtov iz odstavka 1. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 25(2).“ |
| --- | --- |

(2)

doda se naslednji odstavek:

„5.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi pravila o postopkih, obliki in časovnih razporedih za predložitev nacionalnih delovnih načrtov iz odstavka 1. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 25(2).“

Člen 65

Prehodne določbe

1.   Uredba (EU) št. 508/2014 in kateri koli delegirani in izvedbeni akt, sprejet na podlagi navedene uredbe, se še naprej uporablja za programe in operacije, ki jih v programskem obdobju 2014–2020 podpira ESPR.

2.   Za lažji prehod s sheme podpore, vzpostavljene z Uredbo (EU) št. 508/2014, na shemo iz te uredbe se v skladu s členom 62 te uredbe na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov, v katerih določi pogoje, pod katerimi se podpora, ki jo je Komisija odobrila v skladu z Uredbo (EU) št. 508/2014, lahko vključi v podporo na podlagi te uredbe.

3.   Sklicevanje na Uredbo (EU) št. 508/2014 se v programskem obdobju 2021-2027 šteje kot sklicevanje na to uredbo.

Člen 66

Začetek veljavnosti in datum začetka uporabe

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. januarja 2021 za podporo v okviru posrednega in neposrednega upravljanja iz naslova III.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 7. julija 2021

Za Evropski parlament

predsednik

D. M. SASSOLI

Za Svet

predsednik

A. LOGAR

---

(1)  
  UL C 110, 22.3.2019, str. 104.

1

(2)  
  UL C 361, 5.10.2018, str. 9.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 4. aprila 2019 (UL C 116, 31.3.2021, str. 81) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 14. junija 2021 (UL C 271, 7.7.2021, str. 1). Stališče Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2021 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

3

(4)  Uredba Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (UL L 433I, 22.12.2020, str. 11).

4

(5)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo in o finančnih pravilih zanje ter za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizume (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

5

(6)  Uredba (EU) 2021/523 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021 o vzpostavitvi Programa InvestEU in spremembi Uredbe (EU) 2015/1017 (UL L 107, 26.3.2021, str. 30).

6

(7)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

7

(8)  Uredba (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2328/2003, (ES) št. 861/2006, (ES) št. 1198/2006 in (ES) št. 791/2007 in Uredbe (EU) št. 1255/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 149, 20.5.2014, str. 1).

8

(9)  Direktiva 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji) (UL L 164, 25.6.2008, str. 19).

9

(10)  Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 22).

10

(11)  Direktiva Sveta (EU) 2017/159 z dne 19. decembra 2016 o izvajanju Sporazuma o izvajanju Konvencije o delu na področju ribolova Mednarodne organizacije dela iz leta 2007, sklenjene 21. maja 2012 med Splošno konfederacijo kmetijskih zadrug v Evropski uniji (COGECA), Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) in Združenjem nacionalnih organizacij ribiških podjetij v Evropski uniji (Europêche) (UL L 25, 31.1.2017, str. 12).

11

(12)  Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Unije za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, o spremembi uredb (ES) št. 847/96, (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 811/2004, (ES) št. 768/2005, (ES) št. 2115/2005, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94 in (ES) št. 1966/2006 (UL L 343, 22.12.2009, str. 1).

12

(13)  Uredba (EU) 2017/1004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2017 o vzpostavitvi okvira Unije za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v ribiškem sektorju in podporo znanstvenemu svetovanju v zvezi s skupno ribiško politiko ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 199/2008 (UL L 157, 20.6.2017, str. 1).

13

(14)  Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).

14

(15)  Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (UL L 20, 26.1.2010, str. 7).

15

(16)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

16

(17)  Uredba (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1184/2006 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000 (UL L 354, 28.12.2013, str. 1).

17

(18)  Sklep Sveta 98/329/ES z dne 23. marca 1998 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 in Sporazuma o izvajanju dela XI Konvencije z dne 28. julija 1994 s strani Evropske skupnosti (UL L 179, 23.6.1998, str. 1).

18

(19)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

19

(20)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

20

(21)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

21

(22)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

22

(23)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

23

(24)  Direktiva (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (UL L 198, 28.7.2017, str. 29).

24

(25)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

25

(26)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

26

(27)  Uredba (EU) 2017/352 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. februarja 2017 o vzpostavitvi okvira za izvajanje pristaniških storitev in skupnih pravil o finančni preglednosti pristanišč (UL L 57, 3.3.2017, str. 1).

27

(28)  Uredba Sveta (ES) št. 1967/2006 z dne 21. decembra 2006 o ukrepih za upravljanje za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju, spremembi Uredbe (EGS) št. 2847/93 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1626/94 (UL L 409, 30.12.2006, str. 11).

28

(29)  Direktiva (EU) 2019/904 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o zmanjšanju vpliva nekaterih plastičnih proizvodov na okolje (UL L 155, 12.6.2019, str. 1).

29

(30)  Uredba Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje in o spremembi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1936/2001 in (ES) št. 601/2005 ter o razveljavitvi uredb (ES) št. 1093/94 in (ES) št. 1447/1999 (UL L 286, 29.10.2008, str. 1).

30

(31)  Direktiva 2008/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o kazenskopravnem varstvu okolja (UL L 328, 6.12.2008, str. 28).

31

(32)  Uredba (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o prenosljivih boleznih živali in o spremembi ter razveljavitvi določenih aktov na področju zdravja živali („Pravila o zdravju živali“) (UL L 84, 31.3.2016, str. 1).

32

(33)  Direktiva 2014/89/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o vzpostavitvi okvira za pomorsko prostorsko načrtovanje (UL L 257, 28.8.2014, str. 135).

33

(34)  Uredba (EU) 2019/1896 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2019 o evropski mejni in obalni straži ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1052/2013 in (EU) 2016/1624 (UL L 295, 14.11.2019, str. 1).

34

(35)  Uredba (ES) 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost (UL L 208, 5.8.2002, str. 1).

35

(36)  Uredba (EU) 2019/473 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o Evropski agenciji za nadzor ribištva (UL L 83, 25.3.2019, str. 18).

36

(37)  Sklep Sveta (EU) 2015/1565 z dne 14. septembra 2015 o odobritvi, v imenu Evropske unije, Izjave o odobritvi ribolovnih možnosti v vodah EU za ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Bolivarske republike Venezuele v izključni ekonomski coni ob obali Francoske Gvajane (UL L 244, 19.9.2015, str. 55).

37

---

PRILOGA I

SKUPNI KAZALNIKI ESPRA

| GLAVNI KAZALNIKI SMOTRNOSTI  (1) | KAZALNIKI REZULTATOV (merska enota) | KAZALNIK UČINKA |
| --- | --- | --- |
| CI 01 – Ustanovljena podjetja
  CI 02 – Podjetja z večjim prometom
  CI 03 – Ustvarjena delovna mesta
  CI 04 – Ohranjena delovna mesta
  CI 05 – Osebe, ki imajo pri tem koristi
  CI 06 – Ukrepi, ki prispevajo k dobremu okoljskemu stanju, vključno z obnovo narave, ohranjanjem, varstvom ekosistemov, biotsko raznovrstnostjo, zdravjem in dobrobitjo živali
  CI 07 – Poraba energije, ki vodi v zmanjševanje emisij CO2

  CI 08 – Število podprtih MSP | CR 01 – Nova proizvodna zmogljivost (ton/leto)
  CR 02 – Ohranjena proizvodnja v akvakulturi (ton/leto)
  CR 03 – Ustanovljena podjetja (število subjektov)
  CR 04 – Podjetja z večjim prometom (število subjektov)
  CR 05 – Zmanjšana zmogljivost plovil (GT in kW)
  CR 06 – Ustvarjena delovna mesta (število oseb)
  CR 07 – Ohranjena delovna mesta (število oseb)
  CR 08 – Osebe, ki imajo pri tem koristi (število oseb)
  CR 09 – Površina, na katero se nanašajo operacije varovanja, ohranjanja ter obnavljanja biotske raznovrstnosti in ekosistemov (km2 ali km)
  CR 10 – Ukrepi, ki prispevajo k dobremu okoljskemu stanju, vključno z obnovo narave, ohranjanjem, varstvom ekosistemov, biotsko raznovrstnostjo, zdravjem in dobrobitjo živali (število ukrepov)
  CR 11 – Subjekti, ki povečujejo socialno trajnost (število subjektov) | CO 01 – Število operacij |
| CI 09 – Število ribiških plovil, opremljenih z elektronsko napravo za določanje položaja in poročanje o ulovu
  CI 10 – Število lokalnih akcijskih skupin
  CI 11 – Število plovil za mali priobalni ribolov, ki prejemajo podporo
  CI 12 – Uporaba podatkovnih in informacijskih platform | CR 12 – Učinkovitost sistema za „zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov“ (lestvica: visoka, srednja, nizka)
  CR 13 – Dejavnosti sodelovanja med deležniki (število ukrepov)
  CR 14 – Omogočene inovacije (število novih proizvodov, storitev, postopkov, poslovnih modelov ali metod)
  CR 15 – Naprave za nadzor, nameščene ali izboljšane (število naprav)
  CR 16 – Subjekti, ki imajo koristi od dejavnosti promocije in informiranja (število subjektov)
  CR 17 – Subjekti, ki izboljšujejo učinkovitost rabe virov v proizvodnji in/ali predelavi (število subjektov)
  CR 18 – Poraba energije, ki vodi v zmanjšanje emisij CO2 (kWh/t ali l/h)
  CR 19 – Ukrepi za izboljšanje zmogljivosti upravljanja (število ukrepov)
  CR 20 – Spodbujene naložbe (EUR)
  CR 21 – Nabori podatkov in nasveti, ki so na voljo (število)
  CR 22 – Uporaba podatkovnih in informacijskih platform (število ogledov strani) | |

GLAVNI KAZALNIKI SMOTRNOSTI  (1)

KAZALNIKI REZULTATOV (merska enota)

KAZALNIK UČINKA

CI 01 – Ustanovljena podjetja

CI 02 – Podjetja z večjim prometom

CI 03 – Ustvarjena delovna mesta

CI 04 – Ohranjena delovna mesta

CI 05 – Osebe, ki imajo pri tem koristi

CI 06 – Ukrepi, ki prispevajo k dobremu okoljskemu stanju, vključno z obnovo narave, ohranjanjem, varstvom ekosistemov, biotsko raznovrstnostjo, zdravjem in dobrobitjo živali

CI 07 – Poraba energije, ki vodi v zmanjševanje emisij CO2

CI 08 – Število podprtih MSP

CR 01 – Nova proizvodna zmogljivost (ton/leto)

CR 02 – Ohranjena proizvodnja v akvakulturi (ton/leto)

CR 03 – Ustanovljena podjetja (število subjektov)

CR 04 – Podjetja z večjim prometom (število subjektov)

CR 05 – Zmanjšana zmogljivost plovil (GT in kW)

CR 06 – Ustvarjena delovna mesta (število oseb)

CR 07 – Ohranjena delovna mesta (število oseb)

CR 08 – Osebe, ki imajo pri tem koristi (število oseb)

CR 09 – Površina, na katero se nanašajo operacije varovanja, ohranjanja ter obnavljanja biotske raznovrstnosti in ekosistemov (km2 ali km)

CR 10 – Ukrepi, ki prispevajo k dobremu okoljskemu stanju, vključno z obnovo narave, ohranjanjem, varstvom ekosistemov, biotsko raznovrstnostjo, zdravjem in dobrobitjo živali (število ukrepov)

CR 11 – Subjekti, ki povečujejo socialno trajnost (število subjektov)

CO 01 – Število operacij

CI 09 – Število ribiških plovil, opremljenih z elektronsko napravo za določanje položaja in poročanje o ulovu

CI 10 – Število lokalnih akcijskih skupin

CI 11 – Število plovil za mali priobalni ribolov, ki prejemajo podporo

CI 12 – Uporaba podatkovnih in informacijskih platform

CR 12 – Učinkovitost sistema za „zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov“ (lestvica: visoka, srednja, nizka)

CR 13 – Dejavnosti sodelovanja med deležniki (število ukrepov)

CR 14 – Omogočene inovacije (število novih proizvodov, storitev, postopkov, poslovnih modelov ali metod)

CR 15 – Naprave za nadzor, nameščene ali izboljšane (število naprav)

CR 16 – Subjekti, ki imajo koristi od dejavnosti promocije in informiranja (število subjektov)

CR 17 – Subjekti, ki izboljšujejo učinkovitost rabe virov v proizvodnji in/ali predelavi (število subjektov)

CR 18 – Poraba energije, ki vodi v zmanjšanje emisij CO2 (kWh/t ali l/h)

CR 19 – Ukrepi za izboljšanje zmogljivosti upravljanja (število ukrepov)

CR 20 – Spodbujene naložbe (EUR)

CR 21 – Nabori podatkov in nasveti, ki so na voljo (število)

CR 22 – Uporaba podatkovnih in informacijskih platform (število ogledov strani)

---

(1)  Glavni kazalniki smotrnosti za ESPRA, ki jih bo Komisija uporabila pri izpolnjevanju zahteve glede poročanja na podlagi odstavka (iii) točke (h) člena 41(3) finančne uredbe.

---

PRILOGA II

ORGANIZACIJA PODPORE V OKVIRU DELJENEGA UPRAVLJANJA

| CILJ POLITIKE
  Člen 5 Uredbe (EU) 2021/1060 | PREDNOSTNA NALOGA ESPRA | POSEBNI CILJ ESPRA | NOMENKLATURA, KI SE UPORABI V FINANČNEM NAČRTU
  Tabela 11A Priloge V k Uredbi (EU) 2021/1060 |
| --- | --- | --- | --- |
| Bolj zelena, nizkoogljična Evropa, ki je odporna in prehaja na gospodarstvo z ničelnim ogljičnim odtisom s spodbujanjem čistega in pravičnega energetskega prehoda, zelenih in modrih naložb, krožnega gospodarstva, blaženja podnebnih sprememb in prilagajanja nanje ter preprečevanja in obvladovanja tveganj ter trajnostne mestne mobilnosti | Spodbujanje trajnostnega ribištva ter obnove in ohranjanja vodnih bioloških virov | Krepitev ekonomsko, socialno in okoljsko trajnostnih ribolovnih dejavnosti | 1.1.1
  vse operacije, razen tistih, ki se podpirajo na podlagi členov 17 in 19 |
| 1.1.2
  operacije, ki se podpirajo na podlagi členov 17 in 19 |
| Povečanje energetske učinkovitosti in zmanjšanje emisij CO2 z zamenjavo ali posodobitvijo motorjev ribiških plovil | 1.2 |
| Spodbujanje prilagajanja ribolovnih zmogljivosti ribolovnim možnostim v primerih trajnega prenehanje ribolovnih dejavnosti ter prispevanje k primernemu življenjskemu standardu v primerih začasnega prenehanja ribolovnih dejavnosti | 1.3 |
| | | Spodbujanje učinkovitega nadzora in izvrševanja ribištva, vključno z bojem proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, ter pridobivanja zanesljivih podatkov za odločanje, temelječe na znanju | 1.4 |
| Spodbujanje enakih konkurenčnih pogojev za ribiške proizvode in proizvode iz akvakulture iz najbolj oddaljenih regij | 1.5 |
| Prispevanje k varstvu in obnavljanju vodne biotske raznovrstnosti in ekosistemov | 1.6 |
| Spodbujanje trajnostnih dejavnosti akvakulture ter predelave in trženja ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture ter s tem prispevanje k prehranski varnosti v Uniji | Spodbujanje trajnostnih dejavnosti akvakulture in zlasti povečevanje konkurenčnosti akvakulturne proizvodnje, pri čemer se hkrati zagotavlja, da so dejavnosti akvakulture dolgoročno okoljsko trajnostne | 2.1 |
| | | Spodbujanje trženja, kakovosti ter dodane vrednosti ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture, pa tudi predelave teh proizvodov | 2.2 |
| Krepitev mednarodnega upravljanja oceanov ter omogočanje varnih, zaščitenih, čistih in trajnostno upravljanih morij in oceanov | Krepitev trajnostnega upravljanja morij in oceanov prek širjenja znanja o morju ter spodbujanja pomorskega nadzora ali sodelovanja obalnih straž | 4.1 |
| Evropa, ki je bliže državljanom, in sicer s spodbujanjem trajnostnega in celostnega razvoja vseh vrst območij ter lokalnih pobud. | Omogočanje trajnostnega modrega gospodarstva v obalnih, otoških in celinskih regijah ter spodbujanje razvoja ribiških in akvakulturnih skupnosti | Omogočanje trajnostnega modrega gospodarstva v obalnih, otoških in celinskih regijah ter spodbujanje trajnostnega razvoja ribiških in akvakulturnih skupnosti | 3.1 |
| | Tehnična pomoč | 5.1 |
| 5.2 |

CILJ POLITIKE

Člen 5 Uredbe (EU) 2021/1060

PREDNOSTNA NALOGA ESPRA

POSEBNI CILJ ESPRA

NOMENKLATURA, KI SE UPORABI V FINANČNEM NAČRTU

Tabela 11A Priloge V k Uredbi (EU) 2021/1060

Bolj zelena, nizkoogljična Evropa, ki je odporna in prehaja na gospodarstvo z ničelnim ogljičnim odtisom s spodbujanjem čistega in pravičnega energetskega prehoda, zelenih in modrih naložb, krožnega gospodarstva, blaženja podnebnih sprememb in prilagajanja nanje ter preprečevanja in obvladovanja tveganj ter trajnostne mestne mobilnosti

Spodbujanje trajnostnega ribištva ter obnove in ohranjanja vodnih bioloških virov

Krepitev ekonomsko, socialno in okoljsko trajnostnih ribolovnih dejavnosti

1.1.1

vse operacije, razen tistih, ki se podpirajo na podlagi členov 17 in 19

1.1.2

operacije, ki se podpirajo na podlagi členov 17 in 19

Povečanje energetske učinkovitosti in zmanjšanje emisij CO2 z zamenjavo ali posodobitvijo motorjev ribiških plovil

1.2

Spodbujanje prilagajanja ribolovnih zmogljivosti ribolovnim možnostim v primerih trajnega prenehanje ribolovnih dejavnosti ter prispevanje k primernemu življenjskemu standardu v primerih začasnega prenehanja ribolovnih dejavnosti

1.3

Spodbujanje učinkovitega nadzora in izvrševanja ribištva, vključno z bojem proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, ter pridobivanja zanesljivih podatkov za odločanje, temelječe na znanju

1.4

Spodbujanje enakih konkurenčnih pogojev za ribiške proizvode in proizvode iz akvakulture iz najbolj oddaljenih regij

1.5

Prispevanje k varstvu in obnavljanju vodne biotske raznovrstnosti in ekosistemov

1.6

Spodbujanje trajnostnih dejavnosti akvakulture ter predelave in trženja ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture ter s tem prispevanje k prehranski varnosti v Uniji

Spodbujanje trajnostnih dejavnosti akvakulture in zlasti povečevanje konkurenčnosti akvakulturne proizvodnje, pri čemer se hkrati zagotavlja, da so dejavnosti akvakulture dolgoročno okoljsko trajnostne

2.1

Spodbujanje trženja, kakovosti ter dodane vrednosti ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture, pa tudi predelave teh proizvodov

2.2

Krepitev mednarodnega upravljanja oceanov ter omogočanje varnih, zaščitenih, čistih in trajnostno upravljanih morij in oceanov

Krepitev trajnostnega upravljanja morij in oceanov prek širjenja znanja o morju ter spodbujanja pomorskega nadzora ali sodelovanja obalnih straž

4.1

Evropa, ki je bliže državljanom, in sicer s spodbujanjem trajnostnega in celostnega razvoja vseh vrst območij ter lokalnih pobud.

Omogočanje trajnostnega modrega gospodarstva v obalnih, otoških in celinskih regijah ter spodbujanje razvoja ribiških in akvakulturnih skupnosti

Omogočanje trajnostnega modrega gospodarstva v obalnih, otoških in celinskih regijah ter spodbujanje trajnostnega razvoja ribiških in akvakulturnih skupnosti

3.1

Tehnična pomoč

5.1

5.2

---

PRILOGA III

POSEBNE NAJVIŠJE STOPNJE INTENZIVNOSTI POMOČI V OKVIRU DELJENEGA UPRAVLJANJA

| ŠTEVILKA VRSTICE | POSEBNA KATEGORIJA OPERACIJ | NAJVIŠJA STOPNJA INTENZIVNOSTI POMOČI |
| --- | --- | --- |
| 1 | Operacije, ki se podpirajo na podlagi členov 17, 18 in 19 | 40 % |
| 2 | Naslednje operacije, ki prispevajo k izvajanju obveznosti iztovarjanja iz člena 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013: | |
| — | operacije, ki izboljšujejo selektivnost ribolovnega orodja glede velikosti ali vrste; |

ŠTEVILKA VRSTICE

POSEBNA KATEGORIJA OPERACIJ

NAJVIŠJA STOPNJA INTENZIVNOSTI POMOČI

1

Operacije, ki se podpirajo na podlagi členov 17, 18 in 19

40 %

2

Naslednje operacije, ki prispevajo k izvajanju obveznosti iztovarjanja iz člena 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013:

—

operacije, ki izboljšujejo selektivnost ribolovnega orodja glede velikosti ali vrste;

100 %

| — | operacije, ki izboljšujejo infrastrukturo ribiških pristanišč, dražbenih hal, krajev raztovarjanja in zavetij, da se olajša raztovarjanje in skladiščenje nenamernega ulova; |
| --- | --- |

—

operacije, ki izboljšujejo infrastrukturo ribiških pristanišč, dražbenih hal, krajev raztovarjanja in zavetij, da se olajša raztovarjanje in skladiščenje nenamernega ulova;

75 %

| — | operacije, ki olajšujejo trženje iztovorjenega nenamernega ulova komercialnih staležev v skladu s točko (b) člena 8(2) Uredbe (EU) št. 1379/2013 |
| --- | --- |

—

operacije, ki olajšujejo trženje iztovorjenega nenamernega ulova komercialnih staležev v skladu s točko (b) člena 8(2) Uredbe (EU) št. 1379/2013

75 %

3

Operacije za izboljšanje zdravja, varnosti in delovnih pogojev na ribiških plovilih, razen operacij, ki se podpirajo na podlagi člena 19

75 %

4

Operacije v najbolj oddaljenih regijah

85 %

5

Operacije na oddaljenih grških otokih in hrvaških otokih Dugi Otok, Vis, Mljet in Lastovo

85 %

6

Operacije, ki se podpirajo na podlagi člena 22

85 %

7

Operacije, povezane z malim priobalnim ribolovom

100 %

8

Operacije, pri katerih je upravičenec javni organ ali podjetje, pooblaščeno za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena iz člena 106(2) PDEU, kadar se podpora dodeli za opravljanje takih storitev

100 %

9

Operacije, povezane z nadomestilom iz člena 39.

100 %

10

Operacije, ki se podpirajo na podlagi členov 23 in 25 in prednostne naloge 4

100 %

11

Operacije, povezane z načrtovanjem, razvojem, spremljanjem, ocenjevanjem in upravljanjem preglednih sistemov za izmenjavo ribolovnih možnosti med državami članicami v skladu s členom 16(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013

100 %

12

Operacije, povezane s tekočimi stroški lokalnih akcijskih skupin

100 %

13

Operacije, ki se podpirajo na podlagi člena 30 in izpolnjujejo vsaj eno od naslednjih meril:

| (i) | so v skupnem interesu; |
| --- | --- |

(i)

so v skupnem interesu;

| (ii) | imajo skupnega upravičenca, ali |
| --- | --- |

(ii)

imajo skupnega upravičenca, ali

| (iii) | imajo inovativne značilnosti, kadar je ustrezno, na lokalni ravni, in zagotavljajo javni dostop do svojih rezultatov |
| --- | --- |

(iii)

imajo inovativne značilnosti, kadar je ustrezno, na lokalni ravni, in zagotavljajo javni dostop do svojih rezultatov

100 %

14

Operacije, ki niso zajete v vrstici 13 in izpolnjujejo vsa naslednja merila:

| (i) | so v skupnem interesu; |
| --- | --- |

(i)

so v skupnem interesu;

| (ii) | imajo skupnega upravičenca; |
| --- | --- |

(ii)

imajo skupnega upravičenca;

| (iii) | imajo inovativne značilnosti ali zagotavljajo javni dostop do svojih rezultatov |
| --- | --- |

(iii)

imajo inovativne značilnosti ali zagotavljajo javni dostop do svojih rezultatov

100 %

15

Operacije, ki jih izvajajo organizacije proizvajalcev, združenja organizacij proizvajalcev ali medpanožne organizacije

75 %

16

Finančni instrumenti, razen finančnih instrumentov, povezanih z operacijami iz vrstice 1.

100 %

17

Operacije, ki podpirajo trajnostno akvakulturo, ki jih izvajajo MSP

60 %

18

Operacije, ki podpirajo inovativne proizvode, postopke ali opremo v ribištvu, akvakulturi in predelavi

75 %

19

Operacije, ki jih izvajajo organizacije ribičev ali drugi skupni upravičenci

60 %

---

PRILOGA IV

VRSTE INTERVENCIJE

| Št. | VRSTA INTERVENCIJE | PODNEBNI KOEFICIENT | OKOLJSKI KOEFICIENT |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Zmanjšanje negativnih vplivov in/ali prispevek k pozitivnim vplivom na okolje in prispevek k dobremu okoljskemu stanju | 100 % | 100 % |
| 2 | Spodbujanje pogojev za gospodarsko donosne, konkurenčne in privlačne sektorje ribištva, akvakulture in predelave | 40 % | 40 % |
| 3 | Prispevek k podnebni nevtralnosti | 100 % | 100 % |
| 4 | Začasno prenehanje ribolovnih dejavnosti | 100 % | 100 % |
| 5 | Trajno prenehanje ribolovnih dejavnosti | 100 % | 100 % |
| 6 | Prispevek k dobremu okoljskemu stanju z izvajanjem in spremljanjem zaščitenih morskih območij, tudi omrežja Natura 2000 | 100 % | 100 % |
| 7 | Nadomestilo za nepričakovane okoljske ali podnebne pojave ali dogodke na področju javnega zdravja | 0 % | 0 % |
| 8 | Nadomestilo za dodatne stroške v najbolj oddaljenih regijah | 0 % | 0 % |
| 9 | Zdravje in dobrobit živali | 40 % | 40 % |
| 10 | Nadzor in izvrševanje | 40 % | 100 % |
| 11 | Zbiranje in analiza podatkov ter spodbujanje širjenja znanja o morju | 100 % | 100 % |
| 12 | Pomorski nadzor in varnost | 40 % | 40 % |
| Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost |
| 13 | Pripravljalni ukrepi lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost | 0 % | 0 % |
| 14 | Izvajanje strategije lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost | 40 % | 40 % |
| 15 | Tekoči stroški in animacija za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost | 0 % | 0 % |
| Tehnična pomoč |
| 16 | Tehnična pomoč | 0 % | 0 % |

Št.

VRSTA INTERVENCIJE

PODNEBNI KOEFICIENT

OKOLJSKI KOEFICIENT

1

Zmanjšanje negativnih vplivov in/ali prispevek k pozitivnim vplivom na okolje in prispevek k dobremu okoljskemu stanju

100 %

100 %

2

Spodbujanje pogojev za gospodarsko donosne, konkurenčne in privlačne sektorje ribištva, akvakulture in predelave

40 %

40 %

3

Prispevek k podnebni nevtralnosti

100 %

100 %

4

Začasno prenehanje ribolovnih dejavnosti

100 %

100 %

5

Trajno prenehanje ribolovnih dejavnosti

100 %

100 %

6

Prispevek k dobremu okoljskemu stanju z izvajanjem in spremljanjem zaščitenih morskih območij, tudi omrežja Natura 2000

100 %

100 %

7

Nadomestilo za nepričakovane okoljske ali podnebne pojave ali dogodke na področju javnega zdravja

0 %

0 %

8

Nadomestilo za dodatne stroške v najbolj oddaljenih regijah

0 %

0 %

9

Zdravje in dobrobit živali

40 %

40 %

10

Nadzor in izvrševanje

40 %

100 %

11

Zbiranje in analiza podatkov ter spodbujanje širjenja znanja o morju

100 %

100 %

12

Pomorski nadzor in varnost

40 %

40 %

Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost

13

Pripravljalni ukrepi lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost

0 %

0 %

14

Izvajanje strategije lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost

40 %

40 %

15

Tekoči stroški in animacija za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost

0 %

0 %

Tehnična pomoč

16

Tehnična pomoč

0 %

0 %

---

PRILOGA V

SKUPNA SREDSTVA IZ ESPRA NA DRŽAVO ČLANICO ZA OBDOBJE OD 1. JANUARJA 2021 DO 31. DECEMBRA 2027

| | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | TOTAL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKUPAJ | 649 646 302 | 867 704 926 | 833 435 808 | 798 047 503 | 707 757 512 | 721 531 085 | 732 876 864 | 5 311 000 000 |
| BE | 4 925 394 | 6 578 640 | 6 318 823 | 6 050 521 | 5 365 973 | 5 470 400 | 5 556 420 | 40 266 171 |
| BG | 10 390 512 | 13 878 165 | 13 330 060 | 12 764 057 | 11 319 949 | 11 540 245 | 11 721 710 | 84 944 698 |
| CZ | 3 670 269 | 4 902 222 | 4 708 614 | 4 508 683 | 3 998 577 | 4 076 392 | 4 140 492 | 30 005 249 |
| DK | 24 582 747 | 32 834 129 | 31 537 379 | 30 198 278 | 26 781 687 | 27 302 881 | 27 732 208 | 200 969 309 |
| DE | 25 908 996 | 34 605 542 | 33 238 833 | 31 827 487 | 28 226 569 | 28 775 883 | 29 228 372 | 211 811 682 |
| EE | 11 912 962 | 15 911 637 | 15 283 223 | 14 634 286 | 12 978 583 | 13 231 157 | 13 439 212 | 97 391 060 |
| IE | 17 414 773 | 23 260 170 | 22 341 533 | 21 392 895 | 18 972 532 | 19 341 754 | 19 645 895 | 142 369 552 |
| EL | 45 869 836 | 61 266 389 | 58 846 736 | 56 348 059 | 49 972 919 | 50 945 434 | 51 746 530 | 374 995 903 |
| ES | 137 053 465 | 183 056 482 | 175 826 854 | 168 361 115 | 149 312 971 | 152 218 730 | 154 612 307 | 1 120 441 924 |
| FR | 69 372 651 | 92 658 097 | 88 998 661 | 85 219 712 | 75 578 071 | 77 048 886 | 78 260 448 | 567 136 526 |
| HR | 29 808 019 | 39 813 303 | 38 240 917 | 36 617 179 | 32 474 362 | 33 106 342 | 33 626 925 | 243 687 047 |
| IT | 63 388 749 | 84 665 656 | 81 321 871 | 77 868 885 | 69 058 907 | 70 402 853 | 71 509 909 | 518 216 830 |
| CY | 4 685 786 | 6 258 605 | 6 011 428 | 5 756 178 | 5 104 932 | 5 204 279 | 5 286 114 | 38 307 322 |
| LV | 16 498 239 | 22 035 996 | 21 165 707 | 20 266 995 | 17 974 015 | 18 323 805 | 18 611 939 | 134 876 696 |
| LT | 7 484 030 | 9 996 101 | 9 601 315 | 9 193 636 | 8 153 481 | 8 312 155 | 8 442 859 | 61 183 577 |
| LU | - | - | - | - | - | - | - | - |
| HU | 4 612 763 | 6 161 072 | 5 917 747 | 5 666 475 | 5 025 378 | 5 123 176 | 5 203 735 | 37 710 346 |
| MT | 2 669 689 | 3 565 790 | 3 424 963 | 3 279 536 | 2 908 494 | 2 965 097 | 3 011 721 | 21 825 290 |
| NL | 11 978 187 | 15 998 755 | 15 366 900 | 14 714 410 | 13 049 642 | 13 303 600 | 13 512 794 | 97 924 288 |
| AT | 821 763 | 1 097 594 | 1 054 246 | 1 009 482 | 895 270 | 912 693 | 927 046 | 6 718 094 |
| PL | 62 675 756 | 83 713 340 | 80 407 168 | 76 993 019 | 68 282 136 | 69 610 965 | 70 705 569 | 512 387 953 |
| PT | 46 307 271 | 61 850 651 | 59 407 923 | 56 885 418 | 50 449 481 | 51 431 271 | 52 240 007 | 378 572 022 |
| RO | 19 871 141 | 26 541 038 | 25 492 826 | 24 410 382 | 21 648 625 | 22 069 926 | 22 416 967 | 162 450 905 |
| SI | 2 927 095 | 3 909 597 | 3 755 191 | 3 595 743 | 3 188 925 | 3 250 985 | 3 302 105 | 23 929 641 |
| SK | 1 862 388 | 2 487 512 | 2 389 271 | 2 287 821 | 2 028 980 | 2 068 465 | 2 100 991 | 15 225 428 |
| FI | 8 777 254 | 11 723 405 | 11 260 401 | 10 782 276 | 9 562 384 | 9 748 476 | 9 901 766 | 71 755 962 |
| SE | 14 176 567 | 18 935 038 | 18 187 218 | 17 414 975 | 15 444 669 | 15 745 235 | 15 992 823 | 115 896 525 |

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

TOTAL

SKUPAJ

649 646 302

867 704 926

833 435 808

798 047 503

707 757 512

721 531 085

732 876 864

5 311 000 000

BE

4 925 394

6 578 640

6 318 823

6 050 521

5 365 973

5 470 400

5 556 420

40 266 171

BG

10 390 512

13 878 165

13 330 060

12 764 057

11 319 949

11 540 245

11 721 710

84 944 698

CZ

3 670 269

4 902 222

4 708 614

4 508 683

3 998 577

4 076 392

4 140 492

30 005 249

DK

24 582 747

32 834 129

31 537 379

30 198 278

26 781 687

27 302 881

27 732 208

200 969 309

DE

25 908 996

34 605 542

33 238 833

31 827 487

28 226 569

28 775 883

29 228 372

211 811 682

EE

11 912 962

15 911 637

15 283 223

14 634 286

12 978 583

13 231 157

13 439 212

97 391 060

IE

17 414 773

23 260 170

22 341 533

21 392 895

18 972 532

19 341 754

19 645 895

142 369 552

EL

45 869 836

61 266 389

58 846 736

56 348 059

49 972 919

50 945 434

51 746 530

374 995 903

ES

137 053 465

183 056 482

175 826 854

168 361 115

149 312 971

152 218 730

154 612 307

1 120 441 924

FR

69 372 651

92 658 097

88 998 661

85 219 712

75 578 071

77 048 886

78 260 448

567 136 526

HR

29 808 019

39 813 303

38 240 917

36 617 179

32 474 362

33 106 342

33 626 925

243 687 047

IT

63 388 749

84 665 656

81 321 871

77 868 885

69 058 907

70 402 853

71 509 909

518 216 830

CY

4 685 786

6 258 605

6 011 428

5 756 178

5 104 932

5 204 279

5 286 114

38 307 322

LV

16 498 239

22 035 996

21 165 707

20 266 995

17 974 015

18 323 805

18 611 939

134 876 696

LT

7 484 030

9 996 101

9 601 315

9 193 636

8 153 481

8 312 155

8 442 859

61 183 577

LU

-

-

-

-

-

-

-

-

HU

4 612 763

6 161 072

5 917 747

5 666 475

5 025 378

5 123 176

5 203 735

37 710 346

MT

2 669 689

3 565 790

3 424 963

3 279 536

2 908 494

2 965 097

3 011 721

21 825 290

NL

11 978 187

15 998 755

15 366 900

14 714 410

13 049 642

13 303 600

13 512 794

97 924 288

AT

821 763

1 097 594

1 054 246

1 009 482

895 270

912 693

927 046

6 718 094

PL

62 675 756

83 713 340

80 407 168

76 993 019

68 282 136

69 610 965

70 705 569

512 387 953

PT

46 307 271

61 850 651

59 407 923

56 885 418

50 449 481

51 431 271

52 240 007

378 572 022

RO

19 871 141

26 541 038

25 492 826

24 410 382

21 648 625

22 069 926

22 416 967

162 450 905

SI

2 927 095

3 909 597

3 755 191

3 595 743

3 188 925

3 250 985

3 302 105

23 929 641

SK

1 862 388

2 487 512

2 389 271

2 287 821

2 028 980

2 068 465

2 100 991

15 225 428

FI

8 777 254

11 723 405

11 260 401

10 782 276

9 562 384

9 748 476

9 901 766

71 755 962

SE

14 176 567

18 935 038

18 187 218

17 414 975

15 444 669

15 745 235

15 992 823

115 896 525

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 13.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 247/50 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 247/50

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1140

z dne 5. maja 2021

o spremembi Delegirane uredbe Komisije (EU) 2020/687 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta glede pravil za preprečevanje in obvladovanje nekaterih bolezni s seznama

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o prenosljivih boleznih živali in o spremembi ter razveljavitvi določenih aktov na področju zdravja živali („Pravila o zdravju živali“) (1) ter zlasti prvega odstavka člena 67 in člena 272(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/687 (2) določa pravila o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/429 glede preprečevanja in obvladovanja nekaterih bolezni s seznama, zlasti bolezni kategorij A, B in C, v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/1882 (3). Natančneje, Delegirana uredba (EU) 2020/687 določa omejitve in pogoje za premike živali in proizvodov iz njih znotraj območij z omejitvami in z njih kot del ukrepov za obvladovanje širjenja bolezni kategorije A. |
| --- | --- |

(1)

Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/687 (2) določa pravila o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/429 glede preprečevanja in obvladovanja nekaterih bolezni s seznama, zlasti bolezni kategorij A, B in C, v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/1882 (3). Natančneje, Delegirana uredba (EU) 2020/687 določa omejitve in pogoje za premike živali in proizvodov iz njih znotraj območij z omejitvami in z njih kot del ukrepov za obvladovanje širjenja bolezni kategorije A.

| (2) | Pravila iz Delegirane uredbe (EU) 2020/687 dopolnjujejo pravila iz Uredbe (EU) 2016/429. Vključujejo različne tehnične vidike ukrepov, ki jih je treba sprejeti v primeru suma ali potrditve bolezni iz člena 9(1)(a) Uredbe (EU) 2016/429. Ker so navedena pravila medsebojno povezana, so določena skupaj v Delegirani uredbi (EU) 2020/687. Zaradi jasnosti in učinkovite uporabe je primerno, da se pravila o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2020/687 prav tako določijo v enem samem delegiranem aktu, ki določa celovit sklop tehničnih ukrepov za obvladovanje bolezni s seznama. |
| --- | --- |

(2)

Pravila iz Delegirane uredbe (EU) 2020/687 dopolnjujejo pravila iz Uredbe (EU) 2016/429. Vključujejo različne tehnične vidike ukrepov, ki jih je treba sprejeti v primeru suma ali potrditve bolezni iz člena 9(1)(a) Uredbe (EU) 2016/429. Ker so navedena pravila medsebojno povezana, so določena skupaj v Delegirani uredbi (EU) 2020/687. Zaradi jasnosti in učinkovite uporabe je primerno, da se pravila o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2020/687 prav tako določijo v enem samem delegiranem aktu, ki določa celovit sklop tehničnih ukrepov za obvladovanje bolezni s seznama.

| (3) | Člen 21(3) Delegirane uredbe (EU) 2020/687 določa možnost, da se pristojni organ v določenih okoliščinah odloči, ali bo vzpostavil območje z omejitvami. Sedanje besedilo tega člena bi lahko bilo zavajajoče, saj bi ga bilo mogoče različno razlagati. Navedeni člen bi bilo zato treba spremeniti tako, da bi jasno določal navedeno možnost. |
| --- | --- |

(3)

Člen 21(3) Delegirane uredbe (EU) 2020/687 določa možnost, da se pristojni organ v določenih okoliščinah odloči, ali bo vzpostavil območje z omejitvami. Sedanje besedilo tega člena bi lahko bilo zavajajoče, saj bi ga bilo mogoče različno razlagati. Navedeni člen bi bilo zato treba spremeniti tako, da bi jasno določal navedeno možnost.

| (4) | Ukrepi za obvladovanje bolezni iz Delegirane uredbe (EU) 2020/687 bi morali biti sorazmerni z zadevnimi tveganji. Zato bi morali omejitve in pogoji zajemati le tiste živalske vrste in proizvode iz njih, ki predstavljajo tveganje za širjenje določene bolezni kategorije A, ob upoštevanju živalskih vrst s seznama za zadevno bolezen kategorije A. |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi za obvladovanje bolezni iz Delegirane uredbe (EU) 2020/687 bi morali biti sorazmerni z zadevnimi tveganji. Zato bi morali omejitve in pogoji zajemati le tiste živalske vrste in proizvode iz njih, ki predstavljajo tveganje za širjenje določene bolezni kategorije A, ob upoštevanju živalskih vrst s seznama za zadevno bolezen kategorije A.

| (5) | Člen 22(5) Delegirane uredbe (EU) 2020/687 določa obveznost izdaje veterinarskega spričevala za premike pošiljk živalskih stranskih proizvodov, ki izvirajo z območja z omejitvami in se premaknejo izven njega, brez navedbe živalskih vrst, za katere velja navedena določba. Zato bi bilo treba navedeni odstavek spremeniti, da bi se ta obveznost omejila na živalskih stranskih proizvodov, pridobljenih iz živali vrst s seznama za zadevno bolezen kategorije A. |
| --- | --- |

(5)

Člen 22(5) Delegirane uredbe (EU) 2020/687 določa obveznost izdaje veterinarskega spričevala za premike pošiljk živalskih stranskih proizvodov, ki izvirajo z območja z omejitvami in se premaknejo izven njega, brez navedbe živalskih vrst, za katere velja navedena določba. Zato bi bilo treba navedeni odstavek spremeniti, da bi se ta obveznost omejila na živalskih stranskih proizvodov, pridobljenih iz živali vrst s seznama za zadevno bolezen kategorije A.

| (6) | Člen 272(2) Uredbe (EU) 2016/429 določa prehodne ukrepe, povezane z razveljavitvijo različnih obstoječih direktiv, in sicer direktiv Sveta 92/66/EGS (4), 2000/75/ES (5), 2001/89/ES (6), 2002/60/ES (7), 2003/85/ES (8) in 2005/94/ES (9). Določa zlasti možnost, da se navedene direktive še naprej uporabljajo namesto ustreznih členov navedene uredbe še tri leta po datumu začetka njene uporabe ali do zgodnejšega datuma, ki se določi v delegiranem aktu. V skladu z navedeno določbo člen 112 Delegirane uredbe (EU) 2020/687 določa, da se od 21. aprila 2021 prenehajo uporabljati direktive 92/66/EGS, 2001/89/ES, 2003/85/ES in 2005/94/ES, saj navedena delegirana uredba določa pravila, ki ustrezajo tistim, ki so bila predhodno določena v navedenih direktivah. |
| --- | --- |

(6)

Člen 272(2) Uredbe (EU) 2016/429 določa prehodne ukrepe, povezane z razveljavitvijo različnih obstoječih direktiv, in sicer direktiv Sveta 92/66/EGS (4), 2000/75/ES (5), 2001/89/ES (6), 2002/60/ES (7), 2003/85/ES (8) in 2005/94/ES (9). Določa zlasti možnost, da se navedene direktive še naprej uporabljajo namesto ustreznih členov navedene uredbe še tri leta po datumu začetka njene uporabe ali do zgodnejšega datuma, ki se določi v delegiranem aktu. V skladu z navedeno določbo člen 112 Delegirane uredbe (EU) 2020/687 določa, da se od 21. aprila 2021 prenehajo uporabljati direktive 92/66/EGS, 2001/89/ES, 2003/85/ES in 2005/94/ES, saj navedena delegirana uredba določa pravila, ki ustrezajo tistim, ki so bila predhodno določena v navedenih direktivah.

| (7) | Delegirana uredba (EU) 2020/687 določa tudi pravila o ukrepih za obvladovanje bolezni za vse bolezni kategorije A, vključno z afriško prašičjo kugo. Zato bi bilo treba člen 112 Delegirane uredbe (EU) 2020/687 spremeniti tako, da bi se na seznam direktiv, ki se prenehajo uporabljati 14. julija 2021, dodala Direktiva 2002/60/ES, ki določa posebne določbe za nadzor nad afriško prašičjo kugo. |
| --- | --- |

(7)

Delegirana uredba (EU) 2020/687 določa tudi pravila o ukrepih za obvladovanje bolezni za vse bolezni kategorije A, vključno z afriško prašičjo kugo. Zato bi bilo treba člen 112 Delegirane uredbe (EU) 2020/687 spremeniti tako, da bi se na seznam direktiv, ki se prenehajo uporabljati 14. julija 2021, dodala Direktiva 2002/60/ES, ki določa posebne določbe za nadzor nad afriško prašičjo kugo.

| (8) | Poleg tega Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/689 (10) določa pravila o spremljanju, programih izkoreninjenja in statusu prost bolezni za nekatere bolezni s seznama, vključno z okužbo z virusom modrikastega jezika. Ta pravila se bodo uporabljala od 21. aprila 2021. Zato bi bilo treba člen 112 Delegirane uredbe (EU) 2020/687 spremeniti tako, da bi se na seznam direktiv, ki se prenehajo uporabljati 14. julija 2021, dodala Direktiva 2000/75/ES, ki določa posebne določbe za obvladovanje in izkoreninjenje bolezni modrikastega jezika, da bi se izognili podvajanju in nedoslednosti veljavnih pravil glede spremljanja, izkoreninjenja in statusa prost bolezni modrikastega jezika v Uniji. |
| --- | --- |

(8)

Poleg tega Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/689 (10) določa pravila o spremljanju, programih izkoreninjenja in statusu prost bolezni za nekatere bolezni s seznama, vključno z okužbo z virusom modrikastega jezika. Ta pravila se bodo uporabljala od 21. aprila 2021. Zato bi bilo treba člen 112 Delegirane uredbe (EU) 2020/687 spremeniti tako, da bi se na seznam direktiv, ki se prenehajo uporabljati 14. julija 2021, dodala Direktiva 2000/75/ES, ki določa posebne določbe za obvladovanje in izkoreninjenje bolezni modrikastega jezika, da bi se izognili podvajanju in nedoslednosti veljavnih pravil glede spremljanja, izkoreninjenja in statusa prost bolezni modrikastega jezika v Uniji.

| (9) | Člen 27 Delegirane uredbe (EU) 2020/687 določa prepovedi, ki jih pristojni organ izvaja na zaščitnih in ogroženih območjih v primeru izbruha bolezni kategorije A za obvladovanje širjenja bolezni. Te prepovedi so navedene v Prilogi VI k navedeni delegirani uredbi. Vendar je prepoved premikov pošiljk živalskih stranskih proizvodov z zaščitnih in ogroženih območij nepopolna, saj se nanaša le na nekatere živalske stranske proizvode. To bi lahko pomenilo tveganje širjenja bolezni med izvajanjem ukrepov za obvladovanje bolezni iz navedene delegirane uredbe. V Prilogi VI k Delegirani uredbi (EU) 2020/687 bi bilo treba pojasniti, da so vsi premiki pošiljk živalskih stranskih proizvodov z zaščitnih in ogroženih območij prepovedani. |
| --- | --- |

(9)

Člen 27 Delegirane uredbe (EU) 2020/687 določa prepovedi, ki jih pristojni organ izvaja na zaščitnih in ogroženih območjih v primeru izbruha bolezni kategorije A za obvladovanje širjenja bolezni. Te prepovedi so navedene v Prilogi VI k navedeni delegirani uredbi. Vendar je prepoved premikov pošiljk živalskih stranskih proizvodov z zaščitnih in ogroženih območij nepopolna, saj se nanaša le na nekatere živalske stranske proizvode. To bi lahko pomenilo tveganje širjenja bolezni med izvajanjem ukrepov za obvladovanje bolezni iz navedene delegirane uredbe. V Prilogi VI k Delegirani uredbi (EU) 2020/687 bi bilo treba pojasniti, da so vsi premiki pošiljk živalskih stranskih proizvodov z zaščitnih in ogroženih območij prepovedani.

| (10) | Delegirano uredbo (EU) 2020/687 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(10)

Delegirano uredbo (EU) 2020/687 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (11) | Delegirana uredba (EU) 2020/687 se uporablja od 21. aprila 2021. Zaradi pravne varnosti bi morala ta uredba začeti veljati čim prej – |
| --- | --- |

(11)

Delegirana uredba (EU) 2020/687 se uporablja od 21. aprila 2021. Zaradi pravne varnosti bi morala ta uredba začeti veljati čim prej –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Delegirana uredba (EU) 2020/687 se spremeni:

| 1. | v členu 21(3) se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

  „3.   Pristojni organ se z odstopanjem od odstavka 1 in po opravljeni oceni tveganja, ki upošteva profil bolezni, lahko odloči, da ne vzpostavi območja z omejitvami, kadar bolezen kategorije A izbruhne na naslednjih lokacijah:“; |
| --- | --- |

1.

v členu 21(3) se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

„3.   Pristojni organ se z odstopanjem od odstavka 1 in po opravljeni oceni tveganja, ki upošteva profil bolezni, lahko odloči, da ne vzpostavi območja z omejitvami, kadar bolezen kategorije A izbruhne na naslednjih lokacijah:“;

| 2. | v členu 22 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:

  „5.   Živalske stranske proizvode iz živali vrst s seznama, ki izvirajo z območja z omejitvami in se premaknejo izven njega, spremlja veterinarsko spričevalo, ki ga izda uradni veterinar in v katerem je navedeno, da se živalski stranski proizvodi lahko premaknejo z območja z omejitvami pod pogoji, ki jih določi pristojni organ v skladu s tem poglavjem.“; |
| --- | --- |

2.

v členu 22 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:

„5.   Živalske stranske proizvode iz živali vrst s seznama, ki izvirajo z območja z omejitvami in se premaknejo izven njega, spremlja veterinarsko spričevalo, ki ga izda uradni veterinar in v katerem je navedeno, da se živalski stranski proizvodi lahko premaknejo z območja z omejitvami pod pogoji, ki jih določi pristojni organ v skladu s tem poglavjem.“;

| 3. | člen 112 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 112
  Razveljavitve

  1.   Direktive 92/66/EGS, 2001/89/ES, 2003/85/ES in 2005/94/ES ter akti, sprejeti na podlagi navedenih direktiv, se prenehajo uporabljati z učinkom od 21. aprila 2021.


  2.   Direktivi 2000/75/ES in 2002/60/ES ter akti, sprejeti na podlagi navedenih direktiv, se prenehajo uporabljati z učinkom od 14. julija 2021.“; |
| --- | --- |

3.

člen 112 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 112

Razveljavitve

1.   Direktive 92/66/EGS, 2001/89/ES, 2003/85/ES in 2005/94/ES ter akti, sprejeti na podlagi navedenih direktiv, se prenehajo uporabljati z učinkom od 21. aprila 2021.

2.   Direktivi 2000/75/ES in 2002/60/ES ter akti, sprejeti na podlagi navedenih direktiv, se prenehajo uporabljati z učinkom od 14. julija 2021.“;

| 4. | Priloga VI k Delegirani uredbi (EU) 2020/687 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi. |
| --- | --- |

4.

Priloga VI k Delegirani uredbi (EU) 2020/687 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. maja 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 84, 31.3.2016, str. 1.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/687 z dne 17. decembra 2019 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta glede pravil za preprečevanje in obvladovanje nekaterih bolezni s seznama (UL L 174, 3.6.2020, str. 64).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1882 z dne 3. decembra 2018 o uporabi nekaterih pravil za preprečevanje in obvladovanje bolezni za kategorije bolezni s seznama ter o oblikovanju seznama vrst in skupin vrst, ki predstavljajo znatno tveganje za širjenje navedenih bolezni s seznama (UL L 308, 4.12.2018, str. 21).

3

(4)  Direktiva Sveta 92/66/EGS z dne 14. julija 1992 o uvedbi ukrepov Skupnosti za nadzor atipične kokošje kuge (UL L 260, 5.9.1992, str. 1).

4

(5)  Direktiva Sveta 2000/75/ES z dne 20. novembra 2000 o določitvi posebnih določb za boj zoper in izkoreninjenje bolezni modrikastega jezika (UL L 327, 22.12.2000, str. 74).

5

(6)  Direktiva Sveta 2001/89/ES z dne 23. oktobra 2001 o ukrepih Skupnosti za nadzor nad klasično prašičjo kugo (UL L 316, 1.12.2001, str. 5).

6

(7)  Direktiva Sveta 2002/60/ES z dne 27. junija 2002 o določitvi posebnih ukrepov za nadzor nad afriško prašičjo kugo in o spremembi Direktive 92/119/EGS v zvezi z nalezljivo ohromelostjo prašičev in afriško prašičjo kugo (UL L 192, 20.7.2002, str. 27).

7

(8)  Direktiva Sveta 2003/85/ES z dne 29. septembra 2003 o ukrepih Skupnosti za obvladovanje slinavke in parkljevke, o razveljavitvi Direktive 85/511/EGS in odločb 89/531/EGS in 91/665/EGS ter o spremembi Direktive 92/46/EGS (UL L 306, 22.11.2003, str. 1).

8

(9)  Direktiva Sveta 2005/94/ES z dne 20. decembra 2005 o ukrepih Skupnosti za obvladovanje aviarne influence in razveljavitvi Direktive 92/40/EGS (UL L 10, 14.1.2006, str. 16).

9

(10)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/689 z dne 17. decembra 2019 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta glede pravil za spremljanje, programe izkoreninjenja in status prost nekaterih bolezni s seznama in porajajočih se bolezni (UL L 174, 3.6.2020, str. 211).

10

---

PRILOGA

V Prilogi VI k Delegirani uredbi (EU) 2020/687 se tabela nadomesti z naslednjim:

| PREPOVEDI DEJAVNOSTI V ZVEZI Z ŽIVALMI IN PROIZVODI GLEDE BOLEZNI KATEGORIJE A1 | FMD | RP | RVFV | LSD | CBPP | SPGP | PPR | CCPP | CSF | ASF | AHS | GLAND | HPAI | NDV |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Premiki gojenih živali vrst s seznama iz obratov na območju z omejitvami | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | NA | X | X |
| Premiki gojenih živali vrst s seznama v obrate na območju z omejitvami | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | NA | X | X |
| Obnova populacije divjadi vrst s seznama | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | NA | X | X |
| Sejmi, tržnice, razstave in druge vrste zbiranja gojenih živali vrst s seznama, pri katerih se najprej zberejo in nato razidejo navedene vrste | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | NA | X | X |
| Premiki semena, oocitov in zarodkov, pridobljenih od gojenih živali vrst s seznama, iz obratov na območju z omejitvami | X | X | X | X2 | X | X | X | X | X | X | X | NA | NA | NA |
| Odvzem semena, oocitov in zbiranje zarodkov gojenih živali vrst s seznama | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | NP | NA | NA | NA |
| Ambulantna umetna osemenitev gojenih živali vrst s seznama | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | NA | NA | NA |
| Ambulantni naravni pripust gojenih živali vrst s seznama | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | NA | NA | NA |
| Premiki valilnih jajc iz obratov na območju z omejitvami | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | X | X |
| Premiki svežega mesa brez drobovine iz gojenih in divjih živali vrst s seznama iz klavnic ali obratov za predelavo divjadi na območju z omejitvami | X | X | X | NP | NP | X | X | NP | X | X | NP | NA | X | X |
| PREPOVEDI DEJAVNOSTI V ZVEZI Z ŽIVALMI IN PROIZVODI GLEDE BOLEZNI KATEGORIJE A1 (nadaljevanje) | FMD | RP | RVFV | LSD | CBPP | SPGP | PPR | CCPP | CSF | ASF | AHS | GLAND | HPAI | NDV |
| Premiki drobovine gojenih in divjih živali vrst s seznama iz klavnic ali obratov za predelavo divjadi na območju z omejitvami | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | NP | NA | X | X |
| Premiki mesnih proizvodov, pridobljenih iz svežega mesa vrst s seznama, iz obratov na območju z omejitvami | X | X | X | NP | NP | NP | X | NP | X | X | NP | NA | X | X |
| Premiki surovega mleka in kolostruma, pridobljenih od gojenih živali vrst s seznama, iz obratov na območju z omejitvami | X | X | X | X | NP | X | X | NP | NA | NA | NP | NA | NA | NA |
| Premiki mlečnih proizvodov in proizvodov na osnovi kolostruma iz obratov na območju z omejitvami | X | X | X | X | NP | X | X | NP | NA | NA | NP | NA | NA | NA |
| Premiki jajc za prehrano ljudi iz obratov na območju z omejitvami | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | X | X |
| Premiki živalskih stranskih proizvodov iz gojenih živali vrst s seznama iz obratov na območju z omejitvami, razen celih trupel ali delov mrtvih živali | Gnoj, vključno z nastiljem in uporabljeno steljo | X | X | X | X | NP | X | X | NP | X | X | NP | NA | X | X |
| Kože z dlako, kože brez dlake, volna, ščetine in perje | X | X | X | X | NP | X | X | NP | X | X | NP | NA | X | X |
| Živalski stranski proizvodi, razen gnoja, vključno z nastiljem in uporabljeno steljo, ter razen kož z dlako, kož brez dlake, volne, ščetin in perja | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | NA | X | X |
| PREPOVEDI DEJAVNOSTI V ZVEZI Z ŽIVALMI IN PROIZVODI GLEDE BOLEZNI KATEGORIJE A1 (nadaljevanje) | FMD | RP | RVFV | LSD | CBPP | SPGP | PPR | CCPP | CSF | ASF | AHS | GLAND | HPAI | NDV |
| Premiki posamičnih krmil rastlinskega izvora in slame, pridobljenih na zaščitnem območju | X | X | NP | NP | NP | NP | NP | NP | NP | NP | NP | NA | NP | NP |

PREPOVEDI DEJAVNOSTI V ZVEZI Z ŽIVALMI IN PROIZVODI GLEDE BOLEZNI KATEGORIJE A1

FMD

RP

RVFV

LSD

CBPP

SPGP

PPR

CCPP

CSF

ASF

AHS

GLAND

HPAI

NDV

Premiki gojenih živali vrst s seznama iz obratov na območju z omejitvami

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

NA

X

X

Premiki gojenih živali vrst s seznama v obrate na območju z omejitvami

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

NA

X

X

Obnova populacije divjadi vrst s seznama

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

NA

X

X

Sejmi, tržnice, razstave in druge vrste zbiranja gojenih živali vrst s seznama, pri katerih se najprej zberejo in nato razidejo navedene vrste

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

NA

X

X

Premiki semena, oocitov in zarodkov, pridobljenih od gojenih živali vrst s seznama, iz obratov na območju z omejitvami

X

X

X

X2

X

X

X

X

X

X

X

NA

NA

NA

Odvzem semena, oocitov in zbiranje zarodkov gojenih živali vrst s seznama

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

NP

NA

NA

NA

Ambulantna umetna osemenitev gojenih živali vrst s seznama

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

NA

NA

NA

Ambulantni naravni pripust gojenih živali vrst s seznama

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

NA

NA

NA

Premiki valilnih jajc iz obratov na območju z omejitvami

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

X

X

Premiki svežega mesa brez drobovine iz gojenih in divjih živali vrst s seznama iz klavnic ali obratov za predelavo divjadi na območju z omejitvami

X

X

X

NP

NP

X

X

NP

X

X

NP

NA

X

X

PREPOVEDI DEJAVNOSTI V ZVEZI Z ŽIVALMI IN PROIZVODI GLEDE BOLEZNI KATEGORIJE A1 (nadaljevanje)

FMD

RP

RVFV

LSD

CBPP

SPGP

PPR

CCPP

CSF

ASF

AHS

GLAND

HPAI

NDV

Premiki drobovine gojenih in divjih živali vrst s seznama iz klavnic ali obratov za predelavo divjadi na območju z omejitvami

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

NP

NA

X

X

Premiki mesnih proizvodov, pridobljenih iz svežega mesa vrst s seznama, iz obratov na območju z omejitvami

X

X

X

NP

NP

NP

X

NP

X

X

NP

NA

X

X

Premiki surovega mleka in kolostruma, pridobljenih od gojenih živali vrst s seznama, iz obratov na območju z omejitvami

X

X

X

X

NP

X

X

NP

NA

NA

NP

NA

NA

NA

Premiki mlečnih proizvodov in proizvodov na osnovi kolostruma iz obratov na območju z omejitvami

X

X

X

X

NP

X

X

NP

NA

NA

NP

NA

NA

NA

Premiki jajc za prehrano ljudi iz obratov na območju z omejitvami

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

X

X

Premiki živalskih stranskih proizvodov iz gojenih živali vrst s seznama iz obratov na območju z omejitvami, razen celih trupel ali delov mrtvih živali

Gnoj, vključno z nastiljem in uporabljeno steljo

X

X

X

X

NP

X

X

NP

X

X

NP

NA

X

X

Kože z dlako, kože brez dlake, volna, ščetine in perje

X

X

X

X

NP

X

X

NP

X

X

NP

NA

X

X

Živalski stranski proizvodi, razen gnoja, vključno z nastiljem in uporabljeno steljo, ter razen kož z dlako, kož brez dlake, volne, ščetin in perja

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

NA

X

X

PREPOVEDI DEJAVNOSTI V ZVEZI Z ŽIVALMI IN PROIZVODI GLEDE BOLEZNI KATEGORIJE A1 (nadaljevanje)

FMD

RP

RVFV

LSD

CBPP

SPGP

PPR

CCPP

CSF

ASF

AHS

GLAND

HPAI

NDV

Premiki posamičnih krmil rastlinskega izvora in slame, pridobljenih na zaščitnem območju

X

X

NP

NP

NP

NP

NP

NP

NP

NP

NP

NA

NP

NP

OPOMBE

| 1 | Kratice za bolezni kategorije A v skladu s Prilogo II. |
| --- | --- |

1

| 2 | Samo oociti in zarodek. |
| --- | --- |

2

| NA | = | Se ne uporablja. |
| --- | --- | --- |
| X | = | Prepoved. |
| NP | = | Ni prepovedano. |

NA

=

Se ne uporablja.

X

=

Prepoved.

NP

=

Ni prepovedano.

---

| 13.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 247/55 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 247/55

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1141

z dne 12. julija 2021

o spremembi Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 o določitvi posebnih ukrepov za obvladovanje afriške prašičje kuge

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o prenosljivih boleznih živali in o spremembi ter razveljavitvi določenih aktov na področju zdravja živali („Pravila o zdravju živali“) (1) in zlasti člena 71(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Afriška prašičja kuga je nalezljiva virusna bolezen, ki prizadene gojene in divje prašiče ter lahko močno vpliva na zadevno populacijo živali in donosnost gojenja, kar povzroča motnje pri premikih pošiljk navedenih živali in proizvodov iz njih znotraj Unije in pri izvozu v tretje države. |
| --- | --- |

(1)

Afriška prašičja kuga je nalezljiva virusna bolezen, ki prizadene gojene in divje prašiče ter lahko močno vpliva na zadevno populacijo živali in donosnost gojenja, kar povzroča motnje pri premikih pošiljk navedenih živali in proizvodov iz njih znotraj Unije in pri izvozu v tretje države.

| (2) | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/605 (2) je bila sprejeta v okviru Uredbe (EU) 2016/429 in določa posebne ukrepe za obvladovanje afriške prašičje kuge, ki jih začasno uporabljajo države članice iz Priloge I k Uredbi (v nadaljnjem besedilu: zadevne države članice) na območjih z omejitvami I, II in III iz navedene priloge. |
| --- | --- |

(2)

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/605 (2) je bila sprejeta v okviru Uredbe (EU) 2016/429 in določa posebne ukrepe za obvladovanje afriške prašičje kuge, ki jih začasno uporabljajo države članice iz Priloge I k Uredbi (v nadaljnjem besedilu: zadevne države članice) na območjih z omejitvami I, II in III iz navedene priloge.

| (3) | Območja z omejitvami I, II in III iz Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 temeljijo na epidemioloških razmerah v zvezi z afriško prašičjo kugo v Uniji. Priloga I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 je bila nazadnje spremenjena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1090 (3), in sicer po spremembi epidemioloških razmer v zvezi z navedeno boleznijo na Poljskem in Slovaškem. |
| --- | --- |

(3)

Območja z omejitvami I, II in III iz Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 temeljijo na epidemioloških razmerah v zvezi z afriško prašičjo kugo v Uniji. Priloga I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 je bila nazadnje spremenjena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1090 (3), in sicer po spremembi epidemioloških razmer v zvezi z navedeno boleznijo na Poljskem in Slovaškem.

| (4) | Vse spremembe območij z omejitvami I, II in III v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 bi morale temeljiti na epidemioloških razmerah v zvezi z afriško prašičjo kugo na območjih, ki jih je prizadela navedena bolezen, in splošnih epidemioloških razmerah v zvezi z afriško prašičjo kugo v zadevni državi članici, ravni tveganja za nadaljnje širjenje navedene bolezni, znanstveno utemeljenih načelih in merilih za geografsko opredelitev območij zaradi afriške prašičje kuge ter smernicah Unije, dogovorjenih z državami članicami v Stalnem odboru za rastline, živali in hrano, ki so javno dostopne na spletnem mestu Komisije (4). Take spremembe bi morale upoštevati tudi mednarodne standarde, kot je Kodeks za zdravje kopenskih živali (5) Svetovne organizacije za zdravje živali, in utemeljitve za določitev območij, ki jih predložijo pristojni organi zadevnih držav članic. |
| --- | --- |

(4)

Vse spremembe območij z omejitvami I, II in III v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 bi morale temeljiti na epidemioloških razmerah v zvezi z afriško prašičjo kugo na območjih, ki jih je prizadela navedena bolezen, in splošnih epidemioloških razmerah v zvezi z afriško prašičjo kugo v zadevni državi članici, ravni tveganja za nadaljnje širjenje navedene bolezni, znanstveno utemeljenih načelih in merilih za geografsko opredelitev območij zaradi afriške prašičje kuge ter smernicah Unije, dogovorjenih z državami članicami v Stalnem odboru za rastline, živali in hrano, ki so javno dostopne na spletnem mestu Komisije (4). Take spremembe bi morale upoštevati tudi mednarodne standarde, kot je Kodeks za zdravje kopenskih živali (5) Svetovne organizacije za zdravje živali, in utemeljitve za določitev območij, ki jih predložijo pristojni organi zadevnih držav članic.

| (5) | Od datuma sprejetja Izvedbene uredbe (EU) 2021/1090 je prišlo do novih izbruhov afriške prašičje kuge pri gojenih prašičih na Poljskem ter pri divjih prašičih na Slovaškem. |
| --- | --- |

(5)

Od datuma sprejetja Izvedbene uredbe (EU) 2021/1090 je prišlo do novih izbruhov afriške prašičje kuge pri gojenih prašičih na Poljskem ter pri divjih prašičih na Slovaškem.

| (6) | Junija in julija 2021 je bilo ugotovljenih več izbruhov afriške prašičje kuge pri gojenih prašičih v siemiatyckem, sulęcińskem, wschowskem in zagańskem okrožju na Poljskem na območjih, ki so trenutno navedena kot območja z omejitvami II v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605. Navedeni izbruhi afriške prašičje kuge pri gojenih prašičih pomenijo povišanje stopnje tveganja, ki bi ga bilo treba upoštevati v navedeni prilogi. Zato bi bilo treba navedena območja na Poljskem, ki so trenutno navedena kot območja z omejitvami II v navedeni prilogi in so jih prizadeli navedeni nedavni izbruhi afriške prašičje kuge, zdaj namesto kot območja z omejitvami II navesti kot območja z omejitvami III v navedeni prilogi, sedanje meje območij z omejitvami II pa je prav tako treba ponovno opredeliti, da se upoštevajo navedeni nedavni izbruhi. |
| --- | --- |

(6)

Junija in julija 2021 je bilo ugotovljenih več izbruhov afriške prašičje kuge pri gojenih prašičih v siemiatyckem, sulęcińskem, wschowskem in zagańskem okrožju na Poljskem na območjih, ki so trenutno navedena kot območja z omejitvami II v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605. Navedeni izbruhi afriške prašičje kuge pri gojenih prašičih pomenijo povišanje stopnje tveganja, ki bi ga bilo treba upoštevati v navedeni prilogi. Zato bi bilo treba navedena območja na Poljskem, ki so trenutno navedena kot območja z omejitvami II v navedeni prilogi in so jih prizadeli navedeni nedavni izbruhi afriške prašičje kuge, zdaj namesto kot območja z omejitvami II navesti kot območja z omejitvami III v navedeni prilogi, sedanje meje območij z omejitvami II pa je prav tako treba ponovno opredeliti, da se upoštevajo navedeni nedavni izbruhi.

| (7) | Poleg tega je bil junija 2021 ugotovljen en izbruh afriške prašičje kuge pri gojenih prašičih v olsztyńskem okrožju na Poljskem na območju, ki je trenutno navedeno kot območje z omejitvami III v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 in se nahaja v neposredni bližini območja, ki je trenutno navedeno kot območje z omejitvami II. Ta novi izbruh afriške prašičje kuge pri gojenih prašičih pomeni povišanje stopnje tveganja, ki bi ga bilo treba upoštevati v navedeni prilogi. Zato bi bilo treba to območje na Poljskem, ki je trenutno navedeno kot območje z omejitvami II v navedeni prilogi in je v neposredni bližini območja, ki je navedeno kot območje z omejitvami III in ga je prizadel ta nedavni izbruh afriške prašičje kuge, zdaj namesto kot območje z omejitvami II navesti kot območje z omejitvami III v navedeni prilogi, sedanje meje območja z omejitvami II pa je prav tako treba ponovno opredeliti, da se upošteva ta nedavni izbruh. |
| --- | --- |

(7)

Poleg tega je bil junija 2021 ugotovljen en izbruh afriške prašičje kuge pri gojenih prašičih v olsztyńskem okrožju na Poljskem na območju, ki je trenutno navedeno kot območje z omejitvami III v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 in se nahaja v neposredni bližini območja, ki je trenutno navedeno kot območje z omejitvami II. Ta novi izbruh afriške prašičje kuge pri gojenih prašičih pomeni povišanje stopnje tveganja, ki bi ga bilo treba upoštevati v navedeni prilogi. Zato bi bilo treba to območje na Poljskem, ki je trenutno navedeno kot območje z omejitvami II v navedeni prilogi in je v neposredni bližini območja, ki je navedeno kot območje z omejitvami III in ga je prizadel ta nedavni izbruh afriške prašičje kuge, zdaj namesto kot območje z omejitvami II navesti kot območje z omejitvami III v navedeni prilogi, sedanje meje območja z omejitvami II pa je prav tako treba ponovno opredeliti, da se upošteva ta nedavni izbruh.

| (8) | Poleg tega je bil julija 2021 ugotovljen izbruh afriške prašičje kuge pri gojenih prašičih v nowotomyskem okrožju na Poljskem na območju, ki je trenutno navedeno kot območje z omejitvami I v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605. Ta izbruh afriške prašičje kuge pri gojenih prašičih pomeni povišanje stopnje tveganja, ki bi ga bilo treba upoštevati v navedeni prilogi. Zato bi bilo treba to območje na Poljskem, ki je trenutno navedeno kot območje z omejitvami I v navedeni prilogi in ga je prizadel ta nedavni izbruh afriške prašičje kuge, zdaj namesto kot območje z omejitvami I navesti kot območje z omejitvami III v navedeni prilogi, sedanje meje območja z omejitvami I pa je prav tako treba ponovno opredeliti, da se upošteva ta nedavni izbruh. |
| --- | --- |

(8)

Poleg tega je bil julija 2021 ugotovljen izbruh afriške prašičje kuge pri gojenih prašičih v nowotomyskem okrožju na Poljskem na območju, ki je trenutno navedeno kot območje z omejitvami I v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605. Ta izbruh afriške prašičje kuge pri gojenih prašičih pomeni povišanje stopnje tveganja, ki bi ga bilo treba upoštevati v navedeni prilogi. Zato bi bilo treba to območje na Poljskem, ki je trenutno navedeno kot območje z omejitvami I v navedeni prilogi in ga je prizadel ta nedavni izbruh afriške prašičje kuge, zdaj namesto kot območje z omejitvami I navesti kot območje z omejitvami III v navedeni prilogi, sedanje meje območja z omejitvami I pa je prav tako treba ponovno opredeliti, da se upošteva ta nedavni izbruh.

| (9) | Poleg tega je bil junija 2021 ugotovljen izbruh afriške prašičje kuge pri divjem prašiču v okrožju Poprad na Slovaškem na območju, ki je trenutno navedeno kot območje z omejitvami II v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 in se nahaja v neposredni bližini območja, ki je trenutno navedeno kot območje z omejitvami I. Ta novi izbruh afriške prašičje kuge pri divjem prašiču pomeni povišanje stopnje tveganja, ki bi ga bilo treba upoštevati v navedeni prilogi. Zato bi bilo treba to območje na Slovaškem, ki je trenutno navedeno kot območje z omejitvami I v navedeni prilogi in je v neposredni bližini območja, ki je navedeno kot območje z omejitvami II in ga je prizadel ta nedavni izbruh afriške prašičje kuge, zdaj namesto kot območje z omejitvami I navesti kot območje z omejitvami II v navedeni prilogi, sedanje meje območja z omejitvami I pa je prav tako treba ponovno opredeliti, da se upošteva ta nedavni izbruh. |
| --- | --- |

(9)

Poleg tega je bil junija 2021 ugotovljen izbruh afriške prašičje kuge pri divjem prašiču v okrožju Poprad na Slovaškem na območju, ki je trenutno navedeno kot območje z omejitvami II v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 in se nahaja v neposredni bližini območja, ki je trenutno navedeno kot območje z omejitvami I. Ta novi izbruh afriške prašičje kuge pri divjem prašiču pomeni povišanje stopnje tveganja, ki bi ga bilo treba upoštevati v navedeni prilogi. Zato bi bilo treba to območje na Slovaškem, ki je trenutno navedeno kot območje z omejitvami I v navedeni prilogi in je v neposredni bližini območja, ki je navedeno kot območje z omejitvami II in ga je prizadel ta nedavni izbruh afriške prašičje kuge, zdaj namesto kot območje z omejitvami I navesti kot območje z omejitvami II v navedeni prilogi, sedanje meje območja z omejitvami I pa je prav tako treba ponovno opredeliti, da se upošteva ta nedavni izbruh.

| (10) | Po teh nedavnih izbruhih afriške prašičje kuge pri gojenih prašičih na Poljskem in pri divjih prašičih na Slovaškem ter ob upoštevanju trenutnih epidemioloških razmer v zvezi z afriško prašičjo kugo v Uniji je bila določitev območij v navedenih državah članicah ponovno ocenjena in posodobljena. Poleg tega so bili ponovno ocenjeni in posodobljeni tudi obstoječi ukrepi za obvladovanje tveganja. Te spremembe bi bilo treba upoštevati v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605. |
| --- | --- |

(10)

Po teh nedavnih izbruhih afriške prašičje kuge pri gojenih prašičih na Poljskem in pri divjih prašičih na Slovaškem ter ob upoštevanju trenutnih epidemioloških razmer v zvezi z afriško prašičjo kugo v Uniji je bila določitev območij v navedenih državah članicah ponovno ocenjena in posodobljena. Poleg tega so bili ponovno ocenjeni in posodobljeni tudi obstoječi ukrepi za obvladovanje tveganja. Te spremembe bi bilo treba upoštevati v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605.

| (11) | Da bi se upoštevale nedavne spremembe epidemioloških razmer v zvezi z afriško prašičjo kugo v Uniji in proaktivno obvladovala tveganja, povezana s širjenjem navedene bolezni, bi bilo treba na Poljskem in Slovaškem razmejiti dovolj velika nova območja z omejitvami ter jih ustrezno navesti kot območja z omejitvami I, II in III v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605. Ker so razmere v zvezi z afriško prašičjo kugo v Uniji zelo dinamične, so se pri razmejitvi navedenih novih območij z omejitvami upoštevale razmere na okoliških območjih. |
| --- | --- |

(11)

Da bi se upoštevale nedavne spremembe epidemioloških razmer v zvezi z afriško prašičjo kugo v Uniji in proaktivno obvladovala tveganja, povezana s širjenjem navedene bolezni, bi bilo treba na Poljskem in Slovaškem razmejiti dovolj velika nova območja z omejitvami ter jih ustrezno navesti kot območja z omejitvami I, II in III v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605. Ker so razmere v zvezi z afriško prašičjo kugo v Uniji zelo dinamične, so se pri razmejitvi navedenih novih območij z omejitvami upoštevale razmere na okoliških območjih.

| (12) | Glede na nujnost epidemioloških razmer v Uniji v zvezi s širjenjem afriške prašičje kuge je pomembno, da spremembe Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 iz te izvedbene uredbe začnejo veljati čim prej. |
| --- | --- |

(12)

Glede na nujnost epidemioloških razmer v Uniji v zvezi s širjenjem afriške prašičje kuge je pomembno, da spremembe Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 iz te izvedbene uredbe začnejo veljati čim prej.

| (13) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. julija 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 84, 31.3.2016, str. 1.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/605 z dne 7. aprila 2021 o določitvi posebnih ukrepov za obvladovanje afriške prašičje kuge (UL L 129, 15.4.2021, str. 1).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1090 z dne 2. julija 2021 o spremembi Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 o določitvi posebnih ukrepov za obvladovanje afriške prašičje kuge (UL L 236, 5.7.2021, str. 10).

3

(4)  Delovni dokument SANTE/7112/2015/Rev. 3 „Načela in merila za geografsko opredelitev regionalizacije afriške prašičje kuge“ („Principles and criteria for geographically defining ASF regionalisation“); https://ec.europa.eu/food/animals/animal-diseases/control-measures/asf_en.

4

(5)  Kodeks za zdravje kopenskih živali OIE, 28. izdaja, 2019. ISBN zvezka I: 978-92-95108-85-1; ISBN zvezka II: 978-92-95108-86-8; https://www.oie.int/standard-setting/terrestrial-code/access-online/.

5

---

PRILOGA

Priloga I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA I

OBMOČJA Z OMEJITVAMI

DEL I

1.   Nemčija

Naslednja območja z omejitvami I v Nemčiji:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Dahme-Spreewald:






  — | Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Dahme-Spreewald:

—

Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk,

| — | Gemeinde Byhleguhre-Byhlen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Byhleguhre-Byhlen,

| — | Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine,

| — | Gemeinde Neu Zauche, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neu Zauche,

| — | Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel,

| — | Gemeinde Spreewaldheide, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreewaldheide,

| — | Gemeinde Straupitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Straupitz,

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Lietzen westlich der L 37, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Lietzen westlich der L 37,

| — | Gemeinde Falkenhagen (Mark) westlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenhagen (Mark) westlich der L 37,

| — | Gemeinde Zeschdorf westlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zeschdorf westlich der L 37,

| — | Gemeinde Lindendorf mit der Gemarkung Dolgelin – westlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindendorf mit der Gemarkung Dolgelin – westlich der L 37,

| — | Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg,

| — | Gemeinde Neulewin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neulewin,

| — | Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf und Bliesdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf und Bliesdorf,

| — | Gemeinde Neutrebbin mit den Gemarkungen Neutrebbin und Alttrebbin westlich der L 34 und Altelewin westlich und nordöstlich der L 33, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neutrebbin mit den Gemarkungen Neutrebbin und Alttrebbin westlich der L 34 und Altelewin westlich und nordöstlich der L 33,

| — | Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow,

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf, Biesdorf, Rathsdorf, Wriezen, Altwriezen, Beauregard, Eichwerder und Jäckelsbruch, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf, Biesdorf, Rathsdorf, Wriezen, Altwriezen, Beauregard, Eichwerder und Jäckelsbruch,

| — | Gemeinde Oderaue mit den Gemarkungen Neuranft, Neuküstrinchen, Neurüdnitz, Altwustrow, Neuwustrow und Zäckericker Loose, Altreetz, Altmädewitz und Neumädewitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oderaue mit den Gemarkungen Neuranft, Neuküstrinchen, Neurüdnitz, Altwustrow, Neuwustrow und Zäckericker Loose, Altreetz, Altmädewitz und Neumädewitz,

| — | Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz),

| — | Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf,

| — | Gemeine Garzau-Garzin, |
| --- | --- |

—

Gemeine Garzau-Garzin,

| — | Gemeinde Waldsieversdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Waldsieversdorf,

| — | Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder,

| — | Gemeinde Reichenow-Mögelin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenow-Mögelin,

| — | Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35,

| — | Gemeinde Oberbarnim, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oberbarnim,

| — | Landkreis Oder-Spree:






  — | Gemeinde Storkow (Mark), |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oder-Spree:

—

Gemeinde Storkow (Mark),

| — | Gemeinde Wendisch Rietz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wendisch Rietz,

| — | Gemeinde Reichenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenwalde,

| — | Gemeinde Diensdorf-Radlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Diensdorf-Radlow,

| — | Gemeinde Bad Saarow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Saarow,

| — | Gemeinde Rietz-Neuendorf mit den Gemarkungen Buckow, Glienicke, Behrensdorf, Ahrensdorf, Herzberg, Görzig, Pfaffendorf, Sauen, Wilmersdorf (G), Neubrück, Drahendorf, Alt Golm, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rietz-Neuendorf mit den Gemarkungen Buckow, Glienicke, Behrensdorf, Ahrensdorf, Herzberg, Görzig, Pfaffendorf, Sauen, Wilmersdorf (G), Neubrück, Drahendorf, Alt Golm,

| — | Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Briescht, Kossenblatt, Werder, Görsdorf (B), Giesendorf, Wulfersdorf, Falkenberg (T), Lindenberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Briescht, Kossenblatt, Werder, Görsdorf (B), Giesendorf, Wulfersdorf, Falkenberg (T), Lindenberg,

| — | Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Demnitz, Steinhöfel, Hasenfelde, Ahrensdorf, Heinersdorf, Tempelberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Demnitz, Steinhöfel, Hasenfelde, Ahrensdorf, Heinersdorf, Tempelberg,

| — | Gemeinde Langewahl, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Langewahl,

| — | Gemeinde Berkenbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berkenbrück,

| — | Gemeinde Briesen (Mark) mit den Gemarkungen Wilmersdorf, Falkenberg, Alt Madlitz, Madlitz Forst, Kersdorf, Briesen, Neubrück Forst, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen (Mark) mit den Gemarkungen Wilmersdorf, Falkenberg, Alt Madlitz, Madlitz Forst, Kersdorf, Briesen, Neubrück Forst,

| — | Gemeinde Jacobsdorf mit den Gemarkungen Petersdorf und Jacobsdorf westlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jacobsdorf mit den Gemarkungen Petersdorf und Jacobsdorf westlich der L 37,

| — | Landkreis Spree-Neiße:






  — | Gemeinde Jänschwalde, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree-Neiße:

—

Gemeinde Jänschwalde,

| — | Gemeinde Peitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Peitz,

| — | Gemeinde Tauer, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauer,

| — | Gemeinde Turnow-Preilack, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Turnow-Preilack,

| — | Gemeinde Drachhausen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drachhausen,

| — | Gemeinde Schmogrow-Fehrow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmogrow-Fehrow,

| — | Gemeinde Drehnow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drehnow,

| — | Gemeinde Guben mit der Gemarkung Schlagsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guben mit der Gemarkung Schlagsdorf,

| — | Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Grabko, Kerkwitz, Groß Gastrose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Grabko, Kerkwitz, Groß Gastrose,

| — | Gemeinde Teichland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Teichland,

| — | Gemeinde Dissen-Striesow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dissen-Striesow,

| — | Gemeinde Heinersbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Heinersbrück,

| — | Gemeinde Briesen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen,

| — | Gemeinde Forst mit den Gemarkungen Briesníg, Weißagk, Bohrau, Naundorf, Mulknitz, Klein Jamno, Forst (Lausitz) und Groß Jamno, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Forst mit den Gemarkungen Briesníg, Weißagk, Bohrau, Naundorf, Mulknitz, Klein Jamno, Forst (Lausitz) und Groß Jamno,

| — | Gemeinde Wiesengrund, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiesengrund,

| — | Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf mit der Gemarkung Simmersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf mit der Gemarkung Simmersdorf,

| — | Gemeinde Neiße-Malxetal mit den Gemarkungen Jocksdorf, Klein Kölzig und Groß Kölzig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neiße-Malxetal mit den Gemarkungen Jocksdorf, Klein Kölzig und Groß Kölzig,

| — | Gemeinde Tschernitz mit der Gemarkung Wolfshain, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tschernitz mit der Gemarkung Wolfshain,

| — | Gemeinde Felixsee, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Felixsee,

| — | Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen Lieskau, Schönheide, Graustein, Türkendorf, Groß Luja, Wadelsdorf, Hornow, Sellessen, Spremberg, Bühlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen Lieskau, Schönheide, Graustein, Türkendorf, Groß Luja, Wadelsdorf, Hornow, Sellessen, Spremberg, Bühlow,

| — | Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kathlow, Haasow, Sergen, Roggosen, Gablenz, Komptendorf, Laubsdorf, Koppatz, Neuhausen, Drieschnitz, Kahsel, Bagenz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kathlow, Haasow, Sergen, Roggosen, Gablenz, Komptendorf, Laubsdorf, Koppatz, Neuhausen, Drieschnitz, Kahsel, Bagenz,

| — | Stadt Cottbus mit den Gemarkungen Dissenchen, Döbbrick, Merzdorf, Saspow, Schmellwitz, Sielow, Willmersdorf, |
| --- | --- |

—

Stadt Cottbus mit den Gemarkungen Dissenchen, Döbbrick, Merzdorf, Saspow, Schmellwitz, Sielow, Willmersdorf,

Bundesland Sachsen:

| — | Landkreis Bautzen






  — | Gemeinde Großdubrau: Ortsteile Commerau, Göbeln, Jetscheba, Kauppa, Särchen, Spreewiese, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Bautzen

—

Gemeinde Großdubrau: Ortsteile Commerau, Göbeln, Jetscheba, Kauppa, Särchen, Spreewiese,

| — | Gemeinde Hochkirch: Ortsteile Kohlwesa, Niethen, Rodewitz, Wawitz, Zschorna, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hochkirch: Ortsteile Kohlwesa, Niethen, Rodewitz, Wawitz, Zschorna,

| — | Gemeinde Königswartha: Ortsteil Oppitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Königswartha: Ortsteil Oppitz,

| — | Gemeinde Lohsa: Ortsteile Dreiweibern, Driewitz, Friedersdorf, Hermsdorf/Spree, Lippen, Litschen, Lohsa, Riegel, Tiegling, Weißkollm, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lohsa: Ortsteile Dreiweibern, Driewitz, Friedersdorf, Hermsdorf/Spree, Lippen, Litschen, Lohsa, Riegel, Tiegling, Weißkollm,

| — | Gemeinde Malschwitz: Ortsteile Baruth, Brießnitz, Brösa, Buchwalde, Cannewitz, Dubrauke, Gleina, Guttau, Halbendorf/Spree, Kleinsaubernitz, Lieske, Lömischau, Neudorf/Spree, Preititz, Rackel, Ruhethal, Wartha, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Malschwitz: Ortsteile Baruth, Brießnitz, Brösa, Buchwalde, Cannewitz, Dubrauke, Gleina, Guttau, Halbendorf/Spree, Kleinsaubernitz, Lieske, Lömischau, Neudorf/Spree, Preititz, Rackel, Ruhethal, Wartha,

| — | Gemeinde Radibor: Ortsteile Droben, Lippitsch, Milkel, Teicha, Wessel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Radibor: Ortsteile Droben, Lippitsch, Milkel, Teicha, Wessel,

| — | Gemeinde Spreetal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreetal,

| — | Gemeinde Weißenberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Weißenberg,

| — | Landkreis Görlitz:






  — | Gemeinde Boxberg/O.L., sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Görlitz:

—

Gemeinde Boxberg/O.L., sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Görlitz südlich der Bundesautobahn A4 mit den Ortsteilen Biesnitz, Deutsch Ossig, Historische Altstadt, Innenstadt, Klein Neundorf, Klingewalde, Königshufen, Kunnerwitz, Ludwigsdorf, Nikolaivorstadt, Rauschwalde, Schlauroth, Südstadt, Weinhübel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Görlitz südlich der Bundesautobahn A4 mit den Ortsteilen Biesnitz, Deutsch Ossig, Historische Altstadt, Innenstadt, Klein Neundorf, Klingewalde, Königshufen, Kunnerwitz, Ludwigsdorf, Nikolaivorstadt, Rauschwalde, Schlauroth, Südstadt, Weinhübel,

| — | Gemeinde Groß Düben, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Düben, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Hohendubrau, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohendubrau, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Kodersdorf, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kodersdorf, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Königshain, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Königshain,

| — | Gemeinde Löbau: Ortsteile Altcunnewitz, Bellwitz, Dolgowitz, Glossen, Kittlitz, Kleinradmeritz, Krappe, Lautitz, Mauschwitz, Neucunnewitz, Neukittlitz, Oppeln, Rosenhain, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Löbau: Ortsteile Altcunnewitz, Bellwitz, Dolgowitz, Glossen, Kittlitz, Kleinradmeritz, Krappe, Lautitz, Mauschwitz, Neucunnewitz, Neukittlitz, Oppeln, Rosenhain,

| — | Gemeinde Markersdorf: Ortsteile Holtendorf, Markersdorf, Pfaffendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Markersdorf: Ortsteile Holtendorf, Markersdorf, Pfaffendorf,

| — | Gemeinde Mücka, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mücka, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Reichenbach/O.L.: Ortsteile Biesig, Borda, Dittmannsdorf, Feldhäuser, Goßwitz, Krobnitz, Lehnhäuser, Löbensmüh, Mengelsdorf, Meuselwitz, Oehlisch, Stadt Reichenbach/O.L., Reißaus, Schöps, Zoblitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenbach/O.L.: Ortsteile Biesig, Borda, Dittmannsdorf, Feldhäuser, Goßwitz, Krobnitz, Lehnhäuser, Löbensmüh, Mengelsdorf, Meuselwitz, Oehlisch, Stadt Reichenbach/O.L., Reißaus, Schöps, Zoblitz,

| — | Gemeinde Schleife, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schleife, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Schöpstal, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schöpstal, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Trebendorf, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Trebendorf, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Vierkirchen, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vierkirchen, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Waldhufen, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Waldhufen, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Weißwasser/O.L., sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Weißwasser/O.L., sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes.

2.   Estonija

Naslednja območja z omejitvami I v Estoniji:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Grčija

Naslednja območja z omejitvami I v Grčiji:

| — | in the regional unit of Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality),

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality),

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality),

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality),

| — | in the regional unit of Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality),

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality), |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality),

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality), |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality),

| — | in the regional unit of Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality),

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality),

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality),

| — | in the regional unit of Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality),

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality),

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality),

| — | in the regional unit of Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality),

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality),

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

4.   Latvija

Naslednja območja z omejitvami I v Latviji:

| — | Pāvilostas novada Vērgales pagasts, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Vērgales pagasts,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Grobiņas novada Medzes, Grobiņas un Gaviezes pagasts. Grobiņas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novada Medzes, Grobiņas un Gaviezes pagasts. Grobiņas pilsēta,

| — | Rucavas novada Rucavas pagasts, |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Rucavas pagasts,

| — | Nīcas novads. |
| --- | --- |

—

Nīcas novads.

5.   Litva

Naslednja območja z omejitvami I v Litvi:

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos,

| — | Palangos miesto savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Palangos miesto savivaldybė.

6.   Madžarska

Naslednja območja z omejitvami I na Madžarskem:

| — | Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950,

| — | 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

7.   Poljska

Naslednja območja z omejitvami I na Poljskem:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

| — | gminy Janowiec Kościelny, Janowo i część gminy Kozłowo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie nidzickim, |
| --- | --- |

—

gminy Janowiec Kościelny, Janowo i część gminy Kozłowo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie nidzickim,

| — | gminy Iłowo – Osada, Lidzbark, Płośnica, miasto Działdowo, część gminy Rybno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę kolejową, część gminy wiejskiej Działdowo położona na południe od linii wyznaczonej przez linie kolejowe biegnące od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie działdowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Iłowo – Osada, Lidzbark, Płośnica, miasto Działdowo, część gminy Rybno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę kolejową, część gminy wiejskiej Działdowo położona na południe od linii wyznaczonej przez linie kolejowe biegnące od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie działdowskim,

| — | gminy Kisielice, Susz i część gminy wiejskiej Iława położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 521 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Szymbark - Ząbrowo - Segnowy – Laseczno – Gulb, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Szymbark - Ząbrowo - Segnowy – Laseczno - Gulb biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie iławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kisielice, Susz i część gminy wiejskiej Iława położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 521 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Szymbark - Ząbrowo - Segnowy – Laseczno – Gulb, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Szymbark - Ząbrowo - Segnowy – Laseczno - Gulb biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie iławskim,

| — | gminy Biskupiec, Kurzętnik, część gminy wiejskiej Nowe Miasto Lubawskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Lekarty, a następnie na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Lekarty – Nowy Dwór Bratiański biegnącą do północnej granicy gminy miejskiej Nowe Miasto Lubawskie oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 538, część gminy Grodziczno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 538 w powiecie nowomiejskim. |
| --- | --- |

—

gminy Biskupiec, Kurzętnik, część gminy wiejskiej Nowe Miasto Lubawskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Lekarty, a następnie na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Lekarty – Nowy Dwór Bratiański biegnącą do północnej granicy gminy miejskiej Nowe Miasto Lubawskie oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 538, część gminy Grodziczno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 538 w powiecie nowomiejskim.

w województwie podlaskim:

| — | gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim,

| — | gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| — | gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| — | gminy Grabowo, Kolno i miasto Kolno, Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Grabowo, Kolno i miasto Kolno, Turośl w powiecie kolneńskim,

w województwie mazowieckim:

| — | powiat ostrołęcki, |
| --- | --- |

—

powiat ostrołęcki,

| — | powiat miejski Ostrołęka, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Ostrołęka,

| — | gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim, |
| --- | --- |

—

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim,

| — | powiat miejski Płock, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Płock,

| — | powiat ciechanowski, |
| --- | --- |

—

powiat ciechanowski,

| — | gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim, |
| --- | --- |

—

gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim,

| — | powiat sierpecki, |
| --- | --- |

—

powiat sierpecki,

| — | powiat żuromiński, |
| --- | --- |

—

powiat żuromiński,

| — | gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim,

| — | powiat mławski, |
| --- | --- |

—

powiat mławski,

| — | powiat przasnyski, |
| --- | --- |

—

powiat przasnyski,

| — | powiat makowski, |
| --- | --- |

—

powiat makowski,

| — | powiat pułtuski, |
| --- | --- |

—

powiat pułtuski,

| — | powiat wyszkowski, |
| --- | --- |

—

powiat wyszkowski,

| — | powiat węgrowski, |
| --- | --- |

—

powiat węgrowski,

| — | gminy Dąbrówka, Jadów, Klembów, Poświętne, Radzymin, Strachówka Wołomin i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrówka, Jadów, Klembów, Poświętne, Radzymin, Strachówka Wołomin i Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| — | gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim,

| — | gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim,

| — | gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| — | gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim,

| — | powiat miejski Radom, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Radom,

| — | gminy Jastrząb, Mirów, Orońsko w powiecie szydłowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Jastrząb, Mirów, Orońsko w powiecie szydłowieckim,

| — | powiat gostyniński, |
| --- | --- |

—

powiat gostyniński,

w województwie podkarpackim:

| — | gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim,

| — | gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim,

| — | powiat miejski Przemyśl, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Przemyśl,

| — | gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim,

| — | powiat łańcucki, |
| --- | --- |

—

powiat łańcucki,

| — | gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| — | gmina Ropczyce, część gminy Ostrów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 986, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 986 biegnącą od tego skrzyżowania do miejscowości Osieka i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Osieka_- Blizna, część gminy Sędziszów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 w powiecie ropczycko – sędziszowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Ropczyce, część gminy Ostrów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 986, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 986 biegnącą od tego skrzyżowania do miejscowości Osieka i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Osieka_- Blizna, część gminy Sędziszów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 w powiecie ropczycko – sędziszowskim,

| — | gminy Czarna, Pilzno, miasto Dębica, część gminy wiejskiej Dębica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Żyraków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim, |
| --- | --- |

—

gminy Czarna, Pilzno, miasto Dębica, część gminy wiejskiej Dębica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Żyraków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim,

| — | gminy Dzikowiec, Kolbuszowa i Raniżów w powiecie kolbuszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzikowiec, Kolbuszowa i Raniżów w powiecie kolbuszowskim,

| — | gminy Borowa, Gawłuszowice, Padew Narodowa, Tuszów Narodowy, część gminy Czermin położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Olszyny – Czermin – Piaski – Jasieniec do granicy gminy, część gminy Radomyśl Wielki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 984 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Radomyśl Wielki, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Radomyśl Wielki – Zdziarzec – Pole biegnącą od drogi nr 984 do południowej granicy gminy, część gminy Wadowice Górne położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Kawęczyn – Wampierzów- Wadowice Górne w powiecie mieleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Borowa, Gawłuszowice, Padew Narodowa, Tuszów Narodowy, część gminy Czermin położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Olszyny – Czermin – Piaski – Jasieniec do granicy gminy, część gminy Radomyśl Wielki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 984 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Radomyśl Wielki, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Radomyśl Wielki – Zdziarzec – Pole biegnącą od drogi nr 984 do południowej granicy gminy, część gminy Wadowice Górne położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Kawęczyn – Wampierzów- Wadowice Górne w powiecie mieleckim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | powiat opatowski, |
| --- | --- |

—

powiat opatowski,

| — | powiat sandomierski, |
| --- | --- |

—

powiat sandomierski,

| — | gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim,

| — | gminy Bliżyn, Skarżysko – Kamienna, Suchedniów i Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bliżyn, Skarżysko – Kamienna, Suchedniów i Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim,

| — | gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| — | powiat ostrowiecki, |
| --- | --- |

—

powiat ostrowiecki,

| — | gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim,

| — | gminy Mniów i Zagnańsk w powiecie kieleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mniów i Zagnańsk w powiecie kieleckim,

w województwie łódzkim:

| — | gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim,

| — | gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim,

| — | gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim, |
| --- | --- |

—

gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim,

| — | powiat miejski Skierniewice, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Skierniewice,

| — | gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim,

| — | powiat tomaszowski, |
| --- | --- |

—

powiat tomaszowski,

| — | powiat brzeziński, |
| --- | --- |

—

powiat brzeziński,

| — | powiat łaski, |
| --- | --- |

—

powiat łaski,

| — | powiat miejski Łódź, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Łódź,

| — | gminy Andrespol, Koluszki, Nowosolna w powiecie łódzkim wschodnim, |
| --- | --- |

—

gminy Andrespol, Koluszki, Nowosolna w powiecie łódzkim wschodnim,

| — | gminy Dobroń, Ksawerów, Lutomiersk, miasto Konstantynów Łódzki, miasto Pabianice, część gminy wiejskiej Pabianice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dłutów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 485 w powiecie pabianickim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobroń, Ksawerów, Lutomiersk, miasto Konstantynów Łódzki, miasto Pabianice, część gminy wiejskiej Pabianice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dłutów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 485 w powiecie pabianickim,

| — | gmina Wieruszów, część gminy Sokolniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 482, część gminy Galewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przybyłów – Ostrówek – Dąbrówka – Zmyślona w powiecie wieruszowskim, gminy Aleksandrów Łódzki, Stryków, miasto Zgierz w powiecie zgierskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wieruszów, część gminy Sokolniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 482, część gminy Galewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przybyłów – Ostrówek – Dąbrówka – Zmyślona w powiecie wieruszowskim, gminy Aleksandrów Łódzki, Stryków, miasto Zgierz w powiecie zgierskim,

| — | gminy Bełchatów z miastem Bełchatów, Drużbice, Kluki, Rusiec, Szczerców, Zelów w powiecie bełchatowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bełchatów z miastem Bełchatów, Drużbice, Kluki, Rusiec, Szczerców, Zelów w powiecie bełchatowskim,

| — | gminy Osjaków, Konopnica, Pątnów, Wierzchlas, część gminy Mokrsko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Krzyworzeka – Mokrsko - Zmyślona – Komorniki – Orzechowiec – Poręby, część gminy Wieluń położona na wschód od zachodniej granicy miejscowości Wieluń oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wieluń – Turów – Chotów biegnącą do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostrówek położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Pyszna w powiecie wieluńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Osjaków, Konopnica, Pątnów, Wierzchlas, część gminy Mokrsko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Krzyworzeka – Mokrsko - Zmyślona – Komorniki – Orzechowiec – Poręby, część gminy Wieluń położona na wschód od zachodniej granicy miejscowości Wieluń oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wieluń – Turów – Chotów biegnącą do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostrówek położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Pyszna w powiecie wieluńskim,

| — | część powiatu sieradzkiego nie wymieniona w części III załącznika I,, |
| --- | --- |

—

część powiatu sieradzkiego nie wymieniona w części III załącznika I,,

| — | powiat zduńskowolski, |
| --- | --- |

—

powiat zduńskowolski,

| — | gminy Aleksandrów, Sulejów, Wola Krzysztoporska, Wolbórz, część gminy Moszczenica położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Moszczenica – Osiedle, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Moszczenica – Osiedle – Kosów do skrzyżowania z drogą nr 12 i dalej na wschód od drogi nr 12 biegnącej od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Grabica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 473 biegnącej od zachodniej granicy gminy do miejscowości Wola Kamocka, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 473 i łączącą miejscowości Wola Kamocka – Papieże Kolonia – Papieże do wschodniej granicy gminy w powiecie piotrkowskim,, |
| --- | --- |

—

gminy Aleksandrów, Sulejów, Wola Krzysztoporska, Wolbórz, część gminy Moszczenica położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Moszczenica – Osiedle, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Moszczenica – Osiedle – Kosów do skrzyżowania z drogą nr 12 i dalej na wschód od drogi nr 12 biegnącej od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Grabica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 473 biegnącej od zachodniej granicy gminy do miejscowości Wola Kamocka, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 473 i łączącą miejscowości Wola Kamocka – Papieże Kolonia – Papieże do wschodniej granicy gminy w powiecie piotrkowskim,,

| — | powiat miejski Piotrków Trybunalski, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Piotrków Trybunalski,

w województwie pomorskim:

| — | gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| — | gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim,

| — | gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| — | powiat gdański, |
| --- | --- |

—

powiat gdański,

| — | Miasto Gdańsk, |
| --- | --- |

—

Miasto Gdańsk,

| — | powiat tczewski, |
| --- | --- |

—

powiat tczewski,

| — | powiat kwidzyński, |
| --- | --- |

—

powiat kwidzyński,

w województwie lubuskim:

| — | powiat miejski Gorzów Wielkopolski, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Gorzów Wielkopolski,

| — | część powiatu gorzowskiego nie wymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu gorzowskiego nie wymieniona w części II załącznika I,

| — | powiat strzelecko-drezdenecki, |
| --- | --- |

—

powiat strzelecko-drezdenecki,

w województwie dolnośląskim:

| — | powiat lubański, |
| --- | --- |

—

powiat lubański,

| — | powiat złotoryjski, |
| --- | --- |

—

powiat złotoryjski,

| — | powiat lwówecki, |
| --- | --- |

—

powiat lwówecki,

| — | gmina Chojnów w powiecie legnickim, |
| --- | --- |

—

gmina Chojnów w powiecie legnickim,

| — | gmina Zagrodno w powiecie złototoryjskim, |
| --- | --- |

—

gmina Zagrodno w powiecie złototoryjskim,

| — | gmina Chocianów w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

gmina Chocianów w powiecie polkowickim,

| — | część gminy Góra położona na północny -zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy, łączącą miejscowości Czernina – Kruszyniec – Góra do skrzyżowania z droga nr 324, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 324 biegnącą od tego skrzyżowania do zachodniej granicy gminy w powiecie górowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Góra położona na północny -zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy, łączącą miejscowości Czernina – Kruszyniec – Góra do skrzyżowania z droga nr 324, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 324 biegnącą od tego skrzyżowania do zachodniej granicy gminy w powiecie górowskim,

| — | gmina Prusice, część gminy Żmigród położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie trzebnickim, |
| --- | --- |

—

gmina Prusice, część gminy Żmigród położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie trzebnickim,

| — | gmina Wińsko w powiecie wołowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wińsko w powiecie wołowskim,

| — | gminy Ścinawa i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ścinawa i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim,

| — | gminy Dziadowa Kłoda, Międzybórz, Syców w powiecie oleśnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Dziadowa Kłoda, Międzybórz, Syców w powiecie oleśnickim,

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Krzemieniewo, Osieczna, Rydzyna, część gminy Lipno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krzemieniewo, Osieczna, Rydzyna, część gminy Lipno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim,

| — | powiat miejski Leszno, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Leszno,

| — | gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| — | gminy Czempiń, Kościan i miasto Kościan, Krzywiń, część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie kościańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czempiń, Kościan i miasto Kościan, Krzywiń, część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie kościańskim,

| — | powiat miejski Poznań, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Poznań,

| — | gminy Buk, Dopiewo, Komorniki, Tarnowo Podgórne, Stęszew, Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Buk, Dopiewo, Komorniki, Tarnowo Podgórne, Stęszew, Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim,

| — | gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim,

| — | powiat czarnkowsko-trzcianecki, |
| --- | --- |

—

powiat czarnkowsko-trzcianecki,

| — | gmina Kaźmierz część gminy Duszniki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg do linii wyznaczonej przez wschodnią granicę miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kaźmierz część gminy Duszniki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg do linii wyznaczonej przez wschodnią granicę miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim,

| — | część gminy Rawicz położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, część gminy Bojanowo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie rawickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Rawicz położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, część gminy Bojanowo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie rawickim,

| — | gmina Budzyń w powiecie chodzieskim, |
| --- | --- |

—

gmina Budzyń w powiecie chodzieskim,

| — | gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim,

| — | powiat pleszewski, |
| --- | --- |

—

powiat pleszewski,

| — | gmina Zagórów w powiecie słupeckim, |
| --- | --- |

—

gmina Zagórów w powiecie słupeckim,

| — | gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim,

| — | gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim,

| — | gmina Rozdrażew, część gminy Koźmin Wielkopolski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 oraz na wschód od granic miasta Krotoszyn w powiecie krotoszyńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Rozdrażew, część gminy Koźmin Wielkopolski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 oraz na wschód od granic miasta Krotoszyn w powiecie krotoszyńskim,

| — | powiat ostrowski, |
| --- | --- |

—

powiat ostrowski,

| — | powiat miejski Kalisz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Kalisz,

| — | gminy Blizanów, Żelazków, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Opatówek, Szczytniki, część gminy Stawiszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim, |
| --- | --- |

—

gminy Blizanów, Żelazków, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Opatówek, Szczytniki, część gminy Stawiszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim,

| — | gminy Brudzew, Dobra, Kawęczyn, Przykona, Władysławów, Turek z miastem Turek część gminy Tuliszków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim, |
| --- | --- |

—

gminy Brudzew, Dobra, Kawęczyn, Przykona, Władysławów, Turek z miastem Turek część gminy Tuliszków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim,

| — | gminy Rzgów, Grodziec, Krzymów, Stare Miasto, część gminy Rychwał położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Rzgów, Grodziec, Krzymów, Stare Miasto, część gminy Rychwał położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim,

| — | część gminy Kępno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie kępińskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Kępno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie kępińskim,

| — | powiat ostrzeszowski, |
| --- | --- |

—

powiat ostrzeszowski,

w województwie opolskim:

| — | gminy Domaszowice, Wilków i część gminy Namysłów położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Głucha w powiecie namysłowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Domaszowice, Wilków i część gminy Namysłów położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Głucha w powiecie namysłowskim,

| — | gminy Wołczyn, Kluczbork, część gminy Byczyna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 11 w powiecie kluczborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wołczyn, Kluczbork, część gminy Byczyna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 11 w powiecie kluczborskim,

| — | część gminy Gorzów Śląski położona na południe od północnej granicy miasta Gorzów Śląski oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 45, część gminy Praszka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 45 w miejscowości Praszka oraz na południe od drogi łączącej miejscowości Praszka – Kowale Kolonia - Kiczmachów, część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 42 w powiecie oleskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Gorzów Śląski położona na południe od północnej granicy miasta Gorzów Śląski oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 45, część gminy Praszka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 45 w miejscowości Praszka oraz na południe od drogi łączącej miejscowości Praszka – Kowale Kolonia - Kiczmachów, część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 42 w powiecie oleskim,

w województwie zachodniopomorskim:

| — | część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| — | gminy Trzcińsko – Zdrój, Widuchowa, część gminy Chojna położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 26 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Chojna, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od skrzyżowana z drogą nr 26 do południowej granicy gminy, w powiecie gryfińskim. |
| --- | --- |

—

gminy Trzcińsko – Zdrój, Widuchowa, część gminy Chojna położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 26 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Chojna, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od skrzyżowana z drogą nr 26 do południowej granicy gminy, w powiecie gryfińskim.

8.   Slovaška

Naslednja območja z omejitvami I na Slovaškem:

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Medzilaborce |
| --- | --- |

—

the whole district of Medzilaborce

| — | the whole district of Stropkov |
| --- | --- |

—

the whole district of Stropkov

| — | the whole district of Svidník, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Svidník, except municipalities included in part II,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky, |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky,

| — | in the district of Levice, the municipalities of Ipeľské Úľany, Plášťovce, Dolné Túrovce, Stredné Túrovce, Šahy, Tešmak, |
| --- | --- |

—

in the district of Levice, the municipalities of Ipeľské Úľany, Plášťovce, Dolné Túrovce, Stredné Túrovce, Šahy, Tešmak,

| — | the whole district of Krupina, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Krupina, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Banska Bystrica, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Bystrica, except municipalities included in part II,

| — | In the district of Liptovsky Mikulas – municipalities of Pribylina, Jamník, Svatý Štefan, Konská, Jakubovany, Liptovský Ondrej, Beňadiková, Vavrišovo, Liptovská Kokava, Liptovský Peter, Dovalovo, Hybe, Liptovský Hrádok, Važec, Východná, Kráľova Lehota, Nižná Boca, Vyšná Boca, Malužiná, Liptovská Porúbka, Liptovský Ján, Uhorská Ves, Podtureň, Závažná Poruba, Liptovský Mikuláš, Pavčina Lehota, Demänovská Dolina, Gôtovany, Galovany, Svätý Kríž, Lazisko, Dúbrava, Malatíny, Liptovské Vlachy, Liptovské Kľačany, Partizánska Ľupča, Kráľovská Ľubeľa, Zemianska Ľubeľa, |
| --- | --- |

—

In the district of Liptovsky Mikulas – municipalities of Pribylina, Jamník, Svatý Štefan, Konská, Jakubovany, Liptovský Ondrej, Beňadiková, Vavrišovo, Liptovská Kokava, Liptovský Peter, Dovalovo, Hybe, Liptovský Hrádok, Važec, Východná, Kráľova Lehota, Nižná Boca, Vyšná Boca, Malužiná, Liptovská Porúbka, Liptovský Ján, Uhorská Ves, Podtureň, Závažná Poruba, Liptovský Mikuláš, Pavčina Lehota, Demänovská Dolina, Gôtovany, Galovany, Svätý Kríž, Lazisko, Dúbrava, Malatíny, Liptovské Vlachy, Liptovské Kľačany, Partizánska Ľupča, Kráľovská Ľubeľa, Zemianska Ľubeľa,

| — | In the district of Ružomberok, the municipalities of Liptovská Lužná, Liptovská Osada, Podsuchá, Ludrová, Štiavnička, Liptovská Štiavnica, Nižný Sliač, Liptovské Sliače, |
| --- | --- |

—

In the district of Ružomberok, the municipalities of Liptovská Lužná, Liptovská Osada, Podsuchá, Ludrová, Štiavnička, Liptovská Štiavnica, Nižný Sliač, Liptovské Sliače,

| — | the whole district of Banska Stiavnica, |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Stiavnica,

| — | the whole district of Žiar nad Hronom. |
| --- | --- |

—

the whole district of Žiar nad Hronom.

DEL II

1.   Bolgarija

Naslednja območja z omejitvami II v Bolgariji:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv,

| — | the whole region of Pazardzhik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | the whole region of Blagoevgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Burgas excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Varna excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Silistra, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Ruse, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Pleven, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Targovishte, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Shumen, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Sliven, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Vidin, excluding the areas in Part III. |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin, excluding the areas in Part III.

2.   Nemčija

Naslednja območja z omejitvami II v Nemčiji:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Oder-Spree:






  — | Gemeinde Grunow-Dammendorf, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oder-Spree:

—

Gemeinde Grunow-Dammendorf,

| — | Gemeinde Mixdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mixdorf

| — | Gemeinde Schlaubetal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schlaubetal,

| — | Gemeinde Neuzelle, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuzelle,

| — | Gemeinde Neißemünde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neißemünde,

| — | Gemeinde Lawitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lawitz,

| — | Gemeinde Eisenhüttenstadt, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Eisenhüttenstadt,

| — | Gemeinde Vogelsang, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vogelsang,

| — | Gemeinde Ziltendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziltendorf,

| — | Gemeinde Wiesenau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiesenau,

| — | Gemeinde Friedland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedland,

| — | Gemeinde Siehdichum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Siehdichum

| — | Gemeinde Müllrose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müllrose,

| — | Gemeinde Briesen mit der Gemarkung Biegen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen mit der Gemarkung Biegen,

| — | Gemeinde Jacobsdorf mit den Gemarkungen Pillgram, Sieversdorf, Jacobsdorf östlich der L 37 und Petersdorf östlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jacobsdorf mit den Gemarkungen Pillgram, Sieversdorf, Jacobsdorf östlich der L 37 und Petersdorf östlich der L 37,

| — | Gemeinde Groß Lindow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Lindow,

| — | Gemeinde Brieskow-Finkenheerd, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Brieskow-Finkenheerd,

| — | Gemeinde Ragow-Merz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ragow-Merz,

| — | Gemeinde Beeskow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Beeskow,

| — | Gemeinde Rietz-Neuendorf mit den Gemarkungen Groß Rietz und Birkholz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rietz-Neuendorf mit den Gemarkungen Groß Rietz und Birkholz,

| — | Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide und Tauche, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide und Tauche,

| — | Landkreis Dahme-Spreewald:






  — | Gemeinde Jamlitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Dahme-Spreewald:

—

Gemeinde Jamlitz,

| — | Gemeinde Lieberose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lieberose,

| — | Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue,

| — | Landkreis Spree-Neiße:






  — | Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Stakow, Reicherskreuz, Groß Drewitz, Sembten, Lauschütz, Krayne, Lübbinchen, Grano, Pinnow, Bärenklau, Schenkendöbern und Atterwasch, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree-Neiße:

—

Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Stakow, Reicherskreuz, Groß Drewitz, Sembten, Lauschütz, Krayne, Lübbinchen, Grano, Pinnow, Bärenklau, Schenkendöbern und Atterwasch,

| — | Gemeinde Guben mit den Gemarkungen Bresinchen, Guben und Deulowitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guben mit den Gemarkungen Bresinchen, Guben und Deulowitz,

| — | Gemeinde Forst (Lausitz) mit den Gemarkungen Groß Bademeusel und Klein Bademeusel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Forst (Lausitz) mit den Gemarkungen Groß Bademeusel und Klein Bademeusel,

| — | Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf mit der Gemarkung Groß Schacksdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf mit der Gemarkung Groß Schacksdorf,

| — | Gemeinde Neiße-Malxetal mit den Gemarkungen Preschen und Jerischke, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neiße-Malxetal mit den Gemarkungen Preschen und Jerischke,

| — | Gemeinde Döbern, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Döbern,

| — | Gemeinde Jämlitz-Klein Düben, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jämlitz-Klein Düben,

| — | Gemeinde Tschernitz mit der Gemarkung Tschernitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tschernitz mit der Gemarkung Tschernitz,

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Zechin, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Zechin,

| — | Gemeinde Bleyen-Genschmar, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bleyen-Genschmar,

| — | Gemeinde Neuhardenberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhardenberg,

| — | Gemeinde Golzow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Golzow,

| — | Gemeinde Küstriner Vorland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Küstriner Vorland,

| — | Gemeinde Alt Tucheband, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Alt Tucheband,

| — | Gemeinde Reitwein, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reitwein,

| — | Gemeinde Podelzig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Podelzig,

| — | Gemeinde Letschin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Letschin,

| — | Gemeinde Gusow-Platkow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gusow-Platkow,

| — | Gemeinde Seelow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Seelow,

| — | Gemeinde Vierlinden, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vierlinden,

| — | Gemeinde Lindendorf mit den Gemarkungen Sachsendorf, Libbenichen, Neu Mahlisch und Dolgelin – östlich der L37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindendorf mit den Gemarkungen Sachsendorf, Libbenichen, Neu Mahlisch und Dolgelin – östlich der L37,

| — | Gemeinde Fichtenhöhe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fichtenhöhe,

| — | Gemeinde Lietzen östlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lietzen östlich der L 37,

| — | Gemeinde Falkenhagen (Mark) östlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenhagen (Mark) östlich der L 37,

| — | Gemeinde Zeschdorf östlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zeschdorf östlich der L 37,

| — | Gemeinde Treplin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Treplin,

| — | Gemeinde Lebus, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lebus,

| — | Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf,

| — | Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde,

| — | Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf,

| — | Gemeinde Neutrebbin mit den Gemarkungen Wuschewier, Altbarnim, Neutrebbin, östlich der L 34, Alttrebbin östlich der L 34 und Altlewin östlich der L 34 und südwestlich der L 33, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neutrebbin mit den Gemarkungen Wuschewier, Altbarnim, Neutrebbin, östlich der L 34, Alttrebbin östlich der L 34 und Altlewin östlich der L 34 und südwestlich der L 33,

| — | kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder), |
| --- | --- |

—

kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder),

Bundesland Sachsen:

| — | Landkreis Görlitz:






  — | Gemeinde Bad Muskau, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Görlitz:

—

Gemeinde Bad Muskau,

| — | Gemeinde Boxberg/O.L. östlich des Straßenverlaufes K8472 bis Kaschel – S121 – Jahmen –Dürrbacher Straße – K8472 – Eselsberg – S131 – Boxberg – K 8481, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Boxberg/O.L. östlich des Straßenverlaufes K8472 bis Kaschel – S121 – Jahmen –Dürrbacher Straße – K8472 – Eselsberg – S131 – Boxberg – K 8481,

| — | Gemeinde Gablenz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gablenz,

| — | Gemeinde Görlitz nördlich der Bundesautobahn A4, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Görlitz nördlich der Bundesautobahn A4,

| — | Gemeinde Groß Düben südlich des Straßenverlaufes S126 – Halbendorf – K8478, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Düben südlich des Straßenverlaufes S126 – Halbendorf – K8478,

| — | Gemeinde Hähnichen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hähnichen,

| — | Gemeinde Hohendubrau östlich des Straßenverlaufes der Verbindungsstraße Buchholz-Gebelzig – S55, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohendubrau östlich des Straßenverlaufes der Verbindungsstraße Buchholz-Gebelzig – S55,

| — | Gemeinde Horka |
| --- | --- |

—

Gemeinde Horka

| — | Gemeinde Kodersdorf nördlich der Bundesautobahn A4, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kodersdorf nördlich der Bundesautobahn A4,

| — | Gemeinde Krauschwitz i.d. O.L., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Krauschwitz i.d. O.L.,

| — | Gemeinde Kreba-Neudorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kreba-Neudorf,

| — | Gemeinde Mücka östlich des Straßenverlaufes S55 - K8471 - Förstgen - K8472, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mücka östlich des Straßenverlaufes S55 - K8471 - Förstgen - K8472,

| — | Gemeinde Neißeaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neißeaue,

| — | Gemeinde Niesky, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niesky,

| — | Gemeinde Quitzdorf am See, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Quitzdorf am See,

| — | Gemeinde Rietschen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rietschen,

| — | Gemeinde Rothenburg/ O.L., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rothenburg/ O.L.,

| — | Gemeinde Schleife östlich des Straßenverlaufes S130 – S126, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schleife östlich des Straßenverlaufes S130 – S126,

| — | Gemeinde Schöpstal nördlich der Bundesautobahn A4, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schöpstal nördlich der Bundesautobahn A4,

| — | Gemeinde Trebendorf östlich der K8481, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Trebendorf östlich der K8481,

| — | Gemeinde Vierkirchen nördlich der Bundesautobahn A4 und östlich der Verbindungsstraße Buchholz-Gebelzig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vierkirchen nördlich der Bundesautobahn A4 und östlich der Verbindungsstraße Buchholz-Gebelzig,

| — | Gemeinde Waldhufen nördlich der Bundesautobahn A4, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Waldhufen nördlich der Bundesautobahn A4,

| — | Gemeinde Weißkeißel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Weißkeißel,

| — | Gemeinde Weißwasser/O.L. östlich der K8481. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Weißwasser/O.L. östlich der K8481.

3.   Estonija

Naslednja območja z omejitvami II v Estoniji:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Latvija

Naslednja območja z omejitvami II v Latviji:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads |
| --- | --- |

—

Cēsu novads

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novads, |
| --- | --- |

—

Durbes novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Grobiņas novada Bārtas pagasts, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novada Bārtas pagasts,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts, |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novads, |
| --- | --- |

—

Ventspils novads,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

5.   Litva

Naslednja območja z omejitvami II v Litvi:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kazlų rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Kretingos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio, Plungės miesto, Šateikių ir Kulių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio, Plungės miesto, Šateikių ir Kulių seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Ylakių, Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo ir Skuodo miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Ylakių, Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo ir Skuodo miesto seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

6.   Madžarska

Naslednja območja z omejitvami II na Madžarskem:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe.

7.   Poljska

Naslednja območja z omejitvami II na Poljskem:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- | --- |

—

gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| — | powiat elbląski, |
| --- | --- |

—

powiat elbląski,

| — | powiat miejski Elbląg, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Elbląg,

| — | powiat gołdapski, |
| --- | --- |

—

powiat gołdapski,

| — | powiat piski, |
| --- | --- |

—

powiat piski,

| — | powiat bartoszycki, |
| --- | --- |

—

powiat bartoszycki,

| — | gminy Jeziorany, Kolno, część gminy Olsztynek położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka, część gminy Biskupiec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 w powiecie olsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jeziorany, Kolno, część gminy Olsztynek położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka, część gminy Biskupiec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 w powiecie olsztyńskim,

| — | powiat ostródzki, |
| --- | --- |

—

powiat ostródzki,

| — | powiat olecki, |
| --- | --- |

—

powiat olecki,

| — | powiat giżycki, |
| --- | --- |

—

powiat giżycki,

| — | powiat braniewski, |
| --- | --- |

—

powiat braniewski,

| — | powiat kętrzyński, |
| --- | --- |

—

powiat kętrzyński,

| — | gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim,

| — | gmina Nidzica i część gminy Kozłowo położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie nidzickim, |
| --- | --- |

—

gmina Nidzica i część gminy Kozłowo położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie nidzickim,

| — | gminy Jedwabno, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jedwabno, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| — | powiat mrągowski, |
| --- | --- |

—

powiat mrągowski,

| — | gminy Lubawa, miasto Lubawa, Zalewo, miasto Iława i część gminy wiejskiej Iława położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 521 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Szymbark - Ząbrowo - Segnowy – Laseczno – Gulb, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Szymbark - Ząbrowo - Segnowy – Laseczno - Gulb biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie iławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lubawa, miasto Lubawa, Zalewo, miasto Iława i część gminy wiejskiej Iława położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 521 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Szymbark - Ząbrowo - Segnowy – Laseczno – Gulb, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Szymbark - Ząbrowo - Segnowy – Laseczno - Gulb biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie iławskim,

| — | część gminy wiejskiej Nowe Miasto Lubawskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Lekarty, a następnie na północny -wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Lekarty – Nowy Dwór Bratiański biegnącą do północnej granicy gminy miejskiej Nowe Miasto Lubawskie oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 538, część gminy Grodziczno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 538 w powiecie nowomiejskim, |
| --- | --- |

—

część gminy wiejskiej Nowe Miasto Lubawskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Lekarty, a następnie na północny -wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Lekarty – Nowy Dwór Bratiański biegnącą do północnej granicy gminy miejskiej Nowe Miasto Lubawskie oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 538, część gminy Grodziczno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 538 w powiecie nowomiejskim,

| — | powiat węgorzewski, |
| --- | --- |

—

powiat węgorzewski,

| — | część gminy Rybno położona na północ od linii kolejowej, część gminy wiejskiej Działdowo położona na północ od linii wyznaczonej przez linie kolejowe biegnące od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie działdowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Rybno położona na północ od linii kolejowej, część gminy wiejskiej Działdowo położona na północ od linii wyznaczonej przez linie kolejowe biegnące od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie działdowskim,

w województwie podlaskim:

| — | powiat bielski, |
| --- | --- |

—

powiat bielski,

| — | powiat grajewski, |
| --- | --- |

—

powiat grajewski,

| — | powiat moniecki, |
| --- | --- |

—

powiat moniecki,

| — | powiat sejneński, |
| --- | --- |

—

powiat sejneński,

| — | gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| — | powiat miejski Łomża, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Łomża,

| — | część powiatu siemiatyckiego nie wymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu siemiatyckiego nie wymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat hajnowski, |
| --- | --- |

—

powiat hajnowski,

| — | gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| — | gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| — | gminy Mały Potok i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mały Potok i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| — | powiat białostocki, |
| --- | --- |

—

powiat białostocki,

| — | powiat suwalski, |
| --- | --- |

—

powiat suwalski,

| — | powiat miejski Suwałki, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Suwałki,

| — | powiat augustowski, |
| --- | --- |

—

powiat augustowski,

| — | powiat sokólski, |
| --- | --- |

—

powiat sokólski,

| — | powiat miejski Białystok, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Białystok,

w województwie mazowieckim:

| — | gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| — | powiat miejski Siedlce, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Siedlce,

| — | gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim,

| — | powiat łosicki, |
| --- | --- |

—

powiat łosicki,

| — | powiat sochaczewski, |
| --- | --- |

—

powiat sochaczewski,

| — | gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim,

| — | powiat kozienicki, |
| --- | --- |

—

powiat kozienicki,

| — | gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim, |
| --- | --- |

—

gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim,

| — | gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim,

| — | gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- | --- |

—

gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| — | powiat nowodworski, |
| --- | --- |

—

powiat nowodworski,

| — | gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim,

| — | gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka w powiecie wołomińskim, |
| --- | --- |

—

gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka w powiecie wołomińskim,

| — | gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą |
| --- | --- |

—

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą

| — | od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- | --- |

—

od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| — | gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim,

| — | gminy Chlewiska i Szydłowiec w powiecie szydłowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Chlewiska i Szydłowiec w powiecie szydłowieckim,

| — | gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim,

| — | powiat otwocki, |
| --- | --- |

—

powiat otwocki,

| — | powiat warszawski zachodni, |
| --- | --- |

—

powiat warszawski zachodni,

| — | powiat legionowski, |
| --- | --- |

—

powiat legionowski,

| — | powiat piaseczyński, |
| --- | --- |

—

powiat piaseczyński,

| — | powiat pruszkowski, |
| --- | --- |

—

powiat pruszkowski,

| — | powiat grójecki, |
| --- | --- |

—

powiat grójecki,

| — | powiat grodziski, |
| --- | --- |

—

powiat grodziski,

| — | powiat żyrardowski, |
| --- | --- |

—

powiat żyrardowski,

| — | powiat białobrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat białobrzeski,

| — | powiat przysuski, |
| --- | --- |

—

powiat przysuski,

| — | powiat miejski Warszawa, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Warszawa,

w województwie lubelskim:

| — | powiat bialski, |
| --- | --- |

—

powiat bialski,

| — | powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Biała Podlaska,

| — | gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim,

| — | gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim,

| — | gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim, |
| --- | --- |

—

gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim,

| — | gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| — | powiat lubelski, |
| --- | --- |

—

powiat lubelski,

| — | powiat miejski Lublin, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Lublin,

| — | gminy Niedźwiada, Ostrówek, Ostrów Lubelski, Serniki, Uścimów i Lubartów z miastem Lubartów w powiecie lubartowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Niedźwiada, Ostrówek, Ostrów Lubelski, Serniki, Uścimów i Lubartów z miastem Lubartów w powiecie lubartowskim,

| — | powiat łęczyński, |
| --- | --- |

—

powiat łęczyński,

| — | powiat świdnicki, |
| --- | --- |

—

powiat świdnicki,

| — | gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| — | gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, Żmudź, Dorohusk, Dubienka, Kamień, Leśniowice, Wojsławice w powiecie chełmskim, |
| --- | --- |

—

gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, Żmudź, Dorohusk, Dubienka, Kamień, Leśniowice, Wojsławice w powiecie chełmskim,

| — | powiat miejski Chełm, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Chełm,

| — | powiat kraśnicki, |
| --- | --- |

—

powiat kraśnicki,

| — | powiat opolski, |
| --- | --- |

—

powiat opolski,

| — | powiat parczewski, |
| --- | --- |

—

powiat parczewski,

| — | powiat włodawski, |
| --- | --- |

—

powiat włodawski,

| — | powiat radzyński, |
| --- | --- |

—

powiat radzyński,

| — | powiat miejski Zamość, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zamość,

| — | gminy Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Zamość w powiecie zamojskim |
| --- | --- |

—

gminy Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Zamość w powiecie zamojskim

w województwie podkarpackim:

| — | powiat stalowowolski, |
| --- | --- |

—

powiat stalowowolski,

| — | gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim,

| — | część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| — | gminy Cmolas, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cmolas, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim,

| — | część gminy Ostrów położona na północ od drogi linii wyznaczonej przez drogę nr A4 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 986, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 986 biegnącą od tego skrzyżowania do miejscowości Osieka i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Osieka_- Blizna w powiecie ropczycko – sędziszowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Ostrów położona na północ od drogi linii wyznaczonej przez drogę nr A4 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 986, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 986 biegnącą od tego skrzyżowania do miejscowości Osieka i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Osieka_- Blizna w powiecie ropczycko – sędziszowskim,

| — | część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim, |
| --- | --- |

—

część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim,

| — | gminy część gminy Czermin położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Olszyny – Czermin – Piaski – Jasieniec do granicy gminy część gminy Wadowice Górne położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Kawęczyn – Wampierzów- Wadowice Górne oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wychylówka – Borowina do skrzyżowania z drogami 1106 R oraz nr 984, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 984 biegnącą od miejscowości Borowina do południowej granicy gminy w powiecie mieleckim, |
| --- | --- |

—

gminy część gminy Czermin położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Olszyny – Czermin – Piaski – Jasieniec do granicy gminy część gminy Wadowice Górne położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Kawęczyn – Wampierzów- Wadowice Górne oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wychylówka – Borowina do skrzyżowania z drogami 1106 R oraz nr 984, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 984 biegnącą od miejscowości Borowina do południowej granicy gminy w powiecie mieleckim,

| — | gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim, |
| --- | --- |

—

gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim,

| — | gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim, |
| --- | --- |

—

gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim,

| — | powiat tarnobrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat tarnobrzeski,

| — | część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy oraz na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy oraz na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim,

w województwie pomorskim:

| — | gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| — | gmina Stare Pole w powiecie malborskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stare Pole w powiecie malborskim,

| — | gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim,

| — | część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| — | gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim,

w województwie lubuskim:

| — | gmina Kostrzyn nad Odrą i część gminy Witnica położona na południowy zachód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce - Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy, część gminy Deszczno położona na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Deszczno – Maszewo – Białobłocie – Krasowiec – Płonica do zachodniej granicy gminy w powiecie gorzowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kostrzyn nad Odrą i część gminy Witnica położona na południowy zachód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce - Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy, część gminy Deszczno położona na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Deszczno – Maszewo – Białobłocie – Krasowiec – Płonica do zachodniej granicy gminy w powiecie gorzowskim,

| — | gminy Gubin z miastem Gubin, Maszewo i część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gubin z miastem Gubin, Maszewo i część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim,

| — | powiat słubicki, |
| --- | --- |

—

powiat słubicki,

| — | powiat żarski, |
| --- | --- |

—

powiat żarski,

| — | gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim,

w województwie dolnośląskim:

| — | powiat zgorzelecki, |
| --- | --- |

—

powiat zgorzelecki,

| — | gminy Grębocice, Polkowice, część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Grębocice, Polkowice, część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

| — | gmina Rudna w powiecie lubińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Rudna w powiecie lubińskim,

| — | gminy Jemielno, Niechlów, Wąsosz, część gminy Góra położona na południowy - wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy, łączącą miejscowości Czernina – Kruszyniec – Góra do skrzyżowania z droga nr 324, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 324 biegnącą od tego skrzyżowania do zachodniej granicy gminy w powiecie górowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jemielno, Niechlów, Wąsosz, część gminy Góra położona na południowy - wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy, łączącą miejscowości Czernina – Kruszyniec – Góra do skrzyżowania z droga nr 324, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 324 biegnącą od tego skrzyżowania do zachodniej granicy gminy w powiecie górowskim,

| — | część gminy Żmigród położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie trzebnickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Żmigród położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie trzebnickim,

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim,

| — | gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim,

| — | gminy Wijewo, Włoszakowice, część gminy Lipno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wijewo, Włoszakowice, część gminy Lipno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim,

| — | część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, w powiecie kościańskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, w powiecie kościańskim,

| — | powiat obornicki, |
| --- | --- |

—

powiat obornicki,

| — | część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim |
| --- | --- |

—

część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim

| — | gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim, |
| --- | --- |

—

gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim,

| — | część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim,

| — | część gminy Rawicz położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, część gminy Bojanowo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie rawickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Rawicz położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, część gminy Bojanowo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie rawickim,

| — | gmina Malanów, część gminy Tuliszków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim, |
| --- | --- |

—

gmina Malanów, część gminy Tuliszków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim,

| — | część gminy Rychwał położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogę nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Rychwał położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogę nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim,

| — | gmina Mycielin, część gminy Stawiszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim, |
| --- | --- |

—

gmina Mycielin, część gminy Stawiszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim,

w województwie łódzkim:

| — | gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim,

| — | gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim,

| — | gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim, |
| --- | --- |

—

gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim,

w województwie zachodniopomorskim:

| — | gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- | --- |

—

gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| — | gminy Cedynia, Mieszkowice, Moryń, część gminy Chojna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 26 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Chojna, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od skrzyżowana z drogą nr 26 do południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim. |
| --- | --- |

—

gminy Cedynia, Mieszkowice, Moryń, część gminy Chojna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 26 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Chojna, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od skrzyżowana z drogą nr 26 do południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim.

8.   Slovaška

Naslednja območja z omejitvami II na Slovaškem:

| — | the whole district of Gelnica, |
| --- | --- |

—

the whole district of Gelnica,

| — | the whole district of Poprad |
| --- | --- |

—

the whole district of Poprad

| — | the whole district of Spišská Nová Ves, |
| --- | --- |

—

the whole district of Spišská Nová Ves,

| — | the whole district of Levoča, |
| --- | --- |

—

the whole district of Levoča,

| — | the whole district of Kežmarok |
| --- | --- |

—

the whole district of Kežmarok

| — | in the whole district of Michalovce, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Michalovce,

| — | the whole district of Košice-okolie, |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice-okolie,

| — | the whole district of Rožnava, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rožnava,

| — | the whole city of Košice, |
| --- | --- |

—

the whole city of Košice,

| — | the whole district of Sobrance, |
| --- | --- |

—

the whole district of Sobrance,

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou,

| — | the whole district of Humenné, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné,

| — | the whole district of Prešov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Prešov,

| — | in the whole district of Sabinov, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Sabinov,

| — | in the district of Svidník, the whole municipalities of Dukovce, Želmanovce, Kuková, Kalnište, Lužany pri Ondave, Lúčka, Giraltovce, Kračúnovce, Železník, Kobylince, Mičakovce, |
| --- | --- |

—

in the district of Svidník, the whole municipalities of Dukovce, Želmanovce, Kuková, Kalnište, Lužany pri Ondave, Lúčka, Giraltovce, Kračúnovce, Železník, Kobylince, Mičakovce,

| — | the whole district of Bardejov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Bardejov,

| — | the whole district of Stará Ľubovňa, |
| --- | --- |

—

the whole district of Stará Ľubovňa,

| — | the whole district of Revúca, |
| --- | --- |

—

the whole district of Revúca,

| — | the whole district of Rimavská Sobota, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rimavská Sobota,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I

| — | the whole district of Lučenec, |
| --- | --- |

—

the whole district of Lučenec,

| — | the whole district of Poltár |
| --- | --- |

—

the whole district of Poltár

| — | the whole district of Zvolen, |
| --- | --- |

—

the whole district of Zvolen,

| — | the whole district of Detva, |
| --- | --- |

—

the whole district of Detva,

| — | in the district of Krupina the whole municipalities of Senohrad, Horné Mladonice, Dolné Mladonice, Čekovce, Lackov, |
| --- | --- |

—

in the district of Krupina the whole municipalities of Senohrad, Horné Mladonice, Dolné Mladonice, Čekovce, Lackov,

| — | In the district of Banska Bystica, the whole municipalites of Kremnička, Malachov, Badín, Vlkanová, Hronsek, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Môlča Oravce, Čačín, Čerín, Bečov, Sebedín, Dúbravica, Hrochoť, Poniky, Strelníky, Povrazník, Ľubietová, Brusno, Banská Bystrica, |
| --- | --- |

—

In the district of Banska Bystica, the whole municipalites of Kremnička, Malachov, Badín, Vlkanová, Hronsek, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Môlča Oravce, Čačín, Čerín, Bečov, Sebedín, Dúbravica, Hrochoť, Poniky, Strelníky, Povrazník, Ľubietová, Brusno, Banská Bystrica,

| — | the whole district of Brezno. |
| --- | --- |

—

the whole district of Brezno.

DEL III

1.   Bolgarija

Naslednja območja z omejitvami III v Bolgariji:

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the Pleven region:






  — | the whole municipality of Belene |
| --- | --- | --- |

—

the Pleven region:

—

the whole municipality of Belene

| — | the whole municipality of Gulyantzi |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Gulyantzi

| — | the whole municipality of Dolna Mitropolia |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolna Mitropolia

| — | the whole municipality of Dolni Dabnik |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolni Dabnik

| — | the whole municipality of Iskar |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Iskar

| — | the whole municipality of Knezha |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Knezha

| — | the whole municipality of Nikopol |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Nikopol

| — | the whole municipality of Pordim |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Pordim

| — | the whole municipality of Cherven bryag, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Cherven bryag,

| — | the Ruse region:






  — | the whole municipality of Dve mogili, |
| --- | --- | --- |

—

the Ruse region:

—

the whole municipality of Dve mogili,

| — | the Shumen region:






  — | the whole municipality of Veliki Preslav, |
| --- | --- | --- |

—

the Shumen region:

—

the whole municipality of Veliki Preslav,

| — | the whole municipality of Venetz, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Venetz,

| — | the whole municipality of Varbitza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Varbitza,

| — | the whole municipality of Kaolinovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kaolinovo,

| — | the whole municipality of Novi pazar, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Novi pazar,

| — | the whole municipality of Smyadovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Smyadovo,

| — | the whole municipality of Hitrino, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Hitrino,

| — | the Silistra region:






  — | the whole municipality of Alfatar, |
| --- | --- | --- |

—

the Silistra region:

—

the whole municipality of Alfatar,

| — | the whole municipality of Glavinitsa, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Glavinitsa,

| — | the whole municipality of Dulovo |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dulovo

| — | the whole municipality of Kaynardzha, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kaynardzha,

| — | the whole municipality of Tutrakan, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tutrakan,

| — | the Sliven region:






  — | the whole municipality of Kotel, |
| --- | --- | --- |

—

the Sliven region:

—

the whole municipality of Kotel,

| — | the whole municipality of Nova Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Nova Zagora,

| — | the whole municipality of Tvarditza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tvarditza,

| — | the Targovishte region:






  — | the whole municipality of Antonovo, |
| --- | --- | --- |

—

the Targovishte region:

—

the whole municipality of Antonovo,

| — | the whole municipality of Omurtag, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Omurtag,

| — | the whole municipality of Opaka, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Opaka,

| — | the Vidin region,






  — | the whole municipality of Belogradchik, |
| --- | --- | --- |

—

the Vidin region,

—

the whole municipality of Belogradchik,

| — | the whole municipality of Boynitza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Boynitza,

| — | the whole municipality of Bregovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Bregovo,

| — | the whole municipality of Gramada, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Gramada,

| — | the whole municipality of Dimovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dimovo,

| — | the whole municipality of Kula, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kula,

| — | the whole municipality of Makresh, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Makresh,

| — | the whole municipality of Novo selo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Novo selo,

| — | the whole municipality of Ruzhintzi, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruzhintzi,

| — | the whole municipality of Chuprene, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Chuprene,

| — | the Veliko Tarnovo region:






  — | the whole municipality of Veliko Tarnovo, |
| --- | --- | --- |

—

the Veliko Tarnovo region:

—

the whole municipality of Veliko Tarnovo,

| — | the whole municipality of Gorna Oryahovitza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Gorna Oryahovitza,

| — | the whole municipality of Elena, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Elena,

| — | the whole municipality of Zlataritza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Zlataritza,

| — | the whole municipality of Lyaskovetz, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Lyaskovetz,

| — | the whole municipality of Pavlikeni, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Pavlikeni,

| — | the whole municipality of Polski Trambesh, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Polski Trambesh,

| — | the whole municipality of Strazhitza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Strazhitza,

| — | the whole municipality of Suhindol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Suhindol,

| — | the whole region of Vratza, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza,

| — | in Varna region:






  — | the whole municipality of Avren, |
| --- | --- | --- |

—

in Varna region:

—

the whole municipality of Avren,

| — | the whole municipality of Beloslav, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Beloslav,

| — | the whole municipality of Byala, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Byala,

| — | the whole municipality of Dolni Chiflik, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolni Chiflik,

| — | the whole municipality of Devnya, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Devnya,

| — | the whole municipality of Dalgopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dalgopol,

| — | the whole municipality of Provadia, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Provadia,

| — | the whole municipality of Suvorovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Suvorovo,

| — | the whole municipality of Varna, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Varna,

| — | the whole municipality of Vetrino, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Vetrino,

| — | in Burgas region:






  — | the whole municipality of Burgas, |
| --- | --- | --- |

—

in Burgas region:

—

the whole municipality of Burgas,

| — | the whole municipality of Kameno, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kameno,

| — | the whole municipality of Malko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Malko Tarnovo,

| — | the whole municipality of Primorsko, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Primorsko,

| — | the whole municipality of Sozopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sozopol,

| — | the whole municipality of Sredets, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sredets,

| — | the whole municipality of Tsarevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tsarevo,

| — | the whole municipality of Sungurlare, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sungurlare,

| — | the whole municipality of Ruen, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruen,

| — | the whole municipality of Aytos. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Aytos.

2.   Italija

Naslednja območja z omejitvami III v Italiji:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

3.   Latvija

Naslednja območja z omejitvami III v Latviji:

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296,

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296,

| — | Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta,

| — | Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106. |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106.

4.   Litva

Naslednja območja z omejitvami III v Litvi:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos.

5.   Poljska

Naslednja območja z omejitvami III na Poljskem:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim,

| — | gminy Barczewo, Gietrzwałd, Jonkowo, Dywity, Dobre Miasto, Purda, Stawiguda, Świątki, część gminy Olsztynek położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka, część gminy Biskupiec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 w powiecie olsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Barczewo, Gietrzwałd, Jonkowo, Dywity, Dobre Miasto, Purda, Stawiguda, Świątki, część gminy Olsztynek położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka, część gminy Biskupiec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 w powiecie olsztyńskim,

| — | powiat miejski Olsztyn, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Olsztyn,

| — | gminy Dźwierzuty, Pasym w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dźwierzuty, Pasym w powiecie szczycieńskim,

w województwie mazowieckim:

| — | gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| — | część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim,

| — | gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim,

| — | gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim,

w województwie lubelskim:

| — | powiat tomaszowski, |
| --- | --- |

—

powiat tomaszowski,

| — | gmina Białopole w powiecie chełmskim, |
| --- | --- |

—

gmina Białopole w powiecie chełmskim,

| — | gmina Rudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- | --- |

—

gmina Rudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| — | gminy Adamów, Grabowiec, Komarów – Osada, Krasnobród, Łabunie, Miączyn, Nielisz, Radecznica, Sułów, Szczebrzeszyn, Zwierzyniec w powiecie zamojskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamów, Grabowiec, Komarów – Osada, Krasnobród, Łabunie, Miączyn, Nielisz, Radecznica, Sułów, Szczebrzeszyn, Zwierzyniec w powiecie zamojskim,

| — | powiat biłgorajski, |
| --- | --- |

—

powiat biłgorajski,

| — | powiat hrubieszowski, |
| --- | --- |

—

powiat hrubieszowski,

| — | gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim,

| — | gmina Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Serokomla w powiecie łukowskim,

| — | gminy Abramów, Kamionka, Michów, Firlej, Jeziorzany, Kock w powiecie lubartowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Abramów, Kamionka, Michów, Firlej, Jeziorzany, Kock w powiecie lubartowskim,

| — | gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim, |
| --- | --- |

—

gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim,

| — | gmina Baranów w powiecie puławskim, |
| --- | --- |

—

gmina Baranów w powiecie puławskim,

w województwie podkarpackim:

| — | gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim,

| — | gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim,

| — | gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim,

| — | gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim,

| — | gmina Stubno w powiecie przemyskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stubno w powiecie przemyskim,

| — | część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim,

| — | gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim,

| — | część gminy Żyraków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Żyraków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim,

| — | gminy Przecław, Mielec z miastem Mielec, część gminy Radomyśl Wielki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 984 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Radomyśl Wielki, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Radomyśl Wielki – Zdziarzec – Pole biegnącą od drogi nr 984 do południowej granicy gminy, część gminy Wadowice Górne położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wychylówka – Borowina do skrzyżowania z drogami 1106 R oraz nr 984, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 984 biegnącą od miejscowości Borowina do południowej granicy gminy w powiecie mieleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Przecław, Mielec z miastem Mielec, część gminy Radomyśl Wielki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 984 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Radomyśl Wielki, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Radomyśl Wielki – Zdziarzec – Pole biegnącą od drogi nr 984 do południowej granicy gminy, część gminy Wadowice Górne położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wychylówka – Borowina do skrzyżowania z drogami 1106 R oraz nr 984, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 984 biegnącą od miejscowości Borowina do południowej granicy gminy w powiecie mieleckim,

w województwie lubuskim:

| — | powiat sulęciński, |
| --- | --- |

—

powiat sulęciński,

| — | powiat międzyrzecki, |
| --- | --- |

—

powiat międzyrzecki,

| — | powiat nowosolski, |
| --- | --- |

—

powiat nowosolski,

| — | powiat wschowski, |
| --- | --- |

—

powiat wschowski,

| — | powiat świebodziński, |
| --- | --- |

—

powiat świebodziński,

| — | powiat zielonogórski |
| --- | --- |

—

powiat zielonogórski

| — | powiat żagański |
| --- | --- |

—

powiat żagański

| — | powiat miejski Zielona Góra, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zielona Góra,

| — | gminy Bobrowice, Dąbie, Krosno Odrzańskie i część gminy Bytnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bobrowice, Dąbie, Krosno Odrzańskie i część gminy Bytnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim,

w województwie wielkopolskim:

| — | powiat nowotomyski, |
| --- | --- |

—

powiat nowotomyski,

| — | gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim,

| — | część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim,

| — | powiat międzychodzki, |
| --- | --- |

—

powiat międzychodzki,

| — | gmina Pniewy, część gminy Duszniki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, część gminy Szamotuły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

gmina Pniewy, część gminy Duszniki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, część gminy Szamotuły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg w powiecie szamotulskim,

| — | gminy Baranów, Bralin, Perzów, Łęka Opatowska, Rychtal, Trzcinica, część gminy Kępno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie kępińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Baranów, Bralin, Perzów, Łęka Opatowska, Rychtal, Trzcinica, część gminy Kępno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie kępińskim,

| — | część gminy Namysłów położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Głucha w powiecie namysłowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Namysłów położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Głucha w powiecie namysłowskim,

w województwie dolnośląskim:

| — | powiat głogowski, |
| --- | --- |

—

powiat głogowski,

| — | powiat bolesławiecki, |
| --- | --- |

—

powiat bolesławiecki,

| — | gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim,

w województwie łódzkim:

| — | gmina Czarnocin, część gminy Moszczenica położona na zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Moszczenica – Osiedle, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Moszczenica – Osiedle – Kosów do skrzyżowania z drogą nr 12 i dalej na zachód od drogi nr 12 biegnącej od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Grabica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 473 biegnącej od zachodniej granicy gminy do miejscowości Wola Kamocka, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 473 i łączącą miejscowości Wola Kamocka – Papieże Kolonia – Papieże do wschodniej granicy gminy w powiecie piotrkowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Czarnocin, część gminy Moszczenica położona na zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Moszczenica – Osiedle, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Moszczenica – Osiedle – Kosów do skrzyżowania z drogą nr 12 i dalej na zachód od drogi nr 12 biegnącej od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Grabica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 473 biegnącej od zachodniej granicy gminy do miejscowości Wola Kamocka, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 473 i łączącą miejscowości Wola Kamocka – Papieże Kolonia – Papieże do wschodniej granicy gminy w powiecie piotrkowskim,

| — | gmina Brójce, Tuszyn, Rzgów w powiecie łódzkim wschodnim, |
| --- | --- |

—

gmina Brójce, Tuszyn, Rzgów w powiecie łódzkim wschodnim,

| — | część gminy wiejskiej Pabianice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dłutów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 485 w powiecie pabianickim, |
| --- | --- |

—

część gminy wiejskiej Pabianice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dłutów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 485 w powiecie pabianickim,

| — | gminy Bolesławiec, Czastary, Lututów, Łubnice, część gminy Sokolniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 482, część gminy Galewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przybyłów – Ostrówek – Dąbrówka – Zmyślona w powiecie wieruszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bolesławiec, Czastary, Lututów, Łubnice, część gminy Sokolniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 482, część gminy Galewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przybyłów – Ostrówek – Dąbrówka – Zmyślona w powiecie wieruszowskim,

| — | gminy Biała, Czarnożyły, Skomlin, część gminy Mokrsko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Krzyworzeka – Mokrsko - Zmyślona – Komorniki – Orzechowiec – Poręby, część gminy Wieluń położona na zachód od miejscowości Wieluń oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wieluń – Turów – Chotów biegnącą do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostrówek położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Pyszna w powiecie wieluńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Biała, Czarnożyły, Skomlin, część gminy Mokrsko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Krzyworzeka – Mokrsko - Zmyślona – Komorniki – Orzechowiec – Poręby, część gminy Wieluń położona na zachód od miejscowości Wieluń oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wieluń – Turów – Chotów biegnącą do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostrówek położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Pyszna w powiecie wieluńskim,

| — | część gminy Złoczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 482 biegnącą od zachodniej granicy gminy w miejscowości Uników do miejscowości Złoczew, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 477 biegnącą od miejscowości Złoczew do południowej granicy gminy, część gminy Klonowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy, łączącą miejscowości Owieczki - Klonowa – Górka Klonowska - Przybyłów w powiecie sieradzkim, |
| --- | --- |

—

część gminy Złoczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 482 biegnącą od zachodniej granicy gminy w miejscowości Uników do miejscowości Złoczew, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 477 biegnącą od miejscowości Złoczew do południowej granicy gminy, część gminy Klonowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy, łączącą miejscowości Owieczki - Klonowa – Górka Klonowska - Przybyłów w powiecie sieradzkim,

w województwie opolskim:

| — | część gminy Gorzów Śląski położona na północ od miasta Gorzów Śląski oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 45, część gminy Praszka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 45 w miejscowości Praszka oraz na północ od drogi łączącej miejscowości Praszka - Kowale w powiecie oleskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Gorzów Śląski położona na północ od miasta Gorzów Śląski oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 45, część gminy Praszka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 45 w miejscowości Praszka oraz na północ od drogi łączącej miejscowości Praszka - Kowale w powiecie oleskim,

| — | część gminy Byczyna położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 11 w powiecie kluczborskim. |
| --- | --- |

—

część gminy Byczyna położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 11 w powiecie kluczborskim.

6.   Romunija

Naslednja območja z omejitvami III v Romuniji:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Bistrița Năsăud, |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița Năsăud,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Suceava |
| --- | --- |

—

Județul Suceava

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Judeţul Mehedinţi, |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Judeţul Olt, |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt,

| — | Judeţul Dolj, |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Maramureş. |
| --- | --- |

—

Județul Maramureş.

7.   Slovaška

Naslednja območja z omejitvami III na Slovaškem:

| — | In the district of Lučenec: Lučenec a jeho časti, Panické Dravce, Mikušovce, Pinciná, Holiša, Vidiná, Boľkovce, Trebeľovce, Halič, Stará Halič, Tomášovce, Trenč, Veľká nad Ipľom, Buzitka, Prša, Nitra nad Ipľom, Mašková, Lehôtka, Kalonda, Jelšovec, Ľuboreč, Fiľakovské Kováče, Lipovany, Mučín, Rapovce, Lupoč, Gregorova Vieska, Praha, |
| --- | --- |

—

In the district of Lučenec: Lučenec a jeho časti, Panické Dravce, Mikušovce, Pinciná, Holiša, Vidiná, Boľkovce, Trebeľovce, Halič, Stará Halič, Tomášovce, Trenč, Veľká nad Ipľom, Buzitka, Prša, Nitra nad Ipľom, Mašková, Lehôtka, Kalonda, Jelšovec, Ľuboreč, Fiľakovské Kováče, Lipovany, Mučín, Rapovce, Lupoč, Gregorova Vieska, Praha,

| — | In the district of Poltár: Kalinovo, Veľká Ves, |
| --- | --- |

—

In the district of Poltár: Kalinovo, Veľká Ves,

| — | the whole district of Trebišov. |
| --- | --- |

—

the whole district of Trebišov.

---

SKLEPI

| 13.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 247/91 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 247/91

---

SKLEP SVETA (EU) 2021/1142

z dne 12. julija 2021

o dodatnem podaljšanju začasnega odstopanja od Poslovnika Sveta, uvedenega s Sklepom (EU) 2020/430 zaradi težav pri potovanjih, ki jih je povzročila pandemija COVID-19 v Uniji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 240(3) Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sklep Sveta (EU) 2020/430 (1) je uvedel enomesečno odstopanje od prvega pododstavka člena 12(1) Poslovnika Sveta (2) v zvezi z odločitvami o uporabi rednega pisnega postopka, kadar take odločitve sprejme Odbor stalnih predstavnikov vlad držav članic (Coreper). Predvideno je bilo, da bo to odstopanje trajalo do 23. aprila 2020. |
| --- | --- |

(1)

Sklep Sveta (EU) 2020/430 (1) je uvedel enomesečno odstopanje od prvega pododstavka člena 12(1) Poslovnika Sveta (2) v zvezi z odločitvami o uporabi rednega pisnega postopka, kadar take odločitve sprejme Odbor stalnih predstavnikov vlad držav članic (Coreper). Predvideno je bilo, da bo to odstopanje trajalo do 23. aprila 2020.

| (2) | Sklep (EU) 2020/430 določa, da lahko Svet navedeni sklep podaljša, če je to upravičeno zaradi nadaljevanja izjemnih okoliščin. Svet je 21. aprila 2020 s Sklepom (EU) 2020/556 (3) odstopanje iz člena 1 Sklepa (EU) 2020/430 podaljšal za dodatno obdobje enega meseca od 23. aprila 2020. Podaljšanje odstopanja naj bi trajalo do 23. maja 2020. Svet je 20. maja 2020 s Sklepom (EU) 2020/702 (4) odstopanje iz člena 1 Sklepa (EU) 2020/430 podaljšal do 10. julija 2020. Svet je 3. julija 2020 s Sklepom (EU) 2020/970 (5) navedeno odstopanje podaljšal do 10. septembra 2020.
  Svet je 4. septembra 2020 s Sklepom (EU) 2020/1253 (6) navedeno odstopanje podaljšal do 10. novembra 2020. Svet je 6. novembra 2020 s Sklepom (EU) 2020/1659 (7) navedeno odstopanje podaljšal do 15. januarja 2021. Svet je 12. januarja 2021 s Sklepom (EU) 2021/26 (8) navedeno odstopanje podaljšal do 19. marca 2021. Svet je 12. marca 2021 s Sklepom (EU) 2021/454 (9) navedeno odstopanje podaljšal do 21. maja 2021. Svet je 20. maja 2021 s Sklepom (EU) 2021/825 (10) navedeno odstopanje podaljšal do 16. julija 2021. |
| --- | --- |

(2)

Sklep (EU) 2020/430 določa, da lahko Svet navedeni sklep podaljša, če je to upravičeno zaradi nadaljevanja izjemnih okoliščin. Svet je 21. aprila 2020 s Sklepom (EU) 2020/556 (3) odstopanje iz člena 1 Sklepa (EU) 2020/430 podaljšal za dodatno obdobje enega meseca od 23. aprila 2020. Podaljšanje odstopanja naj bi trajalo do 23. maja 2020. Svet je 20. maja 2020 s Sklepom (EU) 2020/702 (4) odstopanje iz člena 1 Sklepa (EU) 2020/430 podaljšal do 10. julija 2020. Svet je 3. julija 2020 s Sklepom (EU) 2020/970 (5) navedeno odstopanje podaljšal do 10. septembra 2020.

Svet je 4. septembra 2020 s Sklepom (EU) 2020/1253 (6) navedeno odstopanje podaljšal do 10. novembra 2020. Svet je 6. novembra 2020 s Sklepom (EU) 2020/1659 (7) navedeno odstopanje podaljšal do 15. januarja 2021. Svet je 12. januarja 2021 s Sklepom (EU) 2021/26 (8) navedeno odstopanje podaljšal do 19. marca 2021. Svet je 12. marca 2021 s Sklepom (EU) 2021/454 (9) navedeno odstopanje podaljšal do 21. maja 2021. Svet je 20. maja 2021 s Sklepom (EU) 2021/825 (10) navedeno odstopanje podaljšal do 16. julija 2021.

| (3) | Izjemne okoliščine, ki jih je povzročila pandemija COVID-19, se nadaljujejo, pri čemer še vedno veljajo številni izredni preventivni ukrepi in ukrepi za preprečevanje širjenja virusa, ki so jih sprejele države članice, zato je treba odstopanje iz člena 1 Sklepa (EU) 2020/430, kot je bilo podaljšano s sklepi (EU) 2020/556, (EU) 2020/702, (EU) 2020/970, (EU) 2020/1253, (EU) 2020/1659, (EU) 2021/26, (EU) 2021/454 in (EU) 2021/825, podaljšati za dodatno omejeno obdobje do 30. septembra 2021 – |
| --- | --- |

(3)

Izjemne okoliščine, ki jih je povzročila pandemija COVID-19, se nadaljujejo, pri čemer še vedno veljajo številni izredni preventivni ukrepi in ukrepi za preprečevanje širjenja virusa, ki so jih sprejele države članice, zato je treba odstopanje iz člena 1 Sklepa (EU) 2020/430, kot je bilo podaljšano s sklepi (EU) 2020/556, (EU) 2020/702, (EU) 2020/970, (EU) 2020/1253, (EU) 2020/1659, (EU) 2021/26, (EU) 2021/454 in (EU) 2021/825, podaljšati za dodatno omejeno obdobje do 30. septembra 2021 –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Odstopanje iz člena 1 Sklepa (EU) 2020/430 se dodatno podaljša do 30. septembra 2021.

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 12. julija 2021

Za Svet

predsednik

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Sklep Sveta (EU) 2020/430 z dne 23. marca 2020 o začasnem odstopanju od Poslovnika Sveta zaradi težav pri potovanjih, ki jih je povzročila pandemija COVID-19 v Uniji (UL L 88 I, 24.3.2020, str. 1).

1

(2)  Sklep Sveta 2009/937/EU z dne 1. decembra 2009 o sprejetju Poslovnika Sveta (UL L 325, 11.12.2009, str. 35).

2

(3)  Sklep Sveta (EU) 2020/556 z dne 21. aprila 2020 o podaljšanju začasnega odstopanja od Poslovnika Sveta, uvedenega s Sklepom (EU) 2020/430, zaradi težav pri potovanjih, ki jih je povzročila pandemija COVID-19 v Uniji (UL L 128 I, 23.4.2020, str. 1).

3

(4)  Sklep Sveta (EU) 2020/702 z dne 20. maja 2020 o dodatnem podaljšanju začasnega odstopanja od Poslovnika Sveta, uvedenega s Sklepom (EU) 2020/430 in podaljšanega s Sklepom (EU) 2020/556, zaradi težav pri potovanjih, ki jih je povzročila pandemija COVID-19 v Uniji (UL L 165, 27.5.2020, str. 38).

4

(5)  Sklep Sveta (EU) 2020/970 z dne 3. julija 2020 o dodatnem podaljšanju začasnega odstopanja od Poslovnika Sveta, uvedenega s Sklepom (EU) 2020/430 in podaljšanega s sklepoma (EU) 2020/556 in (EU) 2020/702, zaradi težav pri potovanjih, ki jih je povzročila pandemija COVID-19 v Uniji (UL L 216, 7.7.2020, str. 1).

5

(6)  Sklep Sveta (EU) 2020/1253 z dne 4. septembra 2020 o dodatnem podaljšanju začasnega odstopanja od Poslovnika Sveta, uvedenega s Sklepom (EU) 2020/430 in podaljšanega s sklepi (EU) 2020/556, (EU) 2020/702 in (EU) 2020/970, zaradi težav pri potovanjih, ki jih je povzročila pandemija COVID-19 v Uniji (UL L 294, 8.9.2020, str. 1).

6

(7)  Sklep Sveta (EU) 2020/1659 z dne 6. novembra 2020 o dodatnem podaljšanju začasnega odstopanja od Poslovnika Sveta, uvedenega s Sklepom (EU) 2020/430 in podaljšanega s sklepi (EU) 2020/556, (EU) 2020/702, (EU) 2020/970 in (EU) 2020/1253, zaradi težav pri potovanjih, ki jih je povzročila pandemija COVID-19 v Uniji (UL L 376, 10.11.2020, str. 3).

7

(8)  Sklep Sveta (EU) 2021/26 z dne 12. januarja 2021 o dodatnem podaljšanju začasnega odstopanja od Poslovnika Sveta, uvedenega s Sklepom (EU) 2020/430 in podaljšanega s sklepi (EU) 2020/556, (EU) 2020/702, (EU) 2020/970, (EU) 2020/1253 in (EU) 2020/1659 zaradi težav pri potovanjih, ki jih je povzročila pandemija COVID-19 v Uniji (UL L 11, 14.1.2021, str. 19).

8

(9)  Sklep Sveta (EU) 2021/454 z dne 12. marca 2021 o dodatnem podaljšanju začasnega odstopanja od Poslovnika Sveta, uvedenega s Sklepom (EU) 2020/430 zaradi težav pri potovanjih, ki jih je povzročila pandemija COVID-19 v Uniji (UL L 89, 16.3.2021, str. 15).

9

(10)  Sklep Sveta (EU) 2021/825 z dne 20. maja 2021 o dodatnem podaljšanju začasnega odstopanja od Poslovnika Sveta, uvedenega s Sklepom (EU) 2020/430 zaradi težav pri potovanjih, ki jih je povzročila pandemija COVID-19 v Uniji (UL L 183, 25.5.2021, str. 40).

10

---

| 13.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 247/93 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 247/93

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2021/1143

z dne 12. julija 2021

o misiji Evropske unije za vojaško usposabljanje v Mozambiku (EUTM Mozambique)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti členov 42(4) in 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je v sklepih z dne 22. aprila 2020 zagotovil celovit okvir za sodelovanje Unije in njenih držav članic z Mozambikom ter usklajevanje z drugimi deležniki. Svet je zlasti poudaril, da je nujno treba nameniti pozornost varnostnim in humanitarnim razmeram v Cabu Delgadu ter pri tem zagotoviti polno spoštovanje človekovih pravic. |
| --- | --- |

(1)

Svet je v sklepih z dne 22. aprila 2020 zagotovil celovit okvir za sodelovanje Unije in njenih držav članic z Mozambikom ter usklajevanje z drugimi deležniki. Svet je zlasti poudaril, da je nujno treba nameniti pozornost varnostnim in humanitarnim razmeram v Cabu Delgadu ter pri tem zagotoviti polno spoštovanje človekovih pravic.

| (2) | Politični in varnostni odbor (PVO) je 30. marca 2021 potrdil politični okvir za pristop h krizi v Cabu Delgadu ter menil, da bi bil ukrep skupne varnostne in obrambne politike (SVOP) ustrezen ter osredotočen na usposabljanje oboroženih sil Mozambika in pomoč tem silam v okviru celostnega pristopa Unije k krizi v Cabu Delgadu. |
| --- | --- |

(2)

Politični in varnostni odbor (PVO) je 30. marca 2021 potrdil politični okvir za pristop h krizi v Cabu Delgadu ter menil, da bi bil ukrep skupne varnostne in obrambne politike (SVOP) ustrezen ter osredotočen na usposabljanje oboroženih sil Mozambika in pomoč tem silam v okviru celostnega pristopa Unije k krizi v Cabu Delgadu.

| (3) | Predsednik Mozambika je v pismu z dne 3. junija 2021 pozdravil napotitev misije Unije v okviru SVOP brez izvršilnih pooblastil v Mozambik, da bi prispevala h krepitvi zmogljivosti obrambnih in varnostnih sil Mozambika za učinkovitejše odzivanje na varnostna in humanitarna tveganja v Cabu Delgadu. |
| --- | --- |

(3)

Predsednik Mozambika je v pismu z dne 3. junija 2021 pozdravil napotitev misije Unije v okviru SVOP brez izvršilnih pooblastil v Mozambik, da bi prispevala h krepitvi zmogljivosti obrambnih in varnostnih sil Mozambika za učinkovitejše odzivanje na varnostna in humanitarna tveganja v Cabu Delgadu.

| (4) | Svet je 28. junija 2021 odobril koncept kriznega upravljanja za morebitno misijo za vojaško usposabljanje v okviru SVOP v Mozambiku v povezavi z morebitnim ukrepom pomoči za zagotavljanje opreme, ki ni vojaška oprema ali platforma, zasnovana za uporabo smrtonosne sile, da bi podprli oborožene sile Mozambika z namenom njihove napotitve v Cabo Delgado. V tem konceptu je bilo poudarjeno, da bi morala biti predvidena misija v okviru SVOP eno od orodij celostnega pristopa Unije h krizi v Cabu Delgadu v povezavi s podporo utrjevanju miru in preprečevanju konfliktov ter podporo dialogu, humanitarno pomočjo in razvojnim sodelovanjem, kot tudi promocijo agende o ženskah, miru in varnosti. V navedenem konceptu je bil dodatno poudarjen politično-strateški cilj Unije o podpori razmeščanju profesionaliziranih obrambnih in varnostnih sil Mozambika, ki omogočajo prisotnost odgovornih organov kazenskega pregona, da bi zaščitili civilno prebivalstvo, ter omogočili, da se odgovorne državne strukture vrnejo v Cabo Delgado in tam opravljajo svoje storitve. Svet je v zvezi s tem seznanjen s skupnim sporočilom Evropske komisije in visokega predstavnika (VP) o akcijskem načrtu EU za enakost spolov III. |
| --- | --- |

(4)

Svet je 28. junija 2021 odobril koncept kriznega upravljanja za morebitno misijo za vojaško usposabljanje v okviru SVOP v Mozambiku v povezavi z morebitnim ukrepom pomoči za zagotavljanje opreme, ki ni vojaška oprema ali platforma, zasnovana za uporabo smrtonosne sile, da bi podprli oborožene sile Mozambika z namenom njihove napotitve v Cabo Delgado. V tem konceptu je bilo poudarjeno, da bi morala biti predvidena misija v okviru SVOP eno od orodij celostnega pristopa Unije h krizi v Cabu Delgadu v povezavi s podporo utrjevanju miru in preprečevanju konfliktov ter podporo dialogu, humanitarno pomočjo in razvojnim sodelovanjem, kot tudi promocijo agende o ženskah, miru in varnosti. V navedenem konceptu je bil dodatno poudarjen politično-strateški cilj Unije o podpori razmeščanju profesionaliziranih obrambnih in varnostnih sil Mozambika, ki omogočajo prisotnost odgovornih organov kazenskega pregona, da bi zaščitili civilno prebivalstvo, ter omogočili, da se odgovorne državne strukture vrnejo v Cabo Delgado in tam opravljajo svoje storitve. Svet je v zvezi s tem seznanjen s skupnim sporočilom Evropske komisije in visokega predstavnika (VP) o akcijskem načrtu EU za enakost spolov III.

| (5) | PVO bi moral v okviru pristojnosti Sveta in VP izvajati politični nadzor nad misijo v okviru SVOP za vojaško usposabljanje v Mozambiku (EUTM Mozambique), misiji zagotavljati strateško vodenje in sprejemati ustrezne odločitve v skladu s tretjim odstavkom člena 38 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). |
| --- | --- |

(5)

PVO bi moral v okviru pristojnosti Sveta in VP izvajati politični nadzor nad misijo v okviru SVOP za vojaško usposabljanje v Mozambiku (EUTM Mozambique), misiji zagotavljati strateško vodenje in sprejemati ustrezne odločitve v skladu s tretjim odstavkom člena 38 Pogodbe o Evropski uniji (PEU).

| (6) | Pogajati se je treba o mednarodnih sporazumih o statusu enot in osebja pod vodstvom Unije ter o sodelovanju tretjih držav v EUTM Mozambique in jih tudi skleniti. |
| --- | --- |

(6)

Pogajati se je treba o mednarodnih sporazumih o statusu enot in osebja pod vodstvom Unije ter o sodelovanju tretjih držav v EUTM Mozambique in jih tudi skleniti.

| (7) | Na podlagi člena 41(2) PEU in v skladu s Sklepom Sveta (SZVP) 2021/509 (1) o vzpostavitvi Evropskega mirovnega instrumenta operativne odhodke, ki nastanejo na podlagi tega sklepa in so vojaškega ali obrambnega pomena, krijejo države članice. |
| --- | --- |

(7)

Na podlagi člena 41(2) PEU in v skladu s Sklepom Sveta (SZVP) 2021/509 (1) o vzpostavitvi Evropskega mirovnega instrumenta operativne odhodke, ki nastanejo na podlagi tega sklepa in so vojaškega ali obrambnega pomena, krijejo države članice.

| (8) | V skladu s členom 5 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen PEU in Pogodbi o delovanju Evropske unije (PDEU), Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo. Danska zato ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki je ne zavezuje in se zanjo ne uporablja, ter ne sodeluje pri financiranju te operacije – |
| --- | --- |

(8)

V skladu s členom 5 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen PEU in Pogodbi o delovanju Evropske unije (PDEU), Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo. Danska zato ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki je ne zavezuje in se zanjo ne uporablja, ter ne sodeluje pri financiranju te operacije –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Misija

1.   Unija izvaja misijo za vojaško usposabljanje v Mozambiku (EUTM Mozambique), da bi podprla učinkovitejši in uspešnejši odziv oboroženih sil Mozambika na krizo v Cabu Delgadu v skladu s pravom o človekovih pravicah in mednarodnim humanitarnim pravom.

2.   Strateški cilj misije EUTM Mozambique je podpreti krepitev zmogljivosti enot oboroženih sil Mozambika, izbranih za sestavo prihodnjih sil za hitro posredovanje, da bi lahko razvile potrebne in trajnostne zmogljivosti za ponovno vzpostavitev varnosti in zaščite v Cabu Delgadu.

3.   Misija EUTM Mozambique v ta namen:

| (a) | zagotavlja vojaško usposabljanje izbranim enotam oboroženih sil Mozambika in njihovemu vodstvu, vključno z operativnimi pripravami, specializiranim usposabljanjem, vključno z bojem proti terorizmu, ter usposabljanjem in izobraževanjem o spoštovanju prava o človekovih pravicah in mednarodnega humanitarnega prava, vključno z zaščito civilistov, in o spoštovanju pravne države; |
| --- | --- |

(a)

zagotavlja vojaško usposabljanje izbranim enotam oboroženih sil Mozambika in njihovemu vodstvu, vključno z operativnimi pripravami, specializiranim usposabljanjem, vključno z bojem proti terorizmu, ter usposabljanjem in izobraževanjem o spoštovanju prava o človekovih pravicah in mednarodnega humanitarnega prava, vključno z zaščito civilistov, in o spoštovanju pravne države;

| (b) | podpira razvoj struktur in mehanizmov poveljevanja silam za hitro posredovanje in nadzora nad njimi, kot je trajnostni operativni cikel, ter usposablja vodstvo sil za hitro posredovanje za opravljanje njihovih nalog v skladu z njihovim operativnim ciljem; |
| --- | --- |

(b)

podpira razvoj struktur in mehanizmov poveljevanja silam za hitro posredovanje in nadzora nad njimi, kot je trajnostni operativni cikel, ter usposablja vodstvo sil za hitro posredovanje za opravljanje njihovih nalog v skladu z njihovim operativnim ciljem;

| (c) | kot del učnega načrta usposabljanja, kadar je v okviru ukrepa pomoči Unije zagotovljena oprema, ki ni vojaška oprema ali platforma, zasnovana za uporabo smrtonosne sile, usposablja izbrane enote, da to opremo pravilno uporabljajo in vzdržujejo; |
| --- | --- |

(c)

kot del učnega načrta usposabljanja, kadar je v okviru ukrepa pomoči Unije zagotovljena oprema, ki ni vojaška oprema ali platforma, zasnovana za uporabo smrtonosne sile, usposablja izbrane enote, da to opremo pravilno uporabljajo in vzdržujejo;

| (d) | v tesnem usklajevanju in posvetovanju z organi Mozambika vzpostavlja cikel upravljanja znanja z namenom spremljanja ravnanja usposobljenih enot po njihovi napotitvi v Cabo Delgado ter ocene njihovega spoštovanja prava o človekovih pravicah in mednarodnega humanitarnega prava. |
| --- | --- |

(d)

v tesnem usklajevanju in posvetovanju z organi Mozambika vzpostavlja cikel upravljanja znanja z namenom spremljanja ravnanja usposobljenih enot po njihovi napotitvi v Cabo Delgado ter ocene njihovega spoštovanja prava o človekovih pravicah in mednarodnega humanitarnega prava.

4.   Misija EUTM Mozambique prispeva k situacijskemu zavedanju Unije glede varnostnih razmer v Mozambiku, zlasti v Cabu Delgadu. Delegaciji Unije v Maputu zagotavlja strokovno znanje in svetovanje v zvezi z vojaškimi zadevami.

5.   Misija EUTM Mozambique se usklajuje z delegacijo Unije v Maputu, Združenimi narodi (ZN) in nevladnimi organizacijami, prisotnimi v Mozambiku, zlasti z namenom izvajanja politike na področju enakosti spolov in človekovih pravic v podporo misiji ter zagotavljanja skladnosti s podporo Unije na drugih ustreznih področjih.

Člen 2

Imenovanje poveljnika misije EU in poveljnika misije sil EU

1.   Direktor vojaške zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje operacij (MPCC) je poveljnik misije EUTM Mozambique.

2.   Brigadir Nuno LEMOS- PIRES se imenuje za poveljnika sil misije EUTM Mozambique.

Člen 3

Določitev sedeža misije

1.   MPCC je statična struktura poveljevanja in nadzora na vojaški strateški ravni zunaj območja operacij, ki je pristojen za operativno načrtovanje in izvajanje misije EUTM Mozambique.

2.   Poveljstvo sil misije EUTM Mozambique ima sedež v Mozambiku in deluje pod poveljstvom poveljnika sil misije EU.

3.   Dokler MPCC ne bo dosegla polne operativne zmogljivosti, bo podporo zagotavljala podporna enota poveljstva sil misije, ki ima sedež v Bruslju.

Člen 4

Načrtovanje in začetek izvajanja misije EUTM Mozambique

Svet po odobritvi načrta misije in pravil delovanja sprejme sklep o začetku izvajanja misije EUTM Mozambique.

Člen 5

Politični nadzor in strateško vodenje

1.   Misijo EUTM Mozambique politično nadzira in strateško vodi PVO v okviru pristojnosti Sveta in VP. Svet pooblašča PVO za sprejemanje ustreznih odločitev v skladu s členom 38 PEU. To pooblastilo zajema pristojnosti za spreminjanje dokumentov načrtovanja, vključno z načrtom misije, in linije poveljevanja. To pooblastilo vključuje tudi pristojnosti za sprejemanje sklepov o imenovanju naslednjih poveljnikov sil misije EU. Za odločitve v zvezi s cilji, področjem delovanja in prenehanjem misije EUTM Mozambique, ter v zvezi s splošnimi pogoji izvrševanja njenih nalog, je še naprej pristojen Svet.

2.   PVO redno poroča Svetu.

3.   PVO od predsednika Vojaškega odbora EU (VOEU) prejema redna poročila o izvajanju misije EUTM Mozambique. PVO lahko po potrebi na svoje seje povabi poveljnika misije EU in poveljnika sil misije EU.

Člen 6

Vojaško vodenje

1.   VOEU spremlja pravilno izvajanje misije EUTM Mozambique, vodene v okviru pristojnosti poveljnika misije EU.

2.   VOEU od poveljnika misije EU prejema redna poročila. Po potrebi lahko na svoje seje povabi poveljnika misije EU in poveljnika sil misije EU.

3.   Predsednik VOEU je glavna točka za stike s poveljnikom misije EU.

Člen 7

Usklajenost odzivanja Unije in usklajevanje

1.   VP zagotovi izvajanje tega sklepa in njegovo skladnost z zunanjim delovanjem Unije na splošno, vključno z razvojnimi programi Unije in njeno humanitarno pomočjo.

2.   Vodja delegacije Unije v Mozambiku daje poveljniku sil misije EU politične smernice na lokalni ravni, ne da bi pri tem posegal v linijo poveljevanja.

3.   Misija EUTM Mozambique usklajuje svoje dejavnosti z dvostranskimi dejavnostmi držav članic v Mozambiku, pa tudi z drugimi mednarodnimi akterji v regiji, zlasti ZN, Afriško unijo (AU) in Južnoafriško razvojno skupnostjo (SADC) z dvostranskimi akterji, vključno z Združenimi državami, ter ključnimi regionalnimi akterji.

Člen 8

Sodelovanje tretjih držav

1.   Brez poseganja v avtonomijo odločanja Unije in njen enotni institucionalni okvir ter v skladu z ustreznimi smernicami Evropskega sveta se k sodelovanju pri misiji EUTM Mozambique lahko povabijo tretje države.

2.   Svet pooblašča PVO, da tretje države povabi, naj ponudijo prispevke, in da na priporočilo poveljnika misije EU, po posvetovanju s poveljnikom sil misije EU, in VOEU sprejme ustrezne sklepe o sprejetju predlaganih prispevkov.

3.   Podrobnosti o sodelovanju tretjih držav so predmet sporazumov, ki se sklenejo na podlagi člena 37 PEU in v skladu s postopkom iz člena 218 PDEU. Če sta Unija in tretja država sklenili sporazum o vzpostavitvi okvira za sodelovanje te države v misijah Unije za krizno upravljanje, se za namene misije EUTM Mozambique uporabljajo določbe takšnega sporazuma.

4.   Tretje države, ki v vojaškem smislu znatno prispevajo k misiji EUTM Mozambique, imajo enake pravice in obveznosti glede vsakodnevnega vodenja misije EUTM Mozambique kot države članice, ki sodelujejo v misiji EUTM Mozambique.

5.   Svet pooblašča PVO za sprejetje ustreznih sklepov o ustanovitvi odbora prispevajočih držav, v primeru, da bi tretje države zagotovile znatne vojaške prispevke.

Člen 9

Status osebja pod vodstvom EU

Status enot in osebja pod vodstvom EU, vključno s privilegiji, imunitetami ter dodatnimi jamstvi, potrebnimi za izvedbo in nemoteno delovanje njihove misije, se določi v sporazumu, sklenjenem na podlagi člena 37 PEU in v skladu s postopkom iz člena 218 PDEU.

Člen 10

Finančna ureditev

1.   Skupni stroški misije EUTM Mozambique se upravljajo v skladu s Sklepom (SZVP) 2021/509.

2.   Referenčni znesek skupnih stroškov misije EUTM Mozambique znaša 15 160 000 EUR. Odstotek referenčnega zneska iz člena 51(2) Sklepa (SZVP) 2021/509 znaša 30 % za obveznosti in 15 % za plačila.

Člen 11

Projektna enota

1.   Misija EUTM Mozambique lahko razpolaga s projektno enoto za opredeljevanje in izvajanje projektov brez izvršilnih pooblastil. EUTM Mozambique po potrebi poskrbi za usklajevanje, lažji potek in svetovanje v zvezi s projekti, ki jih izvajajo države članice in tretje države pod njihovo odgovornostjo na področjih, povezanih z mandatom misije, in v podporo njenim ciljem.

2.   Ob upoštevanju odstavka 3 je poveljnik misije EU pooblaščen, da si prizadeva pridobiti finančne prispevke držav članic ali tretjih držav za izvajanje projektov brez izvršilnih pooblastil, ki dosledno dopolnjujejo druge ukrepe misije EUTM Mozambique. V takšnem primeru upravitelj za operacije evropskega mirovnega instrumenta po odobritvi odbora, ustanovljenega s Sklepom (SZVP) 2021/509, sklene z zadevnimi državami dogovor, ki zajema zlasti posebne postopke za obravnavo morebitnih pritožb tretjih strani v zvezi s škodo, nastalo zaradi dejanj ali opustitev dejanj poveljnika misije EU pri uporabi finančnih prispevkov, ki jih zagotovijo navedene države.

3.   Sodelujoče države se zaradi dejanj ali opustitev dejanj poveljnika misije EU pri uporabi finančnih prispevkov, ki so jih zagotovile, v nobenem primeru ne morejo sklicevati na odgovornost Unije ali VP.

4.   PVO se dogovori o sprejetju finančnega prispevka tretjih držav za projektno enoto.

Člen 12

Razkritje podatkov

1.   VP je pooblaščen, da tretjim državam, pridruženim temu sklepu, če je to ustrezno in skladno s potrebami misije EUTM Mozambique, v skladu s Sklepom Sveta 2013/488/EU (2) razkrije tajne podatke EU, ki so bili pripravljeni za namene misije EUTM Mozambique:

| (a) | do stopnje, ki je določena v veljavnih sporazumih o varnosti podatkov, sklenjenih med Unijo in zadevno tretjo državo, ali |
| --- | --- |

(a)

do stopnje, ki je določena v veljavnih sporazumih o varnosti podatkov, sklenjenih med Unijo in zadevno tretjo državo, ali

| (b) | do stopnje „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“ v drugih primerih. |
| --- | --- |

(b)

do stopnje „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“ v drugih primerih.

2.   VP je prav tako pooblaščen, da ZN, AU, SADC in Združenim državam ob upoštevanju operativnih potreb misije EUTM Mozambique in v skladu s Sklepom 2013/488/EU razkrije tajne podatke EU do stopnje „RESTREINT UE/EU RESTRICTED“, ki so bili pripravljeni za namene misije EUTM Mozambique. V ta namen se sklenejo potrebni dogovori med VP ter pristojnimi organi ZN, AU, SADC in Združenimi državami.

3.   V primeru konkretne in nujne operativne potrebe je VP prav tako pooblaščen, da državi gostiteljici v skladu s Sklepom 2013/488/EU razkrije vse tajne podatke EU do stopnje „RESTREINT UE/EU RESTRICTED“, ki so bili pripravljeni za namene misije EUTM Mozambique. V ta namen se sklenejo dogovori med VP in pristojnimi organi države gostiteljice.

4.   VP je pooblaščen, da tretjim državam, pridruženim temu sklepu, razkrije vse dokumente EU v zvezi z razpravami Sveta o misiji EUTM Mozambique, ki niso tajni in za katere v skladu s členom 6(1) Poslovnika Sveta (3) velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti.

5.   VP lahko pooblastila iz odstavkov 1 do 4 ter možnost sklepanja dogovorov iz odstavkov 2 in 3 prenese na osebje Evropske službe za zunanje delovanje, na poveljnika misije EU ali na poveljnika sil misije EU.

Člen 13

Začetek veljavnosti in prenehanje

1.   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

2.   Misija EUTM Mozambique se zaključi dve leti po tem, ko doseže polno operativno zmogljivost.

3.   Ta sklep se razveljavi z dnem, ko preneha delovati poveljstvo misije EUTM Mozambique v skladu z odobrenimi načrti o prenehanju misije EUTM Mozambique, ter brez poseganja v postopke v zvezi z revizijo in predložitvijo računov o misiji EUTM Mozambique, določene v Sklepu (SZVP) 2021/509.

V Bruslju, 12. julija 2021

Za Svet

predsednik

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Sklep Sveta (SZVP) 2021/509 z dne 22. marca 2021 o vzpostavitvi Evropskega mirovnega instrumenta in razveljavitvi Sklepa (SZVP) 2015/528 (UL L 102, 24.3.2021, str. 14).

1

(2)  Sklep Sveta 2013/488/EU z dne 23. septembra 2013 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL L 274, 15.10.2013, str. 1).

2

(3)  Sklep Sveta 2009/937/EU z dne 1. decembra 2009 o sprejetju Poslovnika Sveta (UL L 325, 11.12.2009, str. 35).

3

---

| 13.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 247/99 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 247/99

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2021/1144

z dne 12. julija 2021

o spremembi Sklepa 2014/512/SZVP o omejevalnih ukrepih zaradi delovanja Rusije, ki povzroča destabilizacijo razmer v Ukrajini

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 31. julija 2014 sprejel Sklep 2014/512/SZVP (1). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 31. julija 2014 sprejel Sklep 2014/512/SZVP (1).

| (2) | Evropski svet je 19. marca 2015 sklenil, da bodo sprejeti potrebni ukrepi za jasno povezanost trajanja omejevalnih ukrepov s celovitim izvajanjem sporazumov iz Minska, z upoštevanjem, da je bilo celovito izvajanje predvideno za 31. december 2015. |
| --- | --- |

(2)

Evropski svet je 19. marca 2015 sklenil, da bodo sprejeti potrebni ukrepi za jasno povezanost trajanja omejevalnih ukrepov s celovitim izvajanjem sporazumov iz Minska, z upoštevanjem, da je bilo celovito izvajanje predvideno za 31. december 2015.

| (3) | Svet je 17. decembra 2020 sprejel Sklep (SZVP) 2020/2143 (2) o podaljšanju Sklepa 2014/512/SZVP do 31. julija 2021, da bi lahko nadalje ocenil izvajanje sporazumov iz Minska. |
| --- | --- |

(3)

Svet je 17. decembra 2020 sprejel Sklep (SZVP) 2020/2143 (2) o podaljšanju Sklepa 2014/512/SZVP do 31. julija 2021, da bi lahko nadalje ocenil izvajanje sporazumov iz Minska.

| (4) | Po oceni izvajanja sporazumov iz Minska Svet meni, da bi bilo treba Sklep 2014/512/SZVP podaljšati za nadaljnjih šest mesecev, da bi lahko Svet nadalje ocenil njihovo izvajanje. |
| --- | --- |

(4)

Po oceni izvajanja sporazumov iz Minska Svet meni, da bi bilo treba Sklep 2014/512/SZVP podaljšati za nadaljnjih šest mesecev, da bi lahko Svet nadalje ocenil njihovo izvajanje.

| (5) | Sklep 2014/512/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(5)

Sklep 2014/512/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Prvi pododstavek člena 9(1) Sklepa 2014/512/SZVP se nadomesti z naslednjim:

„1.   Ta sklep se uporablja do 31. januarja 2022.“

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 12. julija 2021

Za Svet

predsednik

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Sklep Sveta 2014/512/SZVP z dne 31. julija 2014 o omejevalnih ukrepih zaradi delovanja Rusije, ki povzroča destabilizacijo razmer v Ukrajini (UL L 229, 31.7.2014, str. 13).

1

(2)  Sklep Sveta (SZVP) 2020/2143 z dne 17. decembra 2020 o spremembi Sklepa 2014/512/SZVP o omejevalnih ukrepih zaradi delovanja Rusije, ki povzroča destabilizacijo razmer v Ukrajini (UL L 430, 18.12.2020, str. 26).

2

---

| 13.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 247/100 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 247/100

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2021/1145

z dne 30. junija 2021

o uporabi Direktive 2009/103/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s preverjanji zavarovanja civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil, ki se običajno nahajajo v Črni gori in Združenem kraljestvu

(besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2009/103/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o zavarovanju civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil in o izvajanju obveznosti zavarovanja takšne odgovornosti (1) ter zlasti točke (b) člena 2 v povezavi s členom 8(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z drugim pododstavkom člena 8(1) Direktive 2009/103/ES je treba vozila, ki se običajno nahajajo v tretji državi, v zvezi z veljavno zeleno karto ali potrdilom o obmejnem zavarovanju pri uporabi takšnih vozil obravnavati kot vozila, ki se običajno nahajajo v Uniji, če nacionalni biroji vseh držav članic vsak posamično, v skladu z določbami svoje nacionalne zakonodaje o obveznem zavarovanju, jamčijo za poravnavo odškodninskih zahtevkov v primeru nesreč, ki jih na njihovem ozemlju povzročijo taka vozila. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z drugim pododstavkom člena 8(1) Direktive 2009/103/ES je treba vozila, ki se običajno nahajajo v tretji državi, v zvezi z veljavno zeleno karto ali potrdilom o obmejnem zavarovanju pri uporabi takšnih vozil obravnavati kot vozila, ki se običajno nahajajo v Uniji, če nacionalni biroji vseh držav članic vsak posamično, v skladu z določbami svoje nacionalne zakonodaje o obveznem zavarovanju, jamčijo za poravnavo odškodninskih zahtevkov v primeru nesreč, ki jih na njihovem ozemlju povzročijo taka vozila.

| (2) | Člen 2 Direktive 2009/103/ES določa, da je uporaba člena 8 navedene direktive za vozila, ki se običajno nahajajo v tretji državi, pogojena s sklenitvijo sporazuma med nacionalnimi zavarovalnimi biroji držav članic in nacionalnimi zavarovalnimi biroji take tretje države. Da se lahko člen 8 navedene direktive uporablja za taka vozila, bi morala Komisija določiti datum uporabe te določbe za ta vozila ter vrste vozil, za katere se ta določba uporablja, potem ko v tesnem sodelovanju z državami članicami ugotovi, da je bil tak sporazum sklenjen. |
| --- | --- |

(2)

Člen 2 Direktive 2009/103/ES določa, da je uporaba člena 8 navedene direktive za vozila, ki se običajno nahajajo v tretji državi, pogojena s sklenitvijo sporazuma med nacionalnimi zavarovalnimi biroji držav članic in nacionalnimi zavarovalnimi biroji take tretje države. Da se lahko člen 8 navedene direktive uporablja za taka vozila, bi morala Komisija določiti datum uporabe te določbe za ta vozila ter vrste vozil, za katere se ta določba uporablja, potem ko v tesnem sodelovanju z državami članicami ugotovi, da je bil tak sporazum sklenjen.

| (3) | Nacionalni zavarovalni biroji držav članic Evropskega gospodarskega prostora in drugih pridruženih držav so 30. maja 2002 sklenili sporazum, na podlagi katerega je zagotovljena poravnava odškodninskih zahtevkov v primeru nesreč, ki se zgodijo na njihovih ozemljih in jih povzročijo vozila, ki se običajno nahajajo na ozemlju drugih strank sporazuma, ne glede na to, ali so taka vozila zavarovana (v nadaljnjem besedilu: sporazum). |
| --- | --- |

(3)

Nacionalni zavarovalni biroji držav članic Evropskega gospodarskega prostora in drugih pridruženih držav so 30. maja 2002 sklenili sporazum, na podlagi katerega je zagotovljena poravnava odškodninskih zahtevkov v primeru nesreč, ki se zgodijo na njihovih ozemljih in jih povzročijo vozila, ki se običajno nahajajo na ozemlju drugih strank sporazuma, ne glede na to, ali so taka vozila zavarovana (v nadaljnjem besedilu: sporazum).

| (4) | Nacionalni zavarovalni biroji držav članic ter Andore, Bosne in Hercegovine, Islandije, Lihtenštajna, Norveške, Srbije, Švice in Združenega kraljestva so 6. januarja 2021 podpisali dopolnilo k sporazumu, s katerim je bil sporazum spremenjen tako, da vključuje nacionalni zavarovalni biro Črne gore. Dopolnilo določa praktične rešitve za odpravo preverjanj zavarovanja pri vozilih, ki izvirajo z ozemlja Črne gore in so predmet sporazuma. |
| --- | --- |

(4)

Nacionalni zavarovalni biroji držav članic ter Andore, Bosne in Hercegovine, Islandije, Lihtenštajna, Norveške, Srbije, Švice in Združenega kraljestva so 6. januarja 2021 podpisali dopolnilo k sporazumu, s katerim je bil sporazum spremenjen tako, da vključuje nacionalni zavarovalni biro Črne gore. Dopolnilo določa praktične rešitve za odpravo preverjanj zavarovanja pri vozilih, ki izvirajo z ozemlja Črne gore in so predmet sporazuma.

| (5) | Nacionalni zavarovalni biro Združenega kraljestva je bil podpisnik sporazuma z dne 30. maja 2002. Izstop Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije ni spremenil položaja v zvezi z obveznostmi njegovega nacionalnega zavarovalnega biroja do drugih zadevnih nacionalnih zavarovalnih birojev. |
| --- | --- |

(5)

Nacionalni zavarovalni biro Združenega kraljestva je bil podpisnik sporazuma z dne 30. maja 2002. Izstop Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije ni spremenil položaja v zvezi z obveznostmi njegovega nacionalnega zavarovalnega biroja do drugih zadevnih nacionalnih zavarovalnih birojev.

| (6) | Zato so izpolnjeni vsi pogoji za odpravo preverjanja zavarovanja civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil v skladu z Direktivo 2009/103/ES v primeru vozil, ki se običajno nahajajo v Črni gori in Združenem kraljestvu – |
| --- | --- |

(6)

Zato so izpolnjeni vsi pogoji za odpravo preverjanja zavarovanja civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil v skladu z Direktivo 2009/103/ES v primeru vozil, ki se običajno nahajajo v Črni gori in Združenem kraljestvu –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Države članice se od 2. avgusta 2021 ob vstopu v Unijo vzdržijo preverjanja zavarovanja civilne odgovornosti pri vseh vrstah vozil, ki se običajno nahajajo v Črni gori, z izjemo vojaških vozil, registriranih v tej državi.

Člen 2

Države članice se od 2. avgusta 2021 ob vstopu v Unijo vzdržijo preverjanja zavarovanja civilne odgovornosti pri vseh vrstah vozil, ki se običajno nahajajo v Združenem kraljestvu, z izjemo vojaških vozil, registriranih v tej državi.

Člen 3

Države članice takoj obvestijo Komisijo o ukrepih, ki so jih sprejele za uporabo tega sklepa.

Člen 4

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 30. junija 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 263, 7.10.2009, str. 11.

1

---