# Den Europæiske Unions C 82E/1. a

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 82E |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 47. årgang1. april 2004 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 82E

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

47. årgang1. april 2004

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   (Meddelelser) |
| | EUROPA-PARLAMENTET |
| | SESSIONEN 2003-2004 |
| | Mandag, den 20. oktober 2003 |
| 2004/C 082E/1 | PROTOKOL | 1 |
| AFVIKLING AF MØDET


  Genoptagelse af sessionen


  Godkendelse af protokollen fra foregående møde


  Modtagne dokumenter


  Andragender


  Bevillingsoverførsler


  Parlamentets sammensætning


  Udvalgenes og delegationernes sammensætning


  Arbejdsplan


  Indlæg af et minuts varighed om politisk vigtige sager


  Forest Focus ***II (forhandling)


  Badevand ***I (forhandling)


  Overvågningsmekanisme for emissioner af drivhusgasser ***I (forhandling)


  Emission af forurenende luftarter ***I (forhandling)


  Ophugning af kontaminerede amerikanske flådefartøjer i Den Europæiske Union (redegørelse efterfulgt af forhandling)


  Erasmus Mundus ***II (forhandling)


  eLearning ***II (forhandling)


  Haagerkonventionen af 1996: Forældremyndighed og beskyttelse af mindreårige * (forhandling)


  Dagsorden for næste møde


  Hævelse af mødet |
| TILSTEDEVÆRELSESLISTE | 18 |
| | Tirsdag, den 21. oktober 2003 |
| 2004/C 082E/2 | PROTOKOL | 20 |
| AFVIKLING AF MØDET


  Åbning af mødet


  Modtagne dokumenter


  Meddelelse om Kommissionens reaktion på Parlamentets udtalelser og beslutninger


  Afgørelse om uopsættelighed


  Debat om tilfælde af krænkelse af menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet (meddelelse om indgivne beslutningsforslag)


  Udvikling af Fællesskabets jernbaner ***II — Jernbanesikkerhed i EU ***II — Interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem ***II — Europæisk jernbaneagentur ***II (forhandling)


  Passagerfastholdelsesanordninger på tohjulede køretøjer ***I (forretningsordenens artikel 110a) (afstemning)


  Støtteben på tohjulede køretøjer ***I (forretningsordenens artikel 110a) (afstemning)


  Elektrisk materiel ***I (forretningsordenens artikel 110a) (afstemning)


  Søgsmål med påstand om forbud ***I (forretningsordenens artikel 110a) (afstemning)


  Finansielle kvartalsregnskaber for den offentlige forvaltning og service ***I (forretningsordenens artikel 110a) (afstemning)


  Affald af elektrisk og elektronisk udstyr ***I (forretningsordenens artikel 110a) (afstemning)


  Reduceret punktafgift på tobaksvarer * (forretningsordenens artikel 110a) (afstemning)


  Forest Focus ***II (afstemning)


  Erasmus Mundus ***II (afstemning)


  eLearning ***II (afstemning)


  Badevand ***I (afstemning)


  Overvågningsmekanisme for emissioner af drivhusgasser ***I (afstemning)


  Emission af forurenende luftarter ***I (afstemning)


  Stemmeforklaringer


  Stemmerettelser


  Dagsorden


  Godkendelse af protokollen fra foregående møde


  Budget 2004 — sektion III — Kommissionen — Budget 2004 — øvrige sektioner (forhandling)


  Spørgetid (spørgsmål til Kommissionen)


  Ansvarsforsikring for motorkøretøjer ***I (forhandling)


  Kvinders rettigheder (forhandling)


  Strukturfondene (forhandling)


  Sødestoffer i levnedsmidler ***II (forhandling)


  Den tyske pantordning (mundtlig forespørgsel med forhandling)


  Dagsorden for næste møde


  Hævelse af mødet |
| TILSTEDEVÆRELSESLISTE | 35 |
| BILAG I | 37 |
| BILAG II | 44 |
| VEDTAGNE TEKSTER | 67 |
| P5_TA(2003)0432Passagerfastholdelsesanordninger på tohjulede køretøjer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fastholdelsesanordninger for passagerer på tohjulede motordrevne køretøjer (KOM(2003) 145 — C5-0146/2003 — 2003/0058(COD)) | 67 |
| P5_TA(2003)0433Støtteben på tohjulede køretøjer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om støtteben på tohjulede motordrevne køretøjer (KOM(2003) 147 — C5-0147/2003 — 2003/0059(COD)) | 67 |
| P5_TA(2003)0434Elektrisk materiel ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om elektrisk materiel bestemt til anvendelse inden for visse spændingsgrænser (KOM(2003) 252 — C5-0231/2003 — 2003/0094(COD)) | 68 |
| P5_TA(2003)0435Søgsmål med påstand om forbud ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om søgsmål med påstand om forbud på området beskyttelse af forbrugernes interesser (KOM(2003) 241 — C5-0230/2003 — 2003/0099(COD)) | 69 |
| P5_TA(2003)0436Finansielle kvartalsregnskaber for den offentlige forvaltning ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om finansielle kvartalsregnskaber for den offentlige forvaltning og service (KOM(2003) 242 — C5-0222/2003 — 2003/0095(COD)) | 69 |
| P5_TC1-COD(2003)0095Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. oktober 2003 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2003 om finansielle kvartalsregnskaber for den offentlige forvaltning og service | 70 |
| BILAG | 75 |
| P5_TA(2003)0437Affald af elektrisk og elektronisk udstyr ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2002/96/EF om affald af elektrisk og elektronisk udstyr (KOM(2003) 219 — C5-0191/2003 — 2003/0084(COD)) | 76 |
| P5_TA(2003)0438Reduceret punktafgift på tobaksvarer *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 92/79/EØF og 92/80/EØF med henblik på at bemyndige Frankrig til at forlænge gyldighedsperioden for anvendelsen af en reduceret punktafgift på tobaksvarer, der overgår til forbrug på Korsika (KOM(2003) 186 — C5-0197/2003 — 2003/0075(CNS)) | 76 |
| P5_TA(2003)0439Forest Focus ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om overvågning af skovene og af miljøvekselvirkninger i Fællesskabet (Forest Focus) (8243/1/2003 — C5-0292/2003 — 2002/0164(COD)) | 78 |
| P5_TC2-COD(2002)0164Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 21. oktober 2003 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2003 om overvågning af skovene og af miljøvekselvirkninger i Fællesskabet (Forest Focus) | 79 |
| P5_TA(2003)0440Erasmus Mundus ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om etablering af et program, der skal øge kvaliteten af de videregående uddannelser og fremme den mellemfolkelige forståelse gennem samarbejde med tredjelande (Erasmus Mundus) (2004-2008) (8644/1/2003 — C5-0294/2003 — 2002/0165(COD)) | 91 |
| P5_TC2-COD(2002)0165Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 21. oktober 2003 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. .../2003/EF om etablering af et program, der skal øge kvaliteten af de videregående uddannelser og fremme den mellemfolkelige forståelse gennem samarbejde med tredjelande (Erasmus Mundus) (2004-2008) | 92 |
| BILAGFÆLLESSKABETS AKTIONER OG UDVÆLGELSESPROCEDURER | 100 |
| P5_TA(2003)0441eLearning ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om vedtagelse af et flerårigt program (2004-2006) for effektiv integrering af informations- og kommunikationsteknologi (IKT) i uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne i Europa (eLearning-programmet) (8642/1/2003 — C5-0293/2003 — 2002/0303(COD)) | 104 |
| P5_TC2-COD(2002)0303Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 21. oktober 2003 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. .../2003/EF om vedtagelse af et flerårigt program (2004-2006) for effektiv integrering af informations- og kommunikationsteknologi (IKT) i uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne i Europa (eLearning-programmet) | 104 |
| BILAG | 112 |
| P5_TA(2003)0442Badevand ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om kvaliteten af badevand (KOM(2002) 581 — C5-0508/2002 — 2002/0254(COD)) | 115 |
| P5_TC1-COD(2002)0254Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. oktober 2003 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/.../EF om kvaliteten af badevand | 116 |
| BILAG IParametre for badevandskvalitet | 129 |
| BILAG IIVurdering og klassifikation af badevand | 130 |
| BILAG IIIBadevandsprofil | 130 |
| BILAG IVOvervågningshyppighed for badevand | 131 |
| BILAG VStandarder for håndtering af prøver | 131 |
| P5_TA(2003)0443Overvågningsmekanisme for emissioner af drivhusgasser ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om en overvågningsmekanisme for emissioner af drivhusgasser i Fællesskabet og om gennemførelse af Kyoto-protokollen (KOM(2003) 51 — C5-0031/2003 — 2003/0029(COD)) | 132 |
| P5_TC1-COD(2003)0029Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. oktober 2003 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. .../2003/EF om en mekanisme til overvågning af emissioner af drivhusgasser i Fællesskabet og til gennemførelse af Kyoto-protokollen | 133 |
| BILAGSAMMENLIGNINGSTABEL | 142 |
| P5_TA(2003)0444Emission af forurenende luftarter ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 97/68/EF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om foranstaltninger mod emission af forurenende luftarter og partikler fra forbrændingsmotorer til montering i mobile ikke-vejgående maskiner (KOM(2002) 765 — C5-0636/2002 — 2002/0304(COD)) | 143 |
| P5_TC1-COD(2002)0304Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. oktober 2003 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/.../EF om ændring af direktiv 97/68/EF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om foranstaltninger mod emission af forurenende luftarter og partikler fra forbrændingsmotorer til montering i mobile ikke-vejgående maskiner (EØS-relevant tekst) | 143 |
| BILAG I | 153 |
| BILAG II | 239 |
| BILAG III | 264 |
| BILAG IV | 266 |
| | Onsdag, den 22. oktober 2003 |
| 2004/C 082E/3 | PROTOKOL | 267 |
| AFVIKLING AF MØDET


  Åbning af mødet


  Modtagne dokumenter


  Resultatet af Det Europæiske Råds møde (Bruxelles, den 16.-17. oktober 2003), herunder statusrapport om regeringskonferencen (redegørelser efterfulgt af forhandling)


  Velkomstord


  Meddelelse af Rådets fælles holdninger


  AFSTEMNINGSTID


  Kvinders rettigheder (forretningsordenens artikel 110a) (afstemning)


  Sødestoffer i levnedsmidler ***II (afstemning)


  Ansvarsforsikring for motorkøretøjer ***I (afstemning)


  Haagerkonventionen af 1996: Forældremyndighed og beskyttelse af mindreårige * (afstemning)


  Strukturfondene (afstemning)


  Markedsforordninger og konkurrenceregler for liberale erhverv (afstemning)


  Stemmeforklaringer


  Stemmerettelser


  AFSTEMNINGSTIDEN AFSLUTTET


  Godkendelse af protokollen fra foregående møde


  FUSP (forhandling)


  Det kommende topmøde EU-Rusland (den 6. november 2003), herunder situationen i Tjetjenien (redegørelser efterfulgt af forhandling)


  Initiativ til fordel for et FN-moratorium for dødsstraf (redegørelser efterfulgt af forhandling)


  Spørgetid (spørgsmål til Rådet)


  Fred og værdighed i Mellemøsten (forhandling)


  Iværksætterkultur — Industripolitik i et udvidet Europa (forhandling)


  Erstatning til ofre for forbrydelser * (forhandling)


  Ulovlig handel med menneskelige organer og menneskeligt væv * (forhandling)


  Situationen i Bolivia (redegørelse efterfulgt af forhandling)


  Dagsorden for næste møde


  Hævelse af mødet |
| TILSTEDEVÆRELSESLISTE | 278 |
| BILAG I | 280 |
| BILAG II | 284 |
| VEDTAGNE TEKSTER | 288 |
| P5_TA(2003)0445Sødestoffer til brug i levnedsmidler ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 94/35/EF om sødestoffer til brug i levnedsmidler (9714/1/2003 — C5-0299/2003 — 2002/0152(COD)) | 288 |
| P5_TC2-COD(2002)0152Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 22. oktober 2003 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/.../EF om ændring af direktiv 94/35/EF om sødestoffer til brug i levnedsmidler | 288 |
| BILAG | 291 |
| P5_TA(2003)0446Ansvarsforsikring for motorkøretøjer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 72/166/EØF, 84/5/EØF, 88/357/EØF, 90/232/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/26/EF om ansvarsforsikring for motorkøretøjer (KOM(2002) 244 — C5-0269/2002 — 2002/0124(COD)) | 297 |
| P5_TC1-COD(2002)0124Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen 22. oktober 2003 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/.../EF om ændring af Rådets direktiv 72/166/EØF, 84/5/EØF, 88/357/EØF, 90/232/EØF og direktiv 2000/26/EF om ansvarsforsikring for motorkøretøjer | 297 |
| P5_TA(2003)0447Haagerkonventionen af 1996: Forældremyndighed og beskyttelse af mindreårige *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om bemyndigelse af medlemsstaterne til i Det Europæiske Fællesskabs interesse at ratificere eller tiltræde konventionen om retternes kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsakter samt om samarbejde vedrørende forældremyndighed og foranstaltninger til beskyttelse af mindreårige (Haagerkonventionen af 1996) (KOM(2003) 348 — C5-0302/2003 — 2003/0127(CNS)) | 307 |
| P5_TA(2003)0448StrukturfondeneEuropa-Parlamentets beslutning om strukturfondene: udviklingen i uindfriede forpligtelser og behovene for 2004 (2002/2272(INI)) | 310 |
| | Torsdag, den 23. oktober 2003 |
| 2004/C 082E/4 | PROTOKOL | 316 |
| AFVIKLING AF MØDET


  Åbning af mødet


  Modtagne dokumenter


  Genopretning af torskebestande * (forhandling)


  AFSTEMNINGSTID


  Forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget — Regnskabsåret 2004 (afstemning)


  Forslag til det almindelige budget 2004, sektion III (afstemning)


  Forslag til det almindelige budget 2004, øvrige sektioner (afstemning)


  Erstatning til ofre for forbrydelser * (forretningsordenens artikel 110a) (afstemning)


  Genopretning af torskebestande * (afstemning)


  Udvikling af Fællesskabets jernbaner ***II (afstemning)


  Jernbanesikkerhed i EU ***II (afstemning)


  Interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem ***II (afstemning)


  Europæisk jernbaneagentur ***II (afstemning)


  Ulovlig handel med menneskelige organer og menneskeligt væv * (afstemning)


  Yderligere makrofinansiel bistand til Serbien og Montenegro * (afstemning)


  Resultatet af Det Europæiske Råds møde (afstemning)


  FUSP (afstemning)


  Initiativ til fordel for et FN-moratorium for dødsstraf (afstemning)


  Fred og værdighed i Mellemøsten (afstemning)


  Iværksætterkultur (afstemning)


  Industripolitik i et udvidet Europa (afstemning)


  Situationen i Bolivia (afstemning)


  Stemmeforklaringer


  Stemmerettelser


  AFSTEMNINGSTIDEN AFSLUTTET


  Dagsorden


  Godkendelse af protokollen fra foregående møde


  Udvalgenes og delegationernes sammensætning


  Fælles fiskeripolitik (forhandling)


  Fiskerflåden (forhandling)


  Reform af de fælles markedsordninger for tobak, bomuld og olivenolie (mundtlig forespørgsel med forhandling)


  Burundi (forhandling)


  Turkmenistan og Centralasien (forhandling)


  Nepal (forhandling)


  Frist for ændringsforslag


  Parlamentets sammensætning


  AFSTEMNINGSTID


  Burundi (afstemning)


  Turkmenistan og Centralasien (afstemning)


  Nepal (afstemning)


  Fælles fiskeripolitik (forretningsordenens artikel 110a) (afstemning)


  Fiskerflåden (forretningsordenens artikel 110a) (afstemning)


  Stemmeforklaringer


  AFSTEMNINGSTIDEN AFSLUTTET


  Tilladelse til at udarbejde betænkninger — Samarbejde mellem udvalgene — Udvalgshenvisninger — Ændring af titler på betænkninger


  Fremsendelse af beslutninger vedtaget under dette møde


  Skriftlige erklæringer (forretningsordenens artikel 51)


  Tid og sted for næste møde


  Afbrydelse af sessionen |
| TILSTEDEVÆRELSESLISTE | 335 |
| BILAG I | 337 |
| BILAG II | 370 |
| VEDTAGNE TEKSTER | 457 |
| P5_TA(2003)0449Budget 2004 — sektion III — KommissionenEuropa-Parlamentets beslutning om forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2004 — sektion III — Kommissionen (C5-0300/2003 — 2003/2001(BUD)) | 457 |
| BILAG 1Erklæringer vedtaget på samrådsmødet den 16. juli 2003 mellem Europa-Parlamentet og Rådet | 468 |
| Erklæring om budgetproceduren 2004 | 468 |
| Erklæring om tilpasning af referencebeløbene i retsakter, der træffes afgørelse om efter den fælles beslutningsprocedure som følge af udvidelsen | 469 |
| Erklæring om retsgrundlag for tilskud, som tidligere var opført under kapitel A-30 | 469 |
| BILAG 2 | 470 |
| P5_TA(2003)0450Budget 2004 — øvrige sektionerEuropa-Parlamentets belsutning om forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2004 — Sektion I -Europa-Parlamentet, Sektion II — Rådet, Sektion IV — Domstolen, Sektion V — Revisionsretten, Sektion VI — Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Sektion VII — Regionsudvalget, Sektion VIII (A) — Den Europæiske Ombudsmand, Sektion VIII (B) — Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (C5-0300/2003 — 2003/2002(BUD)) | 472 |
| P5_TA(2003)0451Erstatning til ofre for forbrydelser *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets direktiv om erstatning til ofre for forbrydelser (KOM(2002) 562 — C5-0517/2002 — 2002/0247(CNS)) | 480 |
| P5_TA(2003)0452Genopretning af torskebestande *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om foranstaltninger til genopretning af torskebestande (KOM(2003) 237 — C5-0237/2003 — 2003/0090(CNS)) | 496 |
| P5_TA(2003)0453Udvikling af Fællesskabets jernbaner ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 91/440/EØF om udvikling af Fællesskabets jernbaner (8011/3/2003 — C5-0295/2003 — 2002/0025(COD)) | 502 |
| P5_TC2-COD(2002)0025Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 23. oktober 2003 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/.../EF om ændring af Rådets direktiv 91/440/EØF om udvikling af Fællesskabets jernbaner | 502 |
| P5_TA(2003)0454Jernbanesikkerhed i EU ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om jernbanesikkerhed i EU og om ændring af Rådets direktiv 95/18/EF om udstedelse af licenser til jernbanevirksomheder og direktiv 2001/14/EF om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter for brug af jernbaneinfrastruktur samt sikkerhedscertificering (Jernbanesikkerhedsdirektivet) (8557/2/2003 — C5-0297/2003 — 2002/0022(COD)) | 506 |
| P5_TC2-COD(2002)0022Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 23. oktober 2003 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/.../EF om jernbanesikkerhed i EU og om ændring af Rådets direktiv 95/18/EF om udstedelse af licenser til jernbanevirksomheder og direktiv 2001/14/EF om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter for brug af jernbaneinfrastruktur samt sikkerhedscertificering | 506 |
| BILAG IFælles sikkerhedsindikatorer | 530 |
| BILAG IIAnmeldelse af nationale sikkerhedsforskrifter | 532 |
| BILAG IIISikkerhedsledelsessystemer | 533 |
| BILAG IVErklæringer i tilknytning til sikkerhedscertifikater, der vedrører specifikke dele af nettet | 534 |
| BILAG VHovedindholdet af undersøgelsesrapporten om ulykker og hændelser | 534 |
| P5_TA(2003)0455Interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 96/48/EF om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/16/EF om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog (8556/2/2003 — C5-0298/2003 — 2002/0023(COD)) | 536 |
| P5_TC2-COD(2002)0023Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 23. oktober 2003 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/.../EF om ændring af Rådets direktiv 96/48/EF om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog og direktiv 2001/16/EF om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog | 537 |
| BILAG I | 556 |
| BILAG II | 557 |
| BILAG III | 558 |
| P5_TA(2003)0456Europæisk jernbaneagentur ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et europæisk jernbaneagentur (Agenturforordningen) (8558/2/2003 — C5-0296/2003 — 2002/0024(COD)) | 560 |
| P5_TC2-COD(2002)0024Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 23. oktober 2003 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2003 om oprettelse af et europæisk jernbaneagentur | 560 |
| P5_TA(2003)0457Ulovlig handel med menneskelige organer og menneskeligt væv *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Den Hellenske Republiks initiativ med henblik på vedtagelse af Rådets rammeafgørelse om forebyggelse af og kontrol med ulovlig handel med menneskelige organer og menneskeligt væv (7247/2003 — C5-0166/2003 — 2003/0812(CNS)) | 580 |
| P5_TA(2003)0458Yderligere makrofinansiel bistand til Serbien og Montenegro *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om yderligere makrofinansiel bistand til Serbien og Montenegro (ændring af Rådets afgørelse 2002/882/EF om yderligere makrofinansiel bistand til Forbundsrepublikken Jugoslavien) (KOM(2003) 506 — C5-0428/2003 — 2003/0190(CNS)) | 591 |
| P5_TA(2003)0459Resultatet af Det Europæiske Råds mødeEuropa-Parlamentets beslutning om resultatet af Det Europæiske Råds møde i Bruxelles den 16.-17. oktober 2003 | 592 |
| P5_TA(2003)0460FUSPEuropa-Parlamentets beslutning om årsrapporten fra Rådet til Europa-Parlamentet om de vigtigste aspekter og de principielle valg inden for FUSP, herunder deres finansielle virkninger for De Europæiske Fællesskabers almindelige budget — 2002 (7038/2003 — C5-0423/2003 — 2003/2141(INI)) | 599 |
| P5_TA(2003)0461Initiativ til fordel for et FN-moratorium for dødsstrafEuropa-Parlamentets beslutning om initiativet til dekretering af et internationalt moratorium for dødsstraf inden for rammerne af FN | 609 |
| P5_TA(2003)0462Fred og værdighed i MellemøstenEuropa-Parlamentets beslutning om fred og værdighed i Mellemøsten (2002/2166(INI)) | 610 |
| P5_TA(2003)0463IværksætterkulturEuropa-Parlamentets beslutning om grønbogen om en iværksætterkultur i Europa (KOM(2003) 27 — 2003/2161(INI)) | 620 |
| P5_TA(2003)0464Industripolitik i et udvidet EuropaEuropa-Parlamentets beslutning om industripolitik i et udvidet Europa (KOM(2002) 714 — 2003/2063(INI)) | 627 |
| P5_TA(2003)0465Situationen i BoliviaEuropa-Parlamentets beslutning om situationen i Bolivia | 634 |
| P5_TA(2003)0466BurundiEuropa-Parlamentets beslutning om krænkelser af menneskerettighederne og retsstatsprincippet i Burundi | 636 |
| P5_TA(2003)0467Turkmenistan og CentralasienEuropa-Parlamentets beslutning om Turkmenistan og Centralasien | 639 |
| P5_TA(2003)0468NepalEuropa-Parlamentets beslutning om Nepal | 643 |
| P5_TA(2003)0469Fælles fiskeripolitikEuropa-Parlamentets beslutning om vejen til en ensartet og effektiv gennemførelse af den fælles fiskeripolitik (KOM(2003) 130 — 2003/2104(INI)) | 645 |
| P5_TA(2003)0470FiskerflådenEuropa-Parlamentets beslutning om Kommissionens årsberetning til Rådet og Europa-Parlamentet om resultaterne af de flerårige udviklingsprogrammer for fiskerflåden ved udgangen af 2001 og Kommissionens beretning til Rådet og Europa-Parlamentet om resultaterne af de flerårige udviklingsprogrammer for fiskerflåden pr. 30. juni 2002 (KOM(2002) 446 — KOM(2002) 483 — 2002/2262(INI)) | 648 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   (Meddelelser)

EUROPA-PARLAMENTET

SESSIONEN 2003-2004

Mandag, den 20. oktober 2003

2004/C 082E/1

PROTOKOL

1

AFVIKLING AF MØDET

Genoptagelse af sessionen

Godkendelse af protokollen fra foregående møde

Modtagne dokumenter

Andragender

Bevillingsoverførsler

Parlamentets sammensætning

Udvalgenes og delegationernes sammensætning

Arbejdsplan

Indlæg af et minuts varighed om politisk vigtige sager

Forest Focus ***II (forhandling)

Badevand ***I (forhandling)

Overvågningsmekanisme for emissioner af drivhusgasser ***I (forhandling)

Emission af forurenende luftarter ***I (forhandling)

Ophugning af kontaminerede amerikanske flådefartøjer i Den Europæiske Union (redegørelse efterfulgt af forhandling)

Erasmus Mundus ***II (forhandling)

eLearning ***II (forhandling)

Haagerkonventionen af 1996: Forældremyndighed og beskyttelse af mindreårige * (forhandling)

Dagsorden for næste møde

Hævelse af mødet

TILSTEDEVÆRELSESLISTE

18

Tirsdag, den 21. oktober 2003

2004/C 082E/2

PROTOKOL

20

AFVIKLING AF MØDET

Åbning af mødet

Modtagne dokumenter

Meddelelse om Kommissionens reaktion på Parlamentets udtalelser og beslutninger

Afgørelse om uopsættelighed

Debat om tilfælde af krænkelse af menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet (meddelelse om indgivne beslutningsforslag)

Udvikling af Fællesskabets jernbaner ***II — Jernbanesikkerhed i EU ***II — Interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem ***II — Europæisk jernbaneagentur ***II (forhandling)

Passagerfastholdelsesanordninger på tohjulede køretøjer ***I (forretningsordenens artikel 110a) (afstemning)

Støtteben på tohjulede køretøjer ***I (forretningsordenens artikel 110a) (afstemning)

Elektrisk materiel ***I (forretningsordenens artikel 110a) (afstemning)

Søgsmål med påstand om forbud ***I (forretningsordenens artikel 110a) (afstemning)

Finansielle kvartalsregnskaber for den offentlige forvaltning og service ***I (forretningsordenens artikel 110a) (afstemning)

Affald af elektrisk og elektronisk udstyr ***I (forretningsordenens artikel 110a) (afstemning)

Reduceret punktafgift på tobaksvarer * (forretningsordenens artikel 110a) (afstemning)

Forest Focus ***II (afstemning)

Erasmus Mundus ***II (afstemning)

eLearning ***II (afstemning)

Badevand ***I (afstemning)

Overvågningsmekanisme for emissioner af drivhusgasser ***I (afstemning)

Emission af forurenende luftarter ***I (afstemning)

Stemmeforklaringer

Stemmerettelser

Dagsorden

Godkendelse af protokollen fra foregående møde

Budget 2004 — sektion III — Kommissionen — Budget 2004 — øvrige sektioner (forhandling)

Spørgetid (spørgsmål til Kommissionen)

Ansvarsforsikring for motorkøretøjer ***I (forhandling)

Kvinders rettigheder (forhandling)

Strukturfondene (forhandling)

Sødestoffer i levnedsmidler ***II (forhandling)

Den tyske pantordning (mundtlig forespørgsel med forhandling)

Dagsorden for næste møde

Hævelse af mødet

TILSTEDEVÆRELSESLISTE

35

BILAG I

37

BILAG II

44

VEDTAGNE TEKSTER

67

P5_TA(2003)0432Passagerfastholdelsesanordninger på tohjulede køretøjer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fastholdelsesanordninger for passagerer på tohjulede motordrevne køretøjer (KOM(2003) 145 — C5-0146/2003 — 2003/0058(COD))

67

P5_TA(2003)0433Støtteben på tohjulede køretøjer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om støtteben på tohjulede motordrevne køretøjer (KOM(2003) 147 — C5-0147/2003 — 2003/0059(COD))

67

P5_TA(2003)0434Elektrisk materiel ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om elektrisk materiel bestemt til anvendelse inden for visse spændingsgrænser (KOM(2003) 252 — C5-0231/2003 — 2003/0094(COD))

68

P5_TA(2003)0435Søgsmål med påstand om forbud ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om søgsmål med påstand om forbud på området beskyttelse af forbrugernes interesser (KOM(2003) 241 — C5-0230/2003 — 2003/0099(COD))

69

P5_TA(2003)0436Finansielle kvartalsregnskaber for den offentlige forvaltning ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om finansielle kvartalsregnskaber for den offentlige forvaltning og service (KOM(2003) 242 — C5-0222/2003 — 2003/0095(COD))

69

P5_TC1-COD(2003)0095Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. oktober 2003 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2003 om finansielle kvartalsregnskaber for den offentlige forvaltning og service

70

BILAG

75

P5_TA(2003)0437Affald af elektrisk og elektronisk udstyr ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2002/96/EF om affald af elektrisk og elektronisk udstyr (KOM(2003) 219 — C5-0191/2003 — 2003/0084(COD))

76

P5_TA(2003)0438Reduceret punktafgift på tobaksvarer *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 92/79/EØF og 92/80/EØF med henblik på at bemyndige Frankrig til at forlænge gyldighedsperioden for anvendelsen af en reduceret punktafgift på tobaksvarer, der overgår til forbrug på Korsika (KOM(2003) 186 — C5-0197/2003 — 2003/0075(CNS))

76

P5_TA(2003)0439Forest Focus ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om overvågning af skovene og af miljøvekselvirkninger i Fællesskabet (Forest Focus) (8243/1/2003 — C5-0292/2003 — 2002/0164(COD))

78

P5_TC2-COD(2002)0164Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 21. oktober 2003 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2003 om overvågning af skovene og af miljøvekselvirkninger i Fællesskabet (Forest Focus)

79

P5_TA(2003)0440Erasmus Mundus ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om etablering af et program, der skal øge kvaliteten af de videregående uddannelser og fremme den mellemfolkelige forståelse gennem samarbejde med tredjelande (Erasmus Mundus) (2004-2008) (8644/1/2003 — C5-0294/2003 — 2002/0165(COD))

91

P5_TC2-COD(2002)0165Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 21. oktober 2003 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. .../2003/EF om etablering af et program, der skal øge kvaliteten af de videregående uddannelser og fremme den mellemfolkelige forståelse gennem samarbejde med tredjelande (Erasmus Mundus) (2004-2008)

92

BILAGFÆLLESSKABETS AKTIONER OG UDVÆLGELSESPROCEDURER

100

P5_TA(2003)0441eLearning ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om vedtagelse af et flerårigt program (2004-2006) for effektiv integrering af informations- og kommunikationsteknologi (IKT) i uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne i Europa (eLearning-programmet) (8642/1/2003 — C5-0293/2003 — 2002/0303(COD))

104

P5_TC2-COD(2002)0303Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 21. oktober 2003 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. .../2003/EF om vedtagelse af et flerårigt program (2004-2006) for effektiv integrering af informations- og kommunikationsteknologi (IKT) i uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne i Europa (eLearning-programmet)

104

BILAG

112

P5_TA(2003)0442Badevand ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om kvaliteten af badevand (KOM(2002) 581 — C5-0508/2002 — 2002/0254(COD))

115

P5_TC1-COD(2002)0254Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. oktober 2003 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/.../EF om kvaliteten af badevand

116

BILAG IParametre for badevandskvalitet

129

BILAG IIVurdering og klassifikation af badevand

130

BILAG IIIBadevandsprofil

130

BILAG IVOvervågningshyppighed for badevand

131

BILAG VStandarder for håndtering af prøver

131

P5_TA(2003)0443Overvågningsmekanisme for emissioner af drivhusgasser ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om en overvågningsmekanisme for emissioner af drivhusgasser i Fællesskabet og om gennemførelse af Kyoto-protokollen (KOM(2003) 51 — C5-0031/2003 — 2003/0029(COD))

132

P5_TC1-COD(2003)0029Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. oktober 2003 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. .../2003/EF om en mekanisme til overvågning af emissioner af drivhusgasser i Fællesskabet og til gennemførelse af Kyoto-protokollen

133

BILAGSAMMENLIGNINGSTABEL

142

P5_TA(2003)0444Emission af forurenende luftarter ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 97/68/EF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om foranstaltninger mod emission af forurenende luftarter og partikler fra forbrændingsmotorer til montering i mobile ikke-vejgående maskiner (KOM(2002) 765 — C5-0636/2002 — 2002/0304(COD))

143

P5_TC1-COD(2002)0304Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. oktober 2003 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/.../EF om ændring af direktiv 97/68/EF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om foranstaltninger mod emission af forurenende luftarter og partikler fra forbrændingsmotorer til montering i mobile ikke-vejgående maskiner (EØS-relevant tekst)

143

BILAG I

153

BILAG II

239

BILAG III

264

BILAG IV

266

Onsdag, den 22. oktober 2003

2004/C 082E/3

PROTOKOL

267

AFVIKLING AF MØDET

Åbning af mødet

Modtagne dokumenter

Resultatet af Det Europæiske Råds møde (Bruxelles, den 16.-17. oktober 2003), herunder statusrapport om regeringskonferencen (redegørelser efterfulgt af forhandling)

Velkomstord

Meddelelse af Rådets fælles holdninger

AFSTEMNINGSTID

Kvinders rettigheder (forretningsordenens artikel 110a) (afstemning)

Sødestoffer i levnedsmidler ***II (afstemning)

Ansvarsforsikring for motorkøretøjer ***I (afstemning)

Haagerkonventionen af 1996: Forældremyndighed og beskyttelse af mindreårige * (afstemning)

Strukturfondene (afstemning)

Markedsforordninger og konkurrenceregler for liberale erhverv (afstemning)

Stemmeforklaringer

Stemmerettelser

AFSTEMNINGSTIDEN AFSLUTTET

Godkendelse af protokollen fra foregående møde

FUSP (forhandling)

Det kommende topmøde EU-Rusland (den 6. november 2003), herunder situationen i Tjetjenien (redegørelser efterfulgt af forhandling)

Initiativ til fordel for et FN-moratorium for dødsstraf (redegørelser efterfulgt af forhandling)

Spørgetid (spørgsmål til Rådet)

Fred og værdighed i Mellemøsten (forhandling)

Iværksætterkultur — Industripolitik i et udvidet Europa (forhandling)

Erstatning til ofre for forbrydelser * (forhandling)

Ulovlig handel med menneskelige organer og menneskeligt væv * (forhandling)

Situationen i Bolivia (redegørelse efterfulgt af forhandling)

Dagsorden for næste møde

Hævelse af mødet

TILSTEDEVÆRELSESLISTE

278

BILAG I

280

BILAG II

284

VEDTAGNE TEKSTER

288

P5_TA(2003)0445Sødestoffer til brug i levnedsmidler ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 94/35/EF om sødestoffer til brug i levnedsmidler (9714/1/2003 — C5-0299/2003 — 2002/0152(COD))

288

P5_TC2-COD(2002)0152Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 22. oktober 2003 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/.../EF om ændring af direktiv 94/35/EF om sødestoffer til brug i levnedsmidler

288

BILAG

291

P5_TA(2003)0446Ansvarsforsikring for motorkøretøjer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 72/166/EØF, 84/5/EØF, 88/357/EØF, 90/232/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/26/EF om ansvarsforsikring for motorkøretøjer (KOM(2002) 244 — C5-0269/2002 — 2002/0124(COD))

297

P5_TC1-COD(2002)0124Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen 22. oktober 2003 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/.../EF om ændring af Rådets direktiv 72/166/EØF, 84/5/EØF, 88/357/EØF, 90/232/EØF og direktiv 2000/26/EF om ansvarsforsikring for motorkøretøjer

297

P5_TA(2003)0447Haagerkonventionen af 1996: Forældremyndighed og beskyttelse af mindreårige *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om bemyndigelse af medlemsstaterne til i Det Europæiske Fællesskabs interesse at ratificere eller tiltræde konventionen om retternes kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsakter samt om samarbejde vedrørende forældremyndighed og foranstaltninger til beskyttelse af mindreårige (Haagerkonventionen af 1996) (KOM(2003) 348 — C5-0302/2003 — 2003/0127(CNS))

307

P5_TA(2003)0448StrukturfondeneEuropa-Parlamentets beslutning om strukturfondene: udviklingen i uindfriede forpligtelser og behovene for 2004 (2002/2272(INI))

310

Torsdag, den 23. oktober 2003

2004/C 082E/4

PROTOKOL

316

AFVIKLING AF MØDET

Åbning af mødet

Modtagne dokumenter

Genopretning af torskebestande * (forhandling)

AFSTEMNINGSTID

Forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget — Regnskabsåret 2004 (afstemning)

Forslag til det almindelige budget 2004, sektion III (afstemning)

Forslag til det almindelige budget 2004, øvrige sektioner (afstemning)

Erstatning til ofre for forbrydelser * (forretningsordenens artikel 110a) (afstemning)

Genopretning af torskebestande * (afstemning)

Udvikling af Fællesskabets jernbaner ***II (afstemning)

Jernbanesikkerhed i EU ***II (afstemning)

Interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem ***II (afstemning)

Europæisk jernbaneagentur ***II (afstemning)

Ulovlig handel med menneskelige organer og menneskeligt væv * (afstemning)

Yderligere makrofinansiel bistand til Serbien og Montenegro * (afstemning)

Resultatet af Det Europæiske Råds møde (afstemning)

FUSP (afstemning)

Initiativ til fordel for et FN-moratorium for dødsstraf (afstemning)

Fred og værdighed i Mellemøsten (afstemning)

Iværksætterkultur (afstemning)

Industripolitik i et udvidet Europa (afstemning)

Situationen i Bolivia (afstemning)

Stemmeforklaringer

Stemmerettelser

AFSTEMNINGSTIDEN AFSLUTTET

Dagsorden

Godkendelse af protokollen fra foregående møde

Udvalgenes og delegationernes sammensætning

Fælles fiskeripolitik (forhandling)

Fiskerflåden (forhandling)

Reform af de fælles markedsordninger for tobak, bomuld og olivenolie (mundtlig forespørgsel med forhandling)

Burundi (forhandling)

Turkmenistan og Centralasien (forhandling)

Nepal (forhandling)

Frist for ændringsforslag

Parlamentets sammensætning

AFSTEMNINGSTID

Burundi (afstemning)

Turkmenistan og Centralasien (afstemning)

Nepal (afstemning)

Fælles fiskeripolitik (forretningsordenens artikel 110a) (afstemning)

Fiskerflåden (forretningsordenens artikel 110a) (afstemning)

Stemmeforklaringer

AFSTEMNINGSTIDEN AFSLUTTET

Tilladelse til at udarbejde betænkninger — Samarbejde mellem udvalgene — Udvalgshenvisninger — Ændring af titler på betænkninger

Fremsendelse af beslutninger vedtaget under dette møde

Skriftlige erklæringer (forretningsordenens artikel 51)

Tid og sted for næste møde

Afbrydelse af sessionen

TILSTEDEVÆRELSESLISTE

335

BILAG I

337

BILAG II

370

VEDTAGNE TEKSTER

457

P5_TA(2003)0449Budget 2004 — sektion III — KommissionenEuropa-Parlamentets beslutning om forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2004 — sektion III — Kommissionen (C5-0300/2003 — 2003/2001(BUD))

457

BILAG 1Erklæringer vedtaget på samrådsmødet den 16. juli 2003 mellem Europa-Parlamentet og Rådet

468

Erklæring om budgetproceduren 2004

468

Erklæring om tilpasning af referencebeløbene i retsakter, der træffes afgørelse om efter den fælles beslutningsprocedure som følge af udvidelsen

469

Erklæring om retsgrundlag for tilskud, som tidligere var opført under kapitel A-30

469

BILAG 2

470

P5_TA(2003)0450Budget 2004 — øvrige sektionerEuropa-Parlamentets belsutning om forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2004 — Sektion I -Europa-Parlamentet, Sektion II — Rådet, Sektion IV — Domstolen, Sektion V — Revisionsretten, Sektion VI — Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Sektion VII — Regionsudvalget, Sektion VIII (A) — Den Europæiske Ombudsmand, Sektion VIII (B) — Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (C5-0300/2003 — 2003/2002(BUD))

472

P5_TA(2003)0451Erstatning til ofre for forbrydelser *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets direktiv om erstatning til ofre for forbrydelser (KOM(2002) 562 — C5-0517/2002 — 2002/0247(CNS))

480

P5_TA(2003)0452Genopretning af torskebestande *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om foranstaltninger til genopretning af torskebestande (KOM(2003) 237 — C5-0237/2003 — 2003/0090(CNS))

496

P5_TA(2003)0453Udvikling af Fællesskabets jernbaner ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 91/440/EØF om udvikling af Fællesskabets jernbaner (8011/3/2003 — C5-0295/2003 — 2002/0025(COD))

502

P5_TC2-COD(2002)0025Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 23. oktober 2003 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/.../EF om ændring af Rådets direktiv 91/440/EØF om udvikling af Fællesskabets jernbaner

502

P5_TA(2003)0454Jernbanesikkerhed i EU ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om jernbanesikkerhed i EU og om ændring af Rådets direktiv 95/18/EF om udstedelse af licenser til jernbanevirksomheder og direktiv 2001/14/EF om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter for brug af jernbaneinfrastruktur samt sikkerhedscertificering (Jernbanesikkerhedsdirektivet) (8557/2/2003 — C5-0297/2003 — 2002/0022(COD))

506

P5_TC2-COD(2002)0022Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 23. oktober 2003 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/.../EF om jernbanesikkerhed i EU og om ændring af Rådets direktiv 95/18/EF om udstedelse af licenser til jernbanevirksomheder og direktiv 2001/14/EF om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter for brug af jernbaneinfrastruktur samt sikkerhedscertificering

506

BILAG IFælles sikkerhedsindikatorer

530

BILAG IIAnmeldelse af nationale sikkerhedsforskrifter

532

BILAG IIISikkerhedsledelsessystemer

533

BILAG IVErklæringer i tilknytning til sikkerhedscertifikater, der vedrører specifikke dele af nettet

534

BILAG VHovedindholdet af undersøgelsesrapporten om ulykker og hændelser

534

P5_TA(2003)0455Interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 96/48/EF om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/16/EF om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog (8556/2/2003 — C5-0298/2003 — 2002/0023(COD))

536

P5_TC2-COD(2002)0023Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 23. oktober 2003 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/.../EF om ændring af Rådets direktiv 96/48/EF om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog og direktiv 2001/16/EF om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog

537

BILAG I

556

BILAG II

557

BILAG III

558

P5_TA(2003)0456Europæisk jernbaneagentur ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et europæisk jernbaneagentur (Agenturforordningen) (8558/2/2003 — C5-0296/2003 — 2002/0024(COD))

560

P5_TC2-COD(2002)0024Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 23. oktober 2003 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2003 om oprettelse af et europæisk jernbaneagentur

560

P5_TA(2003)0457Ulovlig handel med menneskelige organer og menneskeligt væv *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Den Hellenske Republiks initiativ med henblik på vedtagelse af Rådets rammeafgørelse om forebyggelse af og kontrol med ulovlig handel med menneskelige organer og menneskeligt væv (7247/2003 — C5-0166/2003 — 2003/0812(CNS))

580

P5_TA(2003)0458Yderligere makrofinansiel bistand til Serbien og Montenegro *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om yderligere makrofinansiel bistand til Serbien og Montenegro (ændring af Rådets afgørelse 2002/882/EF om yderligere makrofinansiel bistand til Forbundsrepublikken Jugoslavien) (KOM(2003) 506 — C5-0428/2003 — 2003/0190(CNS))

591

P5_TA(2003)0459Resultatet af Det Europæiske Råds mødeEuropa-Parlamentets beslutning om resultatet af Det Europæiske Råds møde i Bruxelles den 16.-17. oktober 2003

592

P5_TA(2003)0460FUSPEuropa-Parlamentets beslutning om årsrapporten fra Rådet til Europa-Parlamentet om de vigtigste aspekter og de principielle valg inden for FUSP, herunder deres finansielle virkninger for De Europæiske Fællesskabers almindelige budget — 2002 (7038/2003 — C5-0423/2003 — 2003/2141(INI))

599

P5_TA(2003)0461Initiativ til fordel for et FN-moratorium for dødsstrafEuropa-Parlamentets beslutning om initiativet til dekretering af et internationalt moratorium for dødsstraf inden for rammerne af FN

609

P5_TA(2003)0462Fred og værdighed i MellemøstenEuropa-Parlamentets beslutning om fred og værdighed i Mellemøsten (2002/2166(INI))

610

P5_TA(2003)0463IværksætterkulturEuropa-Parlamentets beslutning om grønbogen om en iværksætterkultur i Europa (KOM(2003) 27 — 2003/2161(INI))

620

P5_TA(2003)0464Industripolitik i et udvidet EuropaEuropa-Parlamentets beslutning om industripolitik i et udvidet Europa (KOM(2002) 714 — 2003/2063(INI))

627

P5_TA(2003)0465Situationen i BoliviaEuropa-Parlamentets beslutning om situationen i Bolivia

634

P5_TA(2003)0466BurundiEuropa-Parlamentets beslutning om krænkelser af menneskerettighederne og retsstatsprincippet i Burundi

636

P5_TA(2003)0467Turkmenistan og CentralasienEuropa-Parlamentets beslutning om Turkmenistan og Centralasien

639

P5_TA(2003)0468NepalEuropa-Parlamentets beslutning om Nepal

643

P5_TA(2003)0469Fælles fiskeripolitikEuropa-Parlamentets beslutning om vejen til en ensartet og effektiv gennemførelse af den fælles fiskeripolitik (KOM(2003) 130 — 2003/2104(INI))

645

P5_TA(2003)0470FiskerflådenEuropa-Parlamentets beslutning om Kommissionens årsberetning til Rådet og Europa-Parlamentet om resultaterne af de flerårige udviklingsprogrammer for fiskerflåden ved udgangen af 2001 og Kommissionens beretning til Rådet og Europa-Parlamentet om resultaterne af de flerårige udviklingsprogrammer for fiskerflåden pr. 30. juni 2002 (KOM(2002) 446 — KOM(2002) 483 — 2002/2262(INI))

648

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I (Meddelelser)

EUROPA-PARLAMENTET

SESSIONEN 2003-2004

Mandag, den 20. oktober 2003

| 1.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 82/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 82/1

---

PROTOKOL

(2004/C 82 E/01)

AFVIKLING AF MØDET

FORSÆDE: Pat COX

formand

1.   Genoptagelse af sessionen

Formanden åbnede mødet kl. 17.00.

2.   Godkendelse af protokollen fra foregående møde

Protokollen fra det foregående møde godkendtes.

3.   Modtagne dokumenter

Formanden havde modtaget:

| 1) | fra Rådet og Kommissionen:







  — | Ændret forslag til Rådets forordning om kontrolforanstaltninger gældende for fiskeri i det område, der er omfattet af konventionen om bevarelse af de marine levende ressourcer i Antarktis (KOM(2003) 384 — C5-0430/2003 — 2002/0137(CNS))






  henvist til: | korr.udv.: PECH |
| --- | --- | --- | --- |
| retsgrundlag: | Artikel 37 i EF-traktaten |

1)

fra Rådet og Kommissionen:

—

Ændret forslag til Rådets forordning om kontrolforanstaltninger gældende for fiskeri i det område, der er omfattet af konventionen om bevarelse af de marine levende ressourcer i Antarktis (KOM(2003) 384 — C5-0430/2003 — 2002/0137(CNS))

henvist til:

korr.udv.: PECH

retsgrundlag:

Artikel 37 i EF-traktaten

| — | Ændret forslag til Rådets forordning om tekniske foranstaltninger gældende for fiskeri i det område, der er omfattet af konventionen om bevarelse af de marine levende ressourcer i Antarktis (KOM(2003) 384 — C5-0431/2003 — 2002/0138(CNS))






  henvist til: | korr.udv.: PECH |
| --- | --- | --- |
| retsgrundlag: | Artikel 37 i EF-traktaten |

—

Ændret forslag til Rådets forordning om tekniske foranstaltninger gældende for fiskeri i det område, der er omfattet af konventionen om bevarelse af de marine levende ressourcer i Antarktis (KOM(2003) 384 — C5-0431/2003 — 2002/0138(CNS))

henvist til:

korr.udv.: PECH

retsgrundlag:

Artikel 37 i EF-traktaten

| — | Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af det ændrede forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2236/95 om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net (KOM(2003) 561 — C5-0457/2003 — 2001/0226(COD))






  henvist til: | korr.udv.: BUDG |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: ITRE, RETT |
| retsgrundlag: | Artikel 156 stk. 1 i EF-traktaten |

—

Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af det ændrede forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2236/95 om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net (KOM(2003) 561 — C5-0457/2003 — 2001/0226(COD))

henvist til:

korr.udv.: BUDG

rådg.udv.: ITRE, RETT

retsgrundlag:

Artikel 156 stk. 1 i EF-traktaten

| — | Udtalelse fra Rådet om forslag til overførsel af bevillinger 25/2003 fra kapitel til kapitel for sektion III — Kommissionen — Del B — i det almindelige budget for Den Europæiske Union for regnskabsåret 2003 (C5-0468/2003 — 2003/2174(GBD))






  henvist til: | korr.udv.: BUDG |
| --- | --- | --- |
| retsgrundlag: | Artikel 274 i EF-traktaten |

—

Udtalelse fra Rådet om forslag til overførsel af bevillinger 25/2003 fra kapitel til kapitel for sektion III — Kommissionen — Del B — i det almindelige budget for Den Europæiske Union for regnskabsåret 2003 (C5-0468/2003 — 2003/2174(GBD))

henvist til:

korr.udv.: BUDG

retsgrundlag:

Artikel 274 i EF-traktaten

| — | Forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Tunesiske Republik (KOM(2003) 549 — C5-0469/2003 — 2003/0213(CNS))






  henvist til: | korr.udv.: ITRE |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: AFET, BUDG |
| retsgrundlag: | Artikel 170 i EF-traktaten, Artikel 300, stk. 2, stk. 3, i EF-traktaten |

—

Forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Tunesiske Republik (KOM(2003) 549 — C5-0469/2003 — 2003/0213(CNS))

henvist til:

korr.udv.: ITRE

rådg.udv.: AFET, BUDG

retsgrundlag:

Artikel 170 i EF-traktaten, Artikel 300, stk. 2, stk. 3, i EF-traktaten

| — | Forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Marokko (KOM(2003) 551 — C5-0470/2003 — 2003/0211(CNS))






  henvist til: | korr.udv.: ITRE |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: AFET, BUDG |
| retsgrundlag: | Artikel 170 i EF-traktaten, Artikel 300, stk. 2, stk. 3, i EF-traktaten |

—

Forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Marokko (KOM(2003) 551 — C5-0470/2003 — 2003/0211(CNS))

henvist til:

korr.udv.: ITRE

rådg.udv.: AFET, BUDG

retsgrundlag:

Artikel 170 i EF-traktaten, Artikel 300, stk. 2, stk. 3, i EF-traktaten

| — | Udkast til Rådets besutning om udvidelse af virkningerne af Rådets beslutning om analyse og samarbejde vedrørende falske euromønter til også at omfatte de medlemsstater, der ikke har indført euroen som fælles valuta (13203/2/03 — C5-0471/2003 — 2003/0158(CNS))






  henvist til: | korr.udv.: LIBE |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: ECON |
| retsgrundlag: | Artikel 308 i EF-traktaten |

—

Udkast til Rådets besutning om udvidelse af virkningerne af Rådets beslutning om analyse og samarbejde vedrørende falske euromønter til også at omfatte de medlemsstater, der ikke har indført euroen som fælles valuta (13203/2/03 — C5-0471/2003 — 2003/0158(CNS))

henvist til:

korr.udv.: LIBE

rådg.udv.: ECON

retsgrundlag:

Artikel 308 i EF-traktaten

| — | Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 95/2/EF om andre tilsætningsstoffer til levnedsmidler end farvestoffer og sødestoffer (KOM(2003) 583 — C5-0472/2003 — 2002/0274(COD))






  henvist til: | korr.udv.: ENVI |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: ITRE |
| retsgrundlag: | Artikel 95 i EF-traktaten |

—

Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 95/2/EF om andre tilsætningsstoffer til levnedsmidler end farvestoffer og sødestoffer (KOM(2003) 583 — C5-0472/2003 — 2002/0274(COD))

henvist til:

korr.udv.: ENVI

rådg.udv.: ITRE

retsgrundlag:

Artikel 95 i EF-traktaten

| — | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om anvendelsen af systemer til frontal beskyttelse på motorkøretøjer og om ændring af Rådets direktiv 70/156/EØF (KOM(2003) 586 — C5-0473/2003 — 2003/0226(COD))






  henvist til: | korr.udv.: RETT |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: JURI, ENVI |
| retsgrundlag: | Artikel 95 i EF-traktaten |

—

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om anvendelsen af systemer til frontal beskyttelse på motorkøretøjer og om ændring af Rådets direktiv 70/156/EØF (KOM(2003) 586 — C5-0473/2003 — 2003/0226(COD))

henvist til:

korr.udv.: RETT

rådg.udv.: JURI, ENVI

retsgrundlag:

Artikel 95 i EF-traktaten

| — | Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om koordineringen af de sociale sikringsordninger (KOM(2003) 596 — C5-0474/2003 — 1998/0360(COD))






  henvist til: | korr.udv.: EMPL |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: BUDG, LIBE, JURI, PETI |
| retsgrundlag: | Artikel 18 i EF-traktaten, Artikel 42 i EF-traktaten, Artikel 308 i EF-traktaten |

—

Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om koordineringen af de sociale sikringsordninger (KOM(2003) 596 — C5-0474/2003 — 1998/0360(COD))

henvist til:

korr.udv.: EMPL

rådg.udv.: BUDG, LIBE, JURI, PETI

retsgrundlag:

Artikel 18 i EF-traktaten, Artikel 42 i EF-traktaten, Artikel 308 i EF-traktaten

| — | Forslag om overførsel af bevillinger 29/2003 fra kapitel til kapitel for sektion III — Kommissionen — Del A — i det almindelige budget for Den Europæiske Union for regnskabsåret 2003 (SEK(2003) 132 — C5-0475/2003 — 2003/2185(GBD))






  henvist til: | korr.udv.: BUDG |
| --- | --- | --- |
| retsgrundlag: | Artikel 274 i EF-traktaten |

—

Forslag om overførsel af bevillinger 29/2003 fra kapitel til kapitel for sektion III — Kommissionen — Del A — i det almindelige budget for Den Europæiske Union for regnskabsåret 2003 (SEK(2003) 132 — C5-0475/2003 — 2003/2185(GBD))

henvist til:

korr.udv.: BUDG

retsgrundlag:

Artikel 274 i EF-traktaten

| — | Forslag om overførsel af bevillinger 28/2003 fra kapitel til kapitel for sektion III — Kommissionen — Del B — i det almindelige budget for Den Europæiske Union for regnskabsåret 2003 (SEK(2003) 133 — C5-0476/2003 — 2003/2186(GBD))






  henvist til: | korr.udv.: BUDG |
| --- | --- | --- |
| retsgrundlag: | Artikel 274 i EF-traktaten |

—

Forslag om overførsel af bevillinger 28/2003 fra kapitel til kapitel for sektion III — Kommissionen — Del B — i det almindelige budget for Den Europæiske Union for regnskabsåret 2003 (SEK(2003) 133 — C5-0476/2003 — 2003/2186(GBD))

henvist til:

korr.udv.: BUDG

retsgrundlag:

Artikel 274 i EF-traktaten

| — | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 571/88 om tilrettelæggelse af en række fællesskabsundersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur som følge af udvidelsen (KOM(2003) 605 — C5-0477/2003 — 2003/0234(COD))






  henvist til: | korr.udv.: BUDG |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: AGRI |
| retsgrundlag: | Artikel 285, stk. 1, i EF-traktaten |

—

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 571/88 om tilrettelæggelse af en række fællesskabsundersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur som følge af udvidelsen (KOM(2003) 605 — C5-0477/2003 — 2003/0234(COD))

henvist til:

korr.udv.: BUDG

rådg.udv.: AGRI

retsgrundlag:

Artikel 285, stk. 1, i EF-traktaten

| — | Forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen om videnskabeligt og teknisk samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og Staten Israel (KOM(2003) 568 — C5-0478/2003 — 2003/0220(CNS))






  henvist til: | korr.udv.: ITRE |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: AFET, BUDG |
| retsgrundlag: | Artikel 170 i EF-traktaten, Artikel 300, stk. 2, afsnit 1 i EF-traktaten |

—

Forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen om videnskabeligt og teknisk samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og Staten Israel (KOM(2003) 568 — C5-0478/2003 — 2003/0220(CNS))

henvist til:

korr.udv.: ITRE

rådg.udv.: AFET, BUDG

retsgrundlag:

Artikel 170 i EF-traktaten, Artikel 300, stk. 2, afsnit 1 i EF-traktaten

| — | Ændret forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1936/2001 om visse kontrolforanstaltninger for fiskeri efter visse bestande af stærkt vandrende fiskearter (KOM(2003) 417 — C5-0479/2003 — 2002/0186(CNS))






  henvist til: | korr.udv.: PECH |
| --- | --- | --- |
| retsgrundlag: | Artikel 37 i EF-traktaten |

—

Ændret forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1936/2001 om visse kontrolforanstaltninger for fiskeri efter visse bestande af stærkt vandrende fiskearter (KOM(2003) 417 — C5-0479/2003 — 2002/0186(CNS))

henvist til:

korr.udv.: PECH

retsgrundlag:

Artikel 37 i EF-traktaten

| — | Forslag til Rådets forordning om forvaltningsforanstaltninger til bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet og om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93 og (EF) nr. 973/2001 (KOM(2003) 589 — C5-0480/2003 — 2003/0229(CNS))






  henvist til: | korr.udv.: PECH |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: ENVI |
| retsgrundlag: | Artikel 37 i EF-traktaten |

—

Forslag til Rådets forordning om forvaltningsforanstaltninger til bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet og om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93 og (EF) nr. 973/2001 (KOM(2003) 589 — C5-0480/2003 — 2003/0229(CNS))

henvist til:

korr.udv.: PECH

rådg.udv.: ENVI

retsgrundlag:

Artikel 37 i EF-traktaten

| — | Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om oprettelsen af anden fase af EFhandlingsprogrammet til forebyggende foranstaltninger til (2004-2008) bekæmpelse af vold mod børn, unge og kvinder og til beskyttelse af ofre og risikogrupper (DAPHNE II-programmet) (KOM(2003) 616 — C5-0481/2003 — 2003/0025(COD))






  henvist til: | korr.udv.: FEMM |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: BUDG, LIBE |
| retsgrundlag: | Artikel 152 i EF-traktaten |

—

Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om oprettelsen af anden fase af EFhandlingsprogrammet til forebyggende foranstaltninger til (2004-2008) bekæmpelse af vold mod børn, unge og kvinder og til beskyttelse af ofre og risikogrupper (DAPHNE II-programmet) (KOM(2003) 616 — C5-0481/2003 — 2003/0025(COD))

henvist til:

korr.udv.: FEMM

rådg.udv.: BUDG, LIBE

retsgrundlag:

Artikel 152 i EF-traktaten

| — | Forslag til Rådets direktiv om dyresundhedsbestemmelser for import til Fællesskabet af visse levende hovdyr og om ændring af direktiv 90/426/EØF og 92/65/EØF (KOM(2003) 570 — C5-0483/2003 — 2003/0224(CNS))






  henvist til: | korr.udv.: ENVI |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: AGRI |
| retsgrundlag: | Artikel 37 i EF-traktaten, Artikel 300, stk. 2-3, afsnit 1 i EF-traktaten |

—

Forslag til Rådets direktiv om dyresundhedsbestemmelser for import til Fællesskabet af visse levende hovdyr og om ændring af direktiv 90/426/EØF og 92/65/EØF (KOM(2003) 570 — C5-0483/2003 — 2003/0224(CNS))

henvist til:

korr.udv.: ENVI

rådg.udv.: AGRI

retsgrundlag:

Artikel 37 i EF-traktaten, Artikel 300, stk. 2-3, afsnit 1 i EF-traktaten

| — | Udtalelse fra Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, tredje afsnit, litra c), om Europa-Parlamentets ændringsforslag til Rådets fælles holdning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om videreanvendelse af den offentlige sektors informationer (KOM(2003) 620 — C5-0484/2003 — 2002/0123(COD))






  henvist til: | korr.udv.: ITRE |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: LIBE, ECON, JURI, CULT |
| retsgrundlag: | Artikel 95 i EF-traktaten |

—

Udtalelse fra Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, tredje afsnit, litra c), om Europa-Parlamentets ændringsforslag til Rådets fælles holdning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om videreanvendelse af den offentlige sektors informationer (KOM(2003) 620 — C5-0484/2003 — 2002/0123(COD))

henvist til:

korr.udv.: ITRE

rådg.udv.: LIBE, ECON, JURI, CULT

retsgrundlag:

Artikel 95 i EF-traktaten

| — | Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om ændring af det ændrede forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om ændring af beslutning nr. 1692/96/EF om Fællesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet (KOM(2003) 564 — C5-0485/2003 — 2001/0229(COD))






  henvist til: | korr.udv.: RETT |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: BUDG, ITRE, ENVI |
| retsgrundlag: | Artikel 156 i EF-traktaten |

—

Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om ændring af det ændrede forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om ændring af beslutning nr. 1692/96/EF om Fællesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet (KOM(2003) 564 — C5-0485/2003 — 2001/0229(COD))

henvist til:

korr.udv.: RETT

rådg.udv.: BUDG, ITRE, ENVI

retsgrundlag:

Artikel 156 i EF-traktaten

| — | Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 577/98 om gennemførelse af en stikprøveundersøgelse vedrørende arbejdsstyrken i Fællesskabet med henblik på tilpasning af listen over undersøgelseskarakteristika (KOM(2003) 594 — C5-0486/2003 — 2003/0047(COD))






  henvist til: | korr.udv.: EMPL |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: ECON |
| retsgrundlag: | Artikel 285 i EF-traktaten |

—

Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 577/98 om gennemførelse af en stikprøveundersøgelse vedrørende arbejdsstyrken i Fællesskabet med henblik på tilpasning af listen over undersøgelseskarakteristika (KOM(2003) 594 — C5-0486/2003 — 2003/0047(COD))

henvist til:

korr.udv.: EMPL

rådg.udv.: ECON

retsgrundlag:

Artikel 285 i EF-traktaten

| — | Forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Folkerepublikken Kinas særlige administrative region Macao om tilbagetagelse af personer, der er bosiddende uden tilladelse (10667/1/03 — C5-0490/2003 — 2003/0054(CNS))






  henvist til: | korr.udv.: LIBE |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: AFET |
| retsgrundlag: | Artikel 63, stk. 3, i EF-traktaten, Artikel 300, stk. 2-3, afsnit 1 i EF-traktaten |

—

Forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Folkerepublikken Kinas særlige administrative region Macao om tilbagetagelse af personer, der er bosiddende uden tilladelse (10667/1/03 — C5-0490/2003 — 2003/0054(CNS))

henvist til:

korr.udv.: LIBE

rådg.udv.: AFET

retsgrundlag:

Artikel 63, stk. 3, i EF-traktaten, Artikel 300, stk. 2-3, afsnit 1 i EF-traktaten

| — | Forslag til Rådets forordning om overgangsforanstaltninger i forbindelse med reformen af vedtægten, særlig for så vidt angår vederlag og pension (KOM(2003) 612 — C5-0492/2003 — 2003/0241(CNS))






  henvist til: | korr.udv.: JURI |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: BUDG |
| retsgrundlag: | Artikel 283 i EF-traktaten |

—

Forslag til Rådets forordning om overgangsforanstaltninger i forbindelse med reformen af vedtægten, særlig for så vidt angår vederlag og pension (KOM(2003) 612 — C5-0492/2003 — 2003/0241(CNS))

henvist til:

korr.udv.: JURI

rådg.udv.: BUDG

retsgrundlag:

Artikel 283 i EF-traktaten

| 2) | fra udvalgene:







  2.1) | følgende betænkninger:







  — | * Betænkning om forslag til Rådets afgørelse om bemyndigelse af medlemsstaterne til i Det Europæiske Fællesskabs interesse at ratificere eller tiltræde konventionen om retternes kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsakter samt om samarbejde vedrørende forældremyndighed og foranstaltninger til beskyttelse af mindreårige (Haagerkonventionen af 1996) (KOM(2003) 348 — C5-0302/2003 — 2003/0127(CNS)) — Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder, Retlige og Indre Anliggender
  Ordfører: Hermange
  (A5-0319/2003). |
| --- | --- | --- | --- |

2)

fra udvalgene:

2.1)

følgende betænkninger:

—

- Betænkning om forslag til Rådets afgørelse om bemyndigelse af medlemsstaterne til i Det Europæiske Fællesskabs interesse at ratificere eller tiltræde konventionen om retternes kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsakter samt om samarbejde vedrørende forældremyndighed og foranstaltninger til beskyttelse af mindreårige (Haagerkonventionen af 1996) (KOM(2003) 348 — C5-0302/2003 — 2003/0127(CNS)) — Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder, Retlige og Indre Anliggender

Ordfører: Hermange

(A5-0319/2003).

| — | * Betænkning om Den Hellenske Republiks initiativ med henblik på vedtagelse af Rådets rammeafgørelse om forebyggelse af og kontrol med ulovlig handel med menneskelige organer og menneskeligt væv (7247/03 — C5-0166/2003 — 2003/0812(CNS)) — Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder, Retlige og Indre Anliggender
  Ordfører: Robert Evans
  (A5-0326/2003). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om Den Hellenske Republiks initiativ med henblik på vedtagelse af Rådets rammeafgørelse om forebyggelse af og kontrol med ulovlig handel med menneskelige organer og menneskeligt væv (7247/03 — C5-0166/2003 — 2003/0812(CNS)) — Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder, Retlige og Indre Anliggender

Ordfører: Robert Evans

(A5-0326/2003).

| — | Betænkning om det nye partnerskab for udvikling af Afrika (NEPAD) — (2003/2106(INI)) — Udvalget om Udvikling og Samarbejde
  Ordfører: Bébéar
  (A5-0329/2003). |
| --- | --- |

—

Betænkning om det nye partnerskab for udvikling af Afrika (NEPAD) — (2003/2106(INI)) — Udvalget om Udvikling og Samarbejde

Ordfører: Bébéar

(A5-0329/2003).

| — | * Betænkning om forslag til Rådets direktiv om erstatning til ofre for forbrydelser (KOM(2002) 562 — C5-0517/2002 — 2002/0247(CNS)) — Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder, Retlige og Indre Anliggender
  Ordfører: Angelilli
  (A5-0330/2003). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om forslag til Rådets direktiv om erstatning til ofre for forbrydelser (KOM(2002) 562 — C5-0517/2002 — 2002/0247(CNS)) — Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder, Retlige og Indre Anliggender

Ordfører: Angelilli

(A5-0330/2003).

| — | Betænkning om Kommissionens meddelelse om vejen til en ensartet og effektiv gennemførelse af den fælles fiskeripolitik (KOM(2003) 130 — C5-0240/2003 — 2003/2104(INI)) — Fiskeriudvalget
  Ordfører: Figueiredo
  (A5-0331/2003). |
| --- | --- |

—

Betænkning om Kommissionens meddelelse om vejen til en ensartet og effektiv gennemførelse af den fælles fiskeripolitik (KOM(2003) 130 — C5-0240/2003 — 2003/2104(INI)) — Fiskeriudvalget

Ordfører: Figueiredo

(A5-0331/2003).

| — | Betænkning om Kommissionens årsberetning til Rådet og Europa-Parlamentet om resultaterne af de flerårige udviklingsprogrammer for fiskerflåden ved udgangen af 2001 og Kommissionens beretning til Rådet og Europa-Parlamentet om resultaterne af de flerårige udviklingsprogrammer for fiskerflåden pr. 30. juni 2002 (KOM(2002) 446 — C5-0575/2002 — 2002/2262(INI)) — Fiskeriudvalget
  Ordfører: McKenna
  (A5-0332/2003). |
| --- | --- |

—

Betænkning om Kommissionens årsberetning til Rådet og Europa-Parlamentet om resultaterne af de flerårige udviklingsprogrammer for fiskerflåden ved udgangen af 2001 og Kommissionens beretning til Rådet og Europa-Parlamentet om resultaterne af de flerårige udviklingsprogrammer for fiskerflåden pr. 30. juni 2002 (KOM(2002) 446 — C5-0575/2002 — 2002/2262(INI)) — Fiskeriudvalget

Ordfører: McKenna

(A5-0332/2003).

| — | Betænkning om valget i 2004: Hvordan kan der sikres afbalanceret repræsentation af kvinder og mænd — (2003/2108(INI)) — Udvalget om Kvinders Rettigheder og Lige Muligheder
  Ordfører: Dybkjær
  (A5-0333/2003). |
| --- | --- |

—

Betænkning om valget i 2004: Hvordan kan der sikres afbalanceret repræsentation af kvinder og mænd — (2003/2108(INI)) — Udvalget om Kvinders Rettigheder og Lige Muligheder

Ordfører: Dybkjær

(A5-0333/2003).

| — | Betænkning om krænkelser af kvinders rettigheder og EU's internationale forbindelser — (2002/2286(INI)) — Udvalget om Kvinders Rettigheder og Lige Muligheder
  Ordfører: Smet
  (A5-0334/2003). |
| --- | --- |

—

Betænkning om krænkelser af kvinders rettigheder og EU's internationale forbindelser — (2002/2286(INI)) — Udvalget om Kvinders Rettigheder og Lige Muligheder

Ordfører: Smet

(A5-0334/2003).

| — | *** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om kvaliteten af badevand (KOM(2002) 581 — C5-0508/2002 — 2002/0254(COD)) — Udvalget om Miljøog Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik
  Ordfører: Maaten
  (A5-0335/2003). |
| --- | --- |

—

*** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om kvaliteten af badevand (KOM(2002) 581 — C5-0508/2002 — 2002/0254(COD)) — Udvalget om Miljøog Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik

Ordfører: Maaten

(A5-0335/2003).

| — | *** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om søgsmål med påstand om forbud på området beskyttelse af forbrugernes interesser (kodificeret udgave) (KOM(2003) 241 — C5-0230/2003 — 2003/0099(COD)) — Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked
  Ordfører: Gargani
  (A5-0337/2003) (Forenklet procedure — forretningsordenens artikel 158, stk. 1). |
| --- | --- |

—

*** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om søgsmål med påstand om forbud på området beskyttelse af forbrugernes interesser (kodificeret udgave) (KOM(2003) 241 — C5-0230/2003 — 2003/0099(COD)) — Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked

Ordfører: Gargani

(A5-0337/2003) (Forenklet procedure — forretningsordenens artikel 158, stk. 1).

| — | *** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om elektrisk materiel bestemt til anvendelse inden for visse spændingsgrænser (kodificere udgave) (KOM(2003) 252 — C5-0231/2003 — 2003/0094(COD)) — Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked
  Ordfører: Gargani
  (A5-0338/2003) (Forenklet procedure — forretningsordenens artikel 158, stk.1). |
| --- | --- |

—

*** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om elektrisk materiel bestemt til anvendelse inden for visse spændingsgrænser (kodificere udgave) (KOM(2003) 252 — C5-0231/2003 — 2003/0094(COD)) — Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked

Ordfører: Gargani

(A5-0338/2003) (Forenklet procedure — forretningsordenens artikel 158, stk.1).

| — | *** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fastholdelsesanordninger for passagerer på tohjulede motordrevne køretøjer (kodificeret udgave) (KOM(2003) 145 — C5-0146/2003 — 2003/0058(COD)) — Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked
  Ordfører: Gargani
  (A5-0339/2003) (Forenklet procedure — forretningsordenens artikel 158, stk. 1). |
| --- | --- |

—

*** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fastholdelsesanordninger for passagerer på tohjulede motordrevne køretøjer (kodificeret udgave) (KOM(2003) 145 — C5-0146/2003 — 2003/0058(COD)) — Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked

Ordfører: Gargani

(A5-0339/2003) (Forenklet procedure — forretningsordenens artikel 158, stk. 1).

| — | *** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om støtteben på tohjulede motordrevne køretøjer (kodificeret udgave) (KOM(2003) 147 — C5-0147/2003 — 2003/0059(COD)) — Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked
  Ordfører: Gargani
  (A5-0340/2003) (Forenklet procedure — forretningsordenens artikel 158, stk. 1). |
| --- | --- |

—

*** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om støtteben på tohjulede motordrevne køretøjer (kodificeret udgave) (KOM(2003) 147 — C5-0147/2003 — 2003/0059(COD)) — Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked

Ordfører: Gargani

(A5-0340/2003) (Forenklet procedure — forretningsordenens artikel 158, stk. 1).

| — | * Betænkning om forslag til Rådets forordning om foranstaltninger til genopretning af torskebestande (KOM(2003) 237 — C5-0237/2003 — 2003/0090(CNS)) — Fiskeriudvalget
  Ordfører: Stihler
  (A5-0341/2003). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om forslag til Rådets forordning om foranstaltninger til genopretning af torskebestande (KOM(2003) 237 — C5-0237/2003 — 2003/0090(CNS)) — Fiskeriudvalget

Ordfører: Stihler

(A5-0341/2003).

| — | Betænkning om Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om europæisk forsvar — industri- og markedsspørgsmål — på vej mod en EU-politik med hensyn til forsvarsmateriel (KOM(2003) 113 — C5-0212/2003 — 2003/2096(INI)) — Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik
  Ordfører: Queiró
  (A5-0342/2003) (Udvidet samarbejde mellem udvalg — artikel 162a). |
| --- | --- |

—

Betænkning om Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om europæisk forsvar — industri- og markedsspørgsmål — på vej mod en EU-politik med hensyn til forsvarsmateriel (KOM(2003) 113 — C5-0212/2003 — 2003/2096(INI)) — Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik

Ordfører: Queiró

(A5-0342/2003) (Udvidet samarbejde mellem udvalg — artikel 162a).

| — | * Betænkning om Den Hellenske Republiks initiativ med henblik på vedtagelse af Rådets forordning om oprettelse af et netværk af indvandringsforbindelsesofficerer (9870/03 — C5-0260/2003 — 2003/0817(CNS)) — Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder, Retlige og Indre Anliggender
  Ordfører: Roure
  (A5-0344/2003). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om Den Hellenske Republiks initiativ med henblik på vedtagelse af Rådets forordning om oprettelse af et netværk af indvandringsforbindelsesofficerer (9870/03 — C5-0260/2003 — 2003/0817(CNS)) — Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder, Retlige og Indre Anliggender

Ordfører: Roure

(A5-0344/2003).

| — | *** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 72/166/EØF, 84/5/EØF, 88/357/EØF, 90/232/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/26/EF om ansvarsforsikring for motorkøretøjer (KOM(2002) 244 — C5-0269/2002 — 2002/0124(COD)) — Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked
  Ordfører: Rothley
  (A5-0346/2003). |
| --- | --- |

—

*** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 72/166/EØF, 84/5/EØF, 88/357/EØF, 90/232/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/26/EF om ansvarsforsikring for motorkøretøjer (KOM(2002) 244 — C5-0269/2002 — 2002/0124(COD)) — Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked

Ordfører: Rothley

(A5-0346/2003).

| — | Betænkning om iværksætterkultur i Europa — Grønbog (KOM(2003) 27 — C5-0380/2003 — 2003/2161(INI)) — Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi
  Ordfører: Langen
  (A5-0347/2003). |
| --- | --- |

—

Betænkning om iværksætterkultur i Europa — Grønbog (KOM(2003) 27 — C5-0380/2003 — 2003/2161(INI)) — Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi

Ordfører: Langen

(A5-0347/2003).

| — | Betænkning om årsrapporten fra Rådet til Europa-Parlamentet om de vigtigste aspekter og de principielle valg inden for FUSP, herunder deres finansielle virkninger for De Europæiske Fællesskabers almindelige budget — 2002 (7038/2003 — C5-0423/2003 — 2003/2141(INI)) — Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik
  Ordfører: Brok
  (A5-0348/2003). |
| --- | --- |

—

Betænkning om årsrapporten fra Rådet til Europa-Parlamentet om de vigtigste aspekter og de principielle valg inden for FUSP, herunder deres finansielle virkninger for De Europæiske Fællesskabers almindelige budget — 2002 (7038/2003 — C5-0423/2003 — 2003/2141(INI)) — Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik

Ordfører: Brok

(A5-0348/2003).

| — | Betænkning om forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2004 — Sektion III — Kommissionen — 2003/2001(BUD)) — Budgetudvalget
  Ordfører: Mulder
  (A5-0349/2003). |
| --- | --- |

—

Betænkning om forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2004 — Sektion III — Kommissionen — 2003/2001(BUD)) — Budgetudvalget

Ordfører: Mulder

(A5-0349/2003).

| — | Betænkning om forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2004 — Sektion I — Europa-Parlamentet; Sektion II — Rådet; Sektion IV — Domstolen; Sektion V — Revisionsretten; Sektion VI — Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg; Sektion VII — Regionsudvalget; Sektion VIII (A) — Den Europæiske Ombudsmand; Sektion VIII (B) — Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse — (2003/2002(BUD)) — Budgetudvalget
  Ordfører: Gill
  (A5-0350/2003). |
| --- | --- |

—

Betænkning om forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2004 — Sektion I — Europa-Parlamentet; Sektion II — Rådet; Sektion IV — Domstolen; Sektion V — Revisionsretten; Sektion VI — Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg; Sektion VII — Regionsudvalget; Sektion VIII (A) — Den Europæiske Ombudsmand; Sektion VIII (B) — Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse — (2003/2002(BUD)) — Budgetudvalget

Ordfører: Gill

(A5-0350/2003).

| — | Betænkning om fred og værdighed i Mellemøsten — (2002/2166(INI)) — Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Den Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik
  Ordfører: Menéndez del Valle
  (A5-0351/2003). |
| --- | --- |

—

Betænkning om fred og værdighed i Mellemøsten — (2002/2166(INI)) — Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Den Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik

Ordfører: Menéndez del Valle

(A5-0351/2003).

| — | Betænkning om Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet med henblik på fremlæggelse af en handlingsplan for indsamling og analyse af EF-statistikker på indvandringsområde (KOM(2003) 179 — C5-0371/2003 — 2003/2157(INI)) — Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder, Retlige og Indre Anliggender
  Ordfører: Oostlander
  (A5-0352/2003). |
| --- | --- |

—

Betænkning om Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet med henblik på fremlæggelse af en handlingsplan for indsamling og analyse af EF-statistikker på indvandringsområde (KOM(2003) 179 — C5-0371/2003 — 2003/2157(INI)) — Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder, Retlige og Indre Anliggender

Ordfører: Oostlander

(A5-0352/2003).

| — | *** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et europæisk agentur for net- og informationssikkerhed (KOM(2003) 063 — C5-0058/2003 — 2003/0032(COD)) — Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi
  Ordfører: Paasilinna
  (A5-0353/2003). |
| --- | --- |

—

*** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et europæisk agentur for net- og informationssikkerhed (KOM(2003) 063 — C5-0058/2003 — 2003/0032(COD)) — Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi

Ordfører: Paasilinna

(A5-0353/2003).

| — | Betænkning om Kommissionens meddelelse »Mod en tematisk strategi for jordbundsbeskyttelse« (KOM(2002) 179 — C5-0328/2002 — 2002/2172(COS)) — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik
  Ordfører: Gutiérrez-Cortines
  (A5-0354/2003). |
| --- | --- |

—

Betænkning om Kommissionens meddelelse »Mod en tematisk strategi for jordbundsbeskyttelse« (KOM(2002) 179 — C5-0328/2002 — 2002/2172(COS)) — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik

Ordfører: Gutiérrez-Cortines

(A5-0354/2003).

| 2.2) | følgende indstillinger ved andenbehandling:







  — | *** II Indstilling ved andenbehandling om Rådets fælles holdning fastlagt med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om etablering af et program, der skal øge kvaliteten af de videregående uddannelser og fremme den mellemfolkelige forståelse gennem samarbejde med tredjelande (Erasmus World) (2004-2008) (8644/1/2003 — C5-0294/2003 — 2002/0165(COD)) — Udvalget om Kultur, Ungdom, Uddannelse og Medier og Sport
  Ordfører: de Sarnez
  (A5-0336/2003). |
| --- | --- | --- |

2.2)

følgende indstillinger ved andenbehandling:

—

*** II Indstilling ved andenbehandling om Rådets fælles holdning fastlagt med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om etablering af et program, der skal øge kvaliteten af de videregående uddannelser og fremme den mellemfolkelige forståelse gennem samarbejde med tredjelande (Erasmus World) (2004-2008) (8644/1/2003 — C5-0294/2003 — 2002/0165(COD)) — Udvalget om Kultur, Ungdom, Uddannelse og Medier og Sport

Ordfører: de Sarnez

(A5-0336/2003).

| — | *** II Indstilling ved andenbehandling om Rådets fælles holdning fastlagt med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om overvågning af Fællesskabets skove og disses samspil med miljøet (Forest Focus) (8243/1/2003 — C5-0292/2003 — 2002/0164(COD)) — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik
  Ordfører: Redondo Jiménez
  (A5-0343/2003). |
| --- | --- |

—

*** II Indstilling ved andenbehandling om Rådets fælles holdning fastlagt med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om overvågning af Fællesskabets skove og disses samspil med miljøet (Forest Focus) (8243/1/2003 — C5-0292/2003 — 2002/0164(COD)) — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik

Ordfører: Redondo Jiménez

(A5-0343/2003).

| — | *** II Indstilling ved andenbehandling om Rådets fælles holdning fastlagt med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 94/35/EF om sødestoffer til brug i levnedsmidler (9714/1/2003 — C5-0299/2003 — 2002/0152(COD)) — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik
  Ordfører: Ferreira
  (A5-0345/2003). |
| --- | --- |

—

*** II Indstilling ved andenbehandling om Rådets fælles holdning fastlagt med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 94/35/EF om sødestoffer til brug i levnedsmidler (9714/1/2003 — C5-0299/2003 — 2002/0152(COD)) — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik

Ordfører: Ferreira

(A5-0345/2003).

| 3) | fra medlemmerne







  3.1) | spørgsmål til spørgetiden (forretningsordenens artikel 43) (B5-0279/2003)







  — | Nogueira Román Camilo, Posselt Bernd, Turco Maurizio, Alavanos Alexandros, Claeys Philip, Cushnahan John Walls, Valenciano Martínez-Orozco María Elena, Izquierdo Rojo María, Sacrédeus Lennart, Medina Ortega Manuel, Ó Neachtain Seán, Marset Campos Pedro, Alyssandrakis Konstantinos, Patakis Ioannis, Figueiredo Ilda, Bergaz Conesa María Luisa, Thors Astrid, Martin Hans-Peter, Korakas Efstratios, Hedkvist Petersen Ewa, Karas Othmar, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Newton Dunn Bill, Poignant Bernard, Andrews Niall, Crowley Brian, Fitzsimons James (Jim), Kinnock Glenys, Souladakis Ioannis, Casaca Paulo, De Rossa Proinsias, Howitt Richard, Hyland Liam-Grosch Mathieu J.H., Ceyhun Ozan, Malliori Minerva Melpomeni, Staes Bart, Ries Frédérique, McKenna Patricia, Sandberg-Fries Yvonne, Lucas Caroline, Crowley Brian, De Rossa Proinsias, Patakis Ioannis, Alavanos Alexandros, Riis-Jørgensen Karin, de Roo Alexander, Karas Othmar, Trakatellis Antonios, MacCormick Neil, Ebner Michl, Howitt Richard, Moraes Claude, Nogueira Román Camilo, Posselt Bernd, Turco Maurizio, Van Lancker Anne E.M., Honeyball Mary, Casaca Paulo, Sauquillo Pérez del Arco Francisca, Zorba Myrsini, Pohjamo Samuli, Izquierdo Rojo María, Vallvé Joan, Sacrédeus Lennart, Medina Ortega Manuel, Turchi Franz, Newton Dunn Bill, Langen Werner, Martin Hans-Peter, Wijkman Anders, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Gutiérrez-Cortines Cristina, Ahern Nuala, Pérez Royo Fernando, Carnero González Carlos, Pannella Marco, Flemming Marialiese, Cauquil Chantal, Bowe David Robert, McNally Eryl Margaret, Hughes Stephen, Corbey Dorette, Skinner Peter William, Kinnock Glenys, Stihler Catherine, Paulsen Marit, Bowis John, Papayannakis Mihail, Hatzidakis Konstantinos, Folias Christos, Fitzsimons James (Jim), Cercas Alejandro, Souladakis Ioannis, Thors Astrid, Hyland Liam, Ó Neachtain Seán, Cushnahan John Walls, Ortuondo Larrea Josu, Alyssandrakis Konstantinos, Dührkop Dührkop Bárbara, Karlsson Hans, Korakas Efstratios |
| --- | --- | --- | --- |

3)

fra medlemmerne

3.1)

spørgsmål til spørgetiden (forretningsordenens artikel 43) (B5-0279/2003)

—

Nogueira Román Camilo, Posselt Bernd, Turco Maurizio, Alavanos Alexandros, Claeys Philip, Cushnahan John Walls, Valenciano Martínez-Orozco María Elena, Izquierdo Rojo María, Sacrédeus Lennart, Medina Ortega Manuel, Ó Neachtain Seán, Marset Campos Pedro, Alyssandrakis Konstantinos, Patakis Ioannis, Figueiredo Ilda, Bergaz Conesa María Luisa, Thors Astrid, Martin Hans-Peter, Korakas Efstratios, Hedkvist Petersen Ewa, Karas Othmar, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Newton Dunn Bill, Poignant Bernard, Andrews Niall, Crowley Brian, Fitzsimons James (Jim), Kinnock Glenys, Souladakis Ioannis, Casaca Paulo, De Rossa Proinsias, Howitt Richard, Hyland Liam-Grosch Mathieu J.H., Ceyhun Ozan, Malliori Minerva Melpomeni, Staes Bart, Ries Frédérique, McKenna Patricia, Sandberg-Fries Yvonne, Lucas Caroline, Crowley Brian, De Rossa Proinsias, Patakis Ioannis, Alavanos Alexandros, Riis-Jørgensen Karin, de Roo Alexander, Karas Othmar, Trakatellis Antonios, MacCormick Neil, Ebner Michl, Howitt Richard, Moraes Claude, Nogueira Román Camilo, Posselt Bernd, Turco Maurizio, Van Lancker Anne E.M., Honeyball Mary, Casaca Paulo, Sauquillo Pérez del Arco Francisca, Zorba Myrsini, Pohjamo Samuli, Izquierdo Rojo María, Vallvé Joan, Sacrédeus Lennart, Medina Ortega Manuel, Turchi Franz, Newton Dunn Bill, Langen Werner, Martin Hans-Peter, Wijkman Anders, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Gutiérrez-Cortines Cristina, Ahern Nuala, Pérez Royo Fernando, Carnero González Carlos, Pannella Marco, Flemming Marialiese, Cauquil Chantal, Bowe David Robert, McNally Eryl Margaret, Hughes Stephen, Corbey Dorette, Skinner Peter William, Kinnock Glenys, Stihler Catherine, Paulsen Marit, Bowis John, Papayannakis Mihail, Hatzidakis Konstantinos, Folias Christos, Fitzsimons James (Jim), Cercas Alejandro, Souladakis Ioannis, Thors Astrid, Hyland Liam, Ó Neachtain Seán, Cushnahan John Walls, Ortuondo Larrea Josu, Alyssandrakis Konstantinos, Dührkop Dührkop Bárbara, Karlsson Hans, Korakas Efstratios

| 3.2) | følgende beslutningsforslag (forretningsordenens artikel 48):







  — | Franz Turchi om erstatning til italienske flygtninge for ejendom, de har mistet i andre lande (B5-0427/2003)






  henvist til: | korr.udv.: LIBE |
| --- | --- | --- | --- |

3.2)

følgende beslutningsforslag (forretningsordenens artikel 48):

—

Franz Turchi om erstatning til italienske flygtninge for ejendom, de har mistet i andre lande (B5-0427/2003)

henvist til:

korr.udv.: LIBE

| — | Giuseppe Brienza, Vitaliano Gemelli, Raffaele Lombardo og Paolo Pastorelli om en fælles procedure for fastsættelse af de nærmere regler for stemmeret ved kommunale valg for tredjelandsstatsborgere, der har bopæl i en medlemsstat, hvor de ikke er statsborgere (B5-0428/2003)






  henvist til: | korr.udv.: LIBE |
| --- | --- | --- |

—

Giuseppe Brienza, Vitaliano Gemelli, Raffaele Lombardo og Paolo Pastorelli om en fælles procedure for fastsættelse af de nærmere regler for stemmeret ved kommunale valg for tredjelandsstatsborgere, der har bopæl i en medlemsstat, hvor de ikke er statsborgere (B5-0428/2003)

henvist til:

korr.udv.: LIBE

| 3.3) | følgende forslag til henstilling (forretningsordenens artikel 49):







  — | Per Gahrton for Verts/ALE-Gruppen om EU's politik over for Sydkaukasus (B5-0429/2003)






  henvist til: | korr.udv.: AFET |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: ITRE |

3.3)

følgende forslag til henstilling (forretningsordenens artikel 49):

—

Per Gahrton for Verts/ALE-Gruppen om EU's politik over for Sydkaukasus (B5-0429/2003)

henvist til:

korr.udv.: AFET

rådg.udv.: ITRE

| 3.4) | følgende skriftlige erklæringer til optagelse i register (forretningsordenens artikel 51):







  — | María Sornosa Martínez om elektromagnetiske felter (21/2003) |
| --- | --- | --- |

3.4)

følgende skriftlige erklæringer til optagelse i register (forretningsordenens artikel 51):

—

María Sornosa Martínez om elektromagnetiske felter (21/2003)

| — | Jean-Claude Martinez, Carl Lang, Bruno Gollnisch og Marie-France Stirbois om reformen af den fælles landbrugspolitik (22/2003) |
| --- | --- |

—

Jean-Claude Martinez, Carl Lang, Bruno Gollnisch og Marie-France Stirbois om reformen af den fælles landbrugspolitik (22/2003)

| — | Mark Francis Watts, Catherine Stihler og Phillip Whitehead om regulering af sælbestanden (23/2003) |
| --- | --- |

—

Mark Francis Watts, Catherine Stihler og Phillip Whitehead om regulering af sælbestanden (23/2003)

| — | Christiana Muscardini om ophævelse af dødsdommen over en ung iransk kvinde, som er kendt skyldig i at have dræbt en politimand, der ville voldtage hende (24/2003). |
| --- | --- |

—

Christiana Muscardini om ophævelse af dødsdommen over en ung iransk kvinde, som er kendt skyldig i at have dræbt en politimand, der ville voldtage hende (24/2003).

4.   Andragender

Formanden havde, jf. forretningsordenens artikel 174, stk. 5, henvist følgende andragender, som var optaget i registret på nedenstående datoer, til det kompetente udvalg:

Den 29. september 2003

Kleon Tziveleki (nr. 926/2003);

Giorgios Demagos (nr. 927/2003);

Christiana Frangou (nr. 928/2003);

Minas Symeonidis (nr. 929/2003);

Andreas Efthimiou (nr. 930/2003);

Joseph Christos Kondylakis (nr. 931/2003);

Andreas Vrionakis (nr. 932/2003);

Francisco Luis Huesca (Salvem El Benacantil) (nr. 933/2003);

Rached Othmani (nr. 934/2003);

Ben Ali Hani Hamed (nr. 935/2003);

Salah Triki Dhaou (nr. 936/2003);

Ali Ahmed El Fakih (nr. 937/2003);

Hans Joachim Forsterling (nr. 938/2003);

Jhonatan Torres (nr. 939/2003);

Henri-Luc Morille (Bio-Nature) (nr. 940/2003);

Rundy Amice Chhuor (nr. 941/2003);

Elise Lemoine (nr. 942/2003);

Jean Morelon (Le Cercle Européen) (nr. 943/2003);

Arnaud Berlik (Collectif Mor Glaz) (nr. 944/2003);

Jean Pierre Mathevon (Association Collectif Saint Victor (nr. 945/2003);

Giuseppe Quarto Quarto (Club l'Imprenditore) (nr. 946/2003);

Filippo Matteucci (nr. 947/2003);

Davide Livucci (Etruria Soccorso) (nr. 948/2003);

Alberto Perino (Associazione Habitat) (nr. 949/2003);

Antonio Cecoro (nr. 950/2003);

Ivan Facchetti (Comitato Antidiscarica di Bedizzole) (nr. 951/2003);

Vittorio Bugli (Comune di Empoli) (nr. 952/2003);

Ilic Slobodan (nr. 953/2003);

Jörg Kopton (nr. 954/2003);

Karl Degenhard (Rechtsanwälte Witting Contzen Degenhard) (nr. 955/2003);

Chhiv Sokhonn (nr. 956/2003);

Roman Marterer (nr. 957/2003);

Michael Zach (nr. 958/2003);

Hans Schneider (nr. 959/2003);

Wolfgang Schwarz (30 medunderskrivere) (nr. 960/2003);

Benjamin Langner (nr. 961/2003);

Peter-Walter Mueller (nr. 962/2003);

Simon Avram (nr. 963/2003);

Hans-Walter Mende (nr. 964/2003);

Pamela Frers-Schmidt (nr. 965/2003);

Sven Lohse (nr. 966/2003);

Wolfgang Froehlich (nr. 967/2003);

Jorma Arvi Ahtiainen (nr. 968/2003);

Günther Rautz (nr. 969/2003);

Martin Rooney (nr. 970/2003);

Barrie Teasdale (nr. 971/2003);

Evangelia Palaska (nr. 972/2003);

Henry Rodgers (nr. 973/2003);

Catherine O'Loughlin (nr. 974/2003);

Clemens Wesemann (nr. 975/2003);

de Herbert et Sonja Beyriß (nr. 976/2003);

Aldert Jan de Haan (48 medunderskrivere) (nr. 977/2003);

Erich Kalkus (nr. 978/2003);

Reiner Thomas (2 medunderskrivere) (nr. 979/2003);

Den 8. oktober 2003

Mihail Skarletos (nr. 980/2003);

Alexandra Polysou (nr. 981/2003);

Christos Dasioudis (nr. 982/2003);

Rafael Chacón Benítez (nr. 983/2003);

Rufino González Moreno (nr. 984/2003);

Ofelia Menocal (Federación Mundial de ex-Presos Políticos Cubanos) (nr. 985/2003);

Ramon Gaztelumendi Uribarren (Asociación Etxerat) (nr. 986/2003);

Pedro Subijana (Euro-Toques International) (nr. 987/2003);

Fabrizio Cecca (nr. 988/2003);

Serge Armengaud (nr. 989/2003);

Edouard Malonga (Mouvement Congolais pour la Démocratie et le Développement Intégral (MCDDI)) (nr. 990/2003);

Ioana Reveca Popescu (nr. 991/2003);

Igor Sokirka (Estabelecimento Prisional de Caxias) (nr. 992/2003);

Robert Pounchet (nr. 993/2003);

Charline Magnin (nr. 994/2003);

Roberto Raimondo (nr. 995/2003);

Lorena Diez Cazón (nr. 996/2003);

Renzo Davoli (nr. 997/2003);

Luca Tonelli (nr. 998/2003);

Alessandro Pira (nr. 999/2003);

Carlotta Iacuzio (nr. 1000/03);

Vitor Manuel Gomes da Graça (nr. 1001/03);

Settha Hem (nr. 1002/2003);

Nicole Daniels (nr. 1003/2003);

Thomas Meyer-Falk (nr. 1004/2003);

Michael Weiss (nr. 1005/2003);

Christian Kaiser (nr. 1006/2003);

Rashid Malik (nr. 1007/2003);

Steffen Hanisch (nr. 1008/2003);

Ralf Höbing (nr. 1009/2003);

Peter Ott (nr. 1010/2003);

Leo Busch (nr. 1011/2003);

Günter Reul (nr. 1012/2003);

Nihat Karakaya (nr. 1013/2003);

Christos Papoudaris (nr. 1014/2003);

Jamshid Adhami (nr. 1015/2003);

Roy Hughes (nr. 1016/2003);

Josep Figueras (»Voluntaris Sense Fronteres«) (nr. 1017/2003);

William Patrick Finnerty (nr. 1018/2003);

Helen Allen (nr. 1019/2003);

Adrian Bonnington (nr. 1020/2003);

Alexandra Pentaraki (nr. 1021/2003);

Susan Croft (Consumers for Health Choice) (nr. 1022/2003);

Den 17. oktober 2003

Ioannis Kallipolitis (nr. 1023/03);

Joseph-Christos Kondylakis (National Center for Marine Research) (nr. 1024/03);

Georgios Xevgenis (nr. 1025/03);

Juan Jose Torres Valls (nr. 1026/03);

Esteve Solà (nr. 1027/03);

Hans Försterling (nr. 1028/03);

Juan Cabrera Pérez (nr. 1029/03);

Domingo-Antonio Rodriguez Luis (nr. 1030/03);

Carla Filipa Eufigénia da Paixão (nr. 1031/03);

Trinidad Cañete Comba (Junta de Andalucia, Consejería de Gobernación, Subdelegación del Gobierno en el Campo de Gibraltar) (nr. 1032/03);

Otelo Villella Grasso (nr. 1033/03);

Véronique Oheix (nr. 1034/03);

Julien Schirmann (nr. 1035/03);

Gaël Peiffer (Services Vétérinaires de l'Abattoir de Metz) (nr. 1036/03);

Hervé Eychenne (nr. 1037/03);

Jacqueline Pailhe (nr. 1038/03);

Daniel Mahe (SNTMA.FO) (nr. 1039/03);

Roger Aliven (Agir pour l'environnement et le Développement Durable) (nr. 1040/03);

Cathy Beureux (nr. 1041/03);

Bernard Delord (nr. 1042/03);

Patrick Bardzinsky (nr. 1043/03);

Flavio Testi (nr. 1044/03);

Alessandra Invernizzi (nr. 1045/03);

Mauricio Lepak Milet (nr. 1046/03);

Horst Peter (Hände weg vom Habichtswald — Bündnis der Natur- und Umweltschutzverbände im Raum Kassel) (nr. 1047/2003);

Sven Knuth (nr. 1048/2003);

Hr. Kohlgarth (nr. 1049/2003);

Paulo Jacopino (nr. 1050/2003);

Kurt Schorn (Pro Retina Deutschland e.V.) (3 medunderskrivere) (nr. 1051/2003);

Rebecca Benford (nr. 1052/2003);

Klaus Walters (nr. 1053/2003);

Beate Kilian-Engelfried (nr. 1054/2003);

Rudolf Feix (nr. 1055/2003);

Christos Papoudaris (nr. 1056/2003);

José Ramón Viñas Arduengo (nr. 1057/2003);

Elizabeth Loughlin (nr. 1058/2003);

Anastasios Tsapatsaris (Centre of Sustainable Development and Environmental Protection of NE Attica) (nr. 1059/2003);

Alec Hayden (nr. 1060/2003);

Thomas O'Reilly (nr. 1061/2003);

John Keoghan (nr. 1063/2003);

Roger Bunn (Music Industry Human Rights Association and Performing Arts Media Rights Association) (nr. 1064/2003);

Eila Termonen (nr. 1062/2003);

Ritva Karhu (nr. 1065/2003);

Paavo Arhinmäki (Vasemmistonuoret Ry) (nr. 1066/2003);

Tatiana Lebedinskaja (nr. 1067/2003);

Martti Ylioja (nr. 1068/2003);

Johan Frans Tullingh (nr. 1069/2003);

Ortwin Geschke (nr. 1070/2003).

5.   Bevillingsoverførsler

Budgetudvalget havde behandlet forslag til bevillingsoverførsel nr. 25/2003 (C5-0426/2003 — SEK(2003) 994).

Udvalget vedtog i overensstemmelse med artikel 24, stk. 3, og artikel 181, stk. 1, i finansforordningen af 25. juni 2002 at godkende den foreslåede overførsel med følgende fordeling:

| BEVILLINGERNES OPRINDELSE: |
| --- |
| Kapitel — B2-30 Samhørighedsfonden | | |
| Artikel — B2-300 Samhørighedsfonden | BB | -87 905 000 EUR |
| BEVILLINGERNES ANVENDELSE: |
| Kapitel — B2-40 Den Europæiske Unions Solidaritetsfond — medlemsstaterne | | |
| Artikel — B2-400 Den Europæiske Unions Solidaritetsfond — medlemsstaterne | BB | 87 905 000 EUR |

BEVILLINGERNES OPRINDELSE:

Kapitel — B2-30 Samhørighedsfonden

Artikel — B2-300 Samhørighedsfonden

BB

-87 905 000 EUR

BEVILLINGERNES ANVENDELSE:

Kapitel — B2-40 Den Europæiske Unions Solidaritetsfond — medlemsstaterne

Artikel — B2-400 Den Europæiske Unions Solidaritetsfond — medlemsstaterne

BB

87 905 000 EUR

6.   Parlamentets sammensætning

De kompetente portugisiske myndigheder havde meddelt, at João Gouveia var blevet medlem af Europa-Parlamentet i stedet for Arlindo Cunha med virkning fra den 15. oktober 2003.

De kompetente portugisiske myndigheder havde meddelt, at Raquel Cardoso var blevet medlem af Europa-Parlamentet i stedet for Jorge Moreira da Silva med virkning fra den 16. oktober 2003.

Formanden henviste til bestemmelserne i forretningsordenens artikel 7, stk. 5.

7.   Udvalgenes og delegationernes sammensætning

Efter anmodning fra PPE-DE-Gruppen godkendte Parlamentet følgende udnævnelse:

| — | PECH: Joaquim Piscarreta. |
| --- | --- |

—

PECH: Joaquim Piscarreta.

8.   Arbejdsplan

Næste punkt på dagsordenen var fastsættelse af arbejdsplanen.

Det endelige forslag til dagsorden for mødeperioderne i oktober II og november I (PE 336.401/PDOJ) var omdelt, og der var foreslået følgende ændringer (forretningsordenens artikel 111):

Mødet den 20. — 23. oktober 2003

Mandag og tirsdag

| — | ingen ændringer |
| --- | --- |

—

ingen ændringer

Onsdag

| — | anmodning fra UEN-Gruppen om at henvise betænkning af Luís Queiró (A5-0342/2003) til fornyet udvalgsforhandling, jf. forretningsordenens artikel 144.
  Ordføreren begrundede anmodningen.
  Parlamentet godkendte anmodningen. |
| --- | --- |

—

anmodning fra UEN-Gruppen om at henvise betænkning af Luís Queiró (A5-0342/2003) til fornyet udvalgsforhandling, jf. forretningsordenens artikel 144.

Ordføreren begrundede anmodningen.

Parlamentet godkendte anmodningen.

Efter henvisningen til fornyet udvalgsbehandling af betænkningen af Luís Queiró behandlede Parlamentet tre andre anmodninger, hvoraf en kunne godkendes:

| — | Anmodning fra grupperne PPE-DE og GUE/NGL om at opføre redegørelserne fra Rådet og Kommissionen om det kommende topmøde EU-Rusland, herunder situationen i Tjetjenien, på dagsordenen uden forslag til beslutning efter betænkning af Elmar Brok (A5-0348/2003); |
| --- | --- |

—

Anmodning fra grupperne PPE-DE og GUE/NGL om at opføre redegørelserne fra Rådet og Kommissionen om det kommende topmøde EU-Rusland, herunder situationen i Tjetjenien, på dagsordenen uden forslag til beslutning efter betænkning af Elmar Brok (A5-0348/2003);

| — | Anmodning fra GUE/NGL-Gruppen om at opføre redegørelserne fra Rådet og Kommissionen om situationen i Bolivia på dagsordenen med forslag til beslutning; |
| --- | --- |

—

Anmodning fra GUE/NGL-Gruppen om at opføre redegørelserne fra Rådet og Kommissionen om situationen i Bolivia på dagsordenen med forslag til beslutning;

| — | Anmodning fra PSE-Gruppen om at flytte betænkning af Emilio Menéndez del Valle (A5-0351/2003), der var opført på dagsordenen for aftenmødet, til efter redegørelserne fra Rådet og Kommissionen om et FN-moratorium for dødsstraf. |
| --- | --- |

—

Anmodning fra PSE-Gruppen om at flytte betænkning af Emilio Menéndez del Valle (A5-0351/2003), der var opført på dagsordenen for aftenmødet, til efter redegørelserne fra Rådet og Kommissionen om et FN-moratorium for dødsstraf.

Ilkka Suominen for PPE-DE-Gruppen tog ordet for at begrunde den første anmodning, og Daniel Marc Cohn-Bendit tog ordet for Verts/ALE-Gruppen.

Francis Wurtz for GUE/NGL-Gruppen tog ordet vedrørende den anden anmodning og foreslog at opføre en redegørelse fra Kommissionen om Bolivia på dagsordenen for aftenmødet.

Parlamentet vedtog ved elektronisk afstemning (117 for, 86 imod, 8 hverken/eller) anmodningen fra grupperne PPE-DE og GUE/NGL.

De to andre anmodninger bortfaldt.

Formanden satte derefter forslaget af Francis Wurtz under afstemning.

Parlamentet vedtog forslaget ved elektronisk afstemning (112 for, 99 imod, 0 hverken/eller).

Dette punkt blev opført sidst på dagsordenen for onsdag.

Frist for ændringsforslag:

| — | forslag til beslutning: tirsdag den 21. oktober kl. 12.00 |
| --- | --- |

—

forslag til beslutning: tirsdag den 21. oktober kl. 12.00

| — | ændringsforslag og fælles beslutningsforslag: onsdag den 22. oktober kl. 12.00. |
| --- | --- |

—

ændringsforslag og fælles beslutningsforslag: onsdag den 22. oktober kl. 12.00.

Torsdag

| — | ingen ændringer. |
| --- | --- |

—

ingen ændringer.

Mødet den 5. og 6. november 2003

| — | ingen ændringer. |
| --- | --- |

—

ingen ændringer.

Rådet havde, jf. forretningsordenens artikel 112, anmodet om anvendelse af uopsættelighedsproceduren vedrørende følgende forslag:

| — | Forslag til Rådets afgørelse om yderligere makrofinansiel bistand til Serbien og Montenegro (ændring af Rådets afgørelse 2002/882/EF om yderligere makrofinansiel bistand til Forbundsrepublikken Juguslavien) (C5-0428/2003).
  Begrundelse for uopsættelighed:
  Hvis Rådet ikke vedtog afgørelsen formelt inden udgangen af november, ville det blive umuligt for Kommissionen at udbetale denne bistand inden årets udgang, og finansieringsmulighederne under det nuværende budget ville falde bort til skade for Serbien og Montenegros betalingsbalance.
  Parlamentet skulle tage stilling til anmodningen om uopsættelig forhandling ved begyndelsen af mødet den følgende dag. |
| --- | --- |

—

Forslag til Rådets afgørelse om yderligere makrofinansiel bistand til Serbien og Montenegro (ændring af Rådets afgørelse 2002/882/EF om yderligere makrofinansiel bistand til Forbundsrepublikken Juguslavien) (C5-0428/2003).

Begrundelse for uopsættelighed:

Hvis Rådet ikke vedtog afgørelsen formelt inden udgangen af november, ville det blive umuligt for Kommissionen at udbetale denne bistand inden årets udgang, og finansieringsmulighederne under det nuværende budget ville falde bort til skade for Serbien og Montenegros betalingsbalance.

Parlamentet skulle tage stilling til anmodningen om uopsættelig forhandling ved begyndelsen af mødet den følgende dag.

*

- *

Arbejdsplanen fastsattes således.

9.   Indlæg af et minuts varighed om politisk vigtige sager

Følgende medlemmer, der havde ønsket at henlede Parlamentets opmærksomhed på en politisk vigtig sag, fik ordet for indlæg af et minuts varighed, jf. forretningsordenens artikel 121a:

Antonio Tajani, Ward Beysen, Dorette Corbey, Liam Hyland, Françoise Grossetête, Giovanni Claudio Fava, Myrsini Zorba, Malcolm Harbour, som henviste til arbejdsplanen og især dagsordenen for torsdag den 6. november og anmodede Kommissionen om at udvide sin redegørelse om afskedigelse af ansatte ved Fordfabrikken i Genk (pkt. 80 i PDOJ) til at omfatte beskæftigelsen inden for EU's automobilindustri (formanden svarede, at han ville rejse spørgsmålet på Formandskonferencen),Giacomo Santini, Carles-Alfred Gasòliba i Böhm, Ioannis Patakis, Piia-Noora Kauppi, Camilo Nogueira Román, Olga Zrihen, Koldo Gorostiaga Atxalandabaso, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Olle Schmidt, Carlos Lage, Koldo Gorostiaga Atxalandabaso, for en personlig bemærkning til indlæg af José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra og José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra om dette indlæg.

10.   Forest Focus ***II (forhandling)

Indstilling ved andenbehandling Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om overvågning af skovene og af miljøvekselvirkninger i Fællesskabet (Forest Focus) [8243/1/2003 — C5-0292/2003 — 2002/0164(COD)] — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: Encarnación Redondo Jiménez

(A5-0343/2003)

Encarnación Redondo Jiménez forelagde indstillingen ved andenbehandling.

FORSÆDE: Giorgos DIMITRAKOPOULOS

næstformand

Margot Wallström (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Talere: Françoise Grossetête for PPE-DE-Gruppen, Riitta Myller for PSE-Gruppen, María Luisa Bergaz Conesa for GUE/NGL-Gruppen, Marie Anne Isler Béguin for Verts/ALE-Gruppen, José Ribeiro e Castro for UEN-Gruppen, Peder Wachtmeister, Martine Roure, Ioannis Patakis, Piia-Noora Kauppi, Carlos Lage, Ilda Figueiredo, Christos Folias, Joaquim Piscarreta og Margot Wallström.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 21.10.2003, punkt 14.

11.   Badevand ***I (forhandling)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om kvaliteten af badevand [KOM(2002) 581 — C5-0508/2002 — 2002/0254(COD)] — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: Jules Maaten

(A5-0335/2003)

Margot Wallström (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Jules Maaten forelagde sin betænkning.

Talere: Ursula Schleicher for PPE-DE-Gruppen, Torben Lund for PSE-Gruppen, Alexander de Roo for Verts/ALE-Gruppen, Johannes (Hans) Blokland for EDD-Gruppen, Ria G.H.C. Oomen-Ruijten, Riitta Myller, Jean-Louis Bernié, John Bowis, Catherine Stihler, Bent Hindrup Andersen og Cristina García-Orcoyen Tormo.

FORSÆDE: James L.C. PROVAN

næstformand

Talere: Yvonne Sandberg-Fries og Margot Wallström.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 21.10.2003, punkt 17.

12.   Overvågningsmekanisme for emissioner af drivhusgasser ***I (forhandling)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om en overvågningsmekanisme for emissioner af drivhusgasser i Fællesskabet og om gennemførelse af Kyoto-protokollen [KOM(2003) 51 — C5-0031/2003 — 2003/0029(COD)] — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: Guido Sacconi

(A5-0290/2003)

Margot Wallström (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Guido Sacconi forelagde sin betænkning.

Talere: Dominique Vlasto (ordfører for udtalelse fra ITRE ), Eija-Riitta Anneli Korhola for PPE-DE-Gruppen, Proinsias De Rossa for PSE-Gruppen, Gérard Caudron for GUE/NGL-Gruppen, James (Jim) Fitzsimons for UEN-Gruppen, Avril Doyle og Margot Wallström.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 21.10.2003, punkt 18.

13.   Emission af forurenende luftarter ***I (forhandling)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 97/68/EF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om foranstaltninger mod emission af forurenende luftarter og partikler fra forbrændingsmotorer til montering i mobile ikke-vejgående maskiner [KOM(2002) 765 — C5-0636/2002 — 2002/0304(COD)] — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: Bernd Lange

(A5-0296/2003)

Margot Wallström (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Bernd Lange forelagde sin betænkning.

Talere: Jan Marinus Wiersma (ordfører for udtalelse fra RETT), Martin Callanan for PPE-DE-Gruppen, David Robert Bowe for PSE-Gruppen, Alexander de Roo for Verts/ALE-Gruppen, Karl-Heinz Florenz, Horst Schnellhardt og Margot Wallström.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 21.10.2003, punkt 19.

14.   Ophugning af kontaminerede amerikanske flådefartøjer i Den Europæiske Union (redegørelse efterfulgt af forhandling)

Redegørelse fra Kommissionen: Ophugning af kontaminerede amerikanske flådefartøjer i Den Europæiske Union

Margot Wallström (medlem af Kommissionen) afgav sin redegørelse.

FORSÆDE: Ingo FRIEDRICH

næstformand

Talere: Karl-Heinz Florenz for PPE-DE-Gruppen, Karin Scheele for PSE-Gruppen, Jan Dhaene for Verts/ALEGruppen, Proinsias De Rossa, Patricia McKenna, David Robert Bowe og Margot Wallström.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

15.   Erasmus Mundus ***II (forhandling)

Indstilling ved andenbehandling Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om etablering af et program, der skal øge kvaliteten af de videregående uddannelser og fremme den mellemfolkelige forståelse gennem samarbejde med tredjelande (Erasmus Mundus) (2004-2008) [8644/1/2003 — C5-0294/2003 — 2002/0165(COD)] — Udvalget om Kultur, Ungdom, Uddannelse, Medier og Sport.

Ordfører: Marielle De Sarnez

(A5-0336/2003)

Marielle De Sarnez forelagde indstillingen ved andenbehandling.

Viviane Reding (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Talere: Doris Pack for PPE-DE-Gruppen, Michel Rocard (formand for CULT-udvalget) for PSE-Gruppen, Maria Johanna (Marieke) Sanders-ten Holte for ELDR-Gruppen, Miquel Mayol i Raynal for Verts/ALE-Gruppen, Koenraad Dillen løsgænger, Vasco Graça Moura, Christa Prets, Brigitte Wenzel-Perillo, Ulpu Iivari og Thomas Mann.

FORSÆDE: Alonso José PUERTA

næstformand

Myrsini Zorba tog ordet.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 21.10.2003, punkt 15.

16.   eLearning ***II (forhandling)

Indstilling ved andenbehandling Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om vedtagelse af et flerårigt program (2004-2006) for effektiv integrering af informations- og kommunikationsteknologi (IKT) i uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne i Europa (eLearning-programmet) [8642/1/2003 — C5-0293/2003 — 2002/0303(COD)] — Udvalget om Kultur, Ungdom, Uddannelse, Medier og Sport.

Ordfører: Mario Mauro

(A5-0314/2003)

Mario Mauro forelagde indstillingen ved andenbehandling.

Viviane Reding (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Talere: Christa Prets for PSE-Gruppen, Maria Johanna (Marieke) Sanders-ten Holte for ELDR-Gruppen, Brian Crowley for UEN-Gruppen, Ulpu Iivari og Reino Paasilinna.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 21.10.2003, punkt 16.

17.   Haagerkonventionen af 1996: Forældremyndighed og beskyttelse af mindreårige * (forhandling)

Betænkning: Forslag til Rådets afgørelse om bemyndigelse af medlemsstaterne til i Det Europæiske Fællesskabs interesse at ratificere eller tiltræde konventionen om retternes kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsakter samt om samarbejde vedrørende forældremyndighed og foranstaltninger til beskyttelse af mindreårige (Haagerkonventionen af 1996) [KOM(2003) 348 — C5-0302/2003 — 2003/0127(CNS)] — Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender.

Ordfører: Marie-Thérèse Hermange

(A5-0319/2003)

Viviane Reding (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Marie-Thérèse Hermange forelagde sin betænkning.

Talere: Mary Elizabeth Banotti for PPE-DE-Gruppen, Evelyne Gebhardt for PSE-Gruppen, og Uma Aaltonen for Verts/ALE-Gruppen.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 22.10.2003, punkt 9.

18.   Dagsorden for næste møde

Dagsordenen for mødet den følgende dag var fastsat (»Dagsorden« PE 336.401/OJMA).

19.   Hævelse af mødet

Formanden hævede mødet kl. 21.35.

Julian Priestley

generalsekretær

Joan Colom i Naval

næstformand

---

TILSTEDEVÆRELSESLISTE

Følgende skrev under:

Aaltonen, Abitbol, Adam, Nuala Ahern, Ainardi, Almeida Garrett, Andersen, Andersson, Andreasen, André-Léonard, Andrews, Aparicio Sánchez, Arvidsson, Atkins, Attwooll, Averoff, Ayuso González, Bakopoulos, Balfe, Baltas, Banotti, Barón Crespo, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Belder, Berend, Berenguer Fuster, Berès, Bergaz Conesa, Berger, Bernié, Berthu, Bertinotti, Beysen, Bigliardo, Blak, Blokland, Böge, Bösch, von Boetticher, Bonde, Bonino, Boogerd-Quaak, Booth, Bordes, Boselli, Boumediene-Thiery, Bourlanges, Bouwman, Bowe, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Breyer, Brie, Brienza, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Butel, Callanan, Calò, Camisón Asensio, Campos, Camre, Carlotti, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Caudron, Caullery, Cauquil, Cederschiöld, Celli, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Chichester, Claeys, Coelho, Cohn-Bendit, Collins, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Cornillet, Corrie, Cossutta, Raffaele Costa, Coûteaux, Cox, Crowley, van Dam, Darras, Dary, Daul, Dehousse, De Keyser, Dell'Alba, Della Vedova, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deva, De Veyrac, Dhaene, Díez González, Di Lello Finuoli, Dillen, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, Dybkjær, El Khadraoui, Elles, Eriksson, Esclopé, Ettl, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert J.E. Evans, Färm, Fava, Ferber, Fernández Martín, Ferreira, Ferrer, Fiebiger, Figueiredo, Fitzsimons, Flemming, Florenz, Folias, Ford, Formentini, Foster, Fourtou, Frahm, Friedrich, Gahler, Gahrton, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garot, Garriga Polledo, Gasòliba i Böhm, de Gaulle, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goebbels, Goepel, Görlach, Gollnisch, Gomolka, Goodwill, Gorostiaga Atxalandabaso, Gouveia, Graefe zu Baringdorf, Graça Moura, Gröner, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Hänsch, Hager, Harbour, Hatzidakis, Haug, Heaton-Harris, Hedkvist Petersen, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Herzog, Honeyball, Hortefeux, Hudghton, Hughes, van Hulten, Hyland, Iivari, Imbeni, Inglewood, Isler Béguin, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jeggle, Jensen, Jöns, Jové Peres, Junker, Karas, Karlsson, Katiforis, Kaufmann, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Keßler, Kindermann, Glenys Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korakas, Korhola, Koukiadis, Koulourianos, Krarup, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kronberger, Kuckelkorn, Kuhne, Kuntz, Lage, Laguiller, Lalumière, Lamassoure, Lambert, Lang, Lange, Langen, Lannoye, de La Perriere, Lavarra, Lechner, Lehne, Leinen, Liese, Lipietz, Lisi, Ludford, Lulling, Lund, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McCartin, McKenna, McNally, Maes, Manders, Manisco, Erika Mann, Thomas Mann, Marchiani, Marinho, Marini, Marinos, Markov, Marques, Marset Campos, Martens, David W. Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Mastorakis, Mathieu, Hans-Peter Mayer, Xaver Mayer, Mayol i Raynal, Medina Ortega, Meijer, Menéndez del Valle, Mennea, Menrad, Messner, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Mombaur, Monsonís Domingo, Montfort, Morillon, Müller, Mulder, Murphy, Mussa, Musumeci, Myller, Napoletano, Naranjo Escobar, Nassauer, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Niebler, Nisticò, Nobilia, Nogueira Román, Nordmann, Olsson, Ó Neachtain, Onesta, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Paasilinna, Pacheco Pereira, Paciotti, Pack, Pannella, Papayannakis, Parish, Pastorelli, Patakis, Paulsen, Pérez Álvarez, Pérez Royo, Perry, Pesälä, Pex, Piecyk, Piétrasanta, Pirker, Piscarreta, Plooij-van Gorsel, Podestà, Poettering, Pohjamo, Pomés Ruiz, Poos, Posselt, Prets, Procacci, Pronk, Provan, Puerta, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rapkay, Raschhofer, Raymond, Redondo Jiménez, Ribeiro e Castro, Ries, Riis-Jørgensen, Rocard, Rodríguez Ramos, de Roo, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Rovsing, Rübig, Rühle, Sacconi, Sacrédeus, Sakellariou, Salafranca Sánchez-Neyra, Sandberg-Fries, Sandbæk, Sanders-ten Holte, Santini, dos Santos, Sartori, Savary, Sbarbati, Scarbonchi, Schaffner, Scheele, Schierhuber, Schleicher, Gerhard Schmid, Herman Schmid, Olle Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schörling, Ilka Schröder, Jürgen Schröder, Schroedter, Schulz, Schwaiger, Segni, Seppänen, Sichrovsky, Simpson, Skinner, Smet, Soares, Sörensen, Sommer, Sornosa Martínez, Souchet, Souladakis, Sousa Pinto, Staes, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Sterckx, Stihler, Stockmann, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Swiebel, Swoboda, Sørensen, Tajani, Tannock, Theato, Theorin, Thomas-Mauro, Thorning-Schmidt, Thors, Thyssen, Titford, Titley, Torres Marques, Trakatellis, Trentin, Turmes, Uca, Väyrynen, Vairinhos, Valdivielso de Cué, Valenciano Martínez-Orozco, Vallvé, Van Hecke, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vattimo, Veltroni, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Virrankoski, Vlasto, Voggenhuber, Volcic, Wachtmeister, Wallis, Walter, Watson, Weiler, Wenzel-Perillo, Whitehead, Wieland, Wiersma, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Wuori, Wurtz, Wynn, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimeray, Zimmerling, Zissener, Zorba, Zrihen

Observatører

Bastys Mindaugas, Bekasovs Martijans, Beneš Miroslav, Biela Adam, Bielan Adam, Bobelis Kazys Jaunutis, Bonnici Josef, Brejc Mihael, Chrzanowski Zbigniew, Cybulski Zygmunt, Demetriou Panayiotis, Didžiokas Gintaras, Ekert Milan, Ékes József, Fajmon Hynek, Falbr Richard, Filipek Krzysztof, Gałażewski Andrzej, Giertych Maciej, Grabowska Genowefa, Grzebisz-Nowicka Zofia, Grzyb Andrzej, Jaskiernia Jerzy, Kamiński Michał Tomasz, Kiršteins Aleksandrs, Kłopotek Eugeniusz, Kowalska Bronisława, Kreitzberg Peeter, Kriščiūnas Kęstutis, Kuzmickas Kęstutis, Kvietkauskas Vytautas, Laar Mart, Landsbergis Vytautas, Lewandowski Janusz Antoni, Lisak Janusz, Litwiniec Boguslaw, Lydeka Arminas, Łyżwiński Stanisław, Macierewicz Antoni, Maldeikis Eugenijus, Matsakis Marios, Ouzký Miroslav, Pasternak Agnieszka, Peterle Alojz, Pieniążek Jerzy, Pīks Rihards, Plokšto Artur, Podgórski Bogdan, Protasiewicz Jacek, Reiljan Janno, Savi Toomas, Siekierski Czesław, Smorawiński Jerzy, Svoboda Pavel, Szczygło Aleksander, Tomaka Jan, Tomczak Witold, Vaculík Josef, Valys Antanas, Vareikis Egidijus, Vella George, Vėsaitė Birutė, Widuch Marek, Wikiński Marek, Winiarczyk-Kossakowska Małgorzata, Wiśniowska Genowefa, Żenkiewicz Marian

---

Tirsdag, den 21. oktober 2003

| 1.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 82/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 82/20

---

PROTOKOL

(2004/C 82 E/01)

AFVIKLING AF MØDET

FORSÆDE: Gerhard SCHMID

næstformand

1.   Åbning af mødet

Formanden åbnede mødet kl. 09.00.

2.   Modtagne dokumenter

Formanden havde modtaget:

| 1) | fra udvalgene

  - Betænkning: Forslag til Rådets afgørelse om yderligere makrofinansiel bistand til Serbien og Montenegro (ændring af Rådets afgørelse 2002/882/EF om yderligere makrofinansiel bistand til Forbundsrepublikken Jugoslavien)(KOM(2003) 506 — C5-0428/2003 — 2003/0190(CNS)) — Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi.
  Ordfører: Bastiaan Belder
  (A5-0356/2003). |
| --- | --- |

1)

fra udvalgene

- Betænkning: Forslag til Rådets afgørelse om yderligere makrofinansiel bistand til Serbien og Montenegro (ændring af Rådets afgørelse 2002/882/EF om yderligere makrofinansiel bistand til Forbundsrepublikken Jugoslavien)(KOM(2003) 506 — C5-0428/2003 — 2003/0190(CNS)) — Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi.

Ordfører: Bastiaan Belder

(A5-0356/2003).

| 2) | fra medlemmerne







  2.1) | følgende mundtlige forespørgsler (forretningsordenens artikel 42):






  — | Salvador Jové Peres, for AGRI, til Kommissionen om reform af de fælles markedsordninger for tobak, bomuld og olivenolie (B5-0280/2003); |
| --- | --- | --- | --- |

2)

fra medlemmerne

2.1)

følgende mundtlige forespørgsler (forretningsordenens artikel 42):

—

Salvador Jové Peres, for AGRI, til Kommissionen om reform af de fælles markedsordninger for tobak, bomuld og olivenolie (B5-0280/2003);

| — | Giuseppe Gargani, Willi Rothley, Klaus-Heiner Lehne og Toine Manders, for JURI, til Kommissionen om den tyske pantordning (B5-0281/2003); |
| --- | --- |

—

Giuseppe Gargani, Willi Rothley, Klaus-Heiner Lehne og Toine Manders, for JURI, til Kommissionen om den tyske pantordning (B5-0281/2003);

| — | Theodorus J.J. Bouwman, for EMPL, til Kommissionen om midtvejsevaluering af den socialog arbejdsmarkedspolitiske dagsorden (B5-0412/2003). |
| --- | --- |

—

Theodorus J.J. Bouwman, for EMPL, til Kommissionen om midtvejsevaluering af den socialog arbejdsmarkedspolitiske dagsorden (B5-0412/2003).

| 2.2) | følgende beslutningsforslag (forretningsordenens artikel 48):






  — | Cristiana Muscardiniom EU-borgernes deltagelse i kommunalvalg (B5-0433/2003).






  henvist til: | korr.udv.: LIBE |
| --- | --- | --- | --- |

2.2)

følgende beslutningsforslag (forretningsordenens artikel 48):

—

Cristiana Muscardiniom EU-borgernes deltagelse i kommunalvalg (B5-0433/2003).

henvist til:

korr.udv.: LIBE

| 2.3) | Beslutningsforslag (forretningsordenens artikel 42, stk. 5) som afslutning på forhandlingen om markedsforordninger og konkurrenceregler for liberale erhverv (forhandlingen fandt sted onsdag den 8. oktober 2003(punkt 12 i protokollen for den 8.10.2003)):






  — | Willy C.E.H. De Clercq for ELDR-Gruppen, om markedsforordninger og konkurrenceregler for liberale erhverv (B5-0430/2003); |
| --- | --- | --- |

2.3)

Beslutningsforslag (forretningsordenens artikel 42, stk. 5) som afslutning på forhandlingen om markedsforordninger og konkurrenceregler for liberale erhverv (forhandlingen fandt sted onsdag den 8. oktober 2003(punkt 12 i protokollen for den 8.10.2003)):

—

Willy C.E.H. De Clercq for ELDR-Gruppen, om markedsforordninger og konkurrenceregler for liberale erhverv (B5-0430/2003);

| — | Manuel Medina Ortega for PSE-Gruppen, om markedsforordninger og konkurrenceregler for liberale erhverv (B5-0431/2003); |
| --- | --- |

—

Manuel Medina Ortega for PSE-Gruppen, om markedsforordninger og konkurrenceregler for liberale erhverv (B5-0431/2003);

| — | Klaus-Heiner Lehne, Othmar Karas, Giuseppe Gargani og Stefano Zappalà for PPE-DE-Gruppen, om markedsforordninger og konkurrenceregler for liberale erhverv (B5-0432/2003). |
| --- | --- |

—

Klaus-Heiner Lehne, Othmar Karas, Giuseppe Gargani og Stefano Zappalà for PPE-DE-Gruppen, om markedsforordninger og konkurrenceregler for liberale erhverv (B5-0432/2003).

3.   Meddelelse om Kommissionens reaktion på Parlamentets udtalelser og beslutninger

Kommissionens meddelelse om dens reaktion på Parlamentets udtalelser og beslutninger under mødeperioden i juli 2003 var omdelt.

4.   Afgørelse om uopsættelighed

- Forslag til Rådets afgørelse om yderligere makrofinansiel bistand til Serbien og Montenegro (ændring af Rådets afgørelse 2002/882/EF om yderligere makrofinansiel bistand til Forbundsrepublikken Jugoslavien) (KOM(2003) 506 — C5-0428/2003 — 2003/0190(CNS) — Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi. (Betænkning Bastiaan Belder (A5-0356/2003)).

Talere: Claude Turmes for Verts/ALE-Gruppen, Luis Berenguer Fuster for PSE-Gruppen, Johannes (Hannes) Swoboda om Claude Turmes' indlæg, og Claude Turmes, der uddybede sit indlæg.

Anmodningen om uopsættelighed blev godkendt.

5.   Debat om tilfælde af krænkelse af menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet (meddelelse om indgivne beslutningsforslag)

Følgende medlemmer eller grupper havde fremsat anmodning om afholdelse af en sådan debat i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 50, ledsaget af følgende beslutningsforslag:

| I. | BURUNDI






  — | DEVE om krænkelse af menneskerettighederne og retsstatsprincippet i Burundi om krænkelser af menneskerettighederne og retsstatsprincippet i Burundi (B5-0434/2003). |
| --- | --- | --- |

I.

BURUNDI

—

DEVE om krænkelse af menneskerettighederne og retsstatsprincippet i Burundi om krænkelser af menneskerettighederne og retsstatsprincippet i Burundi (B5-0434/2003).

| II. | TURKMENISTAN OG CENTRALASIEN






  — | Margrietus J. van den Berg og Richard Corbett for PSE-Gruppen om situationen i Turkmenistan (B5-0436/2003), |
| --- | --- | --- |

II.

TURKMENISTAN OG CENTRALASIEN

—

Margrietus J. van den Berg og Richard Corbett for PSE-Gruppen om situationen i Turkmenistan (B5-0436/2003),

| — | Ole Andreasen for ELDR-Gruppen om krænkelse af menneskerettighederne i Turkmenistan (B5-0440/2003), |
| --- | --- |

—

Ole Andreasen for ELDR-Gruppen om krænkelse af menneskerettighederne i Turkmenistan (B5-0440/2003),

| — | Bastiaan Belder for EDD-Gruppen om krænkelse af menneskerettighederne i Turkmenistan (B5-0445/2003), |
| --- | --- |

—

Bastiaan Belder for EDD-Gruppen om krænkelse af menneskerettighederne i Turkmenistan (B5-0445/2003),

| — | Cristiana Muscardini for UEN-Gruppen om menneskerettighederne i Turkmenistan og Centralasien (B5-0446/2003), |
| --- | --- |

—

Cristiana Muscardini for UEN-Gruppen om menneskerettighederne i Turkmenistan og Centralasien (B5-0446/2003),

| — | Pernille Frahm og Luigi Vinci for GUE/NGL-Gruppen om menneskerettighedssituationen i Turkmenistan og de centralasiatiske republikker (B5-0449/2003), |
| --- | --- |

—

Pernille Frahm og Luigi Vinci for GUE/NGL-Gruppen om menneskerettighedssituationen i Turkmenistan og de centralasiatiske republikker (B5-0449/2003),

| — | John Bowis, Albert Jan Maat, Elisabeth Jeggle og Ari Vatanen for PPE-DE-Gruppen om menneskerettighederne i Turkmenistan og Centralasien (B5-0450/2003), |
| --- | --- |

—

John Bowis, Albert Jan Maat, Elisabeth Jeggle og Ari Vatanen for PPE-DE-Gruppen om menneskerettighederne i Turkmenistan og Centralasien (B5-0450/2003),

| — | Bart Staes, Joost Lagendijk, Matti Wuori, Per Gahrton og Marie Anne Isler Béguin for Verts/ALEGruppen om menneskerettighederne i Turkmenistan og de centralasiatiske republikker (B5-0452/2003). |
| --- | --- |

—

Bart Staes, Joost Lagendijk, Matti Wuori, Per Gahrton og Marie Anne Isler Béguin for Verts/ALEGruppen om menneskerettighederne i Turkmenistan og de centralasiatiske republikker (B5-0452/2003).

| III. | NEPAL






  — | Gerard Collins for UEN-Gruppen om det presserende behov for at løse konflikten i Nepal (B5-0435/2003), |
| --- | --- | --- |

III.

NEPAL

—

Gerard Collins for UEN-Gruppen om det presserende behov for at løse konflikten i Nepal (B5-0435/2003),

| — | Johannes (Hannes) Swoboda og Maria Carrilho for PSE-Gruppen om situationen i Nepal (B5-0437/2003), |
| --- | --- |

—

Johannes (Hannes) Swoboda og Maria Carrilho for PSE-Gruppen om situationen i Nepal (B5-0437/2003),

| — | Astrid Thors for ELDR-Gruppen om krænkelse af menneskerettighederne i Nepal (B5-0439/2003), |
| --- | --- |

—

Astrid Thors for ELDR-Gruppen om krænkelse af menneskerettighederne i Nepal (B5-0439/2003),

| — | Pedro Marset Campos for GUE/NGL-Gruppen om situationen i Nepal (B5-0448/2003), |
| --- | --- |

—

Pedro Marset Campos for GUE/NGL-Gruppen om situationen i Nepal (B5-0448/2003),

| — | Thomas Mann for PPE-DE-Gruppen om Nepal (B5-0451/2003), |
| --- | --- |

—

Thomas Mann for PPE-DE-Gruppen om Nepal (B5-0451/2003),

| — | Reinhold Messner, Bart Staes og Jean Lambert for Verts/ALE-Gruppen om Nepal (B5-0453/2003). |
| --- | --- |

—

Reinhold Messner, Bart Staes og Jean Lambert for Verts/ALE-Gruppen om Nepal (B5-0453/2003).

Taletiden ville blive fordelt i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 120.

6.   Udvikling af Fællesskabets jernbaner ***II — Jernbanesikkerhed i EU ***II — Interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem ***II — Europæisk jernbaneagentur ***II (forhandling)

Indstilling ved andenbehandling: Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 91/440/EØF om udvikling af Fællesskabets jernbaner [8011/3/2003 — C5-0295/2003 — 2002/0025(COD)] — Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme.

Ordfører: Georg Jarzembowski

(A5-0327/2003)

Indstilling ved andenbehandling: Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om jernbanesikkerhed i EU og om ændring af Rådets direktiv 95/18/EF om udstedelse af licenser til jernbanevirksomheder og direktiv 2001/14/EF om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter for brug af jernbaneinfrastruktur samt sikkerhedscertificering (»Jernbanesikkerhedsdirektivet«) [8557/2/2003 — C5-0297/2003 — 2002/0022(COD)] — Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme.

Ordfører: Dirk Sterckx

(A5-0325/2003)

Indstilling ved andenbehandling: Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 96/48/EF om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/16/EF om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog [8556/2/2003 — C5-0298/2003 — 2002/0023(COD)] — Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme.

Ordfører: Sylviane H. Ainardi

(A5-0321/2003)

Indstilling ved andenbehandling: Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et europæisk jernbaneagentur (»Agenturforordningen«) [8558/2/2003 — C5-0296/2003 — 2002/0024(COD)] — Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme.

Ordfører: Gilles Savary

(A5-0323/2003)

Georg Jarzembowski forelagde indstillingen ved anden behandling (A5-0327/2003).

Dirk Sterckx forelagde indstillingen ved anden behandling (A5-0325/2003).

Sylviane H. Ainardi forelagde indstillingen ved anden behandling (A5-0321/2003).

Gilles Savary forelagde indstillingen ved anden behandling (A5-0323/2003).

Loyola de Palacio (næstformand i Kommissionen) tog ordet

Talere: Reinhard Rack for PPE-DE-Gruppen, Johannes (Hannes) Swoboda for PSE-Gruppen, Herman Vermeer for ELDR-Gruppen, Erik Meijer for GUE/NGL-Gruppen, Camilo Nogueira Román for Verts/ALEGruppen, Rijk van Dam for EDD-Gruppen, Koenraad Dillen, løsgænger, Konstantinos Hatzidakis, Brian Simpson, Samuli Pohjamo, Gérard Caudron, Jan Dhaene og Alain Esclopé.

FORSÆDE: Charlotte CEDERSCHIÖLD

næstformand

Talere: Dominique F.C. Souchet, James Nicholson, Juan de Dios Izquierdo Collado, Giorgio Calò, Roseline Vachetta, Theodorus J.J. Bouwman, Graham H. Booth, Peter Pex, Proinsias De Rossa, Arlette Laguiller, Claude Turmes, Joaquim Piscarreta, Jean-Maurice Dehousse, Luigi Cocilovo, Mathieu J.H. Grosch, Agnes Schierhuber, Loyola de Palacio og Dirk Sterckx, for en personlig bemærkning til indlægget af Koenraad Dillen.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 23.10.2003, punkt 9-12.

(Mødet udsat kl. 11.15 i afventning af afstemningstiden, og genoptaget kl. 11.35)

FORSÆDE: David W. MARTIN

næstformand

AFSTEMNINGSTID

Resultaterne af afstemningerne som helhed (ændringsforslag, særskilte afstemninger, opdelte afstemninger osv.) fremgår af bilag 1, som er vedlagt protokollen.

7.   Passagerfastholdelsesanordninger på tohjulede køretøjer ***I (forretningsordenens artikel 110a) (afstemning)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fastholdelsesanordninger for passagerer på tohjulede motordrevne køretøjer (kodificeret udgave) [KOM(2003) 145 — C5-0146/2003 — 2003/0058(COD)] — Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked.

Ordfører: Giuseppe Gargani

(A5-0339/2003)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 1)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P5_TA(2003)0432)

8.   Støtteben på tohjulede køretøjer ***I (forretningsordenens artikel 110a) (afstemning)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om støtteben på tohjulede motordrevne køretøjer (kodificeret udgave) [KOM(2003) 147 — C5-0147/2003 — 2003/0059(COD)] — Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked.

Ordfører: Giuseppe Gargani

(A5-0340/2003)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 2)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P5_TA(2003)0433)

9.   Elektrisk materiel ***I (forretningsordenens artikel 110a) (afstemning)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om elektrisk materiel bestemt til anvendelse inden for visse spændingsgrænser (kodificeret udgave) [KOM(2003) 252 — C5-0231/2003 — 2003/0094(COD)] — Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked.

Ordfører: Giuseppe Gargani

(A5-0338/2003)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 3)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P5_TA(2003)0434)

10.   Søgsmål med påstand om forbud ***I (forretningsordenens artikel 110a) (afstemning)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om søgsmål med påstand om forbud på området beskyttelse af forbrugernes interesser (kodificeret udgave) [KOM(2003) 241 — C5-0230/2003 — 2003/0099(COD)] — Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked.

Ordfører: Giuseppe Gargani

(A5-0337/2003)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 4)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P5_TA(2003)0435)

11.   Finansielle kvartalsregnskaber for den offentlige forvaltning og service ***I (forretningsordenens artikel 110a) (afstemning)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om finansielle kvartalsregnskaber for den offentlige forvaltning og service [KOM(2003) 242 — C5-0222/2003 — 2003/0095(COD)] — Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål.

Ordfører: Astrid Lulling

(A5-0320/2003)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 5)

KOMMISSIONENS FORSLAG, ÆNDRINGSFORSLAG og FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P5_TA(2003)0436)

Indlæg til afstemningen:

Ordføreren afgav en erklæring, jf. forretningsordenens artikel 110a, stk. 4.

12.   Affald af elektrisk og elektronisk udstyr ***I (forretningsordenens artikel 110a) (afstemning)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2002/96/EF om affald af elektrisk og elektronisk udstyr [KOM(2003) 219 — C5-0191/2003 — 2003/0084(COD)] — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: Karl-Heinz Florenz

(A5-0324/2003)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 6)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P5_TA(2003)0437)

13.   Reduceret punktafgift på tobaksvarer * (forretningsordenens artikel 110a) (afstemning)

Betænkning: Forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 92/79/EØF og 92/80/EØF med henblik på at bemyndige Frankrig til at forlænge gyldighedsperioden for anvendelsen af en reduceret punktafgift på tobaksvarer, der overgår til forbrug på Korsika [KOM(2003) 186 — C5-0197/2003 — 2003/0075(CNS)] — Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål.

Ordfører: John Purvis

(A5-0322/2003)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 7)

KOMMISSIONENS FORSLAG, ÆNDRINGSFORSLAG og FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P5_TA(2003)0438)

14.   Forest Focus ***II (afstemning)

Indstilling ved andenbehandling: Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om overvågning af skovene og af miljøvekselvirkninger i Fællesskabet (Forest Focus) [8243/1/2003 — C5-0292/2003 — 2002/0164(COD)] — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: Encarnación Redondo Jiménez

(A5-0343/2003)

(Kvalificeret flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 8)

RÅDETS FÆLLES HOLDNING

Erklæret godkendt som ændret (P5_TA(2003)0439)

15.   Erasmus Mundus ***II (afstemning)

Indstilling ved andenbehandling: Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om etablering af et program, der skal øge kvaliteten af de videregående uddannelser og fremme den mellemfolkelige forståelse gennem samarbejde med tredjelande (Erasmus Mundus) (2004-2008) [8644/1/2003 — C5-0294/2003 — 2002/0165(COD)] — Udvalget om Kultur, Ungdom, Uddannelse, Medier og Sport.

Ordfører: Marielle De Sarnez

(A5-0336/2003)

(Kvalificeret flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 9)

RÅDETS FÆLLES HOLDNING

Erklæret godkendt som ændret (P5_TA(2003)0440)

16.   eLearning ***II (afstemning)

Indstilling ved andenbehandling: Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om vedtagelse af et flerårigt program (2004-2006) for effektiv integrering af informations- og kommunikationsteknologi (IKT) i uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne i Europa (eLearning-programmet) [8642/1/2003 — C5-0293/2003 — 2002/0303(COD)] — Udvalget om Kultur, Ungdom, Uddannelse, Medier og Sport.

Ordfører: Mario Mauro

(A5-0314/2003)

(Kvalificeret flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 10)

RÅDETS FÆLLES HOLDNING

Erklæret godkendt som ændret (P5_TA(2003)0441)

17.   Badevand ***I (afstemning)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om kvaliteten af badevand [KOM(2002) 581 — C5-0508/2002 — 2002/0254(COD)] — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: Jules Maaten

(A5-0335/2003)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 11)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt som ændret (P5_TA(2003)0442)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P5_TA(2003)0442)

*

- *

(Fra 12.00 til 12.30 afholdt Parlamentet under forsæde af Pat Cox et højtideligt møde i anledning af besøg af Abdoulaye Wade, Republikken Senegals præsident.)

*

- *

18.   Overvågningsmekanisme for emissioner af drivhusgasser ***I (afstemning)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om en overvågningsmekanisme for emissioner af drivhusgasser i Fællesskabet og om gennemførelse af Kyoto-protokollen [KOM(2003) 51 — C5-0031/2003 — 2003/0029(COD)] — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: Guido Sacconi

(A5-0290/2003)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 12)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt som ændret (P5_TA(2003)0443)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P5_TA(2003)0443)

19.   Emission af forurenende luftarter ***I (afstemning)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 97/68/EF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om foranstaltninger mod emission af forurenende luftarter og partikler fra forbrændingsmotorer til montering i mobile ikke-vejgående maskiner [KOM(2002) 765 — C5-0636/2002 — 2002/0304(COD)] — Udvalget om Miljø — og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: Bernd Lange

(A5-0296/2003)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 13)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt som ændret (P5_TA(2003)0444)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P5_TA(2003)0444)

20.   Stemmeforklaringer

Skriftlige stemmeforklaringer:

De skriftlige stemmeforklaringer, jf. forretningsordenens artikel 137, stk. 3, var indeholdt i det fuldstændige forhandlingsreferat fra mødet.

Mundtlige stemmeforklaringer:

Indstilling ved andenbehandling: Redondo Jiménez — A5-0343/2003: Gilles Savary

Indstilling ved andenbehandling: De Sarnez — A5-0336/2003: Carlo Fatuzzo

Indstilling ved andenbehandling: Mauro — A5-0314/2003: Carlo Fatuzzo

Betænkning Maaten — A5-0335/2003: Carlo Fatuzzo

Betænkning Sacconi — A5-0290/2003: Carlo Fatuzzo

Betænkning Lange — A5-0296/2003: Carlo Fatuzzo

21.   Stemmerettelser

Følgende medlemmer havde meddelt stemmerettelser:

Betænkning Gargani — A5-0337/2003

| — | enkelt afstemning

  for: Christa Randzio-Plath, Arlene McCarthy |
| --- | --- |

—

enkelt afstemning

for: Christa Randzio-Plath, Arlene McCarthy

Betænkning Purvis — A5-0322/2003

| — | enkelt afstemningfor:

  for: Pernille Frahm

  imod: Florence Kuntz |
| --- | --- |

—

enkelt afstemningfor:

for: Pernille Frahm

imod: Florence Kuntz

Betænkning Maaten — A5-0335/2003

| — | ændringsforslag 19, 1. del

  for: Marie-Thérèse Hermange

  imod: Carles-Alfred Gasòliba i Böhm, Carlos Carnero González, Bárbara Dührkop Dührkop, Anna Terrón i Cusí, Rosa Miguélez Ramos |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 19, 1. del

for: Marie-Thérèse Hermange

imod: Carles-Alfred Gasòliba i Böhm, Carlos Carnero González, Bárbara Dührkop Dührkop, Anna Terrón i Cusí, Rosa Miguélez Ramos

| — | ændringsforslag 19, 2. del

  for: Michael Cashman

  imod: Marie-Thérèse Hermange |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 19, 2. del

for: Michael Cashman

imod: Marie-Thérèse Hermange

| — | ændringsforslag 59

  imod: Hubert Pirker, Marie-Thérèse Hermange |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 59

imod: Hubert Pirker, Marie-Thérèse Hermange

| — | ændringsforslag 66

  for: Ursula Stenzel |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 66

for: Ursula Stenzel

| — | ændringsforslag 76

  for: Eija-Riitta Anneli Korhola

  imod: Gérard Caudron |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 76

for: Eija-Riitta Anneli Korhola

imod: Gérard Caudron

Betænkning Lange — A5-0296/2003

| — | ændringsforslag 71

  for: Hans-Peter Martin, Dominique F.C. Souchet, José Ribeiro e Castro

  imod: Avril Doyle |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 71

for: Hans-Peter Martin, Dominique F.C. Souchet, José Ribeiro e Castro

imod: Avril Doyle

| — | ændringsforslag 75

  for: Hans-Peter Martin, Dominique F.C. Souchet, José Ribeiro e Castro

  imod: Avril Doyle |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 75

for: Hans-Peter Martin, Dominique F.C. Souchet, José Ribeiro e Castro

imod: Avril Doyle

| — | ændringsforslag 82

  for: Dominique F.C. Souchet, Carlos Carnero González, José Ribeiro e Castro

  imod: Avril Doyle |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 82

for: Dominique F.C. Souchet, Carlos Carnero González, José Ribeiro e Castro

imod: Avril Doyle

| — | ændringsforslag 88

  for: Dominique F.C. Souchet, José Ribeiro e Castro |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 88

for: Dominique F.C. Souchet, José Ribeiro e Castro

| — | ændringsforslag 89

  for: Dominique F.C. Souchet, Arlene McCarthy |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 89

for: Dominique F.C. Souchet, Arlene McCarthy

| — | ændret forslag

  for: Arlene McCarthy |
| --- | --- |

—

ændret forslag

for: Arlene McCarthy

| — | lovgivningsmæssig beslutning

  for: Arlene McCarthy |
| --- | --- |

—

lovgivningsmæssig beslutning

for: Arlene McCarthy

Karl-Heinz Florenz havde været til stede, men havde ikke deltaget i afstemningen om betænkning A5-0296/2003.

AFSTEMNINGSTIDEN AFSLUTTET

22.   Dagsorden

ITRE havde den foregående dag i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 110 a vedtaget en betænkning af Belder om forslag til Rådets afgørelse om yderligere makrofinansiel bistand til Serbien og Montenegro (ændring af Rådets afgørelse 2002/882/EF om yderligere makrofinansiel bistand til Forbundsrepublikken Jugoslavien) (KOM(2003) 506 — C5-0428/2003 — 2003/0190(CNS)) (A5-0356/2003), og der var samme morgen truffet beslutning om uopsættelig behandling af forslaget (punkt 4 i protokollen).

Formanden foreslog derfor efter aftale med de politiske grupper at behandle denne betænkning uden forhandling og at opføre den under afstemningstiden torsdag.

Parlamentet godkendte dette forslag.

Frist for ændringsforslag: onsdag kl. 10.

(Mødet udsat kl. 12.50 og genoptaget kl. 15.00)

FORSÆDE: Joan COLOM I NAVAL

næstformand

23.   Godkendelse af protokollen fra foregående møde

Protokollen fra det foregående møde godkendtes.

24.   Budget 2004 — sektion III — Kommissionen — Budget 2004 — øvrige sektioner (forhandling)

Betænkning: Forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2004 — Sektion III — Kommissionen [2003/2001(BUD)] — Budgetudvalget.

Ordfører: Jan Mulder

(A5-0349/2003)

Betænkning: Forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2004;

Sektion I — Europa-Parlamentet;

Sektion II — Rådet;

Sektion IV — Domstolen;

Sektion V — Revisionsretten;

Sektion VI — Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg;

Sektion VII — Regionsudvalget;

Sektion VIII (A) — Den Europæiske Ombudsmand;

Sektion VIII (B) — Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse; [2003/2002(BUD)] — Budgetudvalget.

Ordfører: Neena Gill

(A5-0350/2003)

Jan Mulder forelagde sin betænkning (A5-0349/2003).

Neena Gill forelagde sin betænkning (A5-0350/2003).

Michaele Schreyer (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Talere: Salvador Garriga Polledo for PPE-DE-Gruppen, Ralf Walter for PSE-Gruppen, Kyösti Tapio Virrankoski for ELDR-Gruppen, Esko Olavi Seppänen for GUE/NGL-Gruppen, Kathalijne Maria Buitenweg for Verts/ALE-Gruppen, Franz Turchi for UEN-Gruppen, Rijk van Dam for EDD-Gruppen, Gianfranco Dell'Alba løsgænger, Den Dover, Terence Wynn, formand for BUDG, Anne Elisabet Jensen, Yasmine Boudjenah, Ian Stewart Hudghton, Liam Hyland og Jean-Louis Bernié.

FORSÆDE: Catherine LALUMIÈRE

næstformand

Talere: Jean-Claude Martinez, James E.M. Elles, Joan Colom i Naval, Johan Van Hecke, Ioannis Patakis, Josu Ortuondo Larrea, Markus Ferber, Bárbara Dührkop Dührkop, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Wilfried Kuckelkorn, Guido Podestà, Jutta D. Haug, Juan Andrés Naranjo Escobar, Catherine Guy-Quint, Christopher Heaton-Harris, Paulo Casaca, Bartho Pronk, Konstantinos Hatzidakis, Robert Goodwill, Albert Jan Maat, Lisbeth Grönfeldt Bergman, Roy Perry, Paul Rübig, der anmodede om, at alle udvalg fik lejlighed til at udtrykke deres holdning under forhandlingen (formanden svarede, at de medlemmer, der var opført på talerlisten, kunne få ordet), Jan Mulder og Michaele Schreyer.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 23.10.2003, punkt 4-6.

(Mødet udsat kl. 17.55 i afventning af spørgetiden, og genoptaget kl. 18.00)

25.   Spørgetid (spørgsmål til Kommissionen)

Parlamentet behandlede en række spørgsmål til Kommissionen (B5-0279/2003).

Første del

Spørgsmål 34 af Mathieu J.H. Grosch: Indførelse af motorvejsafgift i Tyskland.

Loyola de Palacio (næstformand i Kommissionen) besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af Mathieu J.H. Grosch og Paul Rübig.

Spørgsmål 35 af Ozan Ceyhun: Transit for EU-borgere gennem Republikken Bulgarien.

Günther Verheugen (medlem af Kommissionen) besvarede spørgsmålet.

Ozan Ceyhun tog ordet

Spørgsmål 36 af Minerva Melpomeni Malliori: Ulovligt salg af medicin uden recept over internettet.

Erkki Liikanen (medlem af Kommissionen) besvarede spørgsmålet.

Minerva Melpomeni Malliori tog ordet

Anden del

Spørgsmål 37 af Bart Staes: Tilsættelse af vand (og proteiner) til (kyllinge)kød.

David Byrne (medlem af Kommissionen) besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af Bart Staes, Piia- Noora Kauppi og Phillip Whitehead.

Spørgsmål 38 af Frédérique Ries: Paphylster til dækning af advarsel om sundhedsfare på cigaretpakker.

David Byrne besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af Frédérique Ries.

Spørgsmål 39 af Patricia McKenna: Beskyttelse af dyr under transport.

David Byrne besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af Patricia McKenna, John Purvis og Caroline Lucas.

Spørgsmål 40 af Yvonne Sandberg-Fries: Udformning af en fælles alkoholpolitik.

David Byrne besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af Yvonne Sandberg-Fries.

Spørgsmål 41 af Caroline Lucas: Gåseleverpostej — gradvis afskaffelse af tvangsfodring.

David Byrne besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af Caroline Lucas og Patricia McKenna.

Spørgsmål nr. 42, 43 og 44 ville blive besvaret skriftligt.

Spørgsmål 45 af Alexandros Alavanos: Ophævelse af den midlertidige beslutning om overførsel af personoplysninger til USA.

Frits Bolkestein (medlem af Kommissionen) besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af Alexandros Alavanos.

Spørgsmål 46 af Karin Riis-Jørgensen: Ommærkning af parallelimporterede lægemidler.

Frits Bolkestein besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af Karin Riis-Jørgensen.

Spørgsmål 47 af Alexander de Roo: Offentlige kontrakter om miljøundersøgelser af omledningen af Ebro.

Frits Bolkestein besvarede spørgsmålet.

Alexander de Roo tog ordet

Spørgsmål 48 af Othmar Karas: Parlamentets krav til Kommissionens kommende direktivforslag om krav til bankers kapitalgrundlag.

Frits Bolkestein besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af Othmar Karas og Paul Rübig.

Spørgsmål 49 af Antonios Trakatellis: Anvendelse af fællesskabsretten: Ordningen for offentlige kontrakter og tildeling af projekter for offentlige arbejder i Grækenland.

Frits Bolkestein besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af Antonios Trakatellis.

Spørgsmål 50 — 103 ville blive besvaret skriftligt.

Formanden erklærede spørgetiden til Kommissionen for afsluttet.

(Mødet udsat kl. 19.40 og genoptaget kl. 21.00)

FORSÆDE: Alejo VIDAL-QUADRAS ROCA

næstformand

26.   Ansvarsforsikring for motorkøretøjer ***I (forhandling)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 72/166/EØF, 84/5/EØF, 88/357/EØF, 90/232/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/26/EF om ansvarsforsikring for motorkøretøjer [KOM(2002) 244 — C5-0269/2002 — 2002/0124(COD)] — Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked.

Ordfører: Willi Rothley

(A5-0346/2003)

Frits Bolkestein (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Willi Rothley forelagde sin betænkning.

Talere: Giuseppe Gargani (formand for JURI) for PPE-DE-Gruppen, Toine Manders for ELDR-Gruppen, James (Jim) Fitzsimons for UEN-Gruppen, Othmar Karas, Malcolm Harbour, Paolo Bartolozzi og Frits Bolkestein.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 22.10.2003, punkt 8.

27.   Kvinders rettigheder (forhandling)

Betænkning: Krænkelser af kvinders rettigheder og EU's internationale forbindelser [2002/2286(INI)] — Udvalget om Kvinders Rettigheder og Lige Muligheder.

Ordfører: Miet Smet

(A5-0334/2003)

Miet Smet forelagde sin betænkning.

Christopher Patten (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Talere: Regina Bastos for PPE-DE-Gruppen, María Elena Valenciano Martínez-Orozco for PSE-Gruppen, Lone Dybkjær for ELDR-Gruppen, Marianne Eriksson for GUE/NGL-Gruppen, Patsy Sörensen for Verts/ALE-Gruppen, Philip Claeys løsgænger, Thomas Mann, Olga Zrihen, Armonia Bordes, Catherine Stihler og Proinsias De Rossa.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 22.10.2003, punkt 6.

28.   Strukturfondene (forhandling)

Betænkning: Strukturfondene: Udviklingen i uindfriede forpligtelser og behovene for 2004 [2002/2272(INI)] — Budgetudvalget.

Ordfører: Giovanni Pittella

(A5-0286/2003)

Giovanni Pittella forelagde sin betænkning.

Michel Barnier (medlem af Kommissionen) tog ordet

Talere: Samuli Pohjamo (ordfører for udtalelse fra RETT), Anne-Karin Glase for PPE-DE-Gruppen, Manuel António dos Santos for PSE-Gruppen, Helmuth Markov for GUE/NGL-Gruppen, Rijk van Dam for EDDGruppen, Joaquim Piscarreta, Ilda Figueiredo og Michel Barnier.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 22.10.2003, punkt 10.

29.   Sødestoffer i levnedsmidler ***II (forhandling)

Indstilling ved andenbehandling Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 94/35/EF om sødestoffer til brug i levnedsmidler [9714/1/2003 — C5-0299/2003 — 2002/0152(COD)] — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: Anne Ferreira

(A5-0345/2003)

Anne Ferreira forelagde indstillingen ved anden behandling.

David Byrne (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Talere: Ria G.H.C. Oomen-Ruijten for PPE-DE-Gruppen, Phillip Whitehead for PSE-Gruppen, Frédérique Ries for ELDR-Gruppen, Christel Fiebiger for GUE/NGL-Gruppen, Inger Schörling for Verts/ALE-Gruppen, og John Bowis.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 22.10.2003, punkt 7.

30.   Den tyske pantordning (mundtlig forespørgsel med forhandling)

Mundtlig forespørgsel til Kommissionen: Den tyske pantordning — Giuseppe Gargani, Willi Rothley, Klaus-Heiner Lehne og Toine Manders for JURI (B5-0281/2003)

Klaus-Heiner Lehne begrundede den mundtlige forespørgsel.

Frits Bolkestein (medlem af Kommissionen) besvarede den mundtlige forespørgsel.

Talere: Ria G.H.C. Oomen-Ruijten for PPE-DE-Gruppen, Manuel Medina Ortega for PSE-Gruppen, Toine Manders for ELDR-Gruppen, Hiltrud Breyer for Verts/ALE-Gruppen, John Bowis, Dorette Corbey, Alexander de Roo og Frits Bolkestein.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

31.   Dagsorden for næste møde

Dagsordenen for mødet den følgende dag var fastsat (»Dagsorden« PE 336.401/OJME).

32.   Hævelse af mødet

Formanden hævede mødet kl. 00.15.

Julian Priestley

generalsekretær

José Pacheco Pereira

næstformand

---

TILSTEDEVÆRELSESLISTE

Følgende skrev under:

Aaltonen, Abitbol, Adam, Nuala Ahern, Ainardi, Alavanos, Almeida Garrett, Alyssandrakis, Andersen, Andersson, Andreasen, André-Léonard, Andrews, Andria, Angelilli, Aparicio Sánchez, Arvidsson, Atkins, Attwooll, Auroi, Averoff, Ayuso González, Bakopoulos, Balfe, Baltas, Banotti, Barón Crespo, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Bébéar, Belder, Berend, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Bergaz Conesa, Berger, Bernié, Berthu, Bertinotti, Beysen, Bigliardo, Blokland, Bodrato, Böge, Bösch, von Boetticher, Bonde, Bonino, Boogerd-Quaak, Booth, Bordes, Borghezio, van den Bos, Boselli, Boudjenah, Boumediene-Thiery, Bouwman, Bowe, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Breyer, Brie, Brienza, Brok, Brunetta, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Butel, Callanan, Calò, Camisón Asensio, Campos, Camre, Carlotti, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Caudron, Cauquil, Cederschiöld, Celli, Cercas, Cerdeira Morterero, Cesaro, Ceyhun, Chichester, Claeys, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Collins, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Cornillet, Corrie, Cossutta, Paolo Costa, Raffaele Costa, Coûteaux, Cox, Crowley, van Dam, Darras, Dary, Daul, De Clercq, Decourrière, Dehousse, De Keyser, Dell'Alba, Della Vedova, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deva, De Veyrac, Dhaene, Díez González, Di Lello Finuoli, Dillen, Dimitrakopoulos, Di Pietro, Doorn, Dover, Doyle, Dührkop Dührkop, Duff, Duhamel, Duin, Dupuis, Dybkjær, Ebner, Echerer, El Khadraoui, Elles, Eriksson, Esclopé, Ettl, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert J.E. Evans, Färm, Farage, Fatuzzo, Fava, Ferber, Fernández Martín, Ferreira, Ferrer, Ferri, Fiebiger, Figueiredo, Fiori, Fitzsimons, Flemming, Flesch, Florenz, Folias, Ford, Formentini, Foster, Fourtou, Frahm, Frassoni, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gahrton, Garaud, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garot, Garriga Polledo, Gasòliba i Böhm, de Gaulle, Gawronski, Gebhardt, Gemelli, Ghilardotti, Gill, Gillig, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Gobbo, Goebbels, Goepel, Görlach, Gollnisch, Gomolka, Goodwill, Gorostiaga Atxalandabaso, Gouveia, Graefe zu Baringdorf, Graça Moura, Gröner, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Hänsch, Hager, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedkvist Petersen, Helmer, Hernández Mollar, Herranz García, Herzog, Hieronymi, Honeyball, Hortefeux, Howitt, Hudghton, Hughes, Huhne, van Hulten, Hyland, Iivari, Ilgenfritz, Imbeni, Inglewood, Isler Béguin, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Jöns, Jové Peres, Junker, Karamanou, Karas, Karlsson, Katiforis, Kaufmann, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Keßler, Kindermann, Glenys Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korakas, Korhola, Koukiadis, Koulourianos, Krarup, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Krivine, Kronberger, Kuckelkorn, Kuhne, Kuntz, Lage, Laguiller, Lalumière, Lamassoure, Lambert, Lang, Lange, Langen, Lannoye, de La Perriere, Laschet, Lavarra, Lechner, Lehne, Leinen, Liese, Linkohr, Lisi, Lucas, Ludford, Lulling, Lund, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McCartin, MacCormick, McKenna, McMillan-Scott, McNally, Maes, Malliori, Manders, Manisco, Thomas Mann, Mantovani, Marchiani, Marinho, Marini, Marinos, Markov, Marques, Marset Campos, Martens, David W. Martin, Hans-Peter Martin, Hugues Martin, Martinez, Martínez Martínez, Mastorakis, Mathieu, Matikainen-Kallström, Mauro, Hans-Peter Mayer, Xaver Mayer, Mayol i Raynal, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Mennea, Mennitti, Menrad, Messner, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Modrow, Mombaur, Monsonís Domingo, Montfort, Moraes, Morgantini, Morillon, Müller, Mulder, Murphy, Muscardini, Musotto, Mussa, Musumeci, Myller, Napoletano, Napolitano, Naranjo Escobar, Nassauer, Newton Dunn, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, Nisticò, Nobilia, Nogueira Román, Nordmann, Obiols i Germà, Ojeda Sanz, Olsson, Ó Neachtain, Onesta, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Ortuondo Larrea, O'Toole, Paasilinna, Pacheco Pereira, Paciotti, Pack, Pannella, Papayannakis, Parish, Pasqua, Pastorelli, Patakis, Paulsen, Pérez Álvarez, Pérez Royo, Perry, Pesälä, Pex, Piecyk, Piétrasanta, Pirker, Piscarreta, Pittella, Plooijvan Gorsel, Podestà, Poettering, Pohjamo, Poignant, Pomés Ruiz, Poos, Posselt, Prets, Procacci, Provan, Puerta, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Randzio-Plath, Rapkay, Raschhofer, Raymond, Read, Redondo Jiménez, Ribeiro e Castro, Ries, Riis-Jørgensen, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rocard, Rod, Rodríguez Ramos, de Roo, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Rovsing, Rübig, Rühle, Rutelli, Sacconi, Sacrédeus, Sakellariou, Salafranca Sánchez-Neyra, Sandberg-Fries, Sandbæk, Sanders-ten Holte, Santer, Santini, dos Santos, Sartori, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Sbarbati, Scallon, Scarbonchi, Schaffner, Scheele, Schierhuber, Schleicher, Gerhard Schmid, Herman Schmid, Olle Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schörling, Ilka Schröder, Jürgen Schröder, Schroedter, Schulz, Schwaiger, Segni, Seppänen, Sichrovsky, Simpson, Sjöstedt, Skinner, Smet, Soares, Sörensen, Sommer, Sornosa Martínez, Souchet, Souladakis, Sousa Pinto, Speroni, Staes, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stirbois, Stockmann, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Swiebel, Swoboda, Sylla, Sørensen, Tajani, Tannock, Terrón i Cusí, Theato, Theorin, Thomas-Mauro, Thorning-Schmidt, Thors, Thyssen, Titford, Titley, Torres Marques, Trakatellis, Trentin, Turchi, Turmes, Uca, Vachetta, Väyrynen, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vallvé, Van Hecke, Van Orden, Varaut, Varela Suanzes-Carpegna, Vattimo, Veltroni, van Velzen, Vermeer, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vinci, Virrankoski, Vlasto, Voggenhuber, Volcic, Wachtmeister, Wallis, Walter, Watson, Watts, Weiler, Wenzel-Perillo, Whitehead, Wieland, Wiersma, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Wuori, Wurtz, Wyn, Wynn, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimeray, Zimmerling, Zissener, Zorba, Zrihen

Observatører

Bagó Zoltán, Balsai István, Bastys Mindaugas, Bekasovs Martijans, Beneš Miroslav, Berg Eiki, Biela Adam, Bielan Adam, Bobelis Kazys Jaunutis, Bonnici Josef, Brejc Mihael, Chronowski Andrzej, Chrzanowski Zbigniew, Ciemniak Grażyna, Cybulski Zygmunt, Czinege Imre, Demetriou Panayiotis, Didžiokas Gintaras, Ekert Milan, Ékes József, Fajmon Hynek, Falbr Richard, Fazakas Szabolcs, Fenech Antonio, Filipek Krzysztof, Galałżewski Andrzej, Giertych Maciej, Grabowska Genowefa, Gruber Attila, Grzebisz-Nowicka Zofia, Grzyb Andrzej, Gyürk András, Horvat Franc, Ilves Toomas Hendrik, Jaskiernia Jerzy, Kamiński Michał Tomasz, Kelemen András, Kiršteins Aleksandrs, Kļaviņš Paulis, Klich Bogdan, Kłopotek Eugeniusz, Klukowski Wacław, Kósa Kovács Magda, Kowalska Bronisława, Kreitzberg Peeter, Kriščiūnas Kęstutis, Kuzmickas Kęstutis, Kvietkauskas Vytautas, Laar Mart, Landsbergis Vytautas, Lewandowski Janusz Antoni, Libicki Marcin, Lisak Janusz, Litwiniec Bogusław, Lydeka Arminas, Łyżwiński Stanisław, Macierewicz Antoni, Maldeikis Eugenijus, Mallotová Helena, Manninger Jenő, Matsakis Marios, Mavrou Eleni, Őry Csaba, Ouzký Miroslav, Pasternak Agnieszka, Pęczak Andrzej, Pieniążek Jerzy, Pīks Rihards, Plokšto Artur, Podgórski Bogdan, Podobnik Janez, Pospíšil Jiří, Protasiewicz Jacek, Reiljan Janno, Savi Toomas, Sefzig Luděk, Siekierski Czesław, Smorawiński Jerzy, Surján László, Svoboda Pavel, Szájer József, Szczygło Aleksander, Tabajdi Csaba, Tomaka Jan, Tomczak Witold, Vaculík Josef, Valys Antanas, Vareikis Egidijus, Vastagh Pál, Vella George, Vėsaitė Birutė, Widuch Marek, Winiarczyk-Kossakowska Małgorzata, Wišniowska Genowefa, Wittbrodt Edmund, Wojciechowski Janusz, Żenkiewicz Marian

---

BILAG I

AFSTEMNINGSRESULTATER

Tegnforklaring

| + | vedtaget |
| --- | --- |
| - | forkastet |
| ↓ | bortfaldt |
| R | taget tilbage |
| AN (..., ..., ...) | afstemning ved navneopråb (for, imod, hverken/eller) |
| VE (..., ..., ...) | elektronisk afstemning (for, imod, hverken/eller) |
| div | opdelt afstemning |
| vs | særskilt afstemning |
| æf | ændringsforslag |
| AC | kompromisændringsforslag |
| PC | tilsvarende tekstdel |
| S | tekstdel udgår |
| = | identiske ændringsforslag |
| § | punkt/stk. |
| art | artikel |
| cons | betragtning/punkt |
| PR | beslutningsforslag |
| PRC | fælles beslutningsforslag |
| SEC | hemmelig afstemning |

+

vedtaget

-

forkastet

↓

bortfaldt

R

taget tilbage

AN (..., ..., ...)

afstemning ved navneopråb (for, imod, hverken/eller)

VE (..., ..., ...)

elektronisk afstemning (for, imod, hverken/eller)

div

opdelt afstemning

vs

særskilt afstemning

æf

ændringsforslag

AC

kompromisændringsforslag

PC

tilsvarende tekstdel

S

tekstdel udgår

=

identiske ændringsforslag

§

punkt/stk.

art

artikel

cons

betragtning/punkt

PR

beslutningsforslag

PRC

fælles beslutningsforslag

SEC

hemmelig afstemning

1.   Passagerfastholdelsesanordninger på tohjulede køretøjer

Betænkning: GARGANI (A5-0339/2003) [***I]

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

2.   Støtteben på tohjulede køretøjer

Betænkning: GARGANI (A5-0340/2003) [***I]

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

3.   Elektrisk materiel

Betænkning: GARGANI (A5-0338/2003) [***I]

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

4.   Søgsmål med påstand om forbud

Betænkning: GARGANI (A5-0337/2003) [***I]

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | AN | + | 438, 1, 21 |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

AN

+

438, 1, 21

Anmodning om afstemning ved navneopråb

PPE-DE: endelig afstemning

5.   Finansielle kvartalsregnskaber for den offentlige forvaltning

Betænkning: LULLING (A5-0320/2003) [***I]

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

6.   Affald af elektrisk og elektronisk udstyr

Betænkning: FLORENZ (A5-0324/2003) [***I]

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

7.   Reduceret punktafgift på tobaksvarer

Betænkning: PURVIS (A5-0322/2003) [***I]

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

Anmodning om afstemning ved navneopråb

GUE/NGL: endelig afstemning

8.   Forest Focus

Indstilling ved andenbehandling: REDONDO JIMÉNEZ (A5-0343/2003) [***II]

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Blok nr. 1


  (kompromis) | 22-33 | PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, UEN | | + | |
| Blok nr. 2 | 1-11
  13-21 | korr. udv. | | ↓ | |
| | 12 | korr. udv. | vs | ↓ | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

Blok nr. 1

(kompromis)

22-33

PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, UEN

+

Blok nr. 2

1-11

13-21

korr. udv.

↓

12

korr. udv.

vs

↓

Anmodning om særskilt afstemning

PPE-DE: æf 12

9.   Erasmus Mundus

Indstilling ved andenbehandling: DE SARNEZ (A5-0336/2003) [***II]

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ændringsforslag fra korr.udv. | 1-7 | korr. udv. | | + | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

ændringsforslag fra korr.udv.

1-7

korr. udv.

+

10.   eLearning

Indstilling ved andenbehandling: MAURO (A5-0314/2003) [***II]

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ændringsforslag fra korr.udv. | 1 | korr. udv. | | + | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

ændringsforslag fra korr.udv.

1

korr. udv.

+

11.   Badevand

Betænkning: MAATEN (A5-0335/2003) [***I]

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| forslag til forkastelse | 59 | ELDR | AN | - | 81, 421, 4 |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | 8
  10
  18
  27
  34-35 | korr. udv. | | + | |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — særskilt afstemning | 1 | korr. udv. | vs | + | |
| 4 | korr. udv. | vs/VE | + | 287, 226, 4 |
| 5 | korr. udv. | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 9 | korr. udv. | AN | - | 246, 266, 8 |
| 11 | korr. udv. | vs | + | |
| 12 | korr. udv. | vs | + | |
| 16 | korr. udv. | vs/VE | + | 286, 224, 4 |
| 17 | korr. udv. | vs | + | |
| 19 | korr. udv. | div/AN | | |
| 1 | + | 302, 199, 17 |
| 2 | - | 121, 350, 16 |
| 24 | korr. udv. | vs | + | |
| 29 | korr. udv. | vs | + | |
| 30 | korr. udv. | vs/VE | + | 284, 224, 2 |
| 31 | korr. udv. | vs | + | |
| 32 | korr. udv. | vs | + | |
| 33 | korr. udv. | vs | + | |
| art 1 | 65 | PSE+ELDR | div | | |
| 1 | + | |
| 2 / VE | + | 281, 225, 4 |
| 3 | + | |
| 3 | korr. udv. | | ↓ | |
| art 2 | 38 | PPE-DE | | - | |
| art 3, stk. 1 | 76 | MYLLER m.fl. | AN | - | 48, 461, 11 |
| 6 | korr. udv. | VE | + | 259, 250, 2 |
| 39 | PPE-DE | | - | |
| 7 | korr. udv. | VE | + | 275, 232, 1 |
| art 3, stk. 6 | 40 | PPE-DE | | - | |
| art 4 | 67 | PSE | VE | - | 239, 264, 2 |
| art 5, stk. 2 | 41 | PPE-DE | | - | |
| art 5, stk. 3 | 42 S | PPE-DE | | - | |
| art 7, stk. 1 | 70 | Verts/ALE | | - | |
| art 7, efter § 1 | 68 | PSE | VE | - | 232, 275, 3 |
| art 7, efter § 2 | 54 | PPE-DE | | + | |
| art 8 | 69 | PSE | | - | |
| art 10, § 2 og 3 | 43 S | PPE-DE | | - | |
| 44 S | PPE-DE | | - | |
| art 10, efter § 4 | 60 | ELDR | AN | - | 110, 403, 10 |
| art 11 | 61 | ELDR | | - | |
| art 12, § 1 og 2 | 45 | PPE-DE | | - | |
| 14 | korr. udv. | VE | - | 247, 264, 5 |
| 15 | korr. udv. | | + | |
| art 15 | 55 | PPE-DE | VE | - | 246, 267, 7 |
| 20 | korr. udv. | | + | |
| art 16, § 1, litra b) | 46 | PPE-DE | | - | |
| 21 | korr. udv. | | + | |
| art 16, § 1, litra b) | 47 S | PPE-DE | AN | - | 243, 276, 5 |
| 22 | korr. udv. | | + | |
| art 16, § 1, litra c) | 48 | PPE-DE | | - | |
| 23 | korr. udv. | | + | |
| art 16, § 2, indledning | 72/rev. | Verts/ALE | | - | |
| 25 | korr. udv. | | + | |
| art 16, § 2, litra b) | 49 | PPE-DE | | - | |
| 26 | korr. udv. | | + | |
| art 16, § 2, litra b) | 56 | PPE-DE | | - | |
| art 16, § 2, efter litra c) | 71 | Verts/ALE | | ↓ | |
| efter art 23 | 64 | ELDR | | - | |
| 28 | korr. udv. | | + | |
| Bilag 1 | 57 | PPE-DE | VE | + | 263, 241, 7 |
| 62 | ELDR | AN | - | 107, 397, 6 |
| 63 | ELDR | AN | - | 87, 421, 6 |
| Bilag 2 | 66 | ELDR | AN | - | 109, 401, 11 |
| 50 | PPE-DE | | - | |
| Bilag 3 | 51 | PPE-DE | | - | |
| Bilag 4 | 73 | Verts/ALE | | - | |
| Bilag 5, § 1 | 52 | PPE-DE | VE | + | 304, 209, 6 |
| Bilag 5, § 1, led 4 | 74 | Verts/ALE | VE | - | 247, 253, 6 |
| Bilag 5, § 4, led 3 | 75 | Verts/ALE | | + | |
| 36 | korr. udv. | | ↓ | |
| cons 4 | 37 | PPE-DE | | - | |
| cons 7 | 2 | korr. udv. | | + | |
| 58 | PPE-DE | VE | + | 258, 249, 4 |
| cons 10 | 53 S | PPE-DE | | - | |
| afstemning: ændret forslag | VE | + | 290, 221, 8 |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | | + | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

forslag til forkastelse

59

ELDR

AN

-

81, 421, 4

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

8

10

18

27

34-35

korr. udv.

+

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — særskilt afstemning

1

korr. udv.

vs

+

4

korr. udv.

vs/VE

+

287, 226, 4

5

korr. udv.

div

1

+

2

+

9

korr. udv.

AN

-

246, 266, 8

11

korr. udv.

vs

+

12

korr. udv.

vs

+

16

korr. udv.

vs/VE

+

286, 224, 4

17

korr. udv.

vs

+

19

korr. udv.

div/AN

1

+

302, 199, 17

2

-

121, 350, 16

24

korr. udv.

vs

+

29

korr. udv.

vs

+

30

korr. udv.

vs/VE

+

284, 224, 2

31

korr. udv.

vs

+

32

korr. udv.

vs

+

33

korr. udv.

vs

+

art 1

65

PSE+ELDR

div

1

+

2 / VE

+

281, 225, 4

3

+

3

korr. udv.

↓

art 2

38

PPE-DE

-

art 3, stk. 1

76

MYLLER m.fl.

AN

-

48, 461, 11

6

korr. udv.

VE

+

259, 250, 2

39

PPE-DE

-

7

korr. udv.

VE

+

275, 232, 1

art 3, stk. 6

40

PPE-DE

-

art 4

67

PSE

VE

-

239, 264, 2

art 5, stk. 2

41

PPE-DE

-

art 5, stk. 3

42 S

PPE-DE

-

art 7, stk. 1

70

Verts/ALE

-

art 7, efter § 1

68

PSE

VE

-

232, 275, 3

art 7, efter § 2

54

PPE-DE

+

art 8

69

PSE

-

art 10, § 2 og 3

43 S

PPE-DE

-

44 S

PPE-DE

-

art 10, efter § 4

60

ELDR

AN

-

110, 403, 10

art 11

61

ELDR

-

art 12, § 1 og 2

45

PPE-DE

-

14

korr. udv.

VE

-

247, 264, 5

15

korr. udv.

+

art 15

55

PPE-DE

VE

-

246, 267, 7

20

korr. udv.

+

art 16, § 1, litra b)

46

PPE-DE

-

21

korr. udv.

+

art 16, § 1, litra b)

47 S

PPE-DE

AN

-

243, 276, 5

22

korr. udv.

+

art 16, § 1, litra c)

48

PPE-DE

-

23

korr. udv.

+

art 16, § 2, indledning

72/rev.

Verts/ALE

-

25

korr. udv.

+

art 16, § 2, litra b)

49

PPE-DE

-

26

korr. udv.

+

art 16, § 2, litra b)

56

PPE-DE

-

art 16, § 2, efter litra c)

71

Verts/ALE

↓

efter art 23

64

ELDR

-

28

korr. udv.

+

Bilag 1

57

PPE-DE

VE

+

263, 241, 7

62

ELDR

AN

-

107, 397, 6

63

ELDR

AN

-

87, 421, 6

Bilag 2

66

ELDR

AN

-

109, 401, 11

50

PPE-DE

-

Bilag 3

51

PPE-DE

-

Bilag 4

73

Verts/ALE

-

Bilag 5, § 1

52

PPE-DE

VE

+

304, 209, 6

Bilag 5, § 1, led 4

74

Verts/ALE

VE

-

247, 253, 6

Bilag 5, § 4, led 3

75

Verts/ALE

+

36

korr. udv.

↓

cons 4

37

PPE-DE

-

cons 7

2

korr. udv.

+

58

PPE-DE

VE

+

258, 249, 4

cons 10

53 S

PPE-DE

-

afstemning: ændret forslag

VE

+

290, 221, 8

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

+

Ændringsforslag 13 vedrørte ikke alle sprogversioner og blev derfor ikke sat under afstemning (forretningsordenens artikel 140, stk. 1, litra d).

Anmodning om afstemning ved navneopråb

PSE æf 9, 59

Verts/ALE æf 9, 19, 47S, 59, 60, 62, 63, 66

GUE/NGL æf 76

Anmodning om særskilt afstemning

PPE-DE æf 2, 4, 11, 12, 16, 22, 24, 30, 32, 33

PSE æf 19

ELDR æf 9, 17, 19, 29, 31

Verts/ALE æf 1

EDD æf 19

Anmodning om opdelt afstemning

PPE-DE

æf 65

1. del: teksten uden ordene »kemisk og mikrobiologisk« og »og anden rekreativ brug af vand«

2. del: ordene »kemisk og mikrobiologisk«

3. del: ordene »og anden rekreativ brug af vand«

æf 5

1. del: »ved lavvande«

2. del: resten

Verts/ALE

æf 19

1. del: teksten uden stk. 2, stk. 3, litra a), stk. 4, litra a), og stk. 5

2. del: stk. 2, stk. 3, litra a), stk. 4, litra a), og stk. 5

12.   Overvågningsmekanisme for emissioner af drivhusgasser

Betænkning: SACCONI (A5-0290/2003) [***I]

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| blok nr. 1


  (kompromis) | 19-46 | PSE, PPE-DE, ELDR, GUE/NGL, Verts/ALE | | + | |
| blok nr. 2 | 1-18 | korr. udv. | | ↓ | |
| afstemning: ændret forslag | | + | |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | | + | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

blok nr. 1

(kompromis)

19-46

PSE, PPE-DE, ELDR, GUE/NGL, Verts/ALE

+

blok nr. 2

1-18

korr. udv.

↓

afstemning: ændret forslag

+

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

+

13.   Emission af forurenende luftarter

Betænkning: LANGE (A5-0296/2003) [***I]

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| blok nr. 1


  (kompromis) | 5-6
  43-70
  72-74
  76-81
  83-87
  90-106 | korr. udv.


  PSE, PPE-DE, ELDR, Verts/ALE | | + | |
| 71 | PSE, PPE-DE, ELDR, Verts/ALE | AN | + | 252, 143, 6 |
| 75 | PSE, PPE-DE, ELDR, Verts/ALE | AN | + | 262, 150, 5 |
| 82 | PSE, PPE-DE, ELDR, Verts/ALE | AN | + | 247, 159, 29 |
| 88 | PSE, PPE-DE, ELDR, Verts/ALE | AN | + | 276, 169, 5 |
| 89 | PSE, PPE-DE, ELDR, Verts/ALE | AN | + | 267, 175, 22 |
| blok nr. 2 | 1-4
  7-41 | korr. udv. | | ↓ | |
| efter cons 8 | 42 | Verts/ALE | | R | |
| afstemning: ændret forslag | AN | + | 465, 8, 7 |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | AN | + | 458, 2, 7 |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

blok nr. 1

(kompromis)

5-6

43-70

72-74

76-81

83-87

90-106

korr. udv.

PSE, PPE-DE, ELDR, Verts/ALE

+

71

PSE, PPE-DE, ELDR, Verts/ALE

AN

+

252, 143, 6

75

PSE, PPE-DE, ELDR, Verts/ALE

AN

+

262, 150, 5

82

PSE, PPE-DE, ELDR, Verts/ALE

AN

+

247, 159, 29

88

PSE, PPE-DE, ELDR, Verts/ALE

AN

+

276, 169, 5

89

PSE, PPE-DE, ELDR, Verts/ALE

AN

+

267, 175, 22

blok nr. 2

1-4

7-41

korr. udv.

↓

efter cons 8

42

Verts/ALE

R

afstemning: ændret forslag

AN

+

465, 8, 7

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

AN

+

458, 2, 7

Ændringsforslag 43-106 inkl. var stillet af Sterckx for ELDR-Gruppen og ikke af Davies.

Verts/ALE-Gruppen havde taget ændringsforslag 42 tilbage.

Anmodning om afstemning ved navneopråb

PPE-DE: æf 71, 75, 82, 88, 89, Kommissionens forslag som ændret og forslag til lovgivningsmæssig beslutning.

---

BILAG II

RESULTAT AF AFSTEMNINGERNE VED NAVNEOPRÅB

1.   Betænkning Gargani A5-0337/2003

Ja-stemmer: 438

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Calò, De Clercq, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Dary, Eriksson, Fiebiger, Frahm, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Papayannakis, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Garaud, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, Mennea, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Costa Raffaele, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Sartori, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Stauner, Stenmarck, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Villiers, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Boselli, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Ford, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Napoletano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Dhaene, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Messner, Nogueira Román, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 1

UEN: Mussa

Hverken eller: 21

EDD: Bernié, Booth, Butel, Coûteaux, Farage, Kuntz, Mathieu, Raymond, Titford

GUE/NGL: Cossutta, Di Lello Finuoli

NI: Bonino, Claeys, Dillen, de Gaulle, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martinez, Pannella, Stirbois

2.   Betænkning Purvis A5-0322/2003

Ja-stemmer: 452

EDD: Bernié, Butel, Coûteaux, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Raymond

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Calò, De Clercq, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Bakopoulos, Bertinotti, Blak, Brie, Caudron, Cossutta, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Marset Campos, Papayannakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vinci

NI: Berthu, Beysen, Bonino, Dell'Alba, Della Vedova, Hager, Kronberger, de La Perriere, Mennea, Pannella, Raschhofer, Souchet

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mombaur, Montfort, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Boselli, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napolitano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Poos, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Caullery, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Ó Neachtain

Verts/ALE: Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 35

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Blokland, Bonde, Booth, van Dam, Farage, Sandbæk, Titford

GUE/NGL: Ainardi, Boudjenah, Frahm, Manisco, Markov, Meijer, Wurtz

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Martinez, Stirbois

UEN: Bigliardo, Camre, Marchiani, Mussa, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 22

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bergaz Conesa, Bordes, Cauquil, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Patakis, Schröder Ilka, Vachetta

NI: Borghezio, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gorostiaga Atxalandabaso, Speroni

PPE-DE: Costa Raffaele, Schierhuber

PSE: Bösch, Carlotti

UEN: Collins

3.   Betænkning Maaten A5-0335/2003

Ja-stemmer: 81

EDD: Abitbol, Andersen, Bernié, Bonde, Booth, Butel, Coûteaux, Esclopé, Farage, Kuntz, Mathieu, Raymond, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Busk, Calò, De Clercq, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Nordmann, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Blak, Eriksson, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Vinci

NI: Borghezio, Claeys, Dell'Alba, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Hager, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Speroni, Stirbois

PPE-DE: Hermange, Jackson, Maat, Oostlander, Pirker, Sacrédeus, Schmitt

PSE: Müller Rosemarie, Volcic

UEN: Camre, Caullery, Marchiani, Musumeci, Pasqua, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Gahrton

Nej-stemmer: 421

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Boogerd-Quaak, Dybkjær, Flesch, Olsson, Paulsen, Ries, Sbarbati, Schmidt, Thors

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Papayannakis, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schröder Ilka, Uca, Vachetta, Wurtz

NI: Beysen, Gorostiaga Atxalandabaso, Mennea

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Costa Raffaele, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schierhuber, Schleicher, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Boselli, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Bigliardo, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Segni, Turchi

Verts/ALE: Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Hverken eller: 4

ELDR: Attwooll

GUE/NGL: Krarup

NI: Berthu

Verts/ALE: Hudghton

4.   Betænkning Maaten A5-0335/2003

Ja-stemmer: 246

EDD: Abitbol, Andersen, Bernié, Bonde, Booth, Butel, Coûteaux, Esclopé, Farage, Kuntz, Mathieu, Raymond, Sandbæk, Titford

ELDR: Flesch, Ries, Sbarbati, Thors

GUE/NGL: Eriksson, Krarup, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Costa Raffaele, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Hedkvist Petersen, Karlsson, Katiforis, Moraes, O'Toole, Pérez Royo, Sandberg-Fries, Theorin

UEN: Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Mussa, Musumeci, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Celli, Evans Jillian, Hudghton, MacCormick, Wyn

Nej-stemmer: 266

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Calò, De Clercq, Dybkjær, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Papayannakis, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schröder Ilka, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, Raschhofer

PPE-DE: Averoff, Dimitrakopoulos, Folias, Hatzidakis, Klaß, Liese, Trakatellis, Xarchakos, Zacharakis

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Boselli, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Paasilinna, Paciotti, Piecyk, Poignant, Poos, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lambert, Lannoye, Lucas, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori

Hverken eller: 8

NI: Bonino, Borghezio, Dell'Alba, Della Vedova, Gobbo, Pannella, Speroni

Verts/ALE: Schörling

5.   Betænkning Maaten A5-0335/2003

Ja-stemmer: 302

EDD: Coûteaux, Kuntz

ELDR: Attwooll, Lynne, Wallis

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Papayannakis, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schröder Ilka, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, de La Perriere, Mennea, Souchet, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Costa Raffaele, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Berès, Bowe, Carnero González, Cashman, Corbett, Dehousse, Dührkop Dührkop, Evans Robert J.E., Garot, Gill, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Karlsson, Kinnock, McAvan, McCarthy, McNally, Martin David W., Martin Hans-Peter, Miguélez Ramos, Miller, Moraes, Murphy, O'Toole, Paasilinna, Poignant, Poos, Randzio-Plath, Read, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Simpson, Skinner, Soares, Sousa Pinto, Stihler, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn

UEN: Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Evans Jillian, Hudghton, MacCormick, Staes, Wyn

Nej-stemmer: 199

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Booth, Butel, van Dam, Esclopé, Farage, Mathieu, Raymond, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, Busk, Calò, De Clercq, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Blak, Eriksson, Frahm, Krarup, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Kronberger, Lang, Martinez, Raschhofer, Stirbois

PPE-DE: Ferrer

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Boselli, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carraro, Carrilho, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbey, Darras, De Keyser, De Rossa, Díez González, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Fava, Ferreira, Fruteau, Gebhardt, Ghilardotti, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, Malliori, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miranda de Lage, Napoletano, Napolitano, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Rapkay, Rocard, Rodríguez Ramos, Sakellariou, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Sornosa Martínez, Souladakis, Stockmann, Swiebel, Thorning-Schmidt, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Bigliardo, Camre, Mussa, Musumeci, Nobilia, Segni, Turchi

Verts/ALE: Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lambert, Lannoye, Lucas, McKenna, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Turmes, Voggenhuber, Wuori

Hverken eller: 17

NI: Bonino, Dell'Alba, Della Vedova, Gobbo, Pannella

PSE: Barón Crespo, Casaca, Iivari, Jöns, Lage, Müller Rosemarie, Myller, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Swoboda, Torres Marques

6.   Betænkning Maaten A5-0335/2003

Ja-stemmer: 121

ELDR: Attwooll, Lynne

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bertinotti, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Papayannakis, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schröder Ilka, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Hager

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Chichester, Corrie, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Flemming, Foster, Goodwill, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Inglewood, Jackson, Kirkhope, Lamassoure, Mauro, Nicholson, Parish, Perry, Pirker, Poettering, Purvis, Rack, Rübig, Scallon, Schierhuber, Stenzel, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Adam, Andersson, Corbett, Dehousse, Ford, Gill, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Karlsson, Kinnock, McAvan, McCarthy, McNally, Martin David W., Miller, Moraes, Murphy, O'Toole, Poignant, Sandberg-Fries, dos Santos, Simpson, Skinner, Soares, Sousa Pinto, Stihler, Theorin, Titley, Watts, Whitehead

UEN: Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Ó Neachtain, Pasqua, Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Evans Jillian, Hudghton, MacCormick, Mayol i Raynal, Staes, Wyn

Nej-stemmer: 350

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Booth, Butel, Esclopé, Farage, Mathieu, Raymond, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, Busk, Calò, De Clercq, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Blak, Eriksson, Frahm, Krarup, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Raschhofer, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Ayuso González, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Brienza, Brok, Camisón Asensio, Cederschiöld, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hatzidakis, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Boselli, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carnero González, Carraro, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbey, Darras, De Keyser, De Rossa, Díez González, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Fava, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lalumière, Lange, Lavarra, Lund, Malliori, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Napoletano, Napolitano, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Poos, Randzio-Plath, Rocard, Rodríguez Ramos, Rothe, Roure, Sakellariou, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schulz, Sornosa Martínez, Souladakis, Stockmann, Swiebel, Thorning-Schmidt, Trentin, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Weiler, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Bigliardo, Camre, Caullery, Mussa, Musumeci, Nobilia, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lambert, Lannoye, Lucas, McKenna, Maes, Messner, Nogueira Román, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Turmes, Voggenhuber, Wuori

Hverken eller: 16

GUE/NGL: Herzog

NI: Bonino, Dell'Alba, Della Vedova, Gobbo, Pannella, Speroni

PSE: Casaca, Iivari, Lage, Müller Rosemarie, Myller, Roth-Behrendt, Swoboda, Torres Marques, Vairinhos

7.   Betænkning Maaten A5-0335/2003

Ja-stemmer: 48

ELDR: Nicholson of Winterbourne, Pohjamo, Thors, Väyrynen, Vallvé, Virrankoski

GUE/NGL: Blak, Caudron, Eriksson, Frahm, Krarup, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

PPE-DE: Flemming, Kauppi, Lulling, Matikainen-Kallström, Pirker, Posselt, Rack, Rübig, Sacrédeus, Schierhuber, Stenzel, Suominen, Wijkman

PSE: Andersson, Hedkvist Petersen, Iivari, Medina Ortega, Myller, Paasilinna, Sandberg-Fries, Theorin, Trentin, Volcic

UEN: Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Ó Neachtain

Verts/ALE: Dhaene, Evans Jillian, Hudghton, MacCormick, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 461

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Booth, Butel, Coûteaux, van Dam, Esclopé, Farage, Kuntz, Mathieu, Raymond, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Calò, De Clercq, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Bordes, Boudjenah, Brie, Cauquil, Cossutta, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Papayannakis, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schröder Ilka, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Hager, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Raschhofer, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Costa Raffaele, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Folias, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martens, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Boselli, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Honeyball, Howitt, Hughes, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Napoletano, Napolitano, O'Toole, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Bigliardo, Camre, Caullery, Marchiani, Mussa, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lambert, Lannoye, Lucas, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber

Hverken eller: 11

NI: Bonino, Borghezio, Dell'Alba, Della Vedova, Gobbo, Gorostiaga Atxalandabaso, Pannella, Speroni

PSE: Corbey, van Hulten

Verts/ALE: Gahrton

8.   Betænkning Maaten A5-0335/2003

Ja-stemmer: 110

EDD: Abitbol, Kuntz

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, Busk, Calò, De Clercq, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sandersten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Speroni, Stirbois

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Corrie, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Flemming, Goodwill, Harbour, Heaton-Harris, Inglewood, Jackson, Kirkhope, Nicholson, Parish, Perry, Pirker, Provan, Purvis, Rack, Rübig, Scallon, Schierhuber, Stenzel, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Andersson, Dehousse, Hedkvist Petersen, Karlsson, Pérez Royo, Sandberg-Fries, Theorin

UEN: Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Nej-stemmer: 403

EDD: Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Booth, Butel, Coûteaux, van Dam, Esclopé, Farage, Mathieu, Raymond, Sandbæk, Titford

ELDR: Dybkjær

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Papayannakis, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Beysen, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, Mennea, Raschhofer

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Ayuso González, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Brok, Camisón Asensio, Cederschiöld, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Folias, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hatzidakis, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marini, Marinos, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Sudre, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Boselli, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Bigliardo, Mussa, Musumeci, Nobilia, Segni, Turchi

Verts/ALE: Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Hverken eller: 10

ELDR: Attwooll

NI: Bonino, Dell'Alba, Della Vedova, Pannella

PPE-DE: Marques

PSE: Müller Rosemarie

UEN: Marchiani

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Gahrton

9.   Betænkning Maaten A5-0335/2003

Ja-stemmer: 243

EDD: Abitbol, Andersen, Bernié, Bonde, Booth, Butel, Coûteaux, Esclopé, Farage, Kuntz, Mathieu, Raymond, Sandbæk, Titford

ELDR: Flesch, Ries, Thors

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Souchet, Speroni, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Costa Raffaele, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Dehousse, Hedkvist Petersen, Karlsson, Sandberg-Fries, Theorin

UEN: Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Mussa, Musumeci, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Evans Jillian, Hudghton, MacCormick, Wyn

Nej-stemmer: 276

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Calò, De Clercq, Dybkjær, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Papayannakis, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Raschhofer

PPE-DE: Averoff, Dimitrakopoulos, Folias, Hatzidakis, Lamassoure, Trakatellis, Xarchakos, Zacharakis

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Boselli, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori

Hverken eller: 5

NI: Bonino, Dell'Alba, Della Vedova, Pannella

PSE: Müller Rosemarie

10.   Betænkning Maaten A5-0335/2003

Ja-stemmer: 107

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Coûteaux, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Raymond

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Busk, Calò, De Clercq, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Corrie, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Foster, García-Orcoyen Tormo, Goodwill, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Inglewood, Jackson, Kirkhope, Konrad, Nicholson, Parish, Perry, Provan, Purvis, Sartori, Scallon, Sturdy, Tannock, Van Orden, Villiers, Zappalà

PSE: Andersson, Hedkvist Petersen, Karlsson, Sandberg-Fries, Theorin, Zimeray

UEN: Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Mayol i Raynal

Nej-stemmer: 397

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, Booth, van Dam, Farage, Sandbæk, Titford

ELDR: Boogerd-Quaak, Dybkjær, Olsson, Paulsen, Schmidt, Vermeer

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Papayannakis, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Beysen, Borghezio, Gobbo, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, Mennea, Raschhofer, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Ayuso González, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Brok, Camisón Asensio, Cederschiöld, Coelho, Cornillet, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Lamassoure, Langen, Laschet, Lehne, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Boselli, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Rossa, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Goebbels, Görlach, Gröner, Hänsch, Haug, Honeyball, Howitt, Hughes, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Bigliardo, Musumeci, Nobilia, Segni, Turchi

Verts/ALE: Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Messner, Nogueira Román, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Hverken eller: 6

ELDR: Attwooll

NI: Bonino, Dell'Alba, Della Vedova, Pannella

PSE: Müller Rosemarie

11.   Betænkning Maaten A5-0335/2003

Ja-stemmer: 87

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Coûteaux, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Raymond

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Busk, Calò, De Clercq, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Garaud, de La Perriere, Souchet

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Corrie, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Foster, Goodwill, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Inglewood, Kirkhope, Nicholson, Parish, Perry, Provan, Purvis, Scallon, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Andersson, Hedkvist Petersen, Karlsson, Sandberg-Fries, Theorin

UEN: Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Ó Neachtain

Nej-stemmer: 421

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, Booth, van Dam, Farage, Sandbæk, Titford

ELDR: Boogerd-Quaak, Dybkjær, Olsson, Paulsen, Procacci, Schmidt

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Papayannakis, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, Lang, Martinez, Mennea, Raschhofer, Speroni, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Ayuso González, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Brok, Camisón Asensio, Cederschiöld, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Boselli, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Bigliardo, Camre, Caullery, Marchiani, Mussa, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Buitenweg, Celli, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Frassoni, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Hverken eller: 6

ELDR: Attwooll

NI: Bonino, Dell'Alba, Della Vedova, Pannella

PSE: Müller Rosemarie

12.   Betænkning Maaten A5-0335/2003

Ja-stemmer: 109

EDD: Abitbol, Andersen, Bonde, Coûteaux, Kuntz, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Busk, Calò, De Clercq, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Corrie, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Flemming, Foster, Goodwill, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Inglewood, Jackson, Kirkhope, Nicholson, Parish, Perry, Pirker, Provan, Purvis, Rack, Rübig, Scallon, Schierhuber, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Andersson, Hedkvist Petersen, Karlsson, Sandberg-Fries, Theorin

UEN: Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Musumeci, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Evans Jillian, Hudghton, MacCormick, Wyn

Nej-stemmer: 401

EDD: Belder, Blokland, Booth, van Dam, Farage, Titford

ELDR: Boogerd-Quaak, Dybkjær, Olsson, Paulsen, Schmidt

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Papayannakis, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Gobbo, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, Mennea, Raschhofer, Souchet, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Ayuso González, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Brok, Camisón Asensio, Cederschiöld, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Laschet, Lehne, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Boselli, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Bigliardo, Mussa, Nobilia, Segni, Turchi

Verts/ALE: Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori

Hverken eller: 11

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Mathieu, Raymond

ELDR: Attwooll

NI: Bonino, Dell'Alba, Della Vedova, Pannella

PSE: Müller Rosemarie

13.   Betænkning Lange A5-0296/2003

Ja-stemmer: 252

EDD: Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Raymond, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Calò, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bertinotti, Blak, Boudjenah, Caudron, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Frahm, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Krivine, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Papayannakis, Patakis, Puerta, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Hager, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Speroni, Stirbois

PPE-DE: Dimitrakopoulos, McCartin, Marques

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carnero González, Carraro, Carrilho, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, Duhamel, El Khadraoui, Evans Robert J.E., Ferreira, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Goebbels, Guy-Quint, Hänsch, Hazan, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zrihen

UEN: Camre, Caullery, Collins, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Ó Neachtain, Pasqua, Segni, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-stemmer: 143

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller

NI: Beysen

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Costa Raffaele, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hernández Mollar, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Lamassoure, Langen, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Marini, Marinos, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Provan, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, von Wogau, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling

Hverken eller: 6

EDD: Titford

NI: Bonino, Dell'Alba, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Schierhuber

14.   Betænkning Lange A5-0296/2003

Ja-stemmer: 262

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, van Dam, Kuntz, Mathieu, Raymond, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Calò, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bertinotti, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Papayannakis, Patakis, Puerta, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Hager, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Bourlanges, Deprez, Grosch, Schnellhardt

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, Duhamel, El Khadraoui, Evans Robert J.E., Ferreira, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, O'Toole, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zrihen

UEN: Camre, Caullery, Collins, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Ó Neachtain, Pasqua, Segni, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 150

EDD: Booth, Farage, Titford

NI: Beysen, Borghezio, Gobbo, Mennea, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Costa Raffaele, Daul, De Sarnez, Descamps, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Lamassoure, Langen, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Provan, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, von Wogau, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling

Hverken eller: 5

NI: Bonino, Dell'Alba, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Schierhuber

15.   Betænkning Lange A5-0296/2003

Nr. 82

Ja-stemmer: 247

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Kuntz, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Calò, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bertinotti, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Patakis, Puerta, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Hager, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Deprez, Grosch, Schnellhardt

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carraro, Carrilho, Casaca, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, Duhamel, El Khadraoui, Ferreira, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Goebbels, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hazan, Hedkvist Petersen, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, Malliori, Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Myller, Napoletano, Napolitano, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Weiler, Wiersma, Zrihen

UEN: Camre, Caullery, Collins, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Ó Neachtain, Pasqua, Segni, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 159

EDD: Booth, Farage, Titford

NI: Beysen, Borghezio, Gobbo, Mennea, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Costa Raffaele, Daul, De Sarnez, Descamps, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Lamassoure, Langen, Lechner, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, von Wogau, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling

Hverken eller: 29

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Mathieu, Raymond

NI: Bonino, Dell'Alba, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Florenz, Schierhuber

PSE: Evans Robert J.E., Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McNally, Martin David W., Miller, Moraes, Murphy, O'Toole, Read, Stihler, Titley, Watts, Whitehead, Wynn

16.   Betænkning Lange A5-0296/2003

Ja-stemmer: 276

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Raymond, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Calò, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bertinotti, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Papayannakis, Patakis, Puerta, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Hager, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Deprez, Grosch, Oomen-Ruijten, Sacrédeus

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Rossa, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, O'Toole, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zrihen

UEN: Camre, Caullery, Collins, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Ó Neachtain, Pasqua, Segni, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 169

EDD: Booth, Farage, Titford

NI: Beysen, Borghezio, Gobbo, Mennea, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Costa Raffaele, Daul, De Sarnez, Descamps, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Lamassoure, Langen, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nisticò, Ojeda Sanz, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling

Hverken eller: 5

NI: Bonino, Dell'Alba, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Schnellhardt

17.   Betænkning Lange A5-0296/2003

Ja-stemmer: 267

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Raymond, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Calò, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bertinotti, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Papayannakis, Patakis, Puerta, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Hager, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Deprez, Grosch, Sacrédeus, Schnellhardt

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Rossa, Duhamel, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Goebbels, Görlach, Gröner, Hänsch, Hedkvist Petersen, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Myller, Napoletano, Napolitano, Paasilinna, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Weiler, Wiersma, Zrihen

UEN: Camre, Caullery, Collins, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 175

EDD: Booth, Farage, Titford

NI: Beysen, Borghezio, Gobbo, Mennea, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Costa Raffaele, Daul, De Sarnez, Descamps, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Lamassoure, Langen, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling

Hverken eller: 22

NI: Bonino, Dell'Alba, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso

PSE: Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McNally, Martin David W., Miller, Moraes, Murphy, O'Toole, Read, Simpson, Stihler, Titley, Watts, Whitehead, Wynn

18.   Betænkning Lange A5-0296/2003

Ja-stemmer: 465

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Mathieu, Raymond, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Calò, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bertinotti, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Papayannakis, Patakis, Puerta, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Hager, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Speroni, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Costa Raffaele, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Rossa, Dührkop Dührkop, Duhamel, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, O'Toole, Paasilinna, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zrihen

UEN: Camre, Caullery, Collins, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 8

EDD: Booth, Farage, Titford

PPE-DE: Averoff, Hermange, Oostlander, Zacharakis, Zappalà

Hverken eller: 7

NI: Bonino, Dell'Alba, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Foster, Gawronski, Helmer

19.   Betænkning Lange A5-0296/2003

Beslutning

Ja-stemmer: 458

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Kuntz, Raymond, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Calò, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bertinotti, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Figueiredo, Frahm, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Papayannakis, Patakis, Puerta, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Hager, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Souchet, Speroni, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Costa Raffaele, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Florenz, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Lamassoure, Langen, Lechner, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Rossa, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, O'Toole, Paasilinna, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zrihen

UEN: Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Lambert, Lannoye, Lucas, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-stemmer: 2

EDD: Booth, Titford

Hverken eller: 7

NI: Bonino, Dell'Alba, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Fiori, Helmer, Konrad

---

VEDTAGNE TEKSTER

P5_TA(2003)0432

Passagerfastholdelsesanordninger på tohjulede køretøjer ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fastholdelsesanordninger for passagerer på tohjulede motordrevne køretøjer (KOM(2003) 145 — C5-0146/2003 — 2003/0058(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003) 145) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003) 145) (1),

| — | der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95 (C5-0146/2003), |
| --- | --- |

—

der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95 (C5-0146/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, artikel 89 og artikel 158, stk.1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67, artikel 89 og artikel 158, stk.1,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked (A5-0339/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked (A5-0339/2003),

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TA(2003)0433

Støtteben på tohjulede køretøjer ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om støtteben på tohjulede motordrevne køretøjer (KOM(2003) 147 — C5-0147/2003 — 2003/0059(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003) 147) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003) 147) (1),

| — | der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95 (C5-0147/2003), |
| --- | --- |

—

der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95 (C5-0147/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, artikel 89 og artikel 158, stk.1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67, artikel 89 og artikel 158, stk.1,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked (A5-0340/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked (A5-0340/2003),

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TA(2003)0434

Elektrisk materiel ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om elektrisk materiel bestemt til anvendelse inden for visse spændingsgrænser (KOM(2003) 252 — C5-0231/2003 — 2003/0094(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003) 252) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003) 252) (1),

| — | der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95 (C5-0231/2003), |
| --- | --- |

—

der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95 (C5-0231/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, 89 og 158, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67, 89 og 158, stk. 1,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked (A5-0338/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked (A5-0338/2003),

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TA(2003)0435

Søgsmål med påstand om forbud ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om søgsmål med påstand om forbud på området beskyttelse af forbrugernes interesser (KOM(2003) 241 — C5-0230/2003 — 2003/0099(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003) 241) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003) 241) (1),

| — | der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95 (C5-0230/2003), |
| --- | --- |

—

der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95 (C5-0230/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, 89 og 158, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67, 89 og 158, stk. 1,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked (A5-0337/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked (A5-0337/2003),

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TA(2003)0436

Finansielle kvartalsregnskaber for den offentlige forvaltning ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om finansielle kvartalsregnskaber for den offentlige forvaltning og service (KOM(2003) 242 — C5-0222/2003 — 2003/0095(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003) 242) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003) 242) (1),

| — | der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 285 (C5-0222/2003), |
| --- | --- |

—

der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 285 (C5-0222/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål (A5-0320/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål (A5-0320/2003),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TC1-COD(2003)0095

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. oktober 2003 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2003 om finansielle kvartalsregnskaber for den offentlige forvaltning og service

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 285,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 af 25. juni 1996 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Det Europæiske Fællesskab (4) (ENS 95) udgør referencerammen for de fælles standarder, definitioner, klassifikationer og regnskabsregler, der skal anvendes ved udarbejdelse af medlemsstaternes regnskaber til opfyldelse af Fællesskabets statistiske behov, således at der kan opnås resultater, der er sammenlignelige medlemsstaterne imellem. |
| --- | --- |

(1)

Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 af 25. juni 1996 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Det Europæiske Fællesskab (4) (ENS 95) udgør referencerammen for de fælles standarder, definitioner, klassifikationer og regnskabsregler, der skal anvendes ved udarbejdelse af medlemsstaternes regnskaber til opfyldelse af Fællesskabets statistiske behov, således at der kan opnås resultater, der er sammenlignelige medlemsstaterne imellem.

| (2) | I Det Monetære Udvalgs rapport om statistikkrav, der blev godkendt af Rådet (økonomi og finans) den 18. januar 1999, understregedes det, at effektiv overvågning og koordinering af de økonomiske politikker er af overordentlig stor betydning for en velfungerende Økonomisk og Monetær Union og et velfungerende indre marked, og at dette kræver et omfattende statistisk informationssystem, som kan forsyne de politiske beslutningstagere med de nødvendige data som grundlag for deres beslutningstagning. Det anførtes endvidere i denne rapport, at det er nødvendigt at prioritere kortfristede statistikker over medlemsstaternes offentlige finanser, især de medlemsstater, som deltager i Den Økonomiske og Monetære Union, og at målsætningen var gradvist at udarbejde finansielle kvartalsregnskaber for sektoren offentlig forvaltning og service. |
| --- | --- |

(2)

I Det Monetære Udvalgs rapport om statistikkrav, der blev godkendt af Rådet (økonomi og finans) den 18. januar 1999, understregedes det, at effektiv overvågning og koordinering af de økonomiske politikker er af overordentlig stor betydning for en velfungerende Økonomisk og Monetær Union og et velfungerende indre marked, og at dette kræver et omfattende statistisk informationssystem, som kan forsyne de politiske beslutningstagere med de nødvendige data som grundlag for deres beslutningstagning. Det anførtes endvidere i denne rapport, at det er nødvendigt at prioritere kortfristede statistikker over medlemsstaternes offentlige finanser, især de medlemsstater, som deltager i Den Økonomiske og Monetære Union, og at målsætningen var gradvist at udarbejde finansielle kvartalsregnskaber for sektoren offentlig forvaltning og service.

| (3) | De kvartalsvise nationale data fra de finansielle konti (transaktioner og statuskonti) for den offentlige forvaltning og service dækker en stor del af alle finansielle transaktioner og finansielle statuskonti i euroområdet og tilvejebringer vigtige oplysninger til støtte for gennemførelsen af den monetære politik. Med henblik herpå og til eget formål har Styrelsesrådet for Den Europæiske Centralbank vedtaget forordninger og retningslinjer for at sikre, at der flere gange om året indberettes data vedrørende finansstatistik og nationale finansielle regnskaber til Den Europæiske Centralbank. |
| --- | --- |

(3)

De kvartalsvise nationale data fra de finansielle konti (transaktioner og statuskonti) for den offentlige forvaltning og service dækker en stor del af alle finansielle transaktioner og finansielle statuskonti i euroområdet og tilvejebringer vigtige oplysninger til støtte for gennemførelsen af den monetære politik. Med henblik herpå og til eget formål har Styrelsesrådet for Den Europæiske Centralbank vedtaget forordninger og retningslinjer for at sikre, at der flere gange om året indberettes data vedrørende finansstatistik og nationale finansielle regnskaber til Den Europæiske Centralbank.

| (4) | For at kunne foretage en omfattende analyse af den offentlige forvaltnings og services finansieringsaktivitet og finansielle investeringsaktivitet efter modsektor og efter finansielt instrument er det nødvendigt at råde over modsektoroplysninger om det offentliges finansielle transaktioner og statuskonti. |
| --- | --- |

(4)

For at kunne foretage en omfattende analyse af den offentlige forvaltnings og services finansieringsaktivitet og finansielle investeringsaktivitet efter modsektor og efter finansielt instrument er det nødvendigt at råde over modsektoroplysninger om det offentliges finansielle transaktioner og statuskonti.

| (5) | I Kommissionens forordning (EF) nr. 264/2000 af 3. februar 2000om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 med hensyn til kortfristede statistikker over offentlige finanser (5)
  og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1221/2002 af 10. juni 2002om ikke-finansielle kvartalsregnskaber for den offentlige forvaltning og service (6)
  er det angivet, hvilke ikke-finansielle kvartalsdata for den offentlige forvaltning og service medlemsstaterne skal indberette til Kommissionen (Eurostat). |
| --- | --- |

(5)

I Kommissionens forordning (EF) nr. 264/2000 af 3. februar 2000om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 med hensyn til kortfristede statistikker over offentlige finanser (5)
  og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1221/2002 af 10. juni 2002om ikke-finansielle kvartalsregnskaber for den offentlige forvaltning og service (6)
  er det angivet, hvilke ikke-finansielle kvartalsdata for den offentlige forvaltning og service medlemsstaterne skal indberette til Kommissionen (Eurostat).

| (6) | Det fremgår af artikel 2 og 3 i forordning (EF) nr. 2223/96, i hvilke tilfælde Kommissionen kan foretage ændringer i metodologien i ENS 95 for at præcisere og forbedre indholdet. Udarbejdelsen af finansielle regnskaber for den offentlige forvaltning og service vil kræve ekstra ressourcer i medlemsstaterne og kan derfor ikke ske på grundlag af en beslutning fra Kommissionen, men vil nødvendiggøre en specifik forordning vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet. |
| --- | --- |

(6)

Det fremgår af artikel 2 og 3 i forordning (EF) nr. 2223/96, i hvilke tilfælde Kommissionen kan foretage ændringer i metodologien i ENS 95 for at præcisere og forbedre indholdet. Udarbejdelsen af finansielle regnskaber for den offentlige forvaltning og service vil kræve ekstra ressourcer i medlemsstaterne og kan derfor ikke ske på grundlag af en beslutning fra Kommissionen, men vil nødvendiggøre en specifik forordning vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet.

| (7) | Udvalget for Det Statistiske Program, der er nedsat ved Rådets afgørelse 89/382/EØF, Euratom (7), og Udvalget for Penge-, Kreditmarkeds- og Betalingsbalancestatistik, der er nedsat ved Rådets afgørelse 91/115/EØF (8), har afgivet positiv udtalelse om udkastet til denne forordning — |
| --- | --- |

(7)

Udvalget for Det Statistiske Program, der er nedsat ved Rådets afgørelse 89/382/EØF, Euratom (7), og Udvalget for Penge-, Kreditmarkeds- og Betalingsbalancestatistik, der er nedsat ved Rådets afgørelse 91/115/EØF (8), har afgivet positiv udtalelse om udkastet til denne forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Formål

Formålet med denne forordning er at fastlægge og definere hovedbestanddelene i de kategorier i det europæiske nationalregnskabssystem (ENS 95), som vedrører finansielle transaktioner og finansielle aktiver og passiver for den offentlige forvaltning og service og for hver delsektor inden for den offentlige forvaltning og service, for hvilke der etapevis skal indberettes kvartalsdata til Kommissionen (Eurostat).

Artikel 2

Udarbejdelse af kvartalsdata: kilder og metoder

1.   For at sikre statistikker af høj kvalitet baseres kvartalsdata om finansielle transaktioner og finansielle aktiver og passiver så vidt muligt på oplysninger, som er direkte tilgængelige inden for den offentlige forvaltning og service. Kvartalsdata om offentlige enheders ikke-børsnoterede aktier (AF.512) og andre ejerandelsbeviser (AF.513) som defineret og kodet i ENS 95 kan imidlertid beregnes ved interpolering og ekstrapolering af oplysninger om de respektive årlige data.

2.   Kvartalsdataene vedrørende finansielle transaktioner og finansielle aktiver og passiver udarbejdes i henhold til reglerne i ENS 95, især hvad angår sektorklassificeringen af de institutionelle enheder, konsolideringsreglerne, klassificeringen af de finansielle transaktioner og finansielle aktiver og passiver, registreringstidspunktet og reglerne for værdiansættelse.

3.   Kvartalsdataene og de tilsvarende årlige data, der indberettes til Kommissionen i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 2223/96, skal være indbyrdes konsistente.

4.   Kvartalsdataene vedrørende de finansielle aktiver og passiver refererer til beholdningerne af finansielle aktiver og passiver ved udgangen af hvert kvartal.

Artikel 3

Indberetning af kvartalsdata om finansielle transaktioner, finansielle aktiver og passiver

1.   Medlemsstaterne indberetter til Kommissionen (Eurostat) kvartalsdata om finansielle transaktioner (F.) og finansielle aktiver og passiver (AF.) for følgende finansielle instrumenter, således som de er defineret og kodet i ENS 95:

| a) | monetært guld og særlige trækningsrettigheder (SDR) (F.1 og AF.1) |
| --- | --- |

a)

monetært guld og særlige trækningsrettigheder (SDR) (F.1 og AF.1)

| b) | sedler og mønt samt indskud (F.2 og AF.2) |
| --- | --- |

b)

sedler og mønt samt indskud (F.2 og AF.2)

| c) | kortfristede værdipapirer undtagen aktier, ekskl. finansielle derivater (F.331 og AF.331) |
| --- | --- |

c)

kortfristede værdipapirer undtagen aktier, ekskl. finansielle derivater (F.331 og AF.331)

| d) | langfristede værdipapirer undtagen aktier, ekskl. finansielle derivater (F.332 og AF.332) |
| --- | --- |

d)

langfristede værdipapirer undtagen aktier, ekskl. finansielle derivater (F.332 og AF.332)

| e) | finansielle derivater (F.34 og AF.34) |
| --- | --- |

e)

finansielle derivater (F.34 og AF.34)

| f) | kortfristede lån (F.41 og AF.41) |
| --- | --- |

f)

kortfristede lån (F.41 og AF.41)

| g) | langfristede lån (F.42 og AF.42) |
| --- | --- |

g)

langfristede lån (F.42 og AF.42)

| h) | aktier og andre ejerandelsbeviser (F.5 og AF.5) |
| --- | --- |

h)

aktier og andre ejerandelsbeviser (F.5 og AF.5)

| i) | husholdningernes nettoformue i livsforsikrings- og pensionskassereserver (F.61 og AF.61) |
| --- | --- |

i)

husholdningernes nettoformue i livsforsikrings- og pensionskassereserver (F.61 og AF.61)

| j) | præmie- og erstatningsreserver (F.62 og AF.62) |
| --- | --- |

j)

præmie- og erstatningsreserver (F.62 og AF.62)

| k) | andre forfaldne ikke-betalte mellemværender (F.7 og AF.7). |
| --- | --- |

k)

andre forfaldne ikke-betalte mellemværender (F.7 og AF.7).

2.   Endvidere indberetter medlemsstaterne til Kommissionen (Eurostat) følgende kvartalsdata vedrørende delsektoren statslig forvaltning og service (S.1311) som omhandlet i artikel 4:

| a) | børsnoterede aktier (F.511 og AF.511), som indgår i transaktioner med finansielle aktiver samt finansielle aktiver |
| --- | --- |

a)

børsnoterede aktier (F.511 og AF.511), som indgår i transaktioner med finansielle aktiver samt finansielle aktiver

| b) | sedler og mønt (F.21 og AF.21), som indgår i transaktioner med passiver samt passiver. |
| --- | --- |

b)

sedler og mønt (F.21 og AF.21), som indgår i transaktioner med passiver samt passiver.

Artikel 4

Dækning af sektoren offentlig forvaltning og service og dennes delsektorer

Medlemsstaterne indberetter kvartalsdata vedrørende sektoren offentlig forvaltning og service og dens delsektorer, som defineret og kodet i ENS 95, som offentlig forvaltning og service (S.13) omfattende:

| — | statslig forvaltning og service (S.1311) |
| --- | --- |

—

statslig forvaltning og service (S.1311)

| — | offentlig forvaltning og service på delstatsniveau (S.1312) |
| --- | --- |

—

offentlig forvaltning og service på delstatsniveau (S.1312)

| — | kommunal forvaltning og service (S.1313) |
| --- | --- |

—

kommunal forvaltning og service (S.1313)

| — | sociale kasser og fonde (S.1314). |
| --- | --- |

—

sociale kasser og fonde (S.1314).

Artikel 5

Arten af de kvartalsdata, der skal indberettes

1.   De kvartalsdata, som er omhandlet i artikel 3, indberettes i form af konsoliderede data for de delsektorer under den offentlige forvaltning og service som omhandlet i artikel 4.

2.   De kvartalsdata, som er omhandlet i artikel 3, indberettes både i form af konsoliderede og ikke-konsoliderede data for sektoren offentlig forvaltning og service (S.13) som omhandlet i artikel 4.

3.   Kvartalsdata opdelt efter modsektor indberettes for delsektorerne statslig forvaltning og service (S.1311) og sociale kasser og fonde (S.1314) som omhandlet i artikel 4 og beskrevet i bilaget til denne forordning.

Artikel 6

Tidsfrister for indberetning af kvartalsdata

1.   De kvartalsdata, som er omhandlet i artikel 3, 4 og 5, indberettes til Kommissionen (Eurostat) senest tre måneder efter udgangen af det kvartal, som dataene vedrører.

2.   Eventuelle ændringer af kvartalsdataene for tidligere kvartaler indberettes på samme tidspunkt.

3.   Den første indberetning af de kvartalsdata, som er omhandlet i artikel 3, med undtagelse af andre forfaldne ikke-betalte mellemværender (F.7 og AF.7), artikel 4 og 5, sker efter følgende tidsplan:

| a) | for delsektoren statslig forvaltning og service (S.1311) og delsektoren sociale kasser og fonde (S.1314) senest
  den 31. december 2003; kræver de nationale statistiske systemer større tilpasninger, kan Kommissionen udsætte fristen for første indberetning af data opdelt efter modsektor i indtil to år |
| --- | --- |

a)

for delsektoren statslig forvaltning og service (S.1311) og delsektoren sociale kasser og fonde (S.1314) senest
  den 31. december 2003; kræver de nationale statistiske systemer større tilpasninger, kan Kommissionen udsætte fristen for første indberetning af data opdelt efter modsektor i indtil to år

| b) | for delsektoren offentlig forvaltning og service på delstatsniveau (S.1312) og delsektoren kommunal forvaltning og service (S.1313):







  i) | senest
  den 31. december 2003
  for de transaktioner med passiver og passiver, som er omhandlet i artikel 3, stk.1; kræver de nationale statistiske systemer større tilpasninger, kan Kommissionen udsætte fristen for første indberetning af disse data i indtil to år |
| --- | --- | --- |

b)

for delsektoren offentlig forvaltning og service på delstatsniveau (S.1312) og delsektoren kommunal forvaltning og service (S.1313):

i)

senest
  den 31. december 2003
  for de transaktioner med passiver og passiver, som er omhandlet i artikel 3, stk.1; kræver de nationale statistiske systemer større tilpasninger, kan Kommissionen udsætte fristen for første indberetning af disse data i indtil to år

| ii) | senest den 30. juni 2005 for transaktionerne med finansielle aktiver og aktiver, som er omhandlet i artikel 3, stk. 1 |
| --- | --- |

ii)

senest den 30. juni 2005 for transaktionerne med finansielle aktiver og aktiver, som er omhandlet i artikel 3, stk. 1

| c) | for sektoren offentlig forvaltning og service (S.13) senest den 30. juni 2005. |
| --- | --- |

c)

for sektoren offentlig forvaltning og service (S.13) senest den 30. juni 2005.

4.   Den første indberetning til Kommissionen (Eurostat) af kvartalsdata for andre forfaldne ikke-betalte mellemværender (F.7 og AF.7) for sektoren offentlig forvaltning og service (S.13) og dens delsektorer som omhandlet i artikel 4 skal ske senest den 30. juni 2005.

Artikel 7

Indberetning af historiske data

1.   De i artikel 6 omhandlede data omfatter historiske data for finansielle transaktioner fra første kvartal af 1999 og finansielle statuskonti fra fjerde kvartal af 1998 efter den tidsplan, som er angivet i artikel 6, stk. 3 og 4, for den første indberetning af data.

2.   Om nødvendigt kan de historiske data udarbejdes på basis af »bedste skøn« under overholdelse af især bestemmelserne i artikel 2, stk. 2 og 3.

Artikel 8

Gennemførelse

1.   Medlemsstaterne sender Kommissionen (Eurostat) en beskrivelse af de kilder og metoder, der anvendes til udarbejdelse af de kvartalsdata, som er omtalt i artikel 3 (oprindelig beskrivelse), samtidig med at de påbegynder indberetningen af kvartalsdata efter den tidsplan, der er fastlagt i artikel 6, stk. 3 og 4.

2.   Medlemsstaterne underretter Kommissionen (Eurostat) om eventuelle ændringer i deres oprindelige beskrivelse, når de indberetter de reviderede data.

3.   Kommissionen (Eurostat) holder Udvalget for Det Statistiske Program og Udvalget for Penge-, Kreditmarkeds- og Betalingsbalancestatistik underrettet om de kilder og metoder, som hver medlemsstat anvender.

Artikel 9

Rapport

På basis af de data, der er omhandlet i artikel 3, 4 og 5, og efter at have hørt Udvalget for Det Statistiske Program og Udvalget for Penge-, Kreditmarkeds- og Betalingsbalancestatistik forelægger Kommissionen senest den 31. december 2005 en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet. Heri foretages en evaluering af pålideligheden af medlemsstaternes kvartalsdata.

Artikel 10

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i ...

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

1

Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(2)  
  EUT C 165 af 16.7.2003, s. 6.

2

EUT C 165 af 16.7.2003, s. 6.

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 21. oktober 2003.

3

Europa-Parlamentets holdning af 21. oktober 2003

(4)  EFT L 310 af 30.11.1996, s. 1. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1267/2003 (EUT L 180 af 18.7.2003, s. 1).

4

30.11.1996

Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1267/2003 (EUT L 180 af 18.7.2003, s. 1).

(5)  EFT L 29 af 4.2.2000, s. 4.

5

(6)  EFT L 179 af 9.7.2002, s. 1.

6

(7)  EFT L 181 af 28.6.1989, s. 47.

7

1989

(8)  EFT L 59 af 6.3.1991, s. 19.

8

1991

BILAG

Image

P5_TA(2003)0437

Affald af elektrisk og elektronisk udstyr ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2002/96/EF om affald af elektrisk og elektronisk udstyr (KOM(2003) 219 — C5-0191/2003 — 2003/0084(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003) 219) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003) 219) (1),

| — | der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 175, stk. 1 (C5-0191/2003), |
| --- | --- |

—

der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 175, stk. 1 (C5-0191/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik (A5-0324/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik (A5-0324/2003),

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TA(2003)0438

Reduceret punktafgift på tobaksvarer *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 92/79/EØF og 92/80/EØF med henblik på at bemyndige Frankrig til at forlænge gyldighedsperioden for anvendelsen af en reduceret punktafgift på tobaksvarer, der overgår til forbrug på Korsika (KOM(2003) 186 — C5-0197/2003 — 2003/0075(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2003) 186) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2003) 186) (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 93, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0197/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 93, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0197/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål (A5-0322/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål (A5-0322/2003),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om at høre Parlamentet på ny, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om at høre Parlamentet på ny, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRINGER |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| BETRAGTNING 6 |
| 6. Eftersom afgifterne på forarbejdet tobak, der overgår til forbrug på Korsika, efter udløbet af den pågældende dispensationsperiode skal være fuldstændigt tilpasset de på det franske fastland gældende afgifter, bør der
  indføres en mellemliggende
  forhøjelse af den på Korsika gældende punktafgift på cigaretter for at undgå en alt for voldsom overgang til de på fastlandet gældende afgifter. | 6. Eftersom afgifterne på forarbejdet tobak, der overgår til forbrug på Korsika, efter udløbet af den pågældende dispensationsperiode skal være fuldstændigt tilpasset de på det franske fastland gældende afgifter, bør der
  hvert år i overgangsperioden ske en gradvis og forholdsmæssig
  forhøjelse af den på Korsika gældende punktafgift på cigaretter for at undgå en alt for voldsom overgang til de på fastlandet gældende afgifter. |
| Ændring 2 |
| ARTIKEL 1
  Artikel 3, stk. 4 (direktiv 92/79/EØF) |
| 4. Som afvigelse fra artikel 2 kan Frankrig fortsætte med fra den 1. januar 2003 og indtil den 31. december 2009 at anvende en reduceret punktafgiftssats på cigaretter, der overgår til forbrug på Korsika. Anvendelsen af denne sats er begrænset til et årligt kontingent på 1 200 tons. | 4. Som afvigelse fra artikel 2 kan Frankrig fortsætte med fra den 1. januar 2003 og indtil den 31. december 2009 at anvende en reduceret punktafgiftssats på cigaretter, der overgår til forbrug på Korsika. Anvendelsen af denne sats er begrænset til et årligt kontingent på 1 200 tons. |
| For perioden fra den 1. januar 2003 til den
  31. december 2007
  skal den reducerede sats mindst svare til 35 % af prisen på cigaretter i den mest efterspurgte prisklasse på Korsika. | For perioden fra den 1. januar 2003 til den
  31. december 2003
  skal den reducerede sats mindst svare til 35 % af prisen på cigaretter i den mest efterspurgte prisklasse på Korsika.


  For perioden fra den 1. januar 2004 til den 31. december 2004 skal den reducerede sats mindst svare til 38 % af prisen på cigaretter i den mest efterspurgte prisklasse på Korsika.




  For perioden fra den 1. januar 2005 til den 31. december 2005 skal den reducerede sats mindst svare til 41 % af prisen på cigaretter i den mest efterspurgte prisklasse på Korsika.




  For perioden fra den 1. januar 2006 til den 31. december 2006 skal den reducerede sats mindst svare til 44 % af prisen på cigaretter i den mest efterspurgte prisklasse på Korsika.




  For perioden fra den 1. januar 2007 til den 31. december 2007 skal den reducerede sats mindst svare til 47 % af prisen på cigaretter i den mest efterspurgte prisklasse på Korsika.




  For perioden fra den 1. januar 2008 til den 31. december 2008 skal den reducerede sats mindst svare til 50 % af prisen på cigaretter i den mest efterspurgte prisklasse på Korsika. |
| For perioden fra den
  1. januar 2008
  til den 31. december 2009 skal den reducerede sats mindst svare til
  44
  % af prisen på cigaretter i den mest efterspurgte prisklasse på Korsika. | For perioden fra den
  1. januar 2009
  til den 31. december 2009 skal den reducerede sats mindst svare til
  53
  % af prisen på cigaretter i den mest efterspurgte prisklasse på Korsika. |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRINGER

Ændring 1

BETRAGTNING 6

6. Eftersom afgifterne på forarbejdet tobak, der overgår til forbrug på Korsika, efter udløbet af den pågældende dispensationsperiode skal være fuldstændigt tilpasset de på det franske fastland gældende afgifter, bør der
  indføres en mellemliggende
  forhøjelse af den på Korsika gældende punktafgift på cigaretter for at undgå en alt for voldsom overgang til de på fastlandet gældende afgifter.

6. Eftersom afgifterne på forarbejdet tobak, der overgår til forbrug på Korsika, efter udløbet af den pågældende dispensationsperiode skal være fuldstændigt tilpasset de på det franske fastland gældende afgifter, bør der
  hvert år i overgangsperioden ske en gradvis og forholdsmæssig
  forhøjelse af den på Korsika gældende punktafgift på cigaretter for at undgå en alt for voldsom overgang til de på fastlandet gældende afgifter.

Ændring 2

ARTIKEL 1

Artikel 3, stk. 4 (direktiv 92/79/EØF)

4. Som afvigelse fra artikel 2 kan Frankrig fortsætte med fra den 1. januar 2003 og indtil den 31. december 2009 at anvende en reduceret punktafgiftssats på cigaretter, der overgår til forbrug på Korsika. Anvendelsen af denne sats er begrænset til et årligt kontingent på 1 200 tons.

4. Som afvigelse fra artikel 2 kan Frankrig fortsætte med fra den 1. januar 2003 og indtil den 31. december 2009 at anvende en reduceret punktafgiftssats på cigaretter, der overgår til forbrug på Korsika. Anvendelsen af denne sats er begrænset til et årligt kontingent på 1 200 tons.

For perioden fra den 1. januar 2003 til den
  31. december 2007
  skal den reducerede sats mindst svare til 35 % af prisen på cigaretter i den mest efterspurgte prisklasse på Korsika.

For perioden fra den 1. januar 2003 til den
  31. december 2003
  skal den reducerede sats mindst svare til 35 % af prisen på cigaretter i den mest efterspurgte prisklasse på Korsika.

For perioden fra den 1. januar 2004 til den 31. december 2004 skal den reducerede sats mindst svare til 38 % af prisen på cigaretter i den mest efterspurgte prisklasse på Korsika.

For perioden fra den 1. januar 2005 til den 31. december 2005 skal den reducerede sats mindst svare til 41 % af prisen på cigaretter i den mest efterspurgte prisklasse på Korsika.

For perioden fra den 1. januar 2006 til den 31. december 2006 skal den reducerede sats mindst svare til 44 % af prisen på cigaretter i den mest efterspurgte prisklasse på Korsika.

For perioden fra den 1. januar 2007 til den 31. december 2007 skal den reducerede sats mindst svare til 47 % af prisen på cigaretter i den mest efterspurgte prisklasse på Korsika.

For perioden fra den 1. januar 2008 til den 31. december 2008 skal den reducerede sats mindst svare til 50 % af prisen på cigaretter i den mest efterspurgte prisklasse på Korsika.

For perioden fra den
  1. januar 2008
  til den 31. december 2009 skal den reducerede sats mindst svare til
  44
  % af prisen på cigaretter i den mest efterspurgte prisklasse på Korsika.

For perioden fra den
  1. januar 2009
  til den 31. december 2009 skal den reducerede sats mindst svare til
  53
  % af prisen på cigaretter i den mest efterspurgte prisklasse på Korsika.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TA(2003)0439

Forest Focus ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om overvågning af skovene og af miljøvekselvirkninger i Fællesskabet (Forest Focus) (8243/1/2003 — C5-0292/2003 — 2002/0164(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets fælles holdning (8243/1/2003 — C5-0292/2003) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles holdning (8243/1/2003 — C5-0292/2003) (1),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2002) 404) (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2002) 404) (3),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 80, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 80,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik (A5-0343/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik (A5-0343/2003),

| 1. | ændrer den fælles holdning som angivet nedenfor; |
| --- | --- |

1.

ændrer den fælles holdning som angivet nedenfor;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 233 E af 30.9.2003, s. 1.

(2)  Vedtagne tekster af 13.2.2003, P5_TA(2003)0059.

(3)  EUT C 20 af 28.1.2003, s. 67.

P5_TC2-COD(2002)0164

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 21. oktober 2003 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2003 om overvågning af skovene og af miljøvekselvirkninger i Fællesskabet (Forest Focus)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 175,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (3),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (4), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Skovene spiller en vigtig multifunktionel rolle for samfundet. Ud over deres store betydning for udviklingen af landdistrikterne har skovene stor værdi for naturbevaring og yder et vigtigt bidrag til miljøbeskyttelse; de er nøglefaktorer i kulstofkredsløbet og vigtige kulstofdræn og udgør en afgørende regulerende faktor i det hydrologiske kredsløb. |
| --- | --- |

(1)

Skovene spiller en vigtig multifunktionel rolle for samfundet. Ud over deres store betydning for udviklingen af landdistrikterne har skovene stor værdi for naturbevaring og yder et vigtigt bidrag til miljøbeskyttelse; de er nøglefaktorer i kulstofkredsløbet og vigtige kulstofdræn og udgør en afgørende regulerende faktor i det hydrologiske kredsløb.

| (2) | Skovenes tilstand kan påvirkes alvorligt af naturlige faktorer som f.eks. ekstreme vejrforhold, parasitangreb og sygdomme eller af menneskeskabte faktorer som f.eks. klimaændringer, brande og luftforurening. Sådanne trusler kan alvorligt forstyrre og endog ødelægge skovene. De fleste naturlige og menneskeskabte faktorer, der påvirker skovene, kan have grænseoverskridende følger. |
| --- | --- |

(2)

Skovenes tilstand kan påvirkes alvorligt af naturlige faktorer som f.eks. ekstreme vejrforhold, parasitangreb og sygdomme eller af menneskeskabte faktorer som f.eks. klimaændringer, brande og luftforurening. Sådanne trusler kan alvorligt forstyrre og endog ødelægge skovene. De fleste naturlige og menneskeskabte faktorer, der påvirker skovene, kan have grænseoverskridende følger.

| (3) | I Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om en skovbrugsstrategi for Den Europæiske Union understregedes behovet for at beskytte det naturlige miljø og skovarven, forvalte skovene på en bæredygtig måde og støtte internationalt og paneuropæisk samarbejde om beskyttelse af skovene, og der blev samtidig talt om skovovervågning og fremme af skovene som kulstofdræn. Rådet opfordrede i sin resolution af 15. december 1998 om en skovbrugsstrategi for Den Europæiske Union (5) Kommissionen til at evaluere og til stadighed forbedre effektiviteten af det europæiske overvågningssystem for skovenes sundhedstilstand under hensyn til alle potentielle indvirkninger på skovenes økosystemer. Det opfordrede også Kommissionen til i særlig grad at rette sin opmærksomhed mod udviklingen af Fællesskabets skovbrandsinformationssystem, da man derved bedre kan vurdere effektiviteten af foranstaltningerne til beskyttelse mod brande. |
| --- | --- |

(3)

I Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om en skovbrugsstrategi for Den Europæiske Union understregedes behovet for at beskytte det naturlige miljø og skovarven, forvalte skovene på en bæredygtig måde og støtte internationalt og paneuropæisk samarbejde om beskyttelse af skovene, og der blev samtidig talt om skovovervågning og fremme af skovene som kulstofdræn. Rådet opfordrede i sin resolution af 15. december 1998 om en skovbrugsstrategi for Den Europæiske Union (5) Kommissionen til at evaluere og til stadighed forbedre effektiviteten af det europæiske overvågningssystem for skovenes sundhedstilstand under hensyn til alle potentielle indvirkninger på skovenes økosystemer. Det opfordrede også Kommissionen til i særlig grad at rette sin opmærksomhed mod udviklingen af Fællesskabets skovbrandsinformationssystem, da man derved bedre kan vurdere effektiviteten af foranstaltningerne til beskyttelse mod brande.

| (4) | I Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1600/2002/EF af 22. juli 2002 om fastlæggelse af Fællesskabets sjette miljøhandlingsprogram (6) påpeges behovet for, at miljøpolitikken udformes, gennemføres og evalueres på et videnbaseret grundlag, og navnlig understreges behovet for overvågning af skovenes forskellige roller på linje med de anbefalinger, der er vedtaget af ministerkonferencen om beskyttelse af Europas skove, De Forenede Nationers Skovforum, konventionen om den biologiske mangfoldighed samt andre fora. |
| --- | --- |

(4)

I Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1600/2002/EF af 22. juli 2002 om fastlæggelse af Fællesskabets sjette miljøhandlingsprogram (6) påpeges behovet for, at miljøpolitikken udformes, gennemføres og evalueres på et videnbaseret grundlag, og navnlig understreges behovet for overvågning af skovenes forskellige roller på linje med de anbefalinger, der er vedtaget af ministerkonferencen om beskyttelse af Europas skove, De Forenede Nationers Skovforum, konventionen om den biologiske mangfoldighed samt andre fora.

| (5) | Fællesskabet og medlemsstaterne har forpligtet sig til at iværksætte internationalt aftalte aktiviteter i relation til bevaring og beskyttelse af skovene, bl.a. de forslag til foranstaltninger, der er fremsat af Det Mellemstatslige Skovpanel og Skovforum, og det udvidede arbejdsprogram vedrørende skovenes biodiversitet i tilknytning til konventionen om den biologiske mangfoldighed samt De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer og Kyoto-protokollen. |
| --- | --- |

(5)

Fællesskabet og medlemsstaterne har forpligtet sig til at iværksætte internationalt aftalte aktiviteter i relation til bevaring og beskyttelse af skovene, bl.a. de forslag til foranstaltninger, der er fremsat af Det Mellemstatslige Skovpanel og Skovforum, og det udvidede arbejdsprogram vedrørende skovenes biodiversitet i tilknytning til konventionen om den biologiske mangfoldighed samt De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer og Kyoto-protokollen.

| (6) | Fællesskabet har allerede ved Rådets forordning (EØF) nr. 3528/86 af 17. november 1986 om beskyttelse af skovene i Fællesskabet mod luftforurening (7) og Rådets forordning (EØF) nr. 2158/92 af 23. juli 1992 om beskyttelse af skovene i Fællesskabet mod brande (8) rettet opmærksomheden mod to af de faktorer, der har negative følger for skovøkosystemernes tilstand. |
| --- | --- |

(6)

Fællesskabet har allerede ved Rådets forordning (EØF) nr. 3528/86 af 17. november 1986 om beskyttelse af skovene i Fællesskabet mod luftforurening (7) og Rådets forordning (EØF) nr. 2158/92 af 23. juli 1992 om beskyttelse af skovene i Fællesskabet mod brande (8) rettet opmærksomheden mod to af de faktorer, der har negative følger for skovøkosystemernes tilstand.

| (7) | Begge disse forordninger udløb den 31. december 2002, og det er i Fællesskabets generelle interesse at videreføre og videreudvikle de overvågningsaktiviteter, der blev indført ved disse forordninger, ved at integrere dem i en ny ordning benævnt »Forest Focus«. |
| --- | --- |

(7)

Begge disse forordninger udløb den 31. december 2002, og det er i Fællesskabets generelle interesse at videreføre og videreudvikle de overvågningsaktiviteter, der blev indført ved disse forordninger, ved at integrere dem i en ny ordning benævnt »Forest Focus«.

| (8) | Ordningen bør være forenelig med eksisterende nationale, europæiske og internationale ordninger under behørig hensyntagen til Fællesskabets beføjelser i spørgsmål vedrørende skove i henhold til skovbrugsstrategien og under iagttagelse af subsidiaritetsprincippet. |
| --- | --- |

(8)

Ordningen bør være forenelig med eksisterende nationale, europæiske og internationale ordninger under behørig hensyntagen til Fællesskabets beføjelser i spørgsmål vedrørende skove i henhold til skovbrugsstrategien og under iagttagelse af subsidiaritetsprincippet.

| (9) | Foranstaltninger i henhold til ordningen, der vedrører overvågning af skovbrande, bør supplere de foranstaltninger, der allerede er iværksat, navnlig i medfør af Rådets beslutning 1999/847/EF af 9. december 1999 om indførelse af et EF-handlingsprogram for civilbeskyttelse (9), Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999 af 17. maj 1999 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) (10) og Rådets forordning (EØF) nr. 1615/89 af 29. maj 1989 om indførelse af et EF-system for information og kommunikation vedrørende skovbruget (EFICS) (11). |
| --- | --- |

(9)

Foranstaltninger i henhold til ordningen, der vedrører overvågning af skovbrande, bør supplere de foranstaltninger, der allerede er iværksat, navnlig i medfør af Rådets beslutning 1999/847/EF af 9. december 1999 om indførelse af et EF-handlingsprogram for civilbeskyttelse (9), Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999 af 17. maj 1999 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) (10) og Rådets forordning (EØF) nr. 1615/89 af 29. maj 1989 om indførelse af et EF-system for information og kommunikation vedrørende skovbruget (EFICS) (11).

| (10) | Ordningen bør fremme udveksling af oplysninger om skovenes tilstand og om skadelige indvirkninger på skovene i Fællesskabet og gøre det muligt at evaluere igangværende foranstaltninger til fremme af bevaring og beskyttelse af skovene til gavn for bæredygtig udvikling, idet der bør lægges særlig vægt på foranstaltninger, der skal mindske negative indvirkninger på skovene. |
| --- | --- |

(10)

Ordningen bør fremme udveksling af oplysninger om skovenes tilstand og om skadelige indvirkninger på skovene i Fællesskabet og gøre det muligt at evaluere igangværende foranstaltninger til fremme af bevaring og beskyttelse af skovene til gavn for bæredygtig udvikling, idet der bør lægges særlig vægt på foranstaltninger, der skal mindske negative indvirkninger på skovene.

| (11) | Det er et særdeles vigtigt og presserende anliggende at beskytte skovene mod skovbrand for bl.a. at bekæmpe ørkendannelse og undgå skovbrandes negative konsekvenser for klimaændringen. Det er afgørende at undgå enhver afbrydelse af de foranstaltninger, som medlemsstaterne har iværksat i henhold til forordning (EØF) nr. 2158/92, der er udløbet. Derfor bør denne forordning omfatte forebyggende foranstaltninger, som ikke modtager støtte gennem forordning (EF) nr. 1257/1999, og som ikke er omfattet af nationale eller regionale programmer for udvikling af landdistrikter. |
| --- | --- |

(11)

Det er et særdeles vigtigt og presserende anliggende at beskytte skovene mod skovbrand for bl.a. at bekæmpe ørkendannelse og undgå skovbrandes negative konsekvenser for klimaændringen. Det er afgørende at undgå enhver afbrydelse af de foranstaltninger, som medlemsstaterne har iværksat i henhold til forordning (EØF) nr. 2158/92, der er udløbet. Derfor bør denne forordning omfatte forebyggende foranstaltninger, som ikke modtager støtte gennem forordning (EF) nr. 1257/1999, og som ikke er omfattet af nationale eller regionale programmer for udvikling af landdistrikter.

| (12) | For at fremme et bredt kendskab til forholdet mellem skovene og miljøet bør ordningen også omfatte overvågning af andre vigtige faktorer som f.eks. biodiversitet, kulstofbinding, klimaændringer, jordbund og skovenes beskyttende funktion. Ordningen bør derfor omfatte tiltag rettet mod et bredere spektrum af mål og en fleksibel gennemførelse, baseret på de resultater, der er opnået under forordning (EØF) nr. 3528/86 og (EØF) nr. 2158/92. Ordningen bør give mulighed for hensigtsmæssig, omkostningseffektiv overvågning af skovene og af miljøvekselvirkninger. |
| --- | --- |

(12)

For at fremme et bredt kendskab til forholdet mellem skovene og miljøet bør ordningen også omfatte overvågning af andre vigtige faktorer som f.eks. biodiversitet, kulstofbinding, klimaændringer, jordbund og skovenes beskyttende funktion. Ordningen bør derfor omfatte tiltag rettet mod et bredere spektrum af mål og en fleksibel gennemførelse, baseret på de resultater, der er opnået under forordning (EØF) nr. 3528/86 og (EØF) nr. 2158/92. Ordningen bør give mulighed for hensigtsmæssig, omkostningseffektiv overvågning af skovene og af miljøvekselvirkninger.

| (13) | Medlemsstaterne bør gennemføre ordningen gennem nationale programmer, der skal godkendes af Kommissionen efter en nærmere fastsat procedure. |
| --- | --- |

(13)

Medlemsstaterne bør gennemføre ordningen gennem nationale programmer, der skal godkendes af Kommissionen efter en nærmere fastsat procedure.

| (14) | Kommissionen bør i samarbejde med medlemsstaterne sikre koordinering, overvågning og udvikling af ordningen og aflægge rapport herom, navnlig til Den Stående Skovbrugskomité nedsat ved Rådets beslutning 89/367/EØF (12). |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen bør i samarbejde med medlemsstaterne sikre koordinering, overvågning og udvikling af ordningen og aflægge rapport herom, navnlig til Den Stående Skovbrugskomité nedsat ved Rådets beslutning 89/367/EØF (12).

| (15) | Overvågning af skovene og af miljøvekselvirkninger kan kun give pålidelige og sammenlignelige oplysninger, der kan beskytte Fællesskabets skove, hvis dataene indsamles på grundlag af harmoniserede metoder. Sådanne sammenlignelige oplysninger på fællesskabsplan vil bidrage til at skabe en platform med rumlige data fra forskellige kilder af fælles miljøinformationssystemer. Der bør derfor udarbejdes manualer, der beskriver dels de metoder, der skal bruges ved overvågning af skovenes tilstand, dels dataenes format og reglerne for datahåndtering. |
| --- | --- |

(15)

Overvågning af skovene og af miljøvekselvirkninger kan kun give pålidelige og sammenlignelige oplysninger, der kan beskytte Fællesskabets skove, hvis dataene indsamles på grundlag af harmoniserede metoder. Sådanne sammenlignelige oplysninger på fællesskabsplan vil bidrage til at skabe en platform med rumlige data fra forskellige kilder af fælles miljøinformationssystemer. Der bør derfor udarbejdes manualer, der beskriver dels de metoder, der skal bruges ved overvågning af skovenes tilstand, dels dataenes format og reglerne for datahåndtering.

| (16) | Kommissionen bør anvende de data om kulstofbinding, klimaændringer og indvirkningen på biodiversiteten, der indsamles i henhold til ordningen, til at bidrage til rapporteringsforpligtelserne i henhold til de relevante konventioner og protokoller i overensstemmelse med disses bestemmelser. Opstår der problemer med manglende overensstemmelse, bør Kommissionen træffe enhver mulig foranstaltning for at finde en positiv løsning. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen bør anvende de data om kulstofbinding, klimaændringer og indvirkningen på biodiversiteten, der indsamles i henhold til ordningen, til at bidrage til rapporteringsforpligtelserne i henhold til de relevante konventioner og protokoller i overensstemmelse med disses bestemmelser. Opstår der problemer med manglende overensstemmelse, bør Kommissionen træffe enhver mulig foranstaltning for at finde en positiv løsning.

| (17) | Kommissionen og medlemsstaterne bør samarbejde med andre internationale organer inden for skovovervågning på internationalt eller paneuropæisk plan, herunder navnlig det internationale samarbejdsprogram for vurdering og overvågning af luftforureningens virkninger på skove (i det følgende benævnt »ICP Forests«), for at fremme bevaring og beskyttelse af skovene til gavn for bæredygtig udvikling. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen og medlemsstaterne bør samarbejde med andre internationale organer inden for skovovervågning på internationalt eller paneuropæisk plan, herunder navnlig det internationale samarbejdsprogram for vurdering og overvågning af luftforureningens virkninger på skove (i det følgende benævnt »ICP Forests«), for at fremme bevaring og beskyttelse af skovene til gavn for bæredygtig udvikling.

| (18) | I denne forordning fastlægges der for hele programmets varighed en finansieringsramme, der som omhandlet i punkt 33 i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren (13) udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden, inden for rammerne af den årlige budgetprocedure. |
| --- | --- |

(18)

I denne forordning fastlægges der for hele programmets varighed en finansieringsramme, der som omhandlet i punkt 33 i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren (13) udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden, inden for rammerne af den årlige budgetprocedure.

| (19) | Størrelsen af Fællesskabets bidrag til aktiviteter, der finansieres som led i ordningen, bør fastsættes. |
| --- | --- |

(19)

Størrelsen af Fællesskabets bidrag til aktiviteter, der finansieres som led i ordningen, bør fastsættes.

| (20) | For at sikre kontinuiteten i overvågningsaktiviteterne er det påkrævet undtagelsesvis at gøre en medlemsstats udgifter berettigede til samfinansiering, hvis disse udgifter vedrører foranstaltninger, som er iværksat efter den 1. januar 2003 og inden denne forordnings ikrafttræden, forudsat at disse foranstaltninger ikke er afsluttet, når Kommissionen godkender det relevante nationale program. |
| --- | --- |

(20)

For at sikre kontinuiteten i overvågningsaktiviteterne er det påkrævet undtagelsesvis at gøre en medlemsstats udgifter berettigede til samfinansiering, hvis disse udgifter vedrører foranstaltninger, som er iværksat efter den 1. januar 2003 og inden denne forordnings ikrafttræden, forudsat at disse foranstaltninger ikke er afsluttet, når Kommissionen godkender det relevante nationale program.

| (21) | Medlemsstaterne bør udpege de myndigheder og organer, der skal stå for håndtering og fremsendelse af data og for forvaltning af Fællesskabets bidrag. |
| --- | --- |

(21)

Medlemsstaterne bør udpege de myndigheder og organer, der skal stå for håndtering og fremsendelse af data og for forvaltning af Fællesskabets bidrag.

| (22) | Medlemsstaterne bør også udarbejde rapporter om forskellige overvågningsaktiviteter og forelægge dem for Kommissionen. |
| --- | --- |

(22)

Medlemsstaterne bør også udarbejde rapporter om forskellige overvågningsaktiviteter og forelægge dem for Kommissionen.

| (23) | Dataene bør videreformidles i tråd med FN/ECE-konventionen af 1998 om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (Århuskonventionen) og relevante fællesskabsbestemmelser om adgang til miljøoplysninger. |
| --- | --- |

(23)

Dataene bør videreformidles i tråd med FN/ECE-konventionen af 1998 om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (Århuskonventionen) og relevante fællesskabsbestemmelser om adgang til miljøoplysninger.

| (24) | De nødvendige generelle foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (14). |
| --- | --- |

(24)

De nødvendige generelle foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (14).

| (25) | Kommissionen bør bistås af Den Stående Skovbrugskomité efter forskriftsproceduren i overensstemmelse med kriterierne i artikel 2, litra b), i nævnte afgørelse. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen bør bistås af Den Stående Skovbrugskomité efter forskriftsproceduren i overensstemmelse med kriterierne i artikel 2, litra b), i nævnte afgørelse.

| (26) | Det er vigtigt løbende at revurdere ordningen og bedømme dens effektivitet, så eventuelle mangler kan afhjælpes. Kommissionen bør aflægge rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af ordningen, navnlig med henblik på at videreføre den ud over den gennemførelsesperiode, der er fastsat i denne forordning. |
| --- | --- |

(26)

Det er vigtigt løbende at revurdere ordningen og bedømme dens effektivitet, så eventuelle mangler kan afhjælpes. Kommissionen bør aflægge rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af ordningen, navnlig med henblik på at videreføre den ud over den gennemførelsesperiode, der er fastsat i denne forordning.

| (27) | Målene for den påtænkte handling, nemlig overvågning af skovene, af skovenes tilstand og af miljøvekselvirkninger, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(27)

Målene for den påtænkte handling, nemlig overvågning af skovene, af skovenes tilstand og af miljøvekselvirkninger, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (28) | Europaaftalerne mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og de central- og østeuropæiske kandidatlande på den anden side indeholder bestemmelser om disse landes deltagelse i fællesskabsprogrammer, bl.a. på miljøområdet. Ordningen bør også være åben for deltagelse af andre europæiske lande. |
| --- | --- |

(28)

Europaaftalerne mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og de central- og østeuropæiske kandidatlande på den anden side indeholder bestemmelser om disse landes deltagelse i fællesskabsprogrammer, bl.a. på miljøområdet. Ordningen bør også være åben for deltagelse af andre europæiske lande.

| (29) | Forordning (EØF) nr. 3528/86 og (EØF) nr. 2158/92 udløber, og nærværende forordning bør derfor anvendes fra den 1. januar 2003, da det er hensigtsmæssigt at undgå overlapninger og tomrum — |
| --- | --- |

(29)

Forordning (EØF) nr. 3528/86 og (EØF) nr. 2158/92 udløber, og nærværende forordning bør derfor anvendes fra den 1. januar 2003, da det er hensigtsmæssigt at undgå overlapninger og tomrum —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Afdeling 1

Formål, indhold og definitioner

Artikel 1

1.   Der indføres en fællesskabsordning for en bredt anlagt, harmoniseret og samlet langtidsovervågning af skovenes tilstand, i det følgende benævnt »ordningen«, med henblik på:

| a) | at videreføre og videreudvikle:






  — | overvågningen af luftforureningen og luftforureningens virkninger samt andre agenser og faktorer, der har indvirkning på skovene, såsom biotiske og abiotiske faktorer samt menneskeskabte faktorer |
| --- | --- | --- |

a)

at videreføre og videreudvikle:

—

overvågningen af luftforureningen og luftforureningens virkninger samt andre agenser og faktorer, der har indvirkning på skovene, såsom biotiske og abiotiske faktorer samt menneskeskabte faktorer

| — | overvågningen af skovbrande samt deres årsager og virkninger |
| --- | --- |

—

overvågningen af skovbrande samt deres årsager og virkninger

| — | forebyggelsen af skovbrande. |
| --- | --- |

—

forebyggelsen af skovbrande.

| b) | at vurdere kravene til og udvikle overvågningen af jordbund, kulstofbinding, virkningerne af klimaændringer, biodiversitet samt skovenes beskyttende funktioner |
| --- | --- |

b)

at vurdere kravene til og udvikle overvågningen af jordbund, kulstofbinding, virkningerne af klimaændringer, biodiversitet samt skovenes beskyttende funktioner

| c) | løbende at evaluere overvågningsaktiviteternes effektivitet med hensyn til vurdering af skovenes tilstand og videreudvikling af overvågningsaktiviteterne. |
| --- | --- |

c)

løbende at evaluere overvågningsaktiviteternes effektivitet med hensyn til vurdering af skovenes tilstand og videreudvikling af overvågningsaktiviteterne.

Ordningen skal tilvejebringe pålidelige og sammenlignelige data og oplysninger om skovenes tilstand og om skadelige indvirkninger på skovene på fællesskabsplan. Ordningen skal også bidrage til evalueringen af igangværende foranstaltninger til fremme af bevaring og beskyttelse af skovene til gavn for bæredygtig udvikling, idet der lægges særlig vægt på foranstaltninger, der skal mindske negative indvirkninger på skovene. Ordningen skal tage hensyn til og, hvor det er hensigtsmæssigt, kædes sammen med eksisterende og planlagte nationale, europæiske og globale overvågningsmekanismer og skal være i overensstemmelse med relevante internationale aftaler.

2.   Når der i denne forordning tales om skove, kan medlemsstaterne lade udtrykket omfatte andre træbevoksede landområder. Når der i denne forordning tales om skove i forbindelse med skovbrande, kan medlemsstaterne endvidere lade udtrykket omfatte andre landområder.

3.   Ordningen finder ikke anvendelse på de franske oversøiske departementer.

Artikel 2

1.   Som led i ordningen træffes der foranstaltninger til:

| a) | at fremme harmoniseret indsamling, håndtering og validering af data |
| --- | --- |

a)

at fremme harmoniseret indsamling, håndtering og validering af data

| b) | at forbedre datavurdering og fremme integreret datavurdering på fællesskabsplan |
| --- | --- |

b)

at forbedre datavurdering og fremme integreret datavurdering på fællesskabsplan

| c) | at forbedre kvaliteten af data og oplysninger, der indsamles som led i ordningen |
| --- | --- |

c)

at forbedre kvaliteten af data og oplysninger, der indsamles som led i ordningen

| d) | at videreudvikle ordningens overvågningsaktiviteter |
| --- | --- |

d)

at videreudvikle ordningens overvågningsaktiviteter

| e) | at øge kendskabet til skovene og navnlig til indvirkningen af naturlige og menneskeskabte stressfaktorer |
| --- | --- |

e)

at øge kendskabet til skovene og navnlig til indvirkningen af naturlige og menneskeskabte stressfaktorer

| f) | at undersøge skovbrandenes dynamik og deres årsager samt deres indvirkning på skovene |
| --- | --- |

f)

at undersøge skovbrandenes dynamik og deres årsager samt deres indvirkning på skovene

| g) | at udvikle indikatorer for og metoder til risikovurdering vedrørende virkningen af mange forskellige stressfaktorer på skovene i tid og rum. |
| --- | --- |

g)

at udvikle indikatorer for og metoder til risikovurdering vedrørende virkningen af mange forskellige stressfaktorer på skovene i tid og rum.

2.   Foranstaltningerne i stk. 1 skal være komplementære i forhold til Fællesskabets forskningsprogrammer.

Artikel 3

I denne forordning forstås ved:

| a) | »skov«: træbevoksede landområder på over 0,5 ha med en kronedækningsgrad på mindst 10 % af arealet (eller tilsvarende bestandstæthed). Træerne skal kunne nå en højde på mindst 5 m på lokaliteten. Landområderne kan bestå af enten lukkede skovbevoksninger, hvor træer af forskellig højde og undervegetationen dækker en stor andel af arealet, eller åbne skovbevoksninger med et kontinuerligt vegetationsdække, hvor kronedækningsgraden overstiger 10 %. »Skov« dækker også unge naturlige bevoksninger og alle beplantninger i skovbrugsøjemed, som endnu ikke har nået en kroneslutning på 10 % eller en træhøjde på 5 m, samt arealer, der normalt indgår i skovområdet, men hvor skovbevoksningen midlertidigt er forsvundet som følge af menneskers indgreb eller af naturlige årsager, og som ventes at blive til skov igen. »Skov« omfatter endvidere skovplanteskoler og frøhaver, der udgør en integreret del af skoven, skovveje, ryddede strækninger, brandbælter og andre mindre, åbne arealer i skoven, skove i nationalparker, naturreservater og andre beskyttede områder som f.eks. områder, der har særlig miljømæssig, videnskabelig, historisk, kulturel eller åndelig interesse, samt læbælter og læhegn af træer, der dækker et område på over 0,5 ha og har en bredde på over 20 m. Gummitræplantager og bevoksninger med korkeg er ligeledes omfattet. »Skov« omfatter derimod ikke landområder, der hovedsagelig anvendes til landbrugsdrift |
| --- | --- |

a)

»skov«: træbevoksede landområder på over 0,5 ha med en kronedækningsgrad på mindst 10 % af arealet (eller tilsvarende bestandstæthed). Træerne skal kunne nå en højde på mindst 5 m på lokaliteten. Landområderne kan bestå af enten lukkede skovbevoksninger, hvor træer af forskellig højde og undervegetationen dækker en stor andel af arealet, eller åbne skovbevoksninger med et kontinuerligt vegetationsdække, hvor kronedækningsgraden overstiger 10 %. »Skov« dækker også unge naturlige bevoksninger og alle beplantninger i skovbrugsøjemed, som endnu ikke har nået en kroneslutning på 10 % eller en træhøjde på 5 m, samt arealer, der normalt indgår i skovområdet, men hvor skovbevoksningen midlertidigt er forsvundet som følge af menneskers indgreb eller af naturlige årsager, og som ventes at blive til skov igen. »Skov« omfatter endvidere skovplanteskoler og frøhaver, der udgør en integreret del af skoven, skovveje, ryddede strækninger, brandbælter og andre mindre, åbne arealer i skoven, skove i nationalparker, naturreservater og andre beskyttede områder som f.eks. områder, der har særlig miljømæssig, videnskabelig, historisk, kulturel eller åndelig interesse, samt læbælter og læhegn af træer, der dækker et område på over 0,5 ha og har en bredde på over 20 m. Gummitræplantager og bevoksninger med korkeg er ligeledes omfattet. »Skov« omfatter derimod ikke landområder, der hovedsagelig anvendes til landbrugsdrift

| b) | »andre træbevoksede landområder«: landområder med en kronedækningsgrad på 5-10 % af arealet (eller tilsvarende bestandstæthed), hvor træerne kan nå en højde på 5 m på lokaliteten, eller landområder med en kronedækningsgrad på over 10 % af arealet (eller tilsvarende bestandstæthed), hvor træerne ikke kan nå en højde på 5 m på lokaliteten (f.eks. dværgtræer eller forkrøblede træer), samt busk- og kratbevoksninger. »Andre træbevoksede landområder« omfatter ikke landområder med træ-, busk- eller kratbevoksninger af ovennævnte art på under 0,5 ha og 20 m i bredden, der klassificeres som »andre landområder«, og heller ikke landområder, der hovedsagelig anvendes til landbrugsdrift |
| --- | --- |

b)

»andre træbevoksede landområder«: landområder med en kronedækningsgrad på 5-10 % af arealet (eller tilsvarende bestandstæthed), hvor træerne kan nå en højde på 5 m på lokaliteten, eller landområder med en kronedækningsgrad på over 10 % af arealet (eller tilsvarende bestandstæthed), hvor træerne ikke kan nå en højde på 5 m på lokaliteten (f.eks. dværgtræer eller forkrøblede træer), samt busk- og kratbevoksninger. »Andre træbevoksede landområder« omfatter ikke landområder med træ-, busk- eller kratbevoksninger af ovennævnte art på under 0,5 ha og 20 m i bredden, der klassificeres som »andre landområder«, og heller ikke landområder, der hovedsagelig anvendes til landbrugsdrift

| c) | »andre landområder«: landområder, der ikke er klassificeret som skov eller andre træbevoksede landområder som defineret i denne forordning, men som alligevel er omfattet af skovbrandsstatistikkerne i henhold til national lovgivning. Sådanne landområder kan omfatte hede, uopdyrkede landområder eller landbrugsjord, der støder op til eller omsluttes af skov |
| --- | --- |

c)

»andre landområder«: landområder, der ikke er klassificeret som skov eller andre træbevoksede landområder som defineret i denne forordning, men som alligevel er omfattet af skovbrandsstatistikkerne i henhold til national lovgivning. Sådanne landområder kan omfatte hede, uopdyrkede landområder eller landbrugsjord, der støder op til eller omsluttes af skov

| d) | »skovbrand«: brand, der opstår og spredes i skov og andre træbevoksede landområder, eller som opstår på andre landområder og spredes til skov og andre træbevoksede landområder. »Skovbrand« omfatter ikke foreskreven eller kontrolleret afbrænding, sædvanligvis med det formål at reducere eller fjerne mængden af opsamlet brændsel på jorden |
| --- | --- |

d)

»skovbrand«: brand, der opstår og spredes i skov og andre træbevoksede landområder, eller som opstår på andre landområder og spredes til skov og andre træbevoksede landområder. »Skovbrand« omfatter ikke foreskreven eller kontrolleret afbrænding, sædvanligvis med det formål at reducere eller fjerne mængden af opsamlet brændsel på jorden

| e) | »georefererede«: en reference til et bestemt geografisk område, inden for hvilket der indsamles data eller andre oplysninger. Referenceområdet kan være større end det område eller punkt, hvorfra dataene/oplysningerne indsamles, f.eks. for at sikre anonymitet med hensyn til kilden til de indsamlede data/oplysninger. |
| --- | --- |

e)

»georefererede«: en reference til et bestemt geografisk område, inden for hvilket der indsamles data eller andre oplysninger. Referenceområdet kan være større end det område eller punkt, hvorfra dataene/oplysningerne indsamles, f.eks. for at sikre anonymitet med hensyn til kilden til de indsamlede data/oplysninger.

Afdeling 2

Overvågning og værktøjer til forbedring og udvikling af ordningen

Artikel 4

1.   I forlængelse af forordning (EØF) nr. 3528/86 skal ordningen:

| a) | videreføre og videreudvikle det systematiske net af observationspunkter med det formål at udarbejde regelmæssige oversigter, der kan give repræsentative oplysninger om skovenes tilstand |
| --- | --- |

a)

videreføre og videreudvikle det systematiske net af observationspunkter med det formål at udarbejde regelmæssige oversigter, der kan give repræsentative oplysninger om skovenes tilstand

| b) | videreføre og videreudvikle nettet af observationsområder, hvor der gennemføres intensiv og løbende overvågning af skovene. |
| --- | --- |

b)

videreføre og videreudvikle nettet af observationsområder, hvor der gennemføres intensiv og løbende overvågning af skovene.

2.   Gennemførelsesbestemmelserne til stk. 1 fastsættes efter proceduren i artikel 17, stk. 2.

Artikel 5

1.   I forlængelse af forordning (EØF) nr. 2158/92 skal ordningen videreføre og videreudvikle informationssystemet med det formål at indsamle sammenlignelige oplysninger om skovbrande på fællesskabsplan.

2.   Som led i ordningen skal medlemsstaterne kunne gennemføre undersøgelser til kortlægning af skovbrandenes årsager og dynamik og undersøgelser om skovbrandes indvirkning på skovene. Sådanne undersøgelser skal supplere de aktiviteter og foranstaltninger vedrørende skovbrande, der er iværksat i medfør af beslutning 1999/847/EF, forordning (EF) nr. 1257/1999 og forordning (EØF) nr. 1615/89. Derudover skal oplysningskampagner og specialuddannelse for deltagere i brandforebyggelsesaktioner finansieres separat i henhold til artikel 13, stk. 1, indtil den 31. december 2005, medmindre sådanne foranstaltninger indgår i udviklingsprogrammerne for landdistrikterne.

3.   Foranstaltninger til forebyggelse af skovbrande, der var støtteberettigede i henhold til forordning (EØF) nr. 2158/92, finansieres efter artikel 12, stk. 2, litra b), og artikel 13, stk. 1, forudsat at de ikke modtager støtte i henhold til forordning (EF) nr. 1257/1999, og at de ikke er omfattet af de nationale eller regionale programmer for udvikling af landdistrikter.

4.   Medlemsstaterne kan efter anmodning deltage i de foranstaltninger og aktiviteter, der er omhandlet i stk. 1 og 2.

5.   Gennemførelsesbestemmelserne til stk. 1 og 2 fastsættes efter proceduren i artikel 17, stk. 2.

Artikel 6

1.   Med henblik på at nå målene i artikel 1, stk. 1, litra b), udvikles ordningen ved hjælp af undersøgelser, forsøg, demonstrationsprojekter, prøvning på pilotbasis og indførelse af nye overvågningsaktiviteter. Kommissionen udvikler ordningen i samarbejde med medlemsstaterne med henblik på navnlig:

| a) | at øge kendskabet til skovenes og andre træbevoksede landområders tilstand og til sammenhængen mellem denne tilstand og naturlige og menneskeskabte stressfaktorer |
| --- | --- |

a)

at øge kendskabet til skovenes og andre træbevoksede landområders tilstand og til sammenhængen mellem denne tilstand og naturlige og menneskeskabte stressfaktorer

| b) | at vurdere klimaændringers indvirkning på skovene og andre træbevoksede landområder, herunder indvirkningen på disses biodiversitet, og sammenhængen med kulstofbinding og jordbund |
| --- | --- |

b)

at vurdere klimaændringers indvirkning på skovene og andre træbevoksede landområder, herunder indvirkningen på disses biodiversitet, og sammenhængen med kulstofbinding og jordbund

| c) | at indkredse, under hensyn til de relevante eksisterende indikatorer, vigtige strukturelle og funktionelle økosystemelementer, der skal anvendes som indikatorer til vurdering af biodiversitetens tilstand og udviklingstendenser i skovene og af skovenens beskyttende funktioner. |
| --- | --- |

c)

at indkredse, under hensyn til de relevante eksisterende indikatorer, vigtige strukturelle og funktionelle økosystemelementer, der skal anvendes som indikatorer til vurdering af biodiversitetens tilstand og udviklingstendenser i skovene og af skovenens beskyttende funktioner.

2.   Sideløbende med de i stk. 1 omhandlede foranstaltninger kan medlemsstaterne gennemføre undersøgelser, forsøg og demonstrationsprojekter eller en overvågningstestfase på Kommissionens anmodning eller på eget initiativ.

3.   De i stk. 1 og 2 omhandlede foranstaltninger skal bidrage til indkredsning af forskellige muligheder for som led i ordningen at indføre nye overvågningsaktiviteter, der i væsentlig grad kan medvirke til at opfylde informations- og overvågningsbehovene på de områder, der er anført i artikel 1, stk. 1, litra b). Iværksættelsen af disse aktiviteter anses for at være en del af den i artikel 18 nævnte revurdering. Ved udviklingen af ordningen tager Kommissionen hensyn til såvel videnskabelige som finansielle behov og begrænsninger.

4.   Gennemførelsesbestemmelserne til stk. 1, 2 og 3, herunder beslutninger om iværksættelse af nye overvågningsaktiviteter, fastsættes efter proceduren i artikel 17, stk. 2.

Artikel 7

1.   Med henblik på at nå målene i artikel 1, stk. 1, litra c), gennemfører Kommissionen i nært samarbejde med medlemsstaterne, ud over de i artikel 6 omhandlede foranstaltninger, undersøgelser, forsøg og demonstrationsprojekter med henblik på:

| a) | at fremme harmoniseret indsamling, håndtering og validering af data på fællesskabsplan |
| --- | --- |

a)

at fremme harmoniseret indsamling, håndtering og validering af data på fællesskabsplan

| b) | at forbedre datavurdering på fællesskabsplan |
| --- | --- |

b)

at forbedre datavurdering på fællesskabsplan

| c) | at forbedre kvaliteten af data og oplysninger, der indsamles som led i ordningen. |
| --- | --- |

c)

at forbedre kvaliteten af data og oplysninger, der indsamles som led i ordningen.

2.   Med henblik på at nå målene i artikel 1, stk. 1, litra c), kan medlemsstaterne, ud over de i artikel 6 omhandlede foranstaltninger, i deres nationale programmer integrere undersøgelser, forsøg og demonstrationsprojekter på de områder, der er beskrevet i stk. 1.

3.   Gennemførelsesbestemmelserne til stk. 1 fastsættes efter proceduren i artikel 17, stk. 2.

Afdeling 3

Nationale programmer, koordinering og samarbejde

Artikel 8

1.   De aktiviteter, der er omhandlet i artikel 4 og 5, artikel 6, stk. 2 og 3, og artikel 7, stk. 2, iværksættes som led i nationale programmer, som medlemsstaterne udarbejder for perioder på to år.

2.   De nationale programmer forelægges Kommissionen inden 60 dage efter denne forordnings ikrafttræden og derefter inden den 1. november året forud for begyndelsesdatoen for hver treårig periode.

3.   Medlemsstaterne tilpasser deres nationale programmer med Kommissionens godkendelse for navnlig at tage hensyn til udvidelsen af overvågningsaktiviteten, der udvikles i overensstemmelse med artikel 6, når denne er fastlagt.

4.   De nationale programmer ledsages ved forelæggelsen for Kommissionen af en forhåndsevaluering. Medlemsstaterne gennemfører også midtvejsevalueringer ved udgangen af det tredje år af den i artikel 12 fastsatte periode og efterfølgende evalueringer ved udgangen af den pågældende periode.

5.   Kommissionen træffer afgørelse om de finansielle bidrag til dækning af de støtteberettigede omkostninger på grundlag af de forelagte nationale programmer eller på grundlag af eventuelle godkendte tilpasninger heraf.

6.   Gennemførelsesbestemmelserne til stk. 1-5 fastsættes efter proceduren i artikel 17, stk. 2, under hensyntagen til nationale, europæiske og internationale overvågningsmekanismer for at undgå en forøgelse af den administrative byrde.

Artikel 9

1.   Kommissionen koordinerer, overvåger og udvikler ordningen i samarbejde med medlemsstaterne og aflægger rapport herom, især til Den Stående Skovbrugskomité.

2.   Kommissionen validerer i samarbejde med medlemsstaterne data på fællesskabsplan og sikrer vurderingen af de indsamlede data og oplysninger på fællesskabsplan i overensstemmelse med artikel 15.

3.   Kommissionen nedsætter en videnskabelig rådgivende gruppe, der skal bistå Den Stående Skovbrugskomité med at forberede dens arbejde, især med at udvikle ordningen som omhandlet i artikel 6.

4.   Til at udføre opgaverne i stk. 1 og 2 nedsætter Kommissionen et videnskabeligt koordineringsorgan under Det Fælles Forskningscenter og kan høre og indgå kontrakter med forskningsinstitutter og eksperter under fuld hensyntagen til de mange forskellige skovøkosystemer i Fællesskabet.

5.   Ved udførelsen af sine rapporteringsopgaver som omhandlet i stk. 1 bistås Kommissionen af Det Europæiske Miljøagentur.

6.   Gennemførelsesbestemmelserne til stk. 3 fastsættes efter proceduren i artikel 17, stk. 2.

Artikel 10

1.   Med henblik på at harmonisere de i artikel 4, 5 og artikel 6, stk. 3, omhandlede aktiviteter og sikre, at dataene er sammenlignelige, udarbejdes der manualer, som angiver obligatoriske og fakultative parametre og fastsætter overvågningsmetoder og de dataformater, der skal anvendes ved datafremsendelse. Manualerne baseres, hvor det er muligt og hensigtsmæssigt, på eksisterende systemer.

2.   Gennemførelsesbestemmelserne til stk. 1 fastsættes efter proceduren i artikel 17, stk. 2.

Artikel 11

1.   Med henblik på at nå målene i artikel 1 samarbejder Kommissionen og medlemsstaterne og fremmer synergier med andre organer på internationalt eller paneuropæisk plan for at fremme bevaring og beskyttelse af skovene til gavn for bæredygtig udvikling.

2.   Ved anvendelsen af artikel 4 samarbejder Kommissionen med ICP Forests for at opfylde de forpligtelser, der er opstillet inden for rammerne af konventionen om grænseoverskridende luftforurening over store afstande.

3.   Med henblik på det i stk. 1 og 2 omhandlede samarbejde kan Fællesskabet yde støtte til følgende aktiviteter:

| a) | oprettelse af passende forbindelser til det videnskabelige koordineringsorgan |
| --- | --- |

a)

oprettelse af passende forbindelser til det videnskabelige koordineringsorgan

| b) | undersøgelser og datavurderinger. |
| --- | --- |

b)

undersøgelser og datavurderinger.

Afdeling 4

Gennemførelsesperiode og finansielle aspekter

Artikel 12

1.   Ordningen har en løbetid på fire år fra den 1. januar 2003 til den 31. december 2006.

2.   Fællesskabets maksimale finansielle støtte til dækning af de støtteberettigede omkostninger ved de nationale programmer som led i ordningen er som følger:

| a) | aktiviteter i medfør af artikel 4: 50 % |
| --- | --- |

a)

aktiviteter i medfør af artikel 4: 50 %

| b) | aktiviteter i medfør af artikel 5: 50 % |
| --- | --- |

b)

aktiviteter i medfør af artikel 5: 50 %

| c) | aktiviteter i medfør af artikel 6, stk. 2: 75 % |
| --- | --- |

c)

aktiviteter i medfør af artikel 6, stk. 2: 75 %

| d) | aktiviteter i medfør af artikel 6, stk. 3: 50 % |
| --- | --- |

d)

aktiviteter i medfør af artikel 6, stk. 3: 50 %

| e) | aktiviteter i medfør af artikel 7, stk. 2: 50 %. |
| --- | --- |

e)

aktiviteter i medfør af artikel 7, stk. 2: 50 %.

3.   Kommissionen udbetaler Fællesskabets bidrag til dækning af de støtteberettigede omkostninger til medlemsstaterne.

4.   Medlemsstaternes udgifter til gennemførelsen af nationale programmer, der er godkendt af Kommissionen, er undtagelsesvis berettigede til samfinansiering, hvis de pågældende foranstaltninger er iværksat efter den 1. januar 2003 og inden denne forordnings ikrafttræden, forudsat at disse foranstaltninger ikke er afsluttet, når Kommissionen tager stilling til de nationale programmer.

5.   Kommissionen finansierer aktiviteter i medfør af artikel 6, stk. 1, artikel 7, stk. 1, og artikel 9, stk. 1, 2 og 4, i overensstemmelse med de relevante regler for offentlige indkøb.

6.   Fællesskabet kan yde et bidrag til Det Europæiske Miljøagentur til udførelse af de i artikel 9, stk. 5, og artikel 18 omhandlede opgaver.

7.   Kommissionen kan finansiere aktiviteterne i den videnskabelige rådgivende gruppe, der er omhandlet i artikel 9, stk. 3, når gruppen varetager de opgaver, der er fastsat i de detaljerede gennemførelsesbestemmelser.

8.   Fællesskabet kan yde et bidrag til ICP Forests til opfyldelse af Fællesskabets forpligtelser som omhandlet i artikel 11, stk. 2.

Artikel 13

1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af ordningen er for perioden 2003-2006 fastlagt til 61 mio. EUR, hvoraf 9 mio. EUR kan anvendes til foranstaltninger til forebyggelse af skovbrande.

2.   De i stk. 1 fastsatte finansielle midler forhøjes ved nye medlemsstaters tiltrædelse af Den Europæiske Union.

3.   De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden i forbindelse med den årlige budgetprocedure inden for rammerne af de finansielle overslag.

Afdeling 5

Gennemførelse, medlemsstaternes rapportering, Den Stående Skovbrugskomité

Artikel 14

1.   Medlemsstaterne udpeger de organer, der skal forvalte aktiviteterne i de godkendte nationale programmer, på grundlag af de pågældende organers finansielle og operationelle kapacitet. Organerne kan være enten nationale administrationer eller andre enheder, idet Kommissionen skal godkende private enheder,, der skal have et almennyttigt formål, stille fyldestgørende finansielle garantier og opfylde de betingelser, der er fastsat i de detaljerede gennemførelsesbestemmelser til dette stykke.

2.   Uden at det berører de eksisterende kompetente myndigheder, udpeger medlemsstaterne de myndigheder og agenturer, der har beføjelse til at gennemføre de foranstaltninger, der vedtages i henhold til denne forordning.

3.   Medlemsstaterne har ansvaret for, at Fællesskabets bidrag forvaltes forsvarligt og effektivt. I dette øjemed fastsætter de de fornødne bestemmelser for at:

| a) | sikre, at de af Fællesskabet finansierede aktiviteter faktisk iværksættes, og at de gennemføres korrekt på en måde, der synliggør Fællesskabets bidrag |
| --- | --- |

a)

sikre, at de af Fællesskabet finansierede aktiviteter faktisk iværksættes, og at de gennemføres korrekt på en måde, der synliggør Fællesskabets bidrag

| b) | forhindre uregelmæssigheder |
| --- | --- |

b)

forhindre uregelmæssigheder

| c) | geninddrive beløb, der er gået tabt som følge af uregelmæssigheder eller uagtsomhed |
| --- | --- |

c)

geninddrive beløb, der er gået tabt som følge af uregelmæssigheder eller uagtsomhed

| d) | sikre, at de i stk. 1 omhandlede organer har forsvarlige interne ledelses- og kontrolsystemer |
| --- | --- |

d)

sikre, at de i stk. 1 omhandlede organer har forsvarlige interne ledelses- og kontrolsystemer

| e) | sikre, at medlemsstaterne stiller sig som garant for de i stk. 1 omhandlede organer, såfremt disse ikke er offentlige enheder. |
| --- | --- |

e)

sikre, at medlemsstaterne stiller sig som garant for de i stk. 1 omhandlede organer, såfremt disse ikke er offentlige enheder.

4.   Medlemsstaterne stiller alle nødvendige oplysninger til rådighed for Kommissionen og træffer de nødvendige foranstaltninger for at lette den kontrol, som Kommissionen anser for hensigtsmæssig i forbindelse med forvaltningen af Fællesskabets finansiering, herunder kontrolbesøg på stedet fra Kommissionen eller Den Europæiske Revisionsret. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om de foranstaltninger, de træffer i dette øjemed.

5.   Gennemførelsesbestemmelserne til stk. 1-4 fastsættes efter proceduren i artikel 17, stk. 2.

Artikel 15

1.   Medlemsstaterne sender hvert år, via de udpegede myndigheder og agenturer, Kommissionen de data, der indsamles som led i ordningen, ledsaget af en rapport.

Dataene skal være georefererede og skal sendes til Kommissionen via computertelekommunikation og/eller elektronisk teknologi. Kommissionen fastsætter i tæt samarbejde med medlemsstaterne formatet for og de nærmere detaljer vedrørende fremsendelsen.

2.   Medlemsstaterne videreformidler aktivt de indsamlede data med anvendelse af fælles formater og standarder og via elektroniske georefererede databaser, som forvaltes i overensstemmelse med principperne i Århuskonventionen og relevante fællesskabsbestemmelser om adgang til miljøoplysninger.

3.   For at fremme vurderingen af de indsamlede data og opnå den størst mulige nytteværdi af anvendelsen af dataene sættes der ingen begrænsninger for Kommissionens ret til at anvende og formidle de indsamlede data i overensstemmelse med principperne i Århuskonventionen og relevante fællesskabsbestemmelser om adgang til miljøoplysninger. I forbindelse med enhver formidling af data, der er indsamlet fra medlemsstaterne, skal medlemsstaterne anføres som kilde.

4.   Gennemførelsesbestemmelserne til stk. 1 fastsættes efter proceduren i artikel 17, stk. 2.

Artikel 16

1.   Hver medlemsstat udarbejder, navnlig på grundlag af de i artikel 4, stk. 1, omhandlede aktiviteter, en rapport om den nationale situation for så vidt angår skovenes tilstand.

Rapporten sendes til Kommissionen senest den 31. december 2005.

2.   Hver medlemsstat, der deltager i de i artikel 5 omhandlede aktiviteter, udarbejder en rapport om den nationale situation for så vidt angår brandes indvirkning på skovene.

Rapporten sendes til Kommissionen senest den 31. december hvert år fra og med 2003.

3.   Hver medlemsstat udarbejder en rapport om den nationale situation for så vidt angår spørgsmål, der indgår i de i artikel 6, stk. 3, omhandlede overvågningsaktiviteter, når disse er fastlagt.

Retningslinjer for rapporteringen og rapporteringsperioden fastlægges efter proceduren i artikel 17, stk. 2.

Artikel 17

1.   Kommissionen bistås af Den Stående Skovbrugskomité.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til to måneder.

3.   Komitéen vedtager selv sin forretningsorden.

Afdeling 6

Kommissionens rapportering, revurdering, kandidatlandene

Artikel 18

Seks måneder efter fristen for fremsendelse af de i artikel 16 omhandlede rapporter og under hensyn til alle i medfør af artikel 16 fremsendte rapporter, forelægger Kommissionen, med bistand fra Det Europæiske Miljøagentur, en rapport om ordningens gennemførelse for Europa-Parlamentet og Rådet med en revurdering af ordningens effektivitet for at skabe grundlag for eventuelle afgørelser om en videreførelse af disse aktiviteter efter 2006. I dette øjemed opfordres Kommissionen til at forelægge et forslag.

Artikel 19

Inden udløbet af den i artikel 12, stk. 1, fastsatte periode forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om ordningens gennemførelse, under hensyn til den i artikel 18 omhandlede revurdering.

Artikel 20

Ordningen er åben for deltagelse af:

| a) | kandidatlandene i Central- og Østeuropa i henhold til de betingelser, der er fastsat i Europaaftalerne, i tillægsprotokollerne til disse aftaler og i de afgørelser, som er truffet af de respektive associeringsråd |
| --- | --- |

a)

kandidatlandene i Central- og Østeuropa i henhold til de betingelser, der er fastsat i Europaaftalerne, i tillægsprotokollerne til disse aftaler og i de afgørelser, som er truffet af de respektive associeringsråd

| b) | Cypern, Malta og Tyrkiet, på grundlag af bilaterale aftaler, som skal indgås med disse lande |
| --- | --- |

b)

Cypern, Malta og Tyrkiet, på grundlag af bilaterale aftaler, som skal indgås med disse lande

| c) | andre europæiske lande på frivilligt grundlag og for egen regning. |
| --- | --- |

c)

andre europæiske lande på frivilligt grundlag og for egen regning.

Artikel 21

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2003.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den ...

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EFT C 20 E af 28.1.2003, s. 67.

1

(2)  EUT C 85 af 8.4.2003, s. 83.

2

(3)  EUT C 128 af 29.5.2003, s. 41.

3

(4)  Europa-Parlamentets holdning af 13. februar 2003 (endnu ikke offentliggjort i EUT), Rådets fælles holdning af 13. juni 2003 (EUT C 233 E af 30.9.2003, s. 1) og Europa-Parlamentets holdning af 21. oktober 2003.

4

(5)  EFT C 56 af 26.2.1999, s. 1.

5

(6)  EFT L 242 af 10.9.2002, s. 1.

6

(7)  EFT L 326 af 21.11.1986, s. 2. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 804/2002 (EFT L 132 af 17.5.2002, s. 1).

7

(8)  EFT L 217 af 31.7.1992, s. 3. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 805/2002 (EFT L 132 af 17.5.2002, s. 3).

8

(9)  EFT L 327 af 21.12.1999, s. 53.

9

(10)  EFT L 160 af 26.6.1999, s. 80.

10

(11)  EFT L 165 af 15.6.1989, s. 12. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1100/98 (EFT L 157 af 30.5.1998, s. 10).

11

(12)  EFT L 165 af 15.6.1989, s. 14.

12

(13)  EFT C 172 af 18.6.1999, s. 1.

13

(14)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

14

P5_TA(2003)0440

Erasmus Mundus ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om etablering af et program, der skal øge kvaliteten af de videregående uddannelser og fremme den mellemfolkelige forståelse gennem samarbejde med tredjelande (Erasmus Mundus) (2004-2008) (8644/1/2003 — C5-0294/2003 — 2002/0165(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets fælles holdning (8644/1/2003 — C5-0294/2003) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles holdning (8644/1/2003 — C5-0294/2003) (1),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2002) 401) (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2002) 401) (3),

| — | der henviser til Kommissionens ændrede forslag (KOM(2003) 239) (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens ændrede forslag (KOM(2003) 239) (4),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 80, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 80,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Kultur, Ungdom, Uddannelse, Medier og Sport (A5-0336/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Kultur, Ungdom, Uddannelse, Medier og Sport (A5-0336/2003),

| 1. | ændrer den fælles holdning som angivet nedenfor; |
| --- | --- |

1.

ændrer den fælles holdning som angivet nedenfor;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(2)  Vedtagne tekster af 8.4.2003, P5_TA(2003)0145.

(3)  EFT C 331 E af 31.12.2002, s. 25.

(4)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TC2-COD(2002)0165

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 21. oktober 2003 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. .../2003/EF om etablering af et program, der skal øge kvaliteten af de videregående uddannelser og fremme den mellemfolkelige forståelse gennem samarbejde med tredjelande (Erasmus Mundus) (2004-2008)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 149,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (3),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (4), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det Europæiske Fællesskab bør bidrage til udviklingen af et højt uddannelsesniveau bl.a. gennem samarbejde med tredjelande. |
| --- | --- |

(1)

Det Europæiske Fællesskab bør bidrage til udviklingen af et højt uddannelsesniveau bl.a. gennem samarbejde med tredjelande.

| (2) | I konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Lissabon (23.-24. marts 2000) blev det understreget, at hvis Europa skal tage udfordringen fra globaliseringen op, må medlemsstaterne tilpasse deres uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer til de krav, som det videnbaserede samfund stiller. |
| --- | --- |

(2)

I konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Lissabon (23.-24. marts 2000) blev det understreget, at hvis Europa skal tage udfordringen fra globaliseringen op, må medlemsstaterne tilpasse deres uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer til de krav, som det videnbaserede samfund stiller.

| (3) | Det Europæiske Råd i Stockholm (23.-24. marts 2001) erklærede, at arbejdet med opfølgningen af målene for uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne bør vurderes i et globalt perspektiv. Det Europæiske Råd i Barcelona (15.-16. marts 2002) bekræftede, at åbningen over for resten af verden er et af de tre grundlæggende principper i 2010-arbejdsprogrammet vedrørende uddannelsessystemerne. |
| --- | --- |

(3)

Det Europæiske Råd i Stockholm (23.-24. marts 2001) erklærede, at arbejdet med opfølgningen af målene for uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne bør vurderes i et globalt perspektiv. Det Europæiske Råd i Barcelona (15.-16. marts 2002) bekræftede, at åbningen over for resten af verden er et af de tre grundlæggende principper i 2010-arbejdsprogrammet vedrørende uddannelsessystemerne.

| (4) | De europæiske undervisningsministre anførte på mødet i Bologna (19. juni 1999) i deres fælles erklæring, at det er nødvendigt at sørge for, at de europæiske videregående uddannelsessystemer får en attraktiv profil internationalt set, der harmonerer med Europas vigtigste kulturelle og videnskabelige præstationer. |
| --- | --- |

(4)

De europæiske undervisningsministre anførte på mødet i Bologna (19. juni 1999) i deres fælles erklæring, at det er nødvendigt at sørge for, at de europæiske videregående uddannelsessystemer får en attraktiv profil internationalt set, der harmonerer med Europas vigtigste kulturelle og videnskabelige præstationer.

| (5) | Endvidere understregede de europæiske ministre med ansvar for videregående uddannelse på mødet i Prag (19. maj 2001) blandt andet, at det er vigtigt at gøre de videregående uddannelser i Europa mere attraktive for studerende fra Europa og fra andre dele af verden. |
| --- | --- |

(5)

Endvidere understregede de europæiske ministre med ansvar for videregående uddannelse på mødet i Prag (19. maj 2001) blandt andet, at det er vigtigt at gøre de videregående uddannelser i Europa mere attraktive for studerende fra Europa og fra andre dele af verden.

| (6) | I sin meddelelse om styrkelse af samarbejdet med tredjelande inden for de videregående uddannelser fremførte Kommissionen, at en øget internationalisering af de videregående uddannelser er nødvendig for at tage udfordringerne fra globaliseringsprocessen op, og den beskrev de generelle målsætninger for en samarbejdsstrategi med tredjelande på dette område og foreslog konkrete foranstaltninger til at nå disse mål. |
| --- | --- |

(6)

I sin meddelelse om styrkelse af samarbejdet med tredjelande inden for de videregående uddannelser fremførte Kommissionen, at en øget internationalisering af de videregående uddannelser er nødvendig for at tage udfordringerne fra globaliseringsprocessen op, og den beskrev de generelle målsætninger for en samarbejdsstrategi med tredjelande på dette område og foreslog konkrete foranstaltninger til at nå disse mål.

| (7) | I Rådets resolution af 14. februar 2002 om fremme af den sproglige mangfoldighed og indlæringen af fremmedsprog inden for rammerne af gennemførelsen af målene for Det Europæiske Sprogår 2001 (5) understreges behovet for, at Den Europæiske Union tager hensyn til princippet om sproglig mangfoldighed i sine forbindelser med tredjelande. |
| --- | --- |

(7)

I Rådets resolution af 14. februar 2002 om fremme af den sproglige mangfoldighed og indlæringen af fremmedsprog inden for rammerne af gennemførelsen af målene for Det Europæiske Sprogår 2001 (5) understreges behovet for, at Den Europæiske Union tager hensyn til princippet om sproglig mangfoldighed i sine forbindelser med tredjelande.

| (8) | Uddannelsesinstitutionerne i Den Europæiske Union sigter mod at øge andelen af internationalt mobile studerende. Det er almindeligt anerkendt, at der i Europa findes et stort potentiale i de europæiske videregående uddannelsesinstitutioners fælles og individuelle styrke, i deres uddannelsesmæssige forskellighed og vide erfaring i netværksarbejde og i samarbejdet med tredjelande, som sætter dem i stand til at tilbyde uddannelser af høj kvalitet, der kun findes i Europa, og som betyder, at fordelene ved den internationale mobilitet kan fordeles mere jævnt inden for Fællesskabet og dets partnerlande. |
| --- | --- |

(8)

Uddannelsesinstitutionerne i Den Europæiske Union sigter mod at øge andelen af internationalt mobile studerende. Det er almindeligt anerkendt, at der i Europa findes et stort potentiale i de europæiske videregående uddannelsesinstitutioners fælles og individuelle styrke, i deres uddannelsesmæssige forskellighed og vide erfaring i netværksarbejde og i samarbejdet med tredjelande, som sætter dem i stand til at tilbyde uddannelser af høj kvalitet, der kun findes i Europa, og som betyder, at fordelene ved den internationale mobilitet kan fordeles mere jævnt inden for Fællesskabet og dets partnerlande.

| (9) | De videregående uddannelsesinstitutioner i Europa skal fortsat være førende i udviklingen. Med henblik herpå bør de fremme deres samarbejde med uddannelsesinstitutioner i tredjelande, der har opnået et udviklingstrin, der kan sammenlignes med de europæiske videregående uddannelsesinstitutioners udviklingstrin. De videregående uddannelser bør opfattes som en helhed, hvori de videregående erhvervsuddannelser indgår fuldt ud, bl.a. særlige uddannelser som ingeniøruddannelsen og de videregående tekniske uddannelser. |
| --- | --- |

(9)

De videregående uddannelsesinstitutioner i Europa skal fortsat være førende i udviklingen. Med henblik herpå bør de fremme deres samarbejde med uddannelsesinstitutioner i tredjelande, der har opnået et udviklingstrin, der kan sammenlignes med de europæiske videregående uddannelsesinstitutioners udviklingstrin. De videregående uddannelser bør opfattes som en helhed, hvori de videregående erhvervsuddannelser indgår fuldt ud, bl.a. særlige uddannelser som ingeniøruddannelsen og de videregående tekniske uddannelser.

| (10) | Formålet med programmet er at bidrage til at forbedre kvaliteten af de videregående uddannelser i Europa og samtidig at påvirke synligheden og opfattelsen af Den Europæiske Union i hele verden og skabe goodwill hos de personer, der har deltaget i programmet. |
| --- | --- |

(10)

Formålet med programmet er at bidrage til at forbedre kvaliteten af de videregående uddannelser i Europa og samtidig at påvirke synligheden og opfattelsen af Den Europæiske Union i hele verden og skabe goodwill hos de personer, der har deltaget i programmet.

| (11) | Ved programmet etableres en Erasmus Mundus-masteruddannelse, der giver de studerende mulighed for at læse ved flere forskellige videregående uddannelsesinstitutioner i Europa. Der bør tages hensyn til denne nye europæiske dimension inden for de videregående uddannelser ved revisionen af eksisterende programmer såsom Socrates (Erasmus), således at der kan iværksættes hensigtsmæssige foranstaltninger til fremme af de europæiske studerendes adgang til programmet. |
| --- | --- |

(11)

Ved programmet etableres en Erasmus Mundus-masteruddannelse, der giver de studerende mulighed for at læse ved flere forskellige videregående uddannelsesinstitutioner i Europa. Der bør tages hensyn til denne nye europæiske dimension inden for de videregående uddannelser ved revisionen af eksisterende programmer såsom Socrates (Erasmus), således at der kan iværksættes hensigtsmæssige foranstaltninger til fremme af de europæiske studerendes adgang til programmet.

| (12) | Styringen af Fællesskabets aktion skal være gennemsigtig, brugervenlig, åben og forståelig. |
| --- | --- |

(12)

Styringen af Fællesskabets aktion skal være gennemsigtig, brugervenlig, åben og forståelig.

| (13) | I forbindelse med fremme af den internationale mobilitet skal Fællesskabet være opmærksom på det fænomen, der normalt kaldes »hjerneflugt«. |
| --- | --- |

(13)

I forbindelse med fremme af den internationale mobilitet skal Fællesskabet være opmærksom på det fænomen, der normalt kaldes »hjerneflugt«.

| (14) | Der er behov for at forstærke Fællesskabets bestræbelser på at fremme dialogen og den mellemfolkelige forståelse i verden under hensyntagen til den sociale dimension i videregående uddannelser samt idealerne om demokrati og respekt for menneskerettigheder, herunder ligestilling mellem kvinder og mænd, især fordi mobilitet medfører kendskab til nye kulturelle og samfundsmæssige miljøer og letter forståelsen heraf; det skal i den forbindelse sikres, at ingen gruppe af borgere eller tredjelandsstatsborgere udelukkes elles forfordeles, jf. artikel 21, stk. 1, i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. |
| --- | --- |

(14)

Der er behov for at forstærke Fællesskabets bestræbelser på at fremme dialogen og den mellemfolkelige forståelse i verden under hensyntagen til den sociale dimension i videregående uddannelser samt idealerne om demokrati og respekt for menneskerettigheder, herunder ligestilling mellem kvinder og mænd, især fordi mobilitet medfører kendskab til nye kulturelle og samfundsmæssige miljøer og letter forståelsen heraf; det skal i den forbindelse sikres, at ingen gruppe af borgere eller tredjelandsstatsborgere udelukkes elles forfordeles, jf. artikel 21, stk. 1, i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.

| (15) | For at styrke merværdien af Fællesskabets indsats er det nødvendigt at sikre sammenhængen og komplementariteten mellem de aktioner, der gennemføres som led i denne afgørelse, og andre relevante fællesskabspolitikker, -instrumenter og -aktioner, særlig det sjette rammeprogram for forskning, som er fastlagt ved afgørelse nr. 1513/2002/EF (6), og de eksterne samarbejdsprogrammer inden for den videregående uddannelsessektor. |
| --- | --- |

(15)

For at styrke merværdien af Fællesskabets indsats er det nødvendigt at sikre sammenhængen og komplementariteten mellem de aktioner, der gennemføres som led i denne afgørelse, og andre relevante fællesskabspolitikker, -instrumenter og -aktioner, særlig det sjette rammeprogram for forskning, som er fastlagt ved afgørelse nr. 1513/2002/EF (6), og de eksterne samarbejdsprogrammer inden for den videregående uddannelsessektor.

| (16) | Aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS-aftalen) indeholder bestemmelser om et udvidet samarbejde på området for uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdom mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og de lande i Den Europæiske Frihandelssammenslutning, der deltager i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS/EFTA-landene), på den anden side. Betingelser og nærmere bestemmelser for ovennævnte landes deltagelse i dette program bør fastlægges i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i EØS-aftalen. |
| --- | --- |

(16)

Aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS-aftalen) indeholder bestemmelser om et udvidet samarbejde på området for uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdom mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og de lande i Den Europæiske Frihandelssammenslutning, der deltager i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS/EFTA-landene), på den anden side. Betingelser og nærmere bestemmelser for ovennævnte landes deltagelse i dette program bør fastlægges i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i EØS-aftalen.

| (17) | Betingelser og nærmere bestemmelser for de associerede central- og østeuropæiske landes deltagelse i dette program bør fastlægges i overensstemmelse med bestemmelserne i Europa-aftalerne, tillægsprotokollerne hertil og de beslutninger, der træffes i de respektive associeringsråd. For så vidt angår Cypern bør deltagelse finansieres ved tillægsbevillinger i overensstemmelse med procedurer, der skal aftales med dette land. Vedrørende Malta og Tyrkiet bør deltagelse finansieres ved tillægsbevillinger i overensstemmelse med traktatens bestemmelser. |
| --- | --- |

(17)

Betingelser og nærmere bestemmelser for de associerede central- og østeuropæiske landes deltagelse i dette program bør fastlægges i overensstemmelse med bestemmelserne i Europa-aftalerne, tillægsprotokollerne hertil og de beslutninger, der træffes i de respektive associeringsråd. For så vidt angår Cypern bør deltagelse finansieres ved tillægsbevillinger i overensstemmelse med procedurer, der skal aftales med dette land. Vedrørende Malta og Tyrkiet bør deltagelse finansieres ved tillægsbevillinger i overensstemmelse med traktatens bestemmelser.

| (18) | Programmet bør overvåges og evalueres jævnligt i samarbejde med Kommissionen og medlemsstaterne for at gøre det muligt at foretage tilpasninger, især i prioriteringen for så vidt angår gennemførelsen af foranstaltningerne, og evalueringen bør omfatte en ekstern og uafhængig evaluering. |
| --- | --- |

(18)

Programmet bør overvåges og evalueres jævnligt i samarbejde med Kommissionen og medlemsstaterne for at gøre det muligt at foretage tilpasninger, især i prioriteringen for så vidt angår gennemførelsen af foranstaltningerne, og evalueringen bør omfatte en ekstern og uafhængig evaluering.

| (19) | Målene med den foreslåede foranstaltning i forbindelse med det europæiske samarbejdes bidrag til uddannelse af høj kvalitet kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, bl.a. på grund af behovet for multilateralt partnerskab og mobilitet samt udvekslinger af oplysninger mellem Fællesskabet og tredjelande, og kan derfor bedre gennemføres på fællesskabsplan på grund af den tværnationale dimension i Fællesskabets foranstaltninger og aktioner; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne afgørelse ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(19)

Målene med den foreslåede foranstaltning i forbindelse med det europæiske samarbejdes bidrag til uddannelse af høj kvalitet kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, bl.a. på grund af behovet for multilateralt partnerskab og mobilitet samt udvekslinger af oplysninger mellem Fællesskabet og tredjelande, og kan derfor bedre gennemføres på fællesskabsplan på grund af den tværnationale dimension i Fællesskabets foranstaltninger og aktioner; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne afgørelse ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (20) | I denne afgørelse fastlægges der for hele programmets varighed en finansieringsramme, der som omhandlet i punkt 33 i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren (7), udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden inden for rammerne af den årlige budgetprocedure. |
| --- | --- |

(20)

I denne afgørelse fastlægges der for hele programmets varighed en finansieringsramme, der som omhandlet i punkt 33 i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren (7), udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden inden for rammerne af den årlige budgetprocedure.

| (21) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne afgørelse bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbestemmelser, der tillægges Kommissionen (8) — |
| --- | --- |

(21)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne afgørelse bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbestemmelser, der tillægges Kommissionen (8) —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Etablering af programmet

1.   Ved denne afgørelse etableres der et program, »Erasmus Mundus« (i det følgende benævnt »programmet«), der skal øge kvaliteten af de videregående uddannelser i Den Europæiske Union og fremme den mellemfolkelige forståelse gennem samarbejde med tredjelande.

2.   Programmet løber fra den 1. januar 2004 til den 31. december 2008.

3.   Programmet støtter og supplerer initiativer, der tages af og i medlemsstaterne, og respekterer fuldt ud deres ansvar for uddannelsernes indhold og opbygningen af uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne samt for deres kulturelle og sproglige mangfoldighed.

Artikel 2

Definitioner

I forbindelse med denne afgørelse forstås ved:

| 1) | »videregående uddannelsesinstitution«: enhver institution, der i henhold til national lovgivning og praksis giver mulighed for at opnå kvalifikationer og grader på dette niveau, uanset hvorledes disse institutioner benævnes |
| --- | --- |

1)

»videregående uddannelsesinstitution«: enhver institution, der i henhold til national lovgivning og praksis giver mulighed for at opnå kvalifikationer og grader på dette niveau, uanset hvorledes disse institutioner benævnes

| 2) | »tredjelandsstuderende med en akademisk grad«: enhver borger fra et tredjeland ud over EØS/EFTA-landene og de lande, der er kandidater til at blive medlemmer af Den Europæiske Union, som allerede har en første akademisk grad, som ikke er bosiddende i en af medlemsstaterne eller i de deltagende lande, jf. artikel 11, som ikke harudført sin hovedaktivitet (studier, arbejde, osv.) i mere end 12 måneder i alt i de seneste 5 år i én af medlemsstaterne eller i de deltagende lande, og som er blevet godkendt til optagelse eller er optaget på en af Erasmus Mundus-masteruddannelserne som beskrevet i bilaget |
| --- | --- |

2)

»tredjelandsstuderende med en akademisk grad«: enhver borger fra et tredjeland ud over EØS/EFTA-landene og de lande, der er kandidater til at blive medlemmer af Den Europæiske Union, som allerede har en første akademisk grad, som ikke er bosiddende i en af medlemsstaterne eller i de deltagende lande, jf. artikel 11, som ikke harudført sin hovedaktivitet (studier, arbejde, osv.) i mere end 12 måneder i alt i de seneste 5 år i én af medlemsstaterne eller i de deltagende lande, og som er blevet godkendt til optagelse eller er optaget på en af Erasmus Mundus-masteruddannelserne som beskrevet i bilaget

| 3) | »tredjelandsakademiker«: enhver borger fra et tredjeland ud over EØS/EFTA-landene og de lande, der er kandidater til at blive medlemmer af Den Europæiske Union, som ikke er bosiddende i en af medlemsstaterne eller i de deltagende lande, jf. artikel 11, som ikke har udført sin hovedaktivitet (studier, arbejde, osv.) i mere end 12 måneder i alt i de seneste 5 år i én af medlemsstaterne eller i de deltagende lande, og som er i besiddelse af en ekstraordinær akademisk og/eller faglig erfaring |
| --- | --- |

3)

»tredjelandsakademiker«: enhver borger fra et tredjeland ud over EØS/EFTA-landene og de lande, der er kandidater til at blive medlemmer af Den Europæiske Union, som ikke er bosiddende i en af medlemsstaterne eller i de deltagende lande, jf. artikel 11, som ikke har udført sin hovedaktivitet (studier, arbejde, osv.) i mere end 12 måneder i alt i de seneste 5 år i én af medlemsstaterne eller i de deltagende lande, og som er i besiddelse af en ekstraordinær akademisk og/eller faglig erfaring

| 4) | »akademiske eller postgraduate studier«: enhver videregående uddannelse, der følger efter en første akademisk grad af mindst tre års varighed og fører til en anden eller højere akademisk grad. |
| --- | --- |

4)

»akademiske eller postgraduate studier«: enhver videregående uddannelse, der følger efter en første akademisk grad af mindst tre års varighed og fører til en anden eller højere akademisk grad.

Artikel 3

Programmets mål

1.   Programmets overordnede mål er at øge kvaliteten af de videregående uddannelser i Europa ved at fremme samarbejdet med tredjelande med henblik på at forbedre udviklingen af de menneskelige ressourcer i medlemsstaterne og fremme dialogen og forståelsen mellem folkeslag og kulturer.

2.   Programmets særlige mål er:

| a) | at fremme et kvalitetstilbud om videregående uddannelse med en klar europæisk merværdi, der er attraktivt både i Den Europæiske Union og ud over dennes grænser |
| --- | --- |

a)

at fremme et kvalitetstilbud om videregående uddannelse med en klar europæisk merværdi, der er attraktivt både i Den Europæiske Union og ud over dennes grænser

| b) | at tilskynde til og sætte højt kvalificerede studerende med en akademisk grad og akademikere fra hele verden i stand til at opnå kvalifikationer og/eller europæiske erfaringer i Den Europæiske Union |
| --- | --- |

b)

at tilskynde til og sætte højt kvalificerede studerende med en akademisk grad og akademikere fra hele verden i stand til at opnå kvalifikationer og/eller europæiske erfaringer i Den Europæiske Union

| c) | at udvikle et mere struktureret samarbejde mellem Den Europæiske Union og institutioner fra tredjelande samt øge mobiliteten ud over EU's grænser som led i europæiske studieprogrammer |
| --- | --- |

c)

at udvikle et mere struktureret samarbejde mellem Den Europæiske Union og institutioner fra tredjelande samt øge mobiliteten ud over EU's grænser som led i europæiske studieprogrammer

| d) | at forbedre adgangen til og styrke profilen og øge synligheden af videregående uddannelse i Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

d)

at forbedre adgangen til og styrke profilen og øge synligheden af videregående uddannelse i Den Europæiske Union.

3.   I sine bestræbelser på at nå programmets mål følger Kommissionen Fællesskabets generelle politik om lige muligheder for mænd og kvinder. Kommissionen sikrer også, at ingen gruppe af borgere eller tredjelandsstatsborgere udelukkes elles forfordeles.

Artikel 4

Programmets aktioner

1.   Programmets mål som anført i artikel 3 søges virkeliggjort ved hjælp af følgende aktioner:

| a) | Erasmus Mundus-masteruddannelser, som udvælges på grundlag af kvaliteten af den tilbudte undervisning og modtagelsen af de studerende |
| --- | --- |

a)

Erasmus Mundus-masteruddannelser, som udvælges på grundlag af kvaliteten af den tilbudte undervisning og modtagelsen af de studerende

| b) | en studiestipendieordning |
| --- | --- |

b)

en studiestipendieordning

| c) | partnerskaber med videregående uddannelsesinstitutioner fra tredjelande |
| --- | --- |

c)

partnerskaber med videregående uddannelsesinstitutioner fra tredjelande

| d) | foranstaltninger, der gør Europa til et mere attraktivt uddannelsessted |
| --- | --- |

d)

foranstaltninger, der gør Europa til et mere attraktivt uddannelsessted

| e) | tekniske støtteforanstaltninger. |
| --- | --- |

e)

tekniske støtteforanstaltninger.

2.   Aktionerne gennemføres ved de procedurer, der er beskrevet i bilaget, og gennem følgende tiltag, der kan kombineres, hvor det er relevant:

| a) | støtte til udvikling af fælles uddannelsesprogrammer og samarbejdsnetværk, der letter udveksling af erfaring og god praksis |
| --- | --- |

a)

støtte til udvikling af fælles uddannelsesprogrammer og samarbejdsnetværk, der letter udveksling af erfaring og god praksis

| b) | udvidet støtte til mobilitet mellem Fællesskabet og tredjelande for personer inden for de videregående uddannelser |
| --- | --- |

b)

udvidet støtte til mobilitet mellem Fællesskabet og tredjelande for personer inden for de videregående uddannelser

| c) | fremme af sprogfærdigheder, fortrinsvis ved at give de studerende mulighed for at lære mindst to af de sprog, der tales i de lande, hvor de videregående uddannelsesinstitutioner, som deltager i Erasmus Mundus-masteruddannelsen, er beliggende, samt fremme af forståelse af andre kulturer |
| --- | --- |

c)

fremme af sprogfærdigheder, fortrinsvis ved at give de studerende mulighed for at lære mindst to af de sprog, der tales i de lande, hvor de videregående uddannelsesinstitutioner, som deltager i Erasmus Mundus-masteruddannelsen, er beliggende, samt fremme af forståelse af andre kulturer

| d) | støtte til pilotprojekter baseret på tværnationale partnerskaber med henblik på at udvikle nyskabelser og forbedre de videregående uddannelsers kvalitet |
| --- | --- |

d)

støtte til pilotprojekter baseret på tværnationale partnerskaber med henblik på at udvikle nyskabelser og forbedre de videregående uddannelsers kvalitet

| e) | støtte til udvikling af analysemetoder og opfølgning af tendenser og udvikling i forbindelse med videregående uddannelse i et internationalt perspektiv. |
| --- | --- |

e)

støtte til udvikling af analysemetoder og opfølgning af tendenser og udvikling i forbindelse med videregående uddannelse i et internationalt perspektiv.

Artikel 5

Adgang til programmet

I henhold til de betingelser og bestemmelser for gennemførelsen, der er anført i bilaget, og under hensyntagen til definitionerne i artikel 2 sigter programmet især mod:

| a) | videregående uddannelsesinstitutioner |
| --- | --- |

a)

videregående uddannelsesinstitutioner

| b) | studerende, der har opnået en første akademisk grad fra en videregående uddannelsesinstitution |
| --- | --- |

b)

studerende, der har opnået en første akademisk grad fra en videregående uddannelsesinstitution

| c) | akademikere eller fagfolk, der underviser eller forsker |
| --- | --- |

c)

akademikere eller fagfolk, der underviser eller forsker

| d) | personale, der arbejder direkte med videregående uddannelse |
| --- | --- |

d)

personale, der arbejder direkte med videregående uddannelse

| e) | andre offentlige eller private organer, der beskæftiger sig med videregående uddannelser, som kun kan deltage i aktion 4 og 5 i bilaget. |
| --- | --- |

e)

andre offentlige eller private organer, der beskæftiger sig med videregående uddannelser, som kun kan deltage i aktion 4 og 5 i bilaget.

Artikel 6

Programmets gennemførelse og samarbejdet med medlemsstaterne

1.   Kommissionen:

| a) | sørger for effektiv gennemførelse af de fællesskabsforanstaltninger, der er omfattet af dette program, i overensstemmelse med bilaget |
| --- | --- |

a)

sørger for effektiv gennemførelse af de fællesskabsforanstaltninger, der er omfattet af dette program, i overensstemmelse med bilaget

| b) | tager hensyn til det bilaterale samarbejde med tredjelande, som medlemsstaterne har indledt |
| --- | --- |

b)

tager hensyn til det bilaterale samarbejde med tredjelande, som medlemsstaterne har indledt

| c) | konsulterer de relevante sammenslutninger og organisationer på området for videregående uddannelse på europæisk plan og underretter det i artikel 8 omhandlede udvalg om deres holdninger |
| --- | --- |

c)

konsulterer de relevante sammenslutninger og organisationer på området for videregående uddannelse på europæisk plan og underretter det i artikel 8 omhandlede udvalg om deres holdninger

| d) | søger at opnå synergieffekter og udvikle fælles aktioner med andre fællesskabsprogrammer og foranstaltninger på området for videregående uddannelse og forskning. |
| --- | --- |

d)

søger at opnå synergieffekter og udvikle fælles aktioner med andre fællesskabsprogrammer og foranstaltninger på området for videregående uddannelse og forskning.

2.   Medlemsstaterne:

| a) | træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre en effektiv afvikling af programmet på medlemsstatsplan og inddrager alle de berørte parter inden for uddannelse i overensstemmelse med national praksis og bestræber sig i den forbindelse på at vedtage de foranstaltninger, som de finder hensigtsmæssige, til at fjerne retlige og administrative hindringer |
| --- | --- |

a)

træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre en effektiv afvikling af programmet på medlemsstatsplan og inddrager alle de berørte parter inden for uddannelse i overensstemmelse med national praksis og bestræber sig i den forbindelse på at vedtage de foranstaltninger, som de finder hensigtsmæssige, til at fjerne retlige og administrative hindringer

| b) | udpeger egnede strukturer, der skal arbejde tæt sammen med Kommissionen |
| --- | --- |

b)

udpeger egnede strukturer, der skal arbejde tæt sammen med Kommissionen

| c) | fremmer potentielle synergieffekter med andre fællesskabsprogrammer og eventuelle tilsvarende nationale initiativer, der tages på medlemsstatsplan. |
| --- | --- |

c)

fremmer potentielle synergieffekter med andre fællesskabsprogrammer og eventuelle tilsvarende nationale initiativer, der tages på medlemsstatsplan.

3.   Kommissionen sikrer i samarbejde med medlemsstaterne

| a) | passende oplysning om, offentlig omtale af og opfølgning af aktioner, der modtager støtte fra dette program |
| --- | --- |

a)

passende oplysning om, offentlig omtale af og opfølgning af aktioner, der modtager støtte fra dette program

| b) | formidling af resultaterne af de aktioner, der er gennemført som led i programmet. |
| --- | --- |

b)

formidling af resultaterne af de aktioner, der er gennemført som led i programmet.

Artikel 7

Gennemførelsesforanstaltninger

1.   Følgende foranstaltninger, der er nødvendige for gennemførelsen af denne afgørelse, vedtages efter forvaltningsproceduren i artikel 8, stk. 2:

| a) | den årlige arbejdsplan, herunder de prioriterede områder |
| --- | --- |

a)

den årlige arbejdsplan, herunder de prioriterede områder

| b) | udvælgelseskriterier og -procedurer, herunder udvælgelseskomiteens sammensætning og forretningsorden samt resultaterne af udvælgelsen til aktion 1 under hensyntagen til bestemmelserne i bilaget |
| --- | --- |

b)

udvælgelseskriterier og -procedurer, herunder udvælgelseskomiteens sammensætning og forretningsorden samt resultaterne af udvælgelsen til aktion 1 under hensyntagen til bestemmelserne i bilaget

| c) | de overordnede retningslinjer for gennemførelsen af programmet |
| --- | --- |

c)

de overordnede retningslinjer for gennemførelsen af programmet

| d) | det årlige budget, fordelingen af bevillinger på de forskellige aktioner i programmet og vejledende stipendiebeløb |
| --- | --- |

d)

det årlige budget, fordelingen af bevillinger på de forskellige aktioner i programmet og vejledende stipendiebeløb

| e) | ordninger for tilsyn med og evaluering af programmet og for formidling og overførsel af resultater. |
| --- | --- |

e)

ordninger for tilsyn med og evaluering af programmet og for formidling og overførsel af resultater.

2.   Forslag til afgørelser, der vedrører resultaterne af udvælgelser undtagen udvælgelser til aktion 1, samt alle andre foranstaltninger, der er nødvendige for gennemførelsen af denne afgørelse, vedtages efter rådgivningsproceduren i artikel 8, stk. 3.

Artikel 8

Udvalg

1.   Kommissionen bistås af et udvalg.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 4, stk. 3, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til to måneder.

3.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

4.   Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.

Artikel 9

Finansiering

1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af dette program fastlægges for den i artikel 1 omhandlede periode til 230 mio. EUR. For perioden fra 31. december 2006 anses beløbet for bekræftet, hvis det for denne fase er i overensstemmelse med de gældende finansielle overslag for den periode, der starter i 2007.

2.   De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for rammerne af de finansielle overslag.

Artikel 10

Overensstemmelse og komplementaritet

1.   Kommissionen sikrer i samarbejde med medlemsstaterne, at der er overordnet overensstemmelse og komplementaritet med andre relevante fællesskabspolitikker, -instrumenter og -aktioner, især med det sjette rammeprogram for forskning og med de eksterne samarbejdsprogrammer inden for videregående uddannelse.

2.   Kommissionen underretter jævnligt det i artikel 8, stk. 1, omhandlede udvalg om Fællesskabets initiativer på relevante områder, sikrer en effektiv forbindelse og i givet fald fælles foranstaltninger mellem dette program og programmer og foranstaltninger på uddannelsesområdet inden for rammerne af Fællesskabets samarbejde med tredjelande, herunder bilaterale aftaler, og kompetente internationale organisationer.

Artikel 11

Deltagelse af EØS/EFTA-landene og lande, der er kandidater til at blive medlemmer af Den Europæiske Union

Betingelser og nærmere bestemmelser for deltagelse i programmet af EØS/EFTA-landene og de lande, der er kandidater til at blive medlemmer af Den Europæiske Union, fastlægges i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i de instrumenter, der regulerer forholdet mellem Det Europæiske Fællesskab og disse lande.

Artikel 12

Tilsyn og evaluering

1.   Kommissionen fører regelmæssigt tilsyn med programmet i samarbejde med medlemsstaterne. Resultaterne af tilsyns- og evalueringsprocessen anvendes i forbindelse med programmets gennemførelse.

Tilsynet omfatter de rapporter, der er nævnt i stk. 3, og de særlige aktiviteter.

2.   Programmet evalueres løbende af Kommissionen under hensyn til de i artikel 3 nævnte målsætninger, indvirkningen af programmet som helhed og komplementariteten mellem indsatsen i henhold til dette program og de aktioner, der gennemføres som led i andre relevante fællesskabspolitikker, -instrumenter og -aktioner.

3.   Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget:

| a) | på tidspunktet for nye medlemsstaters tiltrædelse en rapport om de finansielle konsekvenser for programmet af disse tiltrædelser, der i givet fald følges op af forslag om, hvordan de finansielle konsekvenser for programmet af disse tiltrædelser skal løses. Europa-Parlamentet og Rådet træffer beslutning om sådanne forslag så hurtigt som muligt |
| --- | --- |

a)

på tidspunktet for nye medlemsstaters tiltrædelse en rapport om de finansielle konsekvenser for programmet af disse tiltrædelser, der i givet fald følges op af forslag om, hvordan de finansielle konsekvenser for programmet af disse tiltrædelser skal løses. Europa-Parlamentet og Rådet træffer beslutning om sådanne forslag så hurtigt som muligt

| b) | en foreløbig evalueringsrapport om de opnåede resultater og om de kvalitative aspekter af gennemførelsen af programmet senest den 30. juni 2007 |
| --- | --- |

b)

en foreløbig evalueringsrapport om de opnåede resultater og om de kvalitative aspekter af gennemførelsen af programmet senest den 30. juni 2007

| c) | en meddelelse om fortsættelsen af programmet senest den 31. december 2007 |
| --- | --- |

c)

en meddelelse om fortsættelsen af programmet senest den 31. december 2007

| d) | en efterfølgende evalueringsrapport senest den 31. december 2009. |
| --- | --- |

d)

en efterfølgende evalueringsrapport senest den 31. december 2009.

Artikel 13

Ikrafttræden

Denne beslutning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den ...

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EFT C 331 E af 31.12.2002, s. 25 og EUT C ....

1

(2)  EUT C 95 af 23.4.2003, s. 35.

2

(3)  EUT C 244 af 10.10.2003, s. 14.

3

(4)  Europa-Parlamentets holdning af 8.4.2003, Rådets fælles holdning af 16.6.2003 (EUT C 240 E af 7.10.2003, s. 1) og Europa-Parlamentets holdning af 21.10.2003.

4

(5)  EFT C 50 af 23.2.2002, s. 1.

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1513/2002/EF af 27. juni 2002 om Det Europæiske Fællesskabs sjette rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration som bidrag til realiseringen af det europæiske forskningsrum og til innovation (2002-2006) (EFT L 232 af 29.8.2002, s. 1.).

6

(7)  EFT C 172 af 18.6.1999, s. 1. Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 2003/429/EF (EUT L 147 af 14.6.2003, s. 25).

7

(8)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

8

BILAG

FÆLLESSKABETS AKTIONER OG UDVÆLGELSESPROCEDURER

| AKTION 1: | ERASMUS MUNDUS-MASTERUDDANNELSER |
| --- | --- |
| AKTION 2: | STUDIESTIPENDIER |
| AKTION 3: | PARTNERSKABER MED VIDEREGÅENDE UDDANNELSESINSTITUTIONER FRA TREDJELANDE |
| AKTION 4: | STYRKELSE AF DEN ATTRAKTIVE PROFIL |
| AKTION 5: | TEKNISKE STØTTEFORANSTALTNINGER |

AKTION 1:

ERASMUS MUNDUS-MASTERUDDANNELSER

AKTION 2:

STUDIESTIPENDIER

AKTION 3:

PARTNERSKABER MED VIDEREGÅENDE UDDANNELSESINSTITUTIONER FRA TREDJELANDE

AKTION 4:

STYRKELSE AF DEN ATTRAKTIVE PROFIL

AKTION 5:

TEKNISKE STØTTEFORANSTALTNINGER

UDVÆLGELSESPROCEDURER

AKTION 1:   ERASMUS MUNDUS-MASTERUDDANNELSER

| 1. | Fællesskabet udvælger europæiske postgraduate uddannelser, som med henblik på dette program betegnes som »Erasmus Mundus-masteruddannelser« og udvælges på grundlag af kvaliteten af den tilbudte undervisning og modtagelsen af de studerende, jf. afsnittet »udvælgelsesprocedurer« i dette bilag. |
| --- | --- |

1.

Fællesskabet udvælger europæiske postgraduate uddannelser, som med henblik på dette program betegnes som »Erasmus Mundus-masteruddannelser« og udvælges på grundlag af kvaliteten af den tilbudte undervisning og modtagelsen af de studerende, jf. afsnittet »udvælgelsesprocedurer« i dette bilag.

| 2. | I forbindelse med dette program skal Erasmus Mundus-masteruddannelserne:






  a) | involvere mindst tre videregående uddannelsesinstitutioner fra tre forskellige medlemsstater |
| --- | --- | --- |

2.

I forbindelse med dette program skal Erasmus Mundus-masteruddannelserne:

a)

involvere mindst tre videregående uddannelsesinstitutioner fra tre forskellige medlemsstater

| b) | gennemføre et studieprogram, der indebærer en studieperiode ved mindst to af de tre under a) anførte institutioner |
| --- | --- |

b)

gennemføre et studieprogram, der indebærer en studieperiode ved mindst to af de tre under a) anførte institutioner

| c) | have automatiske anerkendelsesprocedurer for studieperioder i partnerinstitutioner, der bygger på eller er forenelige med det europæiske meritoverførselssystem |
| --- | --- |

c)

have automatiske anerkendelsesprocedurer for studieperioder i partnerinstitutioner, der bygger på eller er forenelige med det europæiske meritoverførselssystem

| d) | føre til tildeling af to eller flere fælles akademiske grader anerkendt eller akkrediteret af medlemsstaterne fra de deltagende institutioner |
| --- | --- |

d)

føre til tildeling af to eller flere fælles akademiske grader anerkendt eller akkrediteret af medlemsstaterne fra de deltagende institutioner

| e) | reservere et minimum af studiepladser til og modtage tredjelandsstuderende, der har fået bevilget økonomisk støtte under dette program |
| --- | --- |

e)

reservere et minimum af studiepladser til og modtage tredjelandsstuderende, der har fået bevilget økonomisk støtte under dette program

| f) | etablere gennemskuelige adgangsbetingelser under behørig hensyntagen bl.a. til spørgsmål om køn og ligebehandling |
| --- | --- |

f)

etablere gennemskuelige adgangsbetingelser under behørig hensyntagen bl.a. til spørgsmål om køn og ligebehandling

| g) | acceptere at overholde de bestemmelser, der gælder for udvælgelsesproceduren for modtagerne (studerende og akademikere) |
| --- | --- |

g)

acceptere at overholde de bestemmelser, der gælder for udvælgelsesproceduren for modtagerne (studerende og akademikere)

| h) | etablere passende ordninger, der skal lette adgangen for og modtagelsen af tredjelandsstuderende (informationsfaciliteter, ophold osv.) |
| --- | --- |

h)

etablere passende ordninger, der skal lette adgangen for og modtagelsen af tredjelandsstuderende (informationsfaciliteter, ophold osv.)

| i) | uden at dette anfægter undervisningssproget, sørge for brug af mindst to europæiske sprog, der tales i de medlemsstater, hvor de videregående uddannelsesinstitutioner, der deltager i Erasmus Mundus-masteruddannelsen, er beliggende, og om nødvendigt sørge for sproglig forberedelse af og bistand til de studerende, bl.a. gennem kurser, der tilrettelægges af de deltagende videregående uddannelsesinstitutioner, |
| --- | --- |

i)

uden at dette anfægter undervisningssproget, sørge for brug af mindst to europæiske sprog, der tales i de medlemsstater, hvor de videregående uddannelsesinstitutioner, der deltager i Erasmus Mundus-masteruddannelsen, er beliggende, og om nødvendigt sørge for sproglig forberedelse af og bistand til de studerende, bl.a. gennem kurser, der tilrettelægges af de deltagende videregående uddannelsesinstitutioner,

| 3. | Erasmus Mundus-masteruddannelserne vil blive udvalgt for en femårig periode i henhold til en ukompliceret årlig fornyelsesprocedure på grundlag af en rapportering om de opnåede fremskridt; denne periode kan omfatte et års forberedende aktiviteter, inden den egentlige uddannelse indledes. Der vil blive tilstræbt en ligelig repræsentation af forskellige studieområder i hele programmets løbetid. Fællesskabet kan yde finansiel støtte til Erasmus Mundus-masteruddannelsen, og finansieringen sker i henhold til den årlige fornyelsesprocedure. |
| --- | --- |

3.

Erasmus Mundus-masteruddannelserne vil blive udvalgt for en femårig periode i henhold til en ukompliceret årlig fornyelsesprocedure på grundlag af en rapportering om de opnåede fremskridt; denne periode kan omfatte et års forberedende aktiviteter, inden den egentlige uddannelse indledes. Der vil blive tilstræbt en ligelig repræsentation af forskellige studieområder i hele programmets løbetid. Fællesskabet kan yde finansiel støtte til Erasmus Mundus-masteruddannelsen, og finansieringen sker i henhold til den årlige fornyelsesprocedure.

AKTION 2:   STUDIESTIPENDIER

| 1. | Fællesskabet etablerer en enkelt global ordning for studiestipendier til fordel for de bedst kvalificerede tredjelandsstuderende med en akademisk grad og tredjelandsakademikere.






  a) | Fællesskabet kan yde finansiel støtte til tredjelandsstuderende, der gennem et konkurrencebetonet forløb har fået adgang til Erasmus Mundus-masteruddannelserne. |
| --- | --- | --- |

1.

Fællesskabet etablerer en enkelt global ordning for studiestipendier til fordel for de bedst kvalificerede tredjelandsstuderende med en akademisk grad og tredjelandsakademikere.

a)

Fællesskabet kan yde finansiel støtte til tredjelandsstuderende, der gennem et konkurrencebetonet forløb har fået adgang til Erasmus Mundus-masteruddannelserne.

| b) | Fællesskabet kan yde finansiel støtte til tredjelandsakademikere, der følger Erasmus Mundus-masteruddannelser med henblik på at udføre undervisnings- og forskningsopgaver og videnskabeligt arbejde på de institutioner, der deltager i Erasmus Mundus-masteruddannelser. |
| --- | --- |

b)

Fællesskabet kan yde finansiel støtte til tredjelandsakademikere, der følger Erasmus Mundus-masteruddannelser med henblik på at udføre undervisnings- og forskningsopgaver og videnskabeligt arbejde på de institutioner, der deltager i Erasmus Mundus-masteruddannelser.

| 2. | Studiestipendierne gøres tilgængelige for tredjelandsstuderende med en akademisk grad og tredjelandsakademikere, jf. artikel 2, uden anden betingelse for deltagelsen end relationer mellem Den Europæiske Union og den studerendes eller akademikerens oprindelsesland. |
| --- | --- |

2.

Studiestipendierne gøres tilgængelige for tredjelandsstuderende med en akademisk grad og tredjelandsakademikere, jf. artikel 2, uden anden betingelse for deltagelsen end relationer mellem Den Europæiske Union og den studerendes eller akademikerens oprindelsesland.

| 3. | Kommissionen skal træffe foranstaltninger til at sikre, at ingen studerende eller akademiker modtager finansiel støtte til samme formål under mere end ét fællesskabsprogram. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen skal træffe foranstaltninger til at sikre, at ingen studerende eller akademiker modtager finansiel støtte til samme formål under mere end ét fællesskabsprogram.

AKTION 3:   PARTNERSKABER MED VIDEREGÅENDE UDDANNELSESINSTITUTIONER FRA TREDJELANDE

| 1. | Fællesskabet kan støtte strukturerede forbindelser mellem Erasmus Mundus-masteruddannelserne og videregående uddannelsesinstitutioner i tredjelande. Under hensyntagen til de overordnede kvalitetskriterier bør der også overvejes en varieret geografisk fordeling af de tredjelandsinstitutioner, der deltager i programmet. Partnerskaberne danner rammen for mobiliteten uden for Den Europæiske Union for de studerende og akademikere fra Den Europæiske Union, som deltager i Erasmus Mundus-masteruddannelser. |
| --- | --- |

1.

Fællesskabet kan støtte strukturerede forbindelser mellem Erasmus Mundus-masteruddannelserne og videregående uddannelsesinstitutioner i tredjelande. Under hensyntagen til de overordnede kvalitetskriterier bør der også overvejes en varieret geografisk fordeling af de tredjelandsinstitutioner, der deltager i programmet. Partnerskaberne danner rammen for mobiliteten uden for Den Europæiske Union for de studerende og akademikere fra Den Europæiske Union, som deltager i Erasmus Mundus-masteruddannelser.

| 2. | Partnerskaberne skal:






  — | omfatte en Erasmus Mundus-masteruddannelse og mindst én videregående uddannelsesinstitution fra et tredjeland |
| --- | --- | --- |

2.

Partnerskaberne skal:

—

omfatte en Erasmus Mundus-masteruddannelse og mindst én videregående uddannelsesinstitution fra et tredjeland

| — | være støttet i perioder på op til tre år |
| --- | --- |

—

være støttet i perioder på op til tre år

| — | danne rammen om mobilitet uden for Den Europæiske Union for studerende, der er indskrevet på Erasmus Mundus-masteruddannelser, såvel som for lærerne på disse masteruddannelser; støtteberettigede studerende og akademikere skal være borgere i Den Europæiske Union eller tredjelandsstatsborgere, som har haft lovlig bopæl i Den Europæiske Union i mindst tre år (med andet formål for øje end studier), inden de indleder mobiliteten uden for EU's grænser |
| --- | --- |

—

danne rammen om mobilitet uden for Den Europæiske Union for studerende, der er indskrevet på Erasmus Mundus-masteruddannelser, såvel som for lærerne på disse masteruddannelser; støtteberettigede studerende og akademikere skal være borgere i Den Europæiske Union eller tredjelandsstatsborgere, som har haft lovlig bopæl i Den Europæiske Union i mindst tre år (med andet formål for øje end studier), inden de indleder mobiliteten uden for EU's grænser

| — | indebære anerkendelse af studieperioderne ved den modtagende (dvs. den ikke-europæiske) institution. |
| --- | --- |

—

indebære anerkendelse af studieperioderne ved den modtagende (dvs. den ikke-europæiske) institution.

| 3. | Partnerskabsprojektaktiviteterne kan også omfatte:






  — | undervisningsopgaver ved en partnerinstitution, der støtter udviklingen af projektets læseplan |
| --- | --- | --- |

3.

Partnerskabsprojektaktiviteterne kan også omfatte:

—

undervisningsopgaver ved en partnerinstitution, der støtter udviklingen af projektets læseplan

| — | udvekslinger af lærere, undervisere, administratorer og andre relevante eksperter |
| --- | --- |

—

udvekslinger af lærere, undervisere, administratorer og andre relevante eksperter

| — | udvikling og formidling af nye fremgangsmåder inden for de videregående uddannelser, herunder anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi, e-learning, åben uddannelse og fjernundervisning |
| --- | --- |

—

udvikling og formidling af nye fremgangsmåder inden for de videregående uddannelser, herunder anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi, e-learning, åben uddannelse og fjernundervisning

| — | udvikling af samarbejdsordninger med videregående uddannelsesinstitutioner i tredjelande med henblik på at tilbyde en uddannelse i det pågældende land. |
| --- | --- |

—

udvikling af samarbejdsordninger med videregående uddannelsesinstitutioner i tredjelande med henblik på at tilbyde en uddannelse i det pågældende land.

AKTION 4:   STYRKELSE AF DEN ATTRAKTIVE PROFIL

| 1. | Gennem denne aktion kan Fællesskabet støtte aktiviteter, der tilsigter at styrke profilen og øge synligheden af uddannelsessektoren i Europa samt lette adgangen hertil. Fællesskabet støtter også supplerende aktiviteter, der bidrager til gennemførelsen af dette programs mål, herunder aktiviteter, der vedrører den internationale dimension af kvalitetssikring, meritanerkendelse, anerkendelse af europæiske kvalifikationer i udlandet og gensidig anerkendelse af kvalifikationer i forholdet til tredjelande, udvikling af læseplaner og mobilitet. |
| --- | --- |

1.

Gennem denne aktion kan Fællesskabet støtte aktiviteter, der tilsigter at styrke profilen og øge synligheden af uddannelsessektoren i Europa samt lette adgangen hertil. Fællesskabet støtter også supplerende aktiviteter, der bidrager til gennemførelsen af dette programs mål, herunder aktiviteter, der vedrører den internationale dimension af kvalitetssikring, meritanerkendelse, anerkendelse af europæiske kvalifikationer i udlandet og gensidig anerkendelse af kvalifikationer i forholdet til tredjelande, udvikling af læseplaner og mobilitet.

| 2. | Støtteberettigede institutioner omfatter offentlige og private organisationer, der er aktive inden for videregående uddannelse enten nationalt eller internationalt. Aktiviteterne udføres i netværk med deltagelse af mindst tre organisationer fra tre forskellige medlemsstater, og organisationer fra tredjelande kan medvirke. Aktiviteterne (der kan omfatte seminarer, konferencer, workshopper, udvikling af IKTværktøjer, fremstilling af materiale til offentliggørelse, osv.) kan finde sted i medlemsstaterne eller i tredjelande. |
| --- | --- |

2.

Støtteberettigede institutioner omfatter offentlige og private organisationer, der er aktive inden for videregående uddannelse enten nationalt eller internationalt. Aktiviteterne udføres i netværk med deltagelse af mindst tre organisationer fra tre forskellige medlemsstater, og organisationer fra tredjelande kan medvirke. Aktiviteterne (der kan omfatte seminarer, konferencer, workshopper, udvikling af IKTværktøjer, fremstilling af materiale til offentliggørelse, osv.) kan finde sted i medlemsstaterne eller i tredjelande.

| 3. | Fremstødene har til formål at etablere forbindelser mellem videregående uddannelse og forskning og, hvor det er muligt, udnytte potentielle synergieffekter |
| --- | --- |

3.

Fremstødene har til formål at etablere forbindelser mellem videregående uddannelse og forskning og, hvor det er muligt, udnytte potentielle synergieffekter

| 4. | Gennem denne aktion kan Fællesskabet støtte internationale tematiske netværk, der skal behandle disse emner. |
| --- | --- |

4.

Gennem denne aktion kan Fællesskabet støtte internationale tematiske netværk, der skal behandle disse emner.

| 5. | Fællesskabet kan i nødvendigt omfang støtte pilotprojekter med tredjelande med henblik på at udvikle yderligere samarbejde inden for de videregående uddannelser med de pågældende lande. |
| --- | --- |

5.

Fællesskabet kan i nødvendigt omfang støtte pilotprojekter med tredjelande med henblik på at udvikle yderligere samarbejde inden for de videregående uddannelser med de pågældende lande.

| 6. | Fællesskabet støtter oprettelsen af en sammenslutning af tidligere studerende (fra tredjelande og Europa), der har gennemført Erasmus Mundus-masteruddannelsen. |
| --- | --- |

6.

Fællesskabet støtter oprettelsen af en sammenslutning af tidligere studerende (fra tredjelande og Europa), der har gennemført Erasmus Mundus-masteruddannelsen.

AKTION 5:   TEKNISKE STØTTEFORANSTALTNINGER

Kommissionen kan ved gennemførelsen af programmet benytte eksperter, et forvaltningsorgan og eksisterende kompetente organer i medlemsstaterne og, om nødvendigt, anden form for teknisk bistand, som vil kunne finansieres inden for programmets samlede finansieringsramme.

UDVÆLGELSESPROCEDURER

Udvælgelsesprocedurerne fastlægges i henhold til artikel 7, stk. 1. Følgende bestemmelser bør gælde for disse procedurer:

| a) | Udvælgelsen af forslag under aktion 1 og 3 foretages af en udvælgelseskomité under ledelse af en formand, som den vælger; udvælgelseskomitéen består af højtstående personligheder fra den akademiske verden og skal være repræsentativ for mangfoldigheden inden for videregående uddannelse i Den Europæiske Union. Udvælgelseskomitéen sikrer, at Erasmus Mundus-masteruddannelser og partnerskaber er af den højeste akademiske kvalitet. |
| --- | --- |

a)

Udvælgelsen af forslag under aktion 1 og 3 foretages af en udvælgelseskomité under ledelse af en formand, som den vælger; udvælgelseskomitéen består af højtstående personligheder fra den akademiske verden og skal være repræsentativ for mangfoldigheden inden for videregående uddannelse i Den Europæiske Union. Udvælgelseskomitéen sikrer, at Erasmus Mundus-masteruddannelser og partnerskaber er af den højeste akademiske kvalitet.

| b) | Hver enkelt Erasmus Mundus-masteruddannelse får tildelt et bestemt antal stipendier under aktion 2. Udvælgelsen af tredjelandsstuderende foretages af de institutioner, der deltager i Erasmus Mundus-masteruddannelser. Udvælgelsesprocedurerne skal indeholde en clearing-mekanisme på europæisk plan for at undgå alvorlige skævheder mellem studieområder, de studerendes og akademikernes hjemsted og modtagelsesmedlemsstaten. |
| --- | --- |

b)

Hver enkelt Erasmus Mundus-masteruddannelse får tildelt et bestemt antal stipendier under aktion 2. Udvælgelsen af tredjelandsstuderende foretages af de institutioner, der deltager i Erasmus Mundus-masteruddannelser. Udvælgelsesprocedurerne skal indeholde en clearing-mekanisme på europæisk plan for at undgå alvorlige skævheder mellem studieområder, de studerendes og akademikernes hjemsted og modtagelsesmedlemsstaten.

| c) | Forslag under aktion 4 vil blive udvalgt af Kommissionen. |
| --- | --- |

c)

Forslag under aktion 4 vil blive udvalgt af Kommissionen.

| d) | Udvælgelsesprocedurerne indebærer konsultation af de strukturer, der er udpeget i henhold til artikel 6, stk. 2, litra b). |
| --- | --- |

d)

Udvælgelsesprocedurerne indebærer konsultation af de strukturer, der er udpeget i henhold til artikel 6, stk. 2, litra b).

P5_TA(2003)0441

eLearning ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om vedtagelse af et flerårigt program (2004-2006) for effektiv integrering af informations- og kommunikationsteknologi (IKT) i uddannelses-og erhvervsuddannelsessystemerne i Europa (eLearning-programmet) (8642/1/2003 — C5-0293/2003 — 2002/0303(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets fælles holdning (8642/1/2003 — C5-0293/2003) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles holdning (8642/1/2003 — C5-0293/2003) (1),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2002) 751) (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2002) 751) (3),

| — | der henviser til Kommissionens ændrede forslag (KOM(2003) 245) (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens ændrede forslag (KOM(2003) 245) (4),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 80, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 80,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Kultur, Ungdom, Uddannelse, Medier og Sport (A5-0314/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Kultur, Ungdom, Uddannelse, Medier og Sport (A5-0314/2003),

| 1. | ændrer den fælles holdning som angivet nedenfor; |
| --- | --- |

1.

ændrer den fælles holdning som angivet nedenfor;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 233 E af 30.9.2003, s. 24.

(2)  Vedtagne tekster af 8.4.2003, P5_TA(2003)0146.

(3)   Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(4)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TC2-COD(2002)0303

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 21. oktober 2003 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. .../2003/EF om vedtagelse af et flerårigt program (2004-2006) for effektiv integrering af informations- og kommunikationsteknologi (IKT) i uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne i Europa (eLearning-programmet)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 149, stk. 4, og artikel 150, stk. 4,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (3),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (4), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Målsætningerne for uddannelses- og erhvervsuddannelsesprogrammerne Socrates og Leonardo da Vinci, der blev fastlagt ved henholdsvis afgørelse nr. 253/2000/EF (5) og afgørelse 1999/382/EF (6), omfatter bl.a. udvikling af åben undervisning og fjernundervisning samt anvendelse af informationsog kommunikationsteknologi. |
| --- | --- |

(1)

Målsætningerne for uddannelses- og erhvervsuddannelsesprogrammerne Socrates og Leonardo da Vinci, der blev fastlagt ved henholdsvis afgørelse nr. 253/2000/EF (5) og afgørelse 1999/382/EF (6), omfatter bl.a. udvikling af åben undervisning og fjernundervisning samt anvendelse af informationsog kommunikationsteknologi.

| (2) | I konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Lissabon den 23. og 24. marts 2000 blev der sat fokus på behovet for at tilpasse de europæiske uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer til den videnbaserede økonomis behov, og fremme af nye grundlæggende færdigheder, især inden for informationsteknologi (it), blev anset for at være et af de tre hovedaspekter i denne nye strategi. |
| --- | --- |

(2)

I konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Lissabon den 23. og 24. marts 2000 blev der sat fokus på behovet for at tilpasse de europæiske uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer til den videnbaserede økonomis behov, og fremme af nye grundlæggende færdigheder, især inden for informationsteknologi (it), blev anset for at være et af de tre hovedaspekter i denne nye strategi.

| (3) | Initiativet »eLearning — Overvejelser om fremtidens uddannelse«, der blev lanceret i maj 2000 af Kommissionen for at efterkomme opfordringerne fra Det Europæiske Råds møde i Lissabon, blev godkendt på Det Europæiske Råds møde i Feira i juni 2000. På mødet i Stockholm i marts 2001 noterede Det Europæiske Råd sig det positive resultat af initiativet. |
| --- | --- |

(3)

Initiativet »eLearning — Overvejelser om fremtidens uddannelse«, der blev lanceret i maj 2000 af Kommissionen for at efterkomme opfordringerne fra Det Europæiske Råds møde i Lissabon, blev godkendt på Det Europæiske Råds møde i Feira i juni 2000. På mødet i Stockholm i marts 2001 noterede Det Europæiske Råd sig det positive resultat af initiativet.

| (4) | Handlingsplanen om eLearning videreudviklede eLearning-initiativets fire aktioner (infrastruktur og udstyr, uddannelse, europæisk kvalitetsindhold og -tjenester samt samarbejde på alle niveauer) inden for 10 nøgleområder, der skal føre de forskellige fællesskabsprogrammer og -instrumenter sammen med henblik på en øget sammenhæng og synergi mellem disse samt bedre adgang for brugerne. |
| --- | --- |

(4)

Handlingsplanen om eLearning videreudviklede eLearning-initiativets fire aktioner (infrastruktur og udstyr, uddannelse, europæisk kvalitetsindhold og -tjenester samt samarbejde på alle niveauer) inden for 10 nøgleområder, der skal føre de forskellige fællesskabsprogrammer og -instrumenter sammen med henblik på en øget sammenhæng og synergi mellem disse samt bedre adgang for brugerne.

| (5) | Europa-Parlamentet vedtog den 15. maj 2001 en beslutning (7) om begge Kommissionens meddelelser om spørgsmålet, hvori det anerkendte, at initiativet eLearning bidrager til at styrke idéen om et samlet europæisk uddannelsesområde, der supplerer det europæiske forskningsområde og det europæiske indre marked, og opfordrede til, at det udvikles uafhængigt under et nyt særprogram med et klart retsgrundlag, således at man undgår overlapning med eksisterende programmer og sørger for synliggørelse af og merværdi for Fællesskabets aktion. |
| --- | --- |

(5)

Europa-Parlamentet vedtog den 15. maj 2001 en beslutning (7) om begge Kommissionens meddelelser om spørgsmålet, hvori det anerkendte, at initiativet eLearning bidrager til at styrke idéen om et samlet europæisk uddannelsesområde, der supplerer det europæiske forskningsområde og det europæiske indre marked, og opfordrede til, at det udvikles uafhængigt under et nyt særprogram med et klart retsgrundlag, således at man undgår overlapning med eksisterende programmer og sørger for synliggørelse af og merværdi for Fællesskabets aktion.

| (6) | I Rådets resolution af 13. juli 2001 om eLearning (8) godkendes dette initiativ, og Kommissionen blev opfordret til at fortsætte og intensivere sin indsats på dette område. |
| --- | --- |

(6)

I Rådets resolution af 13. juli 2001 om eLearning (8) godkendes dette initiativ, og Kommissionen blev opfordret til at fortsætte og intensivere sin indsats på dette område.

| (7) | Kommissionen vedtog den 21. november 2001 meddelelsen »Realiseringen af et europæisk område for livslang læring«, der indeholdt oplysninger om e-learnings potentiale i forbindelse med skabelsen og forvaltningen af nye uddannelsesmæssige muligheder på dette område. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen vedtog den 21. november 2001 meddelelsen »Realiseringen af et europæisk område for livslang læring«, der indeholdt oplysninger om e-learnings potentiale i forbindelse med skabelsen og forvaltningen af nye uddannelsesmæssige muligheder på dette område.

| (8) | I konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Barcelona i marts 2002 blev der udtrykt ønske om en indsats inden for skolepartnerskaber på europæisk plan; konklusionerne blev fulgt op af en rapport fra Kommissionen om internetpartnerskaber mellem skoler, der blev forelagt på Det Europæiske Råds møde i Sevilla, samt et edb- og internetkørekort til elever på sekundærtrinnet. |
| --- | --- |

(8)

I konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Barcelona i marts 2002 blev der udtrykt ønske om en indsats inden for skolepartnerskaber på europæisk plan; konklusionerne blev fulgt op af en rapport fra Kommissionen om internetpartnerskaber mellem skoler, der blev forelagt på Det Europæiske Råds møde i Sevilla, samt et edb- og internetkørekort til elever på sekundærtrinnet.

| (9) | Der er behov for at behandle problemet om social udelukkelse som følge af nogle personers manglende evne til at drage fuld fordel af de muligheder, som informations- og kommunikationsteknologierne (IKT) og internettet tilbyder i det videnbaserede samfund, den såkaldte »it-kløft«, der ofte berører unge, handicappede og ældre samt sociale grupper, der allerede lider under andre former for social udelukkelse. |
| --- | --- |

(9)

Der er behov for at behandle problemet om social udelukkelse som følge af nogle personers manglende evne til at drage fuld fordel af de muligheder, som informations- og kommunikationsteknologierne (IKT) og internettet tilbyder i det videnbaserede samfund, den såkaldte »it-kløft«, der ofte berører unge, handicappede og ældre samt sociale grupper, der allerede lider under andre former for social udelukkelse.

| (10) | Der bør gives særlig prioritet til uddannelse og efteruddannelse af lærere og undervisere, så de kan anvende internettet og IKT kritisk i klasseværelset på en pædagogisk ansvarlig måde. |
| --- | --- |

(10)

Der bør gives særlig prioritet til uddannelse og efteruddannelse af lærere og undervisere, så de kan anvende internettet og IKT kritisk i klasseværelset på en pædagogisk ansvarlig måde.

| (11) | Kønsforskelle i forbindelse med anvendelsen af e-learning bør følges meget nøje, og der bør lægges vægt på fremme af lige muligheder på dette område. |
| --- | --- |

(11)

Kønsforskelle i forbindelse med anvendelsen af e-learning bør følges meget nøje, og der bør lægges vægt på fremme af lige muligheder på dette område.

| (12) | e-learning kan hjælpe Den Europæiske Union med at tage udfordringerne i forbindelse med det videnbaserede samfund op, forbedre kvaliteten af læring, lette adgangen til læringsressourcer, håndtere særlige behov og sørge for mere effektiv læring og uddannelse på arbejdspladsen, navnlig i små og mellemstore virksomheder. |
| --- | --- |

(12)

e-learning kan hjælpe Den Europæiske Union med at tage udfordringerne i forbindelse med det videnbaserede samfund op, forbedre kvaliteten af læring, lette adgangen til læringsressourcer, håndtere særlige behov og sørge for mere effektiv læring og uddannelse på arbejdspladsen, navnlig i små og mellemstore virksomheder.

| (13) | Behovet for en europæisk dimension i de videregående uddannelser blev fastlagt i erklæringen fra Bologna, der blev underskrevet af 29 undervisningsministre den 19. juni 1999, sammen med betydningen af at udvikle en e-learning-dimension i den forbindelse. |
| --- | --- |

(13)

Behovet for en europæisk dimension i de videregående uddannelser blev fastlagt i erklæringen fra Bologna, der blev underskrevet af 29 undervisningsministre den 19. juni 1999, sammen med betydningen af at udvikle en e-learning-dimension i den forbindelse.

| (14) | Den Europæiske Union bør lægge vægt på effektiv fremme af virtuelle universitets-campusser, der kan supplere aktiviteter i mobilitetsprogrammerne inden for Den Europæiske Union og med tredjelande. |
| --- | --- |

(14)

Den Europæiske Union bør lægge vægt på effektiv fremme af virtuelle universitets-campusser, der kan supplere aktiviteter i mobilitetsprogrammerne inden for Den Europæiske Union og med tredjelande.

| (15) | Der er behov for at styrke og supplere eksisterende instrumenter og for at overveje e-learnings rolle i forbindelse med forberedelsen af den nye generation af instrumenter inden for uddannelse og erhvervsuddannelse. |
| --- | --- |

(15)

Der er behov for at styrke og supplere eksisterende instrumenter og for at overveje e-learnings rolle i forbindelse med forberedelsen af den nye generation af instrumenter inden for uddannelse og erhvervsuddannelse.

| (16) | For at styrke merværdien af Fællesskabets indsats er det nødvendigt at sikre sammenhængen og komplementariteten mellem de aktioner, der gennemføres som led i denne afgørelse, og andre relevante fællesskabspolitikker, -instrumenter og -aktioner, herunder især det prioriterede område om teknologi i informationssamfundet i det sjette rammeprogram for forskning, som er fastlagt ved afgørelse nr. 1513/2002/EF (9). |
| --- | --- |

(16)

For at styrke merværdien af Fællesskabets indsats er det nødvendigt at sikre sammenhængen og komplementariteten mellem de aktioner, der gennemføres som led i denne afgørelse, og andre relevante fællesskabspolitikker, -instrumenter og -aktioner, herunder især det prioriterede område om teknologi i informationssamfundet i det sjette rammeprogram for forskning, som er fastlagt ved afgørelse nr. 1513/2002/EF (9).

| (17) | Lande, der er kandidater til at blive medlemmer af Den Europæiske Union, og EØS/EFTA-landene bør kunne deltage i eLearning-programmet. Eksperter og uddannelsesmæssige institutioner fra andre tredjelande bør kunne deltage i udvekslingen af erfaringer inden for rammerne af det gældende samarbejde med disse tredjelande. |
| --- | --- |

(17)

Lande, der er kandidater til at blive medlemmer af Den Europæiske Union, og EØS/EFTA-landene bør kunne deltage i eLearning-programmet. Eksperter og uddannelsesmæssige institutioner fra andre tredjelande bør kunne deltage i udvekslingen af erfaringer inden for rammerne af det gældende samarbejde med disse tredjelande.

| (18) | Der bør føres regelmæssigt tilsyn med dette eLearning-program, og det bør evalueres i samarbejde med Kommissionen og medlemsstaterne, således at det kan tilpasses, især med hensyn til de prioriterede områder vedrørende gennemførelsesforanstaltningerne. Evalueringen bør omfatte en ekstern evaluering, der skal udføres af uafhængige og upartiske organer. |
| --- | --- |

(18)

Der bør føres regelmæssigt tilsyn med dette eLearning-program, og det bør evalueres i samarbejde med Kommissionen og medlemsstaterne, således at det kan tilpasses, især med hensyn til de prioriterede områder vedrørende gennemførelsesforanstaltningerne. Evalueringen bør omfatte en ekstern evaluering, der skal udføres af uafhængige og upartiske organer.

| (19) | Målene for den foreslåede aktion, nemlig fremme af det europæiske samarbejdes bidrag til en forbedring af kvaliteten af og adgangen til uddannelse og erhvervsuddannelse gennem en effektiv anvendelse af e-learning, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af den tværnationale dimension af de nødvendige aktioner og foranstaltninger bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne afgørelse ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(19)

Målene for den foreslåede aktion, nemlig fremme af det europæiske samarbejdes bidrag til en forbedring af kvaliteten af og adgangen til uddannelse og erhvervsuddannelse gennem en effektiv anvendelse af e-learning, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af den tværnationale dimension af de nødvendige aktioner og foranstaltninger bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne afgørelse ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (20) | I denne afgørelse fastlægges der for hele programmets varighed en finansieringsramme, der som omhandlet i punkt 33 i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren (10) udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden inden for rammerne af den årlige budgetprocedure. |
| --- | --- |

(20)

I denne afgørelse fastlægges der for hele programmets varighed en finansieringsramme, der som omhandlet i punkt 33 i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren (10) udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden inden for rammerne af den årlige budgetprocedure.

| (21) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelsen af denne afgørelse bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommission (11) — |
| --- | --- |

(21)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelsen af denne afgørelse bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommission (11) —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Programmets oprettelse

1.   Ved denne afgørelse oprettes der et flerårigt program om eLearning, der skal forbedre kvaliteten af og adgangen til de europæiske uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer gennem effektiv anvendelse af informations- og kommunikationsteknologier (IKT), herefter benævnt »programmet«.

2.   Programmet iværksættes i en periode, der begynder den 1. januar 2004 og slutter den 31. december 2006.

Artikel 2

Programmets mål

1.   Programmets overordnede mål er at støtte og videreudvikle effektiv anvendelse af IKT inden for de europæiske uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer for at højne kvaliteten i uddannelserne og fremme systemernes tilpasning til vidensamfundets krav i forbindelse med livslang uddannelse.

2.   Programmets specifikke mål er:

| a) | at udpege og orientere de pågældende aktører om måder, hvorpå man kan anvende e-learning til at gøre digitale færdigheder mere udbredt og derved bidrage til at styrke den sociale samhørighed og den personlige udvikling og fremme den tværkulturelle dialog |
| --- | --- |

a)

at udpege og orientere de pågældende aktører om måder, hvorpå man kan anvende e-learning til at gøre digitale færdigheder mere udbredt og derved bidrage til at styrke den sociale samhørighed og den personlige udvikling og fremme den tværkulturelle dialog

| b) | at udnytte de potentielle muligheder i e-learning til at styrke den europæiske dimension inden for uddannelse |
| --- | --- |

b)

at udnytte de potentielle muligheder i e-learning til at styrke den europæiske dimension inden for uddannelse

| c) | at tilvejebringe mekanismer, der skal støtte udviklingen af kvaliteten af europæiske produkter og tjenester og udveksling og overførsel af god praksis |
| --- | --- |

c)

at tilvejebringe mekanismer, der skal støtte udviklingen af kvaliteten af europæiske produkter og tjenester og udveksling og overførsel af god praksis

| d) | at udnytte e-learnings potentiale i forbindelse med nytænkning inden for undervisningsmetoder med henblik på at forbedre kvaliteten af læringsprocessen og fremme elevernes autonomi. |
| --- | --- |

d)

at udnytte e-learnings potentiale i forbindelse med nytænkning inden for undervisningsmetoder med henblik på at forbedre kvaliteten af læringsprocessen og fremme elevernes autonomi.

Artikel 3

Programmets interventionsområder

1.   Programmets mål skal søges gennemført på nedennævnte interventionsområder i overensstemmelse med de aktioner, der er omtalt i bilaget:

| a) | Udbredelse af digitale færdigheder:
  Aktionerne på dette område vedrører IKT's bidrag i skolen og i bredere forstand til den livslange læring, især for personer, der på grund af deres geografiske placering, sociale situation eller specielle behov ikke har let adgang til disse teknologier. Målet er at udpege gode eksempler og skabe synergieffekt mellem de mange nationale og europæiske aktiviteter, der er rettet mod disse målgrupper. |
| --- | --- |

a)

Udbredelse af digitale færdigheder:

Aktionerne på dette område vedrører IKT's bidrag i skolen og i bredere forstand til den livslange læring, især for personer, der på grund af deres geografiske placering, sociale situation eller specielle behov ikke har let adgang til disse teknologier. Målet er at udpege gode eksempler og skabe synergieffekt mellem de mange nationale og europæiske aktiviteter, der er rettet mod disse målgrupper.

| b) | Europæiske virtuelle universitetscampusser:
  Hensigten med aktioner på dette område er en bedre integration af den virtuelle dimension i de videregående uddannelser. Målet er at tilskynde til udvikling af nye organisatoriske modeller for tilvejebringelse af videregående uddannelser i Europa (virtuelle universitetscampusser) og for europæiske udvekslings- og samarbejdsordninger (virtuel mobilitet), der bygger på de eksisterende europæiske samarbejdsrammer (Erasmus-programmet, Bologna-processen), og at give deres operationelle værktøjer (det europæiske meritoverførselssystem (ECTS), European Masters, kvalitetssikring, mobilitet) en »e-learning-dimension«. |
| --- | --- |

b)

Europæiske virtuelle universitetscampusser:

Hensigten med aktioner på dette område er en bedre integration af den virtuelle dimension i de videregående uddannelser. Målet er at tilskynde til udvikling af nye organisatoriske modeller for tilvejebringelse af videregående uddannelser i Europa (virtuelle universitetscampusser) og for europæiske udvekslings- og samarbejdsordninger (virtuel mobilitet), der bygger på de eksisterende europæiske samarbejdsrammer (Erasmus-programmet, Bologna-processen), og at give deres operationelle værktøjer (det europæiske meritoverførselssystem (ECTS), European Masters, kvalitetssikring, mobilitet) en »e-learning-dimension«.

| c) | e-partnerskaber mellem europæiske skoler og fremme af lærernes uddannelse:
  Aktioner på dette område skal støtte og videreudvikle netværker af skoler for at gøre det muligt for alle skoler i Europa at etablere pædagogiske partnerskaber med skoler et andet sted i Europa, fremme innovative samarbejdsmetoder, overføre uddannelsestiltag af god kvalitet, styrke sprogindlæringen og den tværkulturelle dialog; aktioner på området skal også omfatte ajourføring af læreres og efteruddanneres faglige færdigheder i at anvende IKT til pædagogiske og samarbejdsmæssige formål via udveksling og formidling af god praksis og opstilling af transnationale og tværfaglige samarbejdsprojekter. |
| --- | --- |

c)

e-partnerskaber mellem europæiske skoler og fremme af lærernes uddannelse:

Aktioner på dette område skal støtte og videreudvikle netværker af skoler for at gøre det muligt for alle skoler i Europa at etablere pædagogiske partnerskaber med skoler et andet sted i Europa, fremme innovative samarbejdsmetoder, overføre uddannelsestiltag af god kvalitet, styrke sprogindlæringen og den tværkulturelle dialog; aktioner på området skal også omfatte ajourføring af læreres og efteruddanneres faglige færdigheder i at anvende IKT til pædagogiske og samarbejdsmæssige formål via udveksling og formidling af god praksis og opstilling af transnationale og tværfaglige samarbejdsprojekter.

| d) | Tværgående aktioner:
  Aktioner på dette område skal fremme e-learning i Europa på basis af tilsyn med handlingsplanen om eLearning. Målet er at formidle, fremme og overføre god og innovativ praksis og resultaterne fra projekter og programmer og at styrke samarbejdet mellem de forskellige aktører, der er involveret, især ved at fremme offentlige og private partnerskaber. |
| --- | --- |

d)

Tværgående aktioner:

Aktioner på dette område skal fremme e-learning i Europa på basis af tilsyn med handlingsplanen om eLearning. Målet er at formidle, fremme og overføre god og innovativ praksis og resultaterne fra projekter og programmer og at styrke samarbejdet mellem de forskellige aktører, der er involveret, især ved at fremme offentlige og private partnerskaber.

2.   Disse aktioner gennemføres i overensstemmelse med procedurerne i bilaget og gennem de følgende strategier der, i givet fald kan kombineres:

| a) | støtte til pilotprojekter, der kan have betydelige strategiske konsekvenser for uddannelses- og erhvervsuddannelsespraksis, og som har klare perspektiver med hensyn til langsigtet bæredygtighed |
| --- | --- |

a)

støtte til pilotprojekter, der kan have betydelige strategiske konsekvenser for uddannelses- og erhvervsuddannelsespraksis, og som har klare perspektiver med hensyn til langsigtet bæredygtighed

| b) | støtte til udvikling af metoder, værktøjer og praksis og til analyse af tendenser i forbindelse med udformning og anvendelse af e-learning-modeller for uddannelse og erhvervsuddannelse |
| --- | --- |

b)

støtte til udvikling af metoder, værktøjer og praksis og til analyse af tendenser i forbindelse med udformning og anvendelse af e-learning-modeller for uddannelse og erhvervsuddannelse

| c) | støtte til innovative aktioner gennem europæiske netværk og partnerskaber, der har til formål at fremme fornyelse og kvalitet i udformningen og anvendelsen af produkter og tjenester baseret på den relevante anvendelse af IKT til uddannelse og erhvervsuddannelse |
| --- | --- |

c)

støtte til innovative aktioner gennem europæiske netværk og partnerskaber, der har til formål at fremme fornyelse og kvalitet i udformningen og anvendelsen af produkter og tjenester baseret på den relevante anvendelse af IKT til uddannelse og erhvervsuddannelse

| d) | støtte til europæiske netværker og partnerskaber, der fremmer og styrker den pædagogiske og uddannelsesmæssige anvendelse af internet og IKT, og også til udveksling af god praksis. Disse aktiviteter skal sikre, at lærere og elever ikke kun er teknisk dygtige til at bruge internet og IKT, men også er dygtige i pædagogisk, kritisk og ansvarlig forstand |
| --- | --- |

d)

støtte til europæiske netværker og partnerskaber, der fremmer og styrker den pædagogiske og uddannelsesmæssige anvendelse af internet og IKT, og også til udveksling af god praksis. Disse aktiviteter skal sikre, at lærere og elever ikke kun er teknisk dygtige til at bruge internet og IKT, men også er dygtige i pædagogisk, kritisk og ansvarlig forstand

| e) | støtte til europæisk samarbejde, overførsel af e-learning-produkter og formidling og udveksling af god praksis |
| --- | --- |

e)

støtte til europæisk samarbejde, overførsel af e-learning-produkter og formidling og udveksling af god praksis

| f) | teknisk og administrativ bistand. |
| --- | --- |

f)

teknisk og administrativ bistand.

Artikel 4

Programmets gennemførelse og samarbejde med medlemsstaterne

1.   Kommissionen:

| a) | sikrer gennemførelsen af fællesskabsaktioner, der er omfattet af dette program, i overensstemmelse med bilaget |
| --- | --- |

a)

sikrer gennemførelsen af fællesskabsaktioner, der er omfattet af dette program, i overensstemmelse med bilaget

| b) | sikrer synergieffekter med andre fællesskabsprogrammer og -aktioner inden for uddannelse, forskning, socialpolitik og regional udvikling |
| --- | --- |

b)

sikrer synergieffekter med andre fællesskabsprogrammer og -aktioner inden for uddannelse, forskning, socialpolitik og regional udvikling

| c) | fremmer og letter samarbejdet med internationale organisationer, der udvikler aktiviteter inden for e-learning. |
| --- | --- |

c)

fremmer og letter samarbejdet med internationale organisationer, der udvikler aktiviteter inden for e-learning.

2.   Medlemsstaterne identificerer egnede kontaktpersoner, der skal arbejde tæt sammen med Kommissionen, med hensyn til relevant information om anvendelse og praksis i forbindelse med e-learning.

Artikel 5

Gennemførelsesforanstaltninger

1.   Følgende foranstaltninger, der er nødvendige for gennemførelsen af denne afgørelse, vedtages efter forvaltningsproceduren i artikel 6, stk. 2:

| a) | den årlige arbejdsplan, herunder de prioriterede områder, udvælgelseskriterierne og -procedurerne samt resultaterne |
| --- | --- |

a)

den årlige arbejdsplan, herunder de prioriterede områder, udvælgelseskriterierne og -procedurerne samt resultaterne

| b) | det årlige budget og fordelingen af bevillinger på de forskellige aktioner i programmet i overensstemmelse med artikel 9 og 10 |
| --- | --- |

b)

det årlige budget og fordelingen af bevillinger på de forskellige aktioner i programmet i overensstemmelse med artikel 9 og 10

| c) | foranstaltninger vedrørende tilsyn og evaluering af programmet og formidling og overførsel af resultater. |
| --- | --- |

c)

foranstaltninger vedrørende tilsyn og evaluering af programmet og formidling og overførsel af resultater.

2.   Alle andre foranstaltninger, der er nødvendige for gennemførelsen af denne afgørelse, vedtages efter rådgivningsproceduren i artikel 6, stk. 3.

Artikel 6

Udvalg

1.   Kommissionen bistås af et udvalg.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 4, stk. 3, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til to måneder.

3.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

4.   Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.

Artikel 7

Overensstemmelse og komplementaritet

1.   Kommissionen sikrer i samarbejde med medlemsstaterne, at der er overordnet overensstemmelse og komplementaritet mellem programmet og andre relevante fællesskabspolitikker, -instrumenter og -aktioner, især med Socrates-, Leonardo da Vinci-uddannelses- og erhvervsuddannelsesprogrammerne og programmet Ungdom.

2.   Kommissionen sørger for en effektiv forbindelse og i givet fald en koordineret indsats mellem dette program og andre programmer og aktioner vedrørende ny teknologi inden for uddannelse og erhvervsuddannelse, især de relevante aktioner vedrørende forskning, teknologisk udvikling og demonstration i henhold til det sjette rammeprogram.

Artikel 8

Finansiering

1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet fastlægges for den i artikel 1 omhandlede periode til 44 mio. EUR.

2.   De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for rammerne af de finansielle overslag.

Artikel 9

Budgetfordeling

Budgetfordelingen mellem aktionerne er som følger

| a) | e-learning til udbredelse af digitale færdigheder: ca. 10 % af det samlede budget |
| --- | --- |

a)

e-learning til udbredelse af digitale færdigheder: ca. 10 % af det samlede budget

| b) | europæiske virtuelle universitetscampusser: ca. 30 % af det samlede budget |
| --- | --- |

b)

europæiske virtuelle universitetscampusser: ca. 30 % af det samlede budget

| c) | e-partnerskaber mellem skoler i Europa og fremme af lærernes uddannelse: ca. 45 % af det samlede budget |
| --- | --- |

c)

e-partnerskaber mellem skoler i Europa og fremme af lærernes uddannelse: ca. 45 % af det samlede budget

| d) | tværgående aktioner og tilsyn med handlingsplanen om eLearning: højest 7,5 % af det samlede budget |
| --- | --- |

d)

tværgående aktioner og tilsyn med handlingsplanen om eLearning: højest 7,5 % af det samlede budget

| e) | teknisk og administrativ bistand: højest 7,5 % af det samlede budget. |
| --- | --- |

e)

teknisk og administrativ bistand: højest 7,5 % af det samlede budget.

Artikel 10

Deltagelse af lande, der er kandidater til at blive medlemmer af Den Europæiske Union, og EØS/EFTAlandene

Betingelser og nærmere bestemmelser for deltagelse i programmet af EØS/EFTA-lande og kandidatlandene fastlægges i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i de instrumenter, der regulerer forholdet mellem Fællesskabet og disse lande.

Artikel 11

Samarbejde med tredjelande

Kommissionen kan tage initiativ til at indbyde sagkyndige fra tredjelande ud over de lande, der er omtalt i artikel 10, til at deltage i konferencer og møder med undtagelse af møder i det i artikel 6 omhandlede udvalg.

Midler til refusion af rejse- og opholdsudgifter i overensstemmelse med Kommissionens gældende betingelser må ikke overstige 0,5 % af programmets samlede budget.

Artikel 12

Tilsyn og evaluering

1.   Kommissionen fører regelmæssigt tilsyn med programmet i samarbejde med medlemsstaterne. Tilsynet omfatter den rapport, der er omtalt i stk. 2, og de særlige aktiviteter.

2.   Kommissionen sørger for ekstern evaluering af programmet ved afslutningen heraf. Hensigten med denne evaluering er at vurdere relevansen, effektiviteten og virkningen af de forskellige aktioner, og programmets generelle virkning skal også tages i betragtning. Der skal lægges særlig vægt på spørgsmål i forbindelse med social samhørighed og lige muligheder.

I evalueringen skal der også ses på komplementariteten mellem aktioner i henhold til dette program og de aktioner, der gennemføres som led i andre relevante fællesskabspolitikker, -instrumenter og -aktioner.

Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget en efterfølgende evalueringsrapport inden udgangen af 2007.

Artikel 13

Ikrafttræden

Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den ...

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C ...

1

(2)  EUT C 133 af 6.6.2003, s. 33.

2

(3)  EUT C 244 af 10.10.2003, s. 42.

3

(4)  Europa-Parlamentets holdning af 8.4.2003 (endnu ikke offentliggjort i EUT), Rådets fælles holdning af 16.6.2003 (EUT C 233 E af 30.9.2003, s. 24) og Europa-Parlamentets holdning af 21.10.2003.

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 253/2000/EF af 24. januar 2000 om iværksættelse af anden fase af Fællesskabets handlingsprogram for almen uddannelse Socrates (EFT L 28 af 3.2.2000, s. 1). Ændret ved afgørelse nr. 451/2003/EF (EUT L 69 af 13.3.2003, s. 6).

5

(6)  Rådets afgørelse 1999/382/EF af 26. april 1999 om iværksættelse af anden fase af Fællesskabets handlingsprogram for erhvervsuddannelse »Leonardo da Vinci« (EFT L 146 af 11.6.1999, s. 33).

6

(7)  EFT C 34 E af 7.2.2002, s. 153.

7

(8)  EFT C 204 af 20.7.2001, s. 3.

8

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1513/2002/EF af 27. juni 2002 om Det Europæiske Fællesskabs sjette rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration som bidrag til realiseringen af det europæiske forskningsrum og til innovation (2002-2006) (EFT L 232 af 29.8.2002, s. 1).

9

(10)  EFT C 172 af 18.6.1999, s. 1. Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 2003/429/EF (EUT L 147 af 14.6.2003, s. 25).

10

(11)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

11

BILAG

1.   AKTIONER

Aktionerne er et middel til at gennemføre programmets overordnede målsætning: at fremme udviklingen og den rigtige anvendelse af e-learning i Europa og ledsage medlemsstaternes indsats på dette område. De er fordelt på programmets fire interventionsområder.

Aktion 1:   »Udbredelse af digitale færdigheder«

En indsats på dette område skal omfatte både konceptuelle og praktiske spørgsmål fra forståelsen af digitale færdigheder til beskrivelsen af hjælpeaktioner, der er rettet mod særlige målgrupper. Digitale færdigheder er nogle af de mest fundamentale færdigheder og kompetencer, som er en forudsætning for at kunne deltage aktivt i det videnbaserede samfund og den nye multimediekultur. Digitale færdigheder har også relation til multimediefærdigheder og social kompetence, idet de har fælles mål så som aktivt borgerskab og ansvarlig anvendelse af IKT.

| a) | Beskrivelse og formidling af god praksis i forbindelse med at gøre digitale færdigheder mere udbredt. Der lægges særlig vægt på at forbedre adgangen til læringsressourcer for personer, der ikke har let adgang til IKT, på at takle forskellige kognitive og didaktiske fremgangsmåder og forskellige læringsmåder, at takle specielle særlige behov, hos f.eks. indvandrere, hospitalsindlagte børn eller handicappede brugere og at undersøge anvendelsen af engagerende og motiverende tiltag. |
| --- | --- |

a)

Beskrivelse og formidling af god praksis i forbindelse med at gøre digitale færdigheder mere udbredt. Der lægges særlig vægt på at forbedre adgangen til læringsressourcer for personer, der ikke har let adgang til IKT, på at takle forskellige kognitive og didaktiske fremgangsmåder og forskellige læringsmåder, at takle specielle særlige behov, hos f.eks. indvandrere, hospitalsindlagte børn eller handicappede brugere og at undersøge anvendelsen af engagerende og motiverende tiltag.

| b) | Aktioner, der skal sørge for bevidstgørelse gennem europæiske netværk på dette område. Dette program støtter den indsats, der gøres af europæiske netværk, sammenslutninger, offentlige myndigheder, offentlige-private partnerskaber osv.; støtter kontakter og udveksling af god praksis mellem dem. |
| --- | --- |

b)

Aktioner, der skal sørge for bevidstgørelse gennem europæiske netværk på dette område. Dette program støtter den indsats, der gøres af europæiske netværk, sammenslutninger, offentlige myndigheder, offentlige-private partnerskaber osv.; støtter kontakter og udveksling af god praksis mellem dem.

Aktion 2:   »Europæiske virtuelle universitetscampusser«

Denne aktion sigter mod at give europæiske initiativer en »eLearning-dimension« inden for de videregående uddannelser, idet den bidrager til oprettelsen af et europæisk område for videregående uddannelse.

| a) | Udvikling af eksisterende instrumenter og især de aspekter, der vedrører virtuel mobilitet som et supplement til og som en styrkelse af den fysiske mobilitet (virtuel Erasmus); anerkendelses- og valideringsordninger (baseret på ECTS); oplysnings- og vejledningstjenester og andre synergieffekter mellem virtuelle og traditionelle modeller. Disse projekter bør baseres på aftaler mellem institutioner, når det er muligt ved at udvide eller supplere de gældende samarbejdsaftaler som led i Fællesskabets mobilitetsprogrammer. |
| --- | --- |

a)

Udvikling af eksisterende instrumenter og især de aspekter, der vedrører virtuel mobilitet som et supplement til og som en styrkelse af den fysiske mobilitet (virtuel Erasmus); anerkendelses- og valideringsordninger (baseret på ECTS); oplysnings- og vejledningstjenester og andre synergieffekter mellem virtuelle og traditionelle modeller. Disse projekter bør baseres på aftaler mellem institutioner, når det er muligt ved at udvide eller supplere de gældende samarbejdsaftaler som led i Fællesskabets mobilitetsprogrammer.

| b) | Tværnationale virtuelle universitetscampusser. Programmet støtter strategiske projekter, der omfatter videregående uddannelsesinstitutioner fra mindst tre medlemsstater. Der bør udvikles samarbejdsmodeller til e-learning inden for følgende områder: udformning af fælles læseplaner på en række universiteter, herunder aftaler om evaluering, validering og anerkendelse af erhvervede kompetencer, med forbehold af nationale procedurer; omfattende forsøg inden for virtuel mobilitet som supplement til fysisk mobilitet og udvikling af innovative læseplaner — der både bygger på traditionelle og internetbaserede læringsmetoder. |
| --- | --- |

b)

Tværnationale virtuelle universitetscampusser. Programmet støtter strategiske projekter, der omfatter videregående uddannelsesinstitutioner fra mindst tre medlemsstater. Der bør udvikles samarbejdsmodeller til e-learning inden for følgende områder: udformning af fælles læseplaner på en række universiteter, herunder aftaler om evaluering, validering og anerkendelse af erhvervede kompetencer, med forbehold af nationale procedurer; omfattende forsøg inden for virtuel mobilitet som supplement til fysisk mobilitet og udvikling af innovative læseplaner — der både bygger på traditionelle og internetbaserede læringsmetoder.

| c) | Europæiske e-learnings-modeller for de videregående uddannelser. Disse projekter skal føre til udvikling af nye samarbejdsmodeller mellem de videregående uddannelsesinstitutioner i Europa og skal især dreje sig om udbuddet af videreuddannelse og professionel udvikling og i forbindelse med udviklingen af tjenester, der skal støtte læringen, og til nye modeller for uddannelsen af lærere, efteruddannere og andet personale i uddannelsessektoren i forbindelse med anvendelsen af e-learning i undervisningen; de skal føre til gennemgang af metoder for kvalitetssikring; skabe en bedre forståelse af de organisatoriske ændringer og de mulige risici, der er forbundet med at indføre e-learning i de videregående uddannelser; og udvikling af europæiske modeller for offentlige-private partnerskaber i forbindelse med eLearning inden for de videregående uddannelser, og videreudvikle mulighederne i forbindelse med nye partnerskaber og finansieringsmodeller. |
| --- | --- |

c)

Europæiske e-learnings-modeller for de videregående uddannelser. Disse projekter skal føre til udvikling af nye samarbejdsmodeller mellem de videregående uddannelsesinstitutioner i Europa og skal især dreje sig om udbuddet af videreuddannelse og professionel udvikling og i forbindelse med udviklingen af tjenester, der skal støtte læringen, og til nye modeller for uddannelsen af lærere, efteruddannere og andet personale i uddannelsessektoren i forbindelse med anvendelsen af e-learning i undervisningen; de skal føre til gennemgang af metoder for kvalitetssikring; skabe en bedre forståelse af de organisatoriske ændringer og de mulige risici, der er forbundet med at indføre e-learning i de videregående uddannelser; og udvikling af europæiske modeller for offentlige-private partnerskaber i forbindelse med eLearning inden for de videregående uddannelser, og videreudvikle mulighederne i forbindelse med nye partnerskaber og finansieringsmodeller.

Aktion 3:   »e-partnerskaber mellem europæiske skoler på primær- og sekundærtrinnet og fremme af lærernes uddannelse«

Hensigten med denne aktion er at gøre det lettere at etablere internetbaserede skolepartnerskaber og fremme lærernes uddannelse, samtidig med at europæiske skoler stimuleres til at indgå pædagogiske partnerskaber med skoler andre steder i Europa, hvorved sprogindlæringen og den tværkulturelle dialog fremmes. Denne aktion gælder skoler på primær- og sekundærtrinnet.

| a) | Beskrivelse og analyse af eksisterende initiativer. I denne aktion analyseres eksisterende praksis. Den beskriver gode demonstrationsprojekter om betydningen af digitale undervisningsmidler og kommunikationsnet som støtte for skolepartnerskaber, navnlig i forbindelse med flersprogede og multikulturelle projekter. Den vil tilvejebringe casestudier, evalueringsmaterialer og -metoder med henblik på at hjælpe lærere i forbindelse med udnyttelse af IKT's potentiale med hensyn til innovative samarbejdsmetoder, som f.eks. virtuelle klasser, udarbejdelse af fælles læseplaner for efter- og videreuddannelse af lærere, tværfaglige fremgangsmåder eller anvendelsen af fælles undervisningsmidler og -ressourcer. |
| --- | --- |

a)

Beskrivelse og analyse af eksisterende initiativer. I denne aktion analyseres eksisterende praksis. Den beskriver gode demonstrationsprojekter om betydningen af digitale undervisningsmidler og kommunikationsnet som støtte for skolepartnerskaber, navnlig i forbindelse med flersprogede og multikulturelle projekter. Den vil tilvejebringe casestudier, evalueringsmaterialer og -metoder med henblik på at hjælpe lærere i forbindelse med udnyttelse af IKT's potentiale med hensyn til innovative samarbejdsmetoder, som f.eks. virtuelle klasser, udarbejdelse af fælles læseplaner for efter- og videreuddannelse af lærere, tværfaglige fremgangsmåder eller anvendelsen af fælles undervisningsmidler og -ressourcer.

| b) | e-baseret støttenetværk. Dette net skal bestå af lærere og undervisere med erfaring inden for europæisk samarbejde. Det tilbyder pædagogisk støtte og vejledning, redskaber og tjenesteydelser med henblik på partnersøgning; metoder til udveksling af erfaring og et internetsamlingspunkt for partnerskabsaktionen, der er baseret på eksisterende websteder. |
| --- | --- |

b)

e-baseret støttenetværk. Dette net skal bestå af lærere og undervisere med erfaring inden for europæisk samarbejde. Det tilbyder pædagogisk støtte og vejledning, redskaber og tjenesteydelser med henblik på partnersøgning; metoder til udveksling af erfaring og et internetsamlingspunkt for partnerskabsaktionen, der er baseret på eksisterende websteder.

| c) | Støtte til samarbejdsnetværk inden for efter- og videreuddannelse af lærere og andet personale i uddannelsessektoren. Disse netværk skal bygge på institutioner, der har ansvaret for den pædagogiske anvendelse af informations- og kommunikationsteknologier. Netværkene sætter fokus på prioriterede samarbejdsområder som skitseret i forbindelse med rapporten om uddannelsessystemernes fremtidige mål. Der vil blive lagt særlig vægt på at opstille favorable vilkår for udnyttelse af IKT's potentiale i forbindelse med innovative samarbejdsmetoder, til udveksling af undervisningsressourcer og -tiltag og til fælles udvikling af undervisningsmaterialer. |
| --- | --- |

c)

Støtte til samarbejdsnetværk inden for efter- og videreuddannelse af lærere og andet personale i uddannelsessektoren. Disse netværk skal bygge på institutioner, der har ansvaret for den pædagogiske anvendelse af informations- og kommunikationsteknologier. Netværkene sætter fokus på prioriterede samarbejdsområder som skitseret i forbindelse med rapporten om uddannelsessystemernes fremtidige mål. Der vil blive lagt særlig vægt på at opstille favorable vilkår for udnyttelse af IKT's potentiale i forbindelse med innovative samarbejdsmetoder, til udveksling af undervisningsressourcer og -tiltag og til fælles udvikling af undervisningsmaterialer.

| d) | Aktioner vedrørende pr-virksomhed og kommunikation. Initiativets succes afhænger af en dynamisk pr-virksomhed, der tager sit udgangspunkt i webstedet og bl.a. omfatter udarbejdelsen af et attraktivt visuelt image, offentliggørelse, pressemeddelelser, udarbejdelse af faktablade om skoleprojekter, præsentations-og afslutningsarrangementer, konkurrencer og prisuddelinger. |
| --- | --- |

d)

Aktioner vedrørende pr-virksomhed og kommunikation. Initiativets succes afhænger af en dynamisk pr-virksomhed, der tager sit udgangspunkt i webstedet og bl.a. omfatter udarbejdelsen af et attraktivt visuelt image, offentliggørelse, pressemeddelelser, udarbejdelse af faktablade om skoleprojekter, præsentations-og afslutningsarrangementer, konkurrencer og prisuddelinger.

Aktion 4:   Tværgående aktioner og tilsyn med handlingsplanen om eLearning

Derudover vil der blive ydet finansiering til tværgående aktioner, som f.eks.:

| a) | Støtte til et aktivt tilsyn med handlingsplanen om eLearning. Denne aktion skal skabe større sammenhæng mellem EU-aktionerne om e-learning og gøre dem mere synlige gennem formidling af relevant materiale, f.eks. rapporter og undersøgelser, gruppering af projekter, der har sammenfaldende mål, eller som anvender samme metoder og støtte til udveksling af erfaring, peer-review, oprettelse af netværk og andre former for mulige synergieffekter inden for handlingsplanens aktiviteter. |
| --- | --- |

a)

Støtte til et aktivt tilsyn med handlingsplanen om eLearning. Denne aktion skal skabe større sammenhæng mellem EU-aktionerne om e-learning og gøre dem mere synlige gennem formidling af relevant materiale, f.eks. rapporter og undersøgelser, gruppering af projekter, der har sammenfaldende mål, eller som anvender samme metoder og støtte til udveksling af erfaring, peer-review, oprettelse af netværk og andre former for mulige synergieffekter inden for handlingsplanens aktiviteter.

| b) | Ajourføring af en portal om eLearning, der giver en nem one-stop-adgang til europæiske aktiviteter inden for e-learning og til eksisterende informationskilder, adresselister, databaser og videnbanker, og som letter den brugervenlige adgang til EU-programmer, -projekter, -undersøgelser, -rapporter og -arbejdsgrupper. |
| --- | --- |

b)

Ajourføring af en portal om eLearning, der giver en nem one-stop-adgang til europæiske aktiviteter inden for e-learning og til eksisterende informationskilder, adresselister, databaser og videnbanker, og som letter den brugervenlige adgang til EU-programmer, -projekter, -undersøgelser, -rapporter og -arbejdsgrupper.

| c) | Aktioner, der skal sørge for bevidstgørelse og oplysning gennem europæiske net. Denne aktion støtter europæiske netværk inden for e-learning og relevante aktiviteter som f.eks. målrettede konferencer, seminarer eller workshopper om centrale emner inden for e-learning som f.eks. kvalitetssikring; og den fremmer den europæiske debat og udveksling af god praksis på dette område. |
| --- | --- |

c)

Aktioner, der skal sørge for bevidstgørelse og oplysning gennem europæiske net. Denne aktion støtter europæiske netværk inden for e-learning og relevante aktiviteter som f.eks. målrettede konferencer, seminarer eller workshopper om centrale emner inden for e-learning som f.eks. kvalitetssikring; og den fremmer den europæiske debat og udveksling af god praksis på dette område.

| d) | Planlægning og udvikling af tilsyn, analyse og redskaber til e-learning i Europa i samarbejde med Eurostat og Den Europæiske Investeringsbank. |
| --- | --- |

d)

Planlægning og udvikling af tilsyn, analyse og redskaber til e-learning i Europa i samarbejde med Eurostat og Den Europæiske Investeringsbank.

Dette program kan også bidrage til aktioner på tværs af internationale projekter, der vedrører god og effektiv anvendelse af IKT til uddannelse og erhvervsuddannelse som f.eks. igangværende projekter under OECD eller UNESCO

Tekniske støtteaktioner

Programmets udførelse bliver desuden støttet af aktioner, der sigter mod resultatformidling (dvs. publikationer, internetreferencer og demonstrationsprojekter) og i givet fald overførsel af strategiske undersøgelser, der beskæftiger sig med nye problemer eller muligheder eller andre centrale emner vedrørende udviklingen af e-learning i Europa. Programmet vil også yde støtte til den løbende tilbagemelding fra brugere og deltagere og til den endelige eksterne evaluering heraf.

2.   GENNEMFØRELSESMETODER OG NÆRMERE BESTEMMELSER OM FINANSIERING OVER BUDGETTET

Der vil blive bevilget midler på grundlag af udbud og indkaldelser af forslag.

Der ydes 100 % finansiering til køb af tjenesteydelser (f.eks. caseundersøgelser eller eksperter), og eventuelt til et fremtidigt styrelsesorgan, som i øjeblikket er under overvejelse.

Aktionerne støttes gennem:

| — | Tilskud, der dækker højst 80 % af de støtteberettigede udgifter sammen med andre kilder inden for den offentlige og/eller private sektor til samarbejdsprojekter som f.eks. innovative strukturerende projekter (alle aktionslinjer). |
| --- | --- |

—

Tilskud, der dækker højst 80 % af de støtteberettigede udgifter sammen med andre kilder inden for den offentlige og/eller private sektor til samarbejdsprojekter som f.eks. innovative strukturerende projekter (alle aktionslinjer).

| — | Tilskud, der dækker højst 80 % af de støtteberettigede udgifter til partnerskaber om eLearning, der ledes af videregående uddannelsesinstitutioner med det formål at sørge for en »e-learning-dimension«, og nye virtuelle modeller for videregående uddannelse i Europa (aktion 2). |
| --- | --- |

—

Tilskud, der dækker højst 80 % af de støtteberettigede udgifter til partnerskaber om eLearning, der ledes af videregående uddannelsesinstitutioner med det formål at sørge for en »e-learning-dimension«, og nye virtuelle modeller for videregående uddannelse i Europa (aktion 2).

| — | 100 % finansiering af en støttestruktur til skolepartnerskaber, herunder et internetsamlingssted; et europæisk netværk med henblik på pædagogisk støtte i samarbejde med medlemsstaterne; aktioner med det for mål at fremme og formidle og enhver anden støtteaktion som f.eks. revision af de eksisterende partnerskabsordninger eller udarbejdelse af et »ad hoc«-redskab til partnersøgning. Der er planlagt tilskud på mellem 50 % og 80 % som støtte til medlemsstaternes aktioner, der skal fremme og formidle (aktion 3). |
| --- | --- |

—

100 % finansiering af en støttestruktur til skolepartnerskaber, herunder et internetsamlingssted; et europæisk netværk med henblik på pædagogisk støtte i samarbejde med medlemsstaterne; aktioner med det for mål at fremme og formidle og enhver anden støtteaktion som f.eks. revision af de eksisterende partnerskabsordninger eller udarbejdelse af et »ad hoc«-redskab til partnersøgning. Der er planlagt tilskud på mellem 50 % og 80 % som støtte til medlemsstaternes aktioner, der skal fremme og formidle (aktion 3).

| — | Tilskud på mellem 50 % og 80 % af de omkostninger, der er forbundet med information og kommunikation, som f.eks. seminarer, besøg, fælles rapporter, peer review og lignende formidling og udveksling af viden (alle aktionslinjer). |
| --- | --- |

—

Tilskud på mellem 50 % og 80 % af de omkostninger, der er forbundet med information og kommunikation, som f.eks. seminarer, besøg, fælles rapporter, peer review og lignende formidling og udveksling af viden (alle aktionslinjer).

Gennemførelsesmekanismerne i forslaget svarer delvis til fællesskabets sædvanlige fremgangsmåde, hvorefter bevilling og samfinansiering finder sted på grundlag af en detaljeret ansøgning om midler. Der vil også være dele, der finansieres fuldt ud af Fællesskabet, f.eks. støttenetværket og det centrale websted til skolepartnerskaberne. Midlerne vil blive bevilget på grundlag af indkaldelser af forslag og udbud.

Kommissionen forvalter programmet, eventuelt med bistand af et fremtidigt styrelsesorgan, hvis oprettelse i øjeblikket er under overvejelse. Bevillingen skal dække udgifter til undersøgelser, ekspertmøder, oplysning, konferencer og offentliggørelser, der er direkte knyttet til programmets mål, samt enhver anden udgift til teknisk og administrativ bistand, der ikke er omfattet af de opgaver, der hører ind under offentlige myndigheder.

P5_TA(2003)0442

Badevand ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om kvaliteten af badevand (KOM(2002) 581 — C5-0508/2002 — 2002/0254(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2002) 581) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2002) 581) (1),

| — | der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 175, stk. 1 (C5-0508/2002), |
| --- | --- |

—

der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 175, stk. 1 (C5-0508/2002),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik og udtalelse fra Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked (A5-0335/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik og udtalelse fra Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked (A5-0335/2003),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT C 45 E af 25.2.2003, s. 127.

P5_TC1-COD(2002)0254

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. oktober 2003 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/.../EF om kvaliteten af badevand

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 175, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (3),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (4), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det Europæiske Råd har med udgangspunkt i Kommissionens meddelelse om bæredygtig udvikling (5) peget på en række målsætninger, der skal tjene som generelle pejlemærker for den fremtidige udvikling på prioriterede områder såsom naturressourcer og folkesundhed. |
| --- | --- |

(1)

Det Europæiske Råd har med udgangspunkt i Kommissionens meddelelse om bæredygtig udvikling (5) peget på en række målsætninger, der skal tjene som generelle pejlemærker for den fremtidige udvikling på prioriterede områder såsom naturressourcer og folkesundhed.

| (2) | Vand er en sparsom ressource, som skal beskyttes, forsvares og behandles som sådan. Navnlig er overfladevand en af de vedvarende ressourcer, som kun har begrænset evne til retablering efter negativ belastning fra menneskelige aktiviteter. |
| --- | --- |

(2)

Vand er en sparsom ressource, som skal beskyttes, forsvares og behandles som sådan. Navnlig er overfladevand en af de vedvarende ressourcer, som kun har begrænset evne til retablering efter negativ belastning fra menneskelige aktiviteter.

| (3) | EU's politik på miljøområdet tager sigte på et højt
  niveau for beskyttelse af menneskers sundhed
  og bidrager til
  gennemførelsen
  af målene om bevarelse, beskyttelse og forbedring af
  miljøkvaliteten
  . |
| --- | --- |

(3)

EU's politik på miljøområdet tager sigte på et højt
  niveau for beskyttelse af menneskers sundhed
  og bidrager til
  gennemførelsen
  af målene om bevarelse, beskyttelse og forbedring af
  miljøkvaliteten
  .

| (4) | Det er tydeligt i hver badesæson, at den europæiske badevandspolitik fortsat er vigtig. I kraft af denne politik beskyttes befolkningen mod forurening, der skyldes særlige omstændigheder, og mod kronisk forurening, der skyldes udledninger i eller tæt ved de europæiske badeområder. Badevandets kvalitet er generelt forbedret betydeligt efter ikrafttrædelsen af Rådets direktiv 76/160/EØF af 8. december 1975 om kvaliteten af badevand (6). Dette direktiv afspejler imidlertid viden- og erfaringsniveauet i begyndelsen af 70'erne. Anvendelsen af vand til fritidsformål har ændret sig siden da, og det samme er tilfældet med den videnskabelige og tekniske viden. |
| --- | --- |

(4)

Det er tydeligt i hver badesæson, at den europæiske badevandspolitik fortsat er vigtig. I kraft af denne politik beskyttes befolkningen mod forurening, der skyldes særlige omstændigheder, og mod kronisk forurening, der skyldes udledninger i eller tæt ved de europæiske badeområder. Badevandets kvalitet er generelt forbedret betydeligt efter ikrafttrædelsen af Rådets direktiv 76/160/EØF af 8. december 1975 om kvaliteten af badevand (6). Dette direktiv afspejler imidlertid viden- og erfaringsniveauet i begyndelsen af 70'erne. Anvendelsen af vand til fritidsformål har ændret sig siden da, og det samme er tilfældet med den videnskabelige og tekniske viden.

| (5) | I december 2000 vedtog Kommissionen en meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om udarbejdelse af en ny badevandspolitik (7) og indledte i denne forbindelse en omfattende høring af alle berørte parter. Denne høring mundede ud i en generel opbakning til udarbejdelsen af et nyt direktiv, som byggede på de seneste videnskabelige resultater, og som fokuserede på bredere inddragelse af offentligheden. |
| --- | --- |

(5)

I december 2000 vedtog Kommissionen en meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om udarbejdelse af en ny badevandspolitik (7) og indledte i denne forbindelse en omfattende høring af alle berørte parter. Denne høring mundede ud i en generel opbakning til udarbejdelsen af et nyt direktiv, som byggede på de seneste videnskabelige resultater, og som fokuserede på bredere inddragelse af offentligheden.

| (6) | I Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1600/2002/EF af 22. juli 2002 om fastlæggelse af Fællesskabets sjette miljøhandlingsprogram (8) hedder det, at Kommissionen skal fremsætte forslag til revision af direktiv 76/160/EØF. |
| --- | --- |

(6)

I Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1600/2002/EF af 22. juli 2002 om fastlæggelse af Fællesskabets sjette miljøhandlingsprogram (8) hedder det, at Kommissionen skal fremsætte forslag til revision af direktiv 76/160/EØF.

| (7) | Dette direktiv bør fastlægge de mest pålidelige indikatorparametre til forudsigelse af bakteriologiske
  og fysisk-kemiske
  sundhedsrisici på et videnskabeligt grundlag med sigte på opnåelsen af et højt beskyttelsesniveau.
  Der bør også foretages cost-benefit-analyser for at sikre, at udgifterne til gennemførelse af denne procedure kan retfærdiggøres. |
| --- | --- |

(7)

Dette direktiv bør fastlægge de mest pålidelige indikatorparametre til forudsigelse af bakteriologiske
  og fysisk-kemiske
  sundhedsrisici på et videnskabeligt grundlag med sigte på opnåelsen af et højt beskyttelsesniveau.
  Der bør også foretages cost-benefit-analyser for at sikre, at udgifterne til gennemførelse af denne procedure kan retfærdiggøres.

| (8) | Af hensyn til en mere effektiv og rationel udnyttelse af ressourcerne skal dette direktiv samordnes snævert med Fællesskabets øvrige vandlovgivning, såsom Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (9), Rådets direktiv 91/271/EØF af 21. maj 1991 om rensning af byspildevand (10) og Rådets direktiv 91/676/EØF af 12. december 1991 om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (11). |
| --- | --- |

(8)

Af hensyn til en mere effektiv og rationel udnyttelse af ressourcerne skal dette direktiv samordnes snævert med Fællesskabets øvrige vandlovgivning, såsom Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (9), Rådets direktiv 91/271/EØF af 21. maj 1991 om rensning af byspildevand (10) og Rådets direktiv 91/676/EØF af 12. december 1991 om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (11).

| (9) | De forskellige interesseparter bør have passende information om planlagte foranstaltninger og om gennemførelsen heraf. Der bør anvendes ny teknologi, hvorved offentligheden på effektiv og sammenlignelig måde kan få oplysning om badevandet i hele Fællesskabet. |
| --- | --- |

(9)

De forskellige interesseparter bør have passende information om planlagte foranstaltninger og om gennemførelsen heraf. Der bør anvendes ny teknologi, hvorved offentligheden på effektiv og sammenlignelig måde kan få oplysning om badevandet i hele Fællesskabet.

| (10) | I dette direktiv bør der tages hensyn til de nye former for rekreativ anvendelse af vandområder, der har vundet større udbredelse som følge af samfundsmæssige ændringer og som følge af adgangen til nye materialer og nye former for sportsudstyr. |
| --- | --- |

(10)

I dette direktiv bør der tages hensyn til de nye former for rekreativ anvendelse af vandområder, der har vundet større udbredelse som følge af samfundsmæssige ændringer og som følge af adgangen til nye materialer og nye former for sportsudstyr.

| (11) | Til overvågningsformål er det nødvendigt at anvende harmoniserede analysemetoder og fremgangsmåder. For at kunne klassificere badevandet på realistisk måde er der behov for observation og kvalitetsvurdering over et længere tidsrum. For så vidt angår overvågningsaktiviteterne og overvågningshyppigheden bør de afpasses efter badevandets hidtidige anvendelse og dets klassifikation, med særlig fokus på risikoudsatte badeområder. »Overensstemmelse« bør være et spørgsmål om passende forvaltningsforanstaltninger og kvalitetssikring og ikke blot et spørgsmål om måling og beregning. Sideløbende hermed skal der lægges særlig vægt på, at kvalitetsnormerne overholdes, og at der sikres en sammenhængende overgang fra direktiv 76/160/EØF. |
| --- | --- |

(11)

Til overvågningsformål er det nødvendigt at anvende harmoniserede analysemetoder og fremgangsmåder. For at kunne klassificere badevandet på realistisk måde er der behov for observation og kvalitetsvurdering over et længere tidsrum. For så vidt angår overvågningsaktiviteterne og overvågningshyppigheden bør de afpasses efter badevandets hidtidige anvendelse og dets klassifikation, med særlig fokus på risikoudsatte badeområder. »Overensstemmelse« bør være et spørgsmål om passende forvaltningsforanstaltninger og kvalitetssikring og ikke blot et spørgsmål om måling og beregning. Sideløbende hermed skal der lægges særlig vægt på, at kvalitetsnormerne overholdes, og at der sikres en sammenhængende overgang fra direktiv 76/160/EØF.

| (12) | For at beskytte offentligheden og holde den underrettet om ekstraordinære begivenheder, f.eks. oversvømmelser eller brud på infrastrukturer, bør der udarbejdes passende beredskabsplaner, herunder tidlige varslingssystemer. |
| --- | --- |

(12)

For at beskytte offentligheden og holde den underrettet om ekstraordinære begivenheder, f.eks. oversvømmelser eller brud på infrastrukturer, bør der udarbejdes passende beredskabsplaner, herunder tidlige varslingssystemer.

| (13) | I FN/ECE-konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (Århus-konventionen) (12) relateres »miljøoplysninger« til menneskers sundheds- og sikkerhedstilstand og »socioøkonomiske faktorer« til beslutningsprocesser på miljøområdet. Dette direktiv bør være i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/4/EF af 28. januar 2003 om offentlig adgang til miljøoplysninger (13). |
| --- | --- |

(13)

I FN/ECE-konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (Århus-konventionen) (12) relateres »miljøoplysninger« til menneskers sundheds- og sikkerhedstilstand og »socioøkonomiske faktorer« til beslutningsprocesser på miljøområdet. Dette direktiv bør være i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/4/EF af 28. januar 2003 om offentlig adgang til miljøoplysninger (13).

| (14) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (14). |
| --- | --- |

(14)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (14).

| (15) | Målene for den foreslåede foranstaltning, nemlig god badevandskvalitet og et højt beskyttelsesniveau, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne uden fælles normer og kan derfor bedre gennemføres på fællesskabsplan. Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(15)

Målene for den foreslåede foranstaltning, nemlig god badevandskvalitet og et højt beskyttelsesniveau, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne uden fælles normer og kan derfor bedre gennemføres på fællesskabsplan. Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (16) | Direktiv 76/160/EØF bør derfor ophæves — |
| --- | --- |

(16)

Direktiv 76/160/EØF bør derfor ophæves —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

Formål

Formålet med dette direktiv er
  at bevare, beskytte og forbedre miljøkvaliteten
  med henblik på at
  beskytte menneskers sundhed
  mod kemisk og mikrobiologisk kontaminering under badning og anden rekreativ brug af vand. Derfor
  indeholder dette direktiv
  sundhedsstandarder for og
  bestemmelser om overvågning, klassifikation
  og styring
  af badevandets kvalitet og om oplysning af offentligheden herom.

Direktivet supplerer og støtter med særlig vægt på miljø og sundhed de målsætninger, foranstaltninger og bestemmelser om fælles kemiske kvalitetsstandarder
  , der er fastsat i direktiv
  2000/60/EF
  .

Artikel 2

Anvendelsesområde

Dette direktiv vedrører badevand, med undtagelse af:

| 1) | vand, der anvendes til terapeutiske formål |
| --- | --- |

1)

vand, der anvendes til terapeutiske formål

| 2) | vand, der anvendes i svømmebassiner og i spa- og boblebade |
| --- | --- |

2)

vand, der anvendes i svømmebassiner og i spa- og boblebade

| 3) | indesluttet vand, der er genstand for behandling |
| --- | --- |

3)

indesluttet vand, der er genstand for behandling

| 4) | kunstigt anlagt, indesluttet overfladevand, der ikke er forbundet med naturlige vandressourcer såsom grundvand, overfladevand og kystvand |
| --- | --- |

4)

kunstigt anlagt, indesluttet overfladevand, der ikke er forbundet med naturlige vandressourcer såsom grundvand, overfladevand og kystvand

| 5) | vand, der anvendes til andre fritidsaktiviteter uden for en afstand på 100 m fra kysten ved lavvande eller uden for badesæsonen, under forudsætning af at der ikke er særlig risiko for forurening af disse vandområder fra byspildevand eller andre forureningskilder. |
| --- | --- |

5)

vand, der anvendes til andre fritidsaktiviteter uden for en afstand på 100 m fra kysten ved lavvande eller uden for badesæsonen, under forudsætning af at der ikke er særlig risiko for forurening af disse vandområder fra byspildevand eller andre forureningskilder.

Artikel 3

Definitioner

I dette direktiv forstås ved:

| 1) | »badevand»: alle strømmende og stillestående indre overfladevande, overgangsvande og kystvande (eller dele heraf)






  a) | hvor badning ikke er forbudt, og der sædvanligvis er et stort antal badende
  i badesæsonen |
| --- | --- | --- |

1)

»badevand»: alle strømmende og stillestående indre overfladevande, overgangsvande og kystvande (eller dele heraf)

a)

hvor badning ikke er forbudt, og der sædvanligvis er et stort antal badende
  i badesæsonen

| b) | hvor der sædvanligvis udøves andre fritidsaktiviteter, under forudsætning af at der er særlig risiko for forurening af disse vandområder fra byspildevand eller andre forureningskilder, eller |
| --- | --- |

b)

hvor der sædvanligvis udøves andre fritidsaktiviteter, under forudsætning af at der er særlig risiko for forurening af disse vandområder fra byspildevand eller andre forureningskilder, eller

| c) | hvor badning aktivt fremmes af myndighederne eller private virksomheder |
| --- | --- |

c)

hvor badning aktivt fremmes af myndighederne eller private virksomheder

| 2) | »badesæson»: den periode, i hvilken der efter lokal sædvane og lokale bestemmelser og under hensyn til de klimatiske og topologiske forhold kan forventes at være badende |
| --- | --- |

2)

»badesæson»: den periode, i hvilken der efter lokal sædvane og lokale bestemmelser og under hensyn til de klimatiske og topologiske forhold kan forventes at være badende

| 3) | »forvaltningsforanstaltninger»: følgende foranstaltninger, der træffes i forbindelse med badevand:






  a) | opstilling og vedligeholdelse af en badevandsprofil |
| --- | --- | --- |

3)

»forvaltningsforanstaltninger»: følgende foranstaltninger, der træffes i forbindelse med badevand:

a)

opstilling og vedligeholdelse af en badevandsprofil

| b) | opstilling af en overvågningstidsplan |
| --- | --- |

b)

opstilling af en overvågningstidsplan

| c) | overvågning af badevandet |
| --- | --- |

c)

overvågning af badevandet

| d) | vurdering af badevandets kvalitet |
| --- | --- |

d)

vurdering af badevandets kvalitet

| e) | klassificering af badevandet |
| --- | --- |

e)

klassificering af badevandet

| f) | vurdering af risici ved forureningskilder |
| --- | --- |

f)

vurdering af risici ved forureningskilder

| g) | udarbejdelse af beredskabsplaner og tilsynssystemer |
| --- | --- |

g)

udarbejdelse af beredskabsplaner og tilsynssystemer

| h) | faktuel
  oplysning af offentligheden om badevandets kvalitet |
| --- | --- |

h)

faktuel
  oplysning af offentligheden om badevandets kvalitet

| i) | foranstaltninger til at forhindre, at mennesker udsættes for forurening |
| --- | --- |

i)

foranstaltninger til at forhindre, at mennesker udsættes for forurening

| j) | foranstaltninger til at mindske risikoen for forurening og kontaminering |
| --- | --- |

j)

foranstaltninger til at mindske risikoen for forurening og kontaminering

| 4) | »andre fritidsaktiviteter»: aktiviteter, hvor der anvendes udstyr til at bevæge sig over/gennem vandet, og hvor der er reel risiko for, at der sluges vand, som f.eks. surfing, windsurfing og kajakroning |
| --- | --- |

4)

»andre fritidsaktiviteter»: aktiviteter, hvor der anvendes udstyr til at bevæge sig over/gennem vandet, og hvor der er reel risiko for, at der sluges vand, som f.eks. surfing, windsurfing og kajakroning

| 5) | »overfladevand»
  , »overgangsvande« og »kystvand«: samme betydning som i direktiv 2000/60/EF |
| --- | --- |

5)

»overfladevand»
  , »overgangsvande« og »kystvand«: samme betydning som i direktiv 2000/60/EF

| 6) | »nødsituation»: en usædvanlig situation, der påvirker vandkvaliteten, og som ikke skyldes normale vejrforhold såsom regnskyl eller ændringer i en flods vandføring, der indtræffer med regelmæssige mellemrum på under fem år |
| --- | --- |

6)

»nødsituation»: en usædvanlig situation, der påvirker vandkvaliteten, og som ikke skyldes normale vejrforhold såsom regnskyl eller ændringer i en flods vandføring, der indtræffer med regelmæssige mellemrum på under fem år

| 7) | »sæt af vandkvalitetsdata»: samling af overvågningsdata |
| --- | --- |

7)

»sæt af vandkvalitetsdata»: samling af overvågningsdata

| 8) | »vurdering af badevandets kvalitet»: evaluering af badevandskvaliteten efter beregningsmetoden i bilag I og II. |
| --- | --- |

8)

»vurdering af badevandets kvalitet»: evaluering af badevandskvaliteten efter beregningsmetoden i bilag I og II.

Artikel 4

Kvalitet

1.   Medlemsstaterne sørger for, at alle badevande er af »god kvalitet«, defineret ud fra mikrobiologiske parameterværdier, der ikke er lempeligere end værdierne i parameter 1 og 2 i kolonne C i bilag I, og som er vurderet og beregnet efter metoden i bilag II.

2.   Medlemsstaterne træffer de foranstaltninger, de anser for nødvendige for at fremme opfyldelsen af kvalitetsnormer svarende til værdierne i kolonne B »udmærket kvalitet« i bilag I, vurderet og beregnet efter metoden i bilag II.

Artikel 5

Liste over badevande

1.   Senest den ... (15) udarbejder medlemsstaterne en liste over
  alle badevandsområder på deres område og varigheden af den hertil knyttede badesæson
  .

2.   Listen revurderes og ajourføres hvert år under hensyn til:

| a) | nyligt registrerede badevande |
| --- | --- |

a)

nyligt registrerede badevande

| b) | vandområder, der er fjernet fra listen, fordi de ikke længere opfylder betingelserne for registrering som badevand |
| --- | --- |

b)

vandområder, der er fjernet fra listen, fordi de ikke længere opfylder betingelserne for registrering som badevand

3.   Medlemsstaterne underretter hvert år inden badesæsonens begyndelse Kommissionen og offentligheden om listen i stk. 1. Samtidig underretter medlemsstaterne Kommissionen og offentligheden om eventuelle ændringer i listen, herunder årsagerne til fjernelse af badevande fra listen.

Årsager til at fjerne badevande fra listen kan være ændringer i sædvaner, ændringer i badeområdernes beskaffenhed og anvendelse eller ændringer i de topografiske forhold.

Artikel 6

Badevandsprofil

1.   Medlemsstaterne sørger for, at der for hvert badevand opstilles en badevandsprofil i overensstemmelse med bilag III. Den første badevandsprofil opstilles senest den ... (16).
  Indtil da finder de foranstaltninger, der er fastsat i direktiv 76/160/EØF, anvendelse.

2.   Badevandsprofilen revurderes i overensstemmelse med bilag III, litra f), eller hvis der i eller i nærheden af badevandet er udført betydelige anlægsarbejder eller ændringer i infrastrukturen, som kan formodes at få indflydelse på badevandets klassifikation.

Artikel 7

Overvågning

1.   Medlemsstaterne sørger for, at parametrene i kolonne A i bilag I overvåges i overensstemmelse med bilag IV.

2.   For hvert badevand opstilles der en overvågningstidsplan, som offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 3, litra b), inden hver badesæsons begyndelse, første gang den ... (17).

3.
     
  Overvågningen gennemføres normalt senest fire dage efter den dato, der er fastsat i tidsplanen.

4.   Medlemsstaterne kan påbegynde overvågning af parametrene i bilag I i løbet af den første fuldstændige badesæson efter dette direktivs ikrafttræden og kan anvende resultaterne heraf til at opstille de i artikel 8 nævnte sæt af vandkvalitetsdata. Medlemsstaterne kan indstille overvågningen af parametrene i bilaget til direktiv 76/160/EØF, så snart de påbegynder overvågning efter nærværende direktiv.

50   I nødsituationer kan overvågningstidsplanen i stk. 2 udsættes midlertidigt. Planen genoptages, så snart det er praktisk muligt efter nødsituationens afslutning.

6.   Midlertidig udsættelse af en overvågningstidsplan indberettes til Kommissionen af medlemsstaterne ved første givne lejlighed. I rapporten opridses omstændighederne ved nødsituationen og, hvis denne er betinget af vejrforholdene, det beregnede gentagelsesinterval for regnskyl eller ekstrem vandføring, som har forårsaget forringelsen af vandkvaliteten.

Artikel 8

Vurdering af badevandets kvalitet

1.   Medlemsstaterne opstiller sæt af vandkvalitetsdata på grundlag af overvågningen af parameter 1 og 2 i kolonne A i bilag I.

2.   Badevandskvaliteten vurderes efter proceduren i bilag II på grundlag af sæt af vandkvalitetsdata, der er indsamlet i de foregående tre badesæsoner .

3.   Den første vurdering af badevandskvaliteten gennemføres senest den ... (18)

4.   Vurderingen gentages hvert år ved badesæsonens afslutning og bygger på de data, der er indsamlet for den pågældende badesæson, og på dataene for badesæsonen i de to foregående år.

5.   Er der i eller i nærheden af badevandet udført betydelige anlægsarbejder eller ændringer i infrastrukturen, som kan formodes at få indflydelse på badevandets klassifikation, skal der indsamles nye data om badevandskvaliteten og foretages en ny vurdering, hvori badevandskvalitetsdata, der var indsamlet inden anlæggets fuldførelse, lades ude af betragtning.

Artikel 9

Klassifikation af badevandets kvalitet

På grundlag af den årlige vurdering af sættene af vandkvalitetsdata klassificerer medlemsstaterne badevandets kvalitet som »ringe«, »god« eller »udmærket« efter kriterierne i bilag II. Den første klassifikation finder sted senest den ... (18).

Artikel 10

Undersøgelser og analyser efter klassifikationen

1.   Badevand, der er klassificeret som »ringe«, underkastes en tilbundsgående undersøgelse og analyse af alle kilder og omstændigheder, som kan formodes at forårsage eller bidrage til forurening eller kontaminering. Disse undersøgelser og analyser gentages regelmæssigt, dog mindst én gang om året. Sigtet med undersøgelserne og analyserne er at ajourføre badevandsprofilen som omhandlet i artikel 6 og bilag III og skaffe klarhed over risiciene, så der herved kan skabes udgangspunkt for målrettede forvaltningsforanstaltninger som defineret i artikel 3, nr. 3, litra f)-j).

2.   Badevand, der er klassificeret som »godt«, underkastes hvert andet år en analyse af alle kilder og omstændigheder, som kan formodes at forårsage eller bidrage til forurening eller kontaminering. Sigtet med denne analyse er at ajourføre badevandsprofilen som omhandlet i artikel 6 og bilag III og skaffe klarhed over risiciene, så der herved kan skabes udgangspunkt for målrettede, forebyggende forvaltningsforanstaltninger.

3.   Badevand, der er klassificeret som »udmærket«, underkastes hvert tredje år en analyse af badevandsprofilen, så der kan skaffes større klarhed over alle potentielle kilder til og risici for forurening og kontaminering og træffes passende modforanstaltninger.

4.   I de i stk. 1, 2 og 3 omhandlede undersøgelser og analyser gøres bedst mulig brug af de data, der er indhentet i forbindelse med overvågning og vurdering efter direktiv 2000/60/EF; de indeholder mindst en vurdering af:

| a) | for strømmende indvand: de betingelser, der er fremherskende opstrøms, og |
| --- | --- |

a)

for strømmende indvand: de betingelser, der er fremherskende opstrøms, og

| b) | for stillestående indvand og kystvand: de omgivende betingelser, herunder de betingelser, der er fremherskende i afvandingsområdet. |
| --- | --- |

b)

for stillestående indvand og kystvand: de omgivende betingelser, herunder de betingelser, der er fremherskende i afvandingsområdet.

Artikel 11

Harmoniserede standarder for behandling af prøver

Medlemsstaterne sørger for, at der anvendes harmoniserede standarder for håndtering, analyse, opbevaring og transport af prøver, som anført i kolonne D i bilag I og i bilag V, med henblik på at mindske risikoen for kontaminering af prøverne.

Kommissionen kan vedtage retningslinjer vedrørende harmoniserede standarder for håndtering, analyse, opbevaring og transport af prøver efter proceduren i artikel 22, stk. 2.

Artikel 12

Beredskabsplaner

1.   Medlemsstaterne opstiller beredskabsplaner for begivenheder, såsom oversvømmelser, uheld eller brud på infrastrukturer, der kan indvirke negativt på badevandets kvalitet. Planerne påpeger potentielle årsager til og risici for sådanne virkninger, opstiller systemer for tilsyn og/eller tidlig varsling og giver retningslinjer for forebyggelse eller afhjælpning af skader.

2.   Medlemsstaterne sørger for, at der oprettes omfattende nationale og/eller lokale tilsynssystemer og tidlige varslingssystemer, og at disse forbedres og vedligeholdes, således at det er muligt:

| a) | at identificere forureningsuheld eller alvorlige trusler om sådanne uheld, som kan påvirke badevandskvaliteten, herunder i forbindelse med ekstreme vejrforhold |
| --- | --- |

a)

at identificere forureningsuheld eller alvorlige trusler om sådanne uheld, som kan påvirke badevandskvaliteten, herunder i forbindelse med ekstreme vejrforhold

| b) | at give de berørte offentlige myndigheder hurtig og klar underretning om sådanne uheld eller trusler |
| --- | --- |

b)

at give de berørte offentlige myndigheder hurtig og klar underretning om sådanne uheld eller trusler

| c) | ved overhængende fare for folkesundheden, at videreformidle al information, som en offentlig myndighed er i besiddelse af, og som vil kunne hjælpe offentligheden med at forebygge eller afhjælpe skader, til den del af befolkningen, som kan blive ramt af en sådan trussel |
| --- | --- |

c)

ved overhængende fare for folkesundheden, at videreformidle al information, som en offentlig myndighed er i besiddelse af, og som vil kunne hjælpe offentligheden med at forebygge eller afhjælpe skader, til den del af befolkningen, som kan blive ramt af en sådan trussel

| d) | at fremsætte henstillinger til de berørte offentlige myndigheder og i nødvendigt omfang til offentligheden om forebyggende og afhjælpende foranstaltninger |
| --- | --- |

d)

at fremsætte henstillinger til de berørte offentlige myndigheder og i nødvendigt omfang til offentligheden om forebyggende og afhjælpende foranstaltninger

| e) | at sikre, at der i forbindelse med nødsituationer anbringes midlertidig skiltning på iøjnefaldende steder ved badevandet. |
| --- | --- |

e)

at sikre, at der i forbindelse med nødsituationer anbringes midlertidig skiltning på iøjnefaldende steder ved badevandet.

3.   Medlemsstaterne sørger for, at de berørte offentlige myndigheder har den fornødne kapacitet til at sætte ind over for sådanne uheld eller risici i overensstemmelse med den relevante beredskabsplan.

4.   Tilsynssystemer og tidlige varslingssystemer, beredskabsplaner og indsatskapaciteten i forbindelse med uheld og trusler mod badevandskvaliteten kan kombineres med tilsvarende ordninger på andre områder.

Artikel 13

Overensstemmelse

1.   Badevand anses for at være i overensstemmelse med dette direktiv, hvis

| a) | badevandet ved badesæsonens afslutning mindst klassificeres som »godt« |
| --- | --- |

a)

badevandet ved badesæsonens afslutning mindst klassificeres som »godt«

| b) | parametrene i kolonne A i bilag I er blevet overvåget i overensstemmelse med bilag IV, og |
| --- | --- |

b)

parametrene i kolonne A i bilag I er blevet overvåget i overensstemmelse med bilag IV, og

| c) | målsætningerne for vandtilstanden er opfyldt i overensstemmelse med de kriterier, klassifikationer og frister, der er fastlagt i direktiv 2000/60/EF. |
| --- | --- |

c)

målsætningerne for vandtilstanden er opfyldt i overensstemmelse med de kriterier, klassifikationer og frister, der er fastlagt i direktiv 2000/60/EF.

2.   Badevand, der er klassificeret som »ringe«, anses dog for midlertidigt at være i overensstemmelse med dette direktiv, hvis følgende betingelser er opfyldt:

| a) | der er i badesæsonens løb truffet forvaltningsforanstaltninger,
  herunder badeforbud,
  for at forhindre, at mennesker udsættes for forurening/kontaminering, og for at mindske eller fjerne risikoen for forurening/kontaminering |
| --- | --- |

a)

der er i badesæsonens løb truffet forvaltningsforanstaltninger,
  herunder badeforbud,
  for at forhindre, at mennesker udsættes for forurening/kontaminering, og for at mindske eller fjerne risikoen for forurening/kontaminering

| b) | årsagerne og grundene til den manglende overensstemmelse er påvist |
| --- | --- |

b)

årsagerne og grundene til den manglende overensstemmelse er påvist

| c) | der er gennemført foranstaltninger for at forebygge, mindske eller fjerne forureningen/kontamineringen, som forventes at ville give positive resultater inden for tre år, og |
| --- | --- |

c)

der er gennemført foranstaltninger for at forebygge, mindske eller fjerne forureningen/kontamineringen, som forventes at ville give positive resultater inden for tre år, og

| d) | offentligheden er
  advaret ved hjælp af et klart og enkelt advarselsskilt og er desuden
  underrettet om årsagerne til forureningen/kontamineringen og om alle de trufne foranstaltninger. |
| --- | --- |

d)

offentligheden er
  advaret ved hjælp af et klart og enkelt advarselsskilt og er desuden
  underrettet om årsagerne til forureningen/kontamineringen og om alle de trufne foranstaltninger.

Hvis badevandet ikke inden tre år kan klassificeres om »godt«, anses det for ikke at være i overensstemmelse med dette direktiv.

Artikel 14

Overensstemmelse og kontrol med kortvarig kontaminering

1.
     
  Medlemsstaterne kan beslutte at anvende bestemmelserne i denne artikel på badevand, der berøres af kortvarig kontaminering.

2.
     
  Hvis badevand er berørt af kortvarig kontaminering, hvortil årsagen er kendt, og for hvilken varigheden kan forudsiges, gives badevandet den klassifikation, det ville have fået, hvis der ikke havde været tale om nogen kortvarig kontaminering, forudsat at der i badesæsonen træffes de nødvendige foranstaltninger til underretning af offentligheden, når der forventes eller er tale om kortvarig kontaminering af badevandet, og at badning forbydes eller frarådes i enhver periode med kortvarig kontaminering.

3.
     
  Sådant badevand anses for at være i overensstemmelse med dette direktiv, hvis:

| a) | badevandet er klassificeret som »ringe«, udelukkende fordi det er berørt af kortvarig kontaminering |
| --- | --- |

a)

badevandet er klassificeret som »ringe«, udelukkende fordi det er berørt af kortvarig kontaminering

| b) | medlemsstaterne træffer de i stk. 4 omhandlede foranstaltninger, og |
| --- | --- |

b)

medlemsstaterne træffer de i stk. 4 omhandlede foranstaltninger, og

| c) | foranstaltningerne fører til fremskridt for så vidt angår forståelsen eller begrænsningen af den kortvarige kontaminering. |
| --- | --- |

c)

foranstaltningerne fører til fremskridt for så vidt angår forståelsen eller begrænsningen af den kortvarige kontaminering.

4.
     
  De i stk. 3 nævnte foranstaltninger er:

| a) | foranstaltninger med henblik på at forstå årsagen til den kortvarige kontaminering eller forbedre forudsigeligheden heraf |
| --- | --- |

a)

foranstaltninger med henblik på at forstå årsagen til den kortvarige kontaminering eller forbedre forudsigeligheden heraf

| b) | afhjælpende foranstaltninger, medmindre disse ville indebære en tilsidesættelse af anden fællesskabslovgivning, ikke stå i rimeligt forhold til det forfulgte mål eller være uigennemførlige |
| --- | --- |

b)

afhjælpende foranstaltninger, medmindre disse ville indebære en tilsidesættelse af anden fællesskabslovgivning, ikke stå i rimeligt forhold til det forfulgte mål eller være uigennemførlige

| c) | foranstaltninger til underretning af offentligheden om det aktuelle kendskab til årsagen til og forudsigeligheden af den kortvarige kontaminering og om de forvaltningsforanstaltninger og afhjælpende foranstaltninger, der træffes, og |
| --- | --- |

c)

foranstaltninger til underretning af offentligheden om det aktuelle kendskab til årsagen til og forudsigeligheden af den kortvarige kontaminering og om de forvaltningsforanstaltninger og afhjælpende foranstaltninger, der træffes, og

| d) | hensigtsmæssige foranstaltninger i badesæsonen til underretning af offentligheden om, at badevandet kan være berørt af kortvarig kontaminering, og at badning i perioder kan være forbudt eller frarådes. |
| --- | --- |

d)

hensigtsmæssige foranstaltninger i badesæsonen til underretning af offentligheden om, at badevandet kan være berørt af kortvarig kontaminering, og at badning i perioder kan være forbudt eller frarådes.

5.
     
  Ved afgørelsen af, om det står i rimeligt forhold til det forfulgte mål at gennemføre afhjælpende foranstaltninger i forbindelse med kortvarig kontaminering, tages der hensyn til følgende:

| a) | arten, den sandsynlige hyppighed og varigheden af den kortvarige kontaminering |
| --- | --- |

a)

arten, den sandsynlige hyppighed og varigheden af den kortvarige kontaminering

| b) | udgifterne til samt den tekniske gennemførlighed og miljøindvirkningen af sådanne foranstaltninger |
| --- | --- |

b)

udgifterne til samt den tekniske gennemførlighed og miljøindvirkningen af sådanne foranstaltninger

| c) | eventuelle retningslinjer fastlagt efter proceduren i artikel 22, stk. 2, og |
| --- | --- |

c)

eventuelle retningslinjer fastlagt efter proceduren i artikel 22, stk. 2, og

| d) | alle andre relevante faktorer. |
| --- | --- |

d)

alle andre relevante faktorer.

6.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at badevandsprofilen for alt badevand, der er berørt af kortvarig kontaminering, omfatter følgende oplysninger:

| a) | så mange oplysninger om den kortvarige kontaminering, som det aktuelle kendskab til denne kontaminering muliggør, herunder dens formodede årsag, hyppighed, art og omfang |
| --- | --- |

a)

så mange oplysninger om den kortvarige kontaminering, som det aktuelle kendskab til denne kontaminering muliggør, herunder dens formodede årsag, hyppighed, art og omfang

| b) | oplysninger om foranstaltninger, der træffes med henblik på at forstå årsagen til eller forbedre forudsigeligheden af den kortvarige kontaminering |
| --- | --- |

b)

oplysninger om foranstaltninger, der træffes med henblik på at forstå årsagen til eller forbedre forudsigeligheden af den kortvarige kontaminering

| c) | oplysninger om eventuelle afhjælpende foranstaltninger og |
| --- | --- |

c)

oplysninger om eventuelle afhjælpende foranstaltninger og

| d) | oplysninger om årsagerne til, at det ville indebære en tilsidesættelse af anden fællesskabslovgivning, ikke stå i rimeligt forhold til det forfulgte mål eller være umuligt at fjerne kilderne til den kortvarige kontaminering, herunder oplysninger om de faktorer, der er taget hensyn til ved evalueringen af, i hvilket omfang det vil stå i rimeligt forhold til det forfulgte mål at fjerne resterende kilder til kortvarig kontaminering. |
| --- | --- |

d)

oplysninger om årsagerne til, at det ville indebære en tilsidesættelse af anden fællesskabslovgivning, ikke stå i rimeligt forhold til det forfulgte mål eller være umuligt at fjerne kilderne til den kortvarige kontaminering, herunder oplysninger om de faktorer, der er taget hensyn til ved evalueringen af, i hvilket omfang det vil stå i rimeligt forhold til det forfulgte mål at fjerne resterende kilder til kortvarig kontaminering.

7.
     
  De foranstaltninger, medlemsstaterne træffer til underretning af offentligheden om kortvarig kontaminering i henhold til denne artikel, skal være mindst lige så omfattende som de i artikel 17 omhandlede foranstaltninger.

Artikel 15

Vurdering af fytoplanktonopblomstringer og makroalgevækst og af fysisk-kemiske parametre

1.   For badevande, som har vist sig at være fysisk følsomme over for specifikke toksiske fytoplanktonopblomstringer eller over for makroalgevækst, foretages der analytiske målinger med henblik på at fastslå badevandets tilstand i forhold til den mikrobiologiske parameter 3 i kolonne A i bilag I. Udviser testene i kolonne D i bilag I positive resultater for denne parameter, undersøges og udbedres forholdene i nødvendigt omfang, med inddragelse af offentligheden som fastsat i artikel 16.

2.   Der foretages visuel kontrol og analytiske målinger i overensstemmelse med testene i kolonne D i bilag I med henblik på at fastslå badevandets tilstand i forhold til de fysisk-kemiske parametre 4 til 6 i bilag I. Afviger testresultaterne fra specifikationerne i kolonne C i bilag I for disse parametre, undersøges og udbedres forholdene i nødvendigt omfang, med inddragelse af offentligheden som fastsat i artikel 16.

Artikel 16

Indragelse af offentligheden

Medlemsstaterne sørger for, at alle interesserede parter,
  også på lokalt plan
  , høres og gives mulighed for at deltage i forbindelse med udarbejdelse, revurdering og ajourføring af badevandslisten, badevandsprofilen og forvaltningsforanstaltningerne.
  Medlemsstaterne meddeler Kommissionen og offentligheden, hvilke procedurer der følges i dette øjemed.

Artikel 17

Oplysning af offentligheden

1.   Medlemsstaterne sørger for, at følgende oplysninger om badevandet omgående gøres tilgængelige og videreformidles aktivt i umiddelbar nærhed af de enkelte badevande:

| a) | et ikke-teknisk resumé af badevandsprofilen og badevandsklassifikationen for de sidste tre år,
  herunder badevandets tilstand i henhold til direktiv 2000/60/EF, samt et af Kommissionen godkendt, iøjnefaldende placeret symbol, der oplyser brugerne om den aktuelle badevandskvalitet |
| --- | --- |

a)

et ikke-teknisk resumé af badevandsprofilen og badevandsklassifikationen for de sidste tre år,
  herunder badevandets tilstand i henhold til direktiv 2000/60/EF, samt et af Kommissionen godkendt, iøjnefaldende placeret symbol, der oplyser brugerne om den aktuelle badevandskvalitet

| b) | en vurdering af, om overvågningsdataene er relevante for andre fritidsaktiviteter,
  ledsaget af en oversigt over udledningen af byspildevand omkring badevandsområdet |
| --- | --- |

b)

en vurdering af, om overvågningsdataene er relevante for andre fritidsaktiviteter,
  ledsaget af en oversigt over udledningen af byspildevand omkring badevandsområdet

| c) | er et badevand fjernet fra badevandslisten, slås en bekendtgørelse med oplysninger herom og angivelse af årsagerne op i umiddelbar nærhed af badevandet i badesæsonen i det år, badevandet fjernes fra listen, og i det efterfølgende år.
  I forbindelse med bekendtgørelsen opsættes advarselsskilte på stranden, og
  offentligheden
  oplyses
  om det nærmest beliggende badevand. |
| --- | --- |

c)

er et badevand fjernet fra badevandslisten, slås en bekendtgørelse med oplysninger herom og angivelse af årsagerne op i umiddelbar nærhed af badevandet i badesæsonen i det år, badevandet fjernes fra listen, og i det efterfølgende år.
  I forbindelse med bekendtgørelsen opsættes advarselsskilte på stranden, og
  offentligheden
  oplyses
  om det nærmest beliggende badevand.

2.
     
  I nødsituationer sikrer de offentlige myndigheder i samarbejde med alle berørte parter, at publikum ved midlertidig skiltning på badestedet på klar og sammenhængende vis informeres om enhver potentiel risiko.

3.   Medlemsstaterne anvender passende medier og teknologi,
  herunder internettet, for omgående og aktivt at videreformidle de i stk. 1 omhandlede oplysninger om badevandet,
  herunder i det mindste en engelsk og fransk oversættelse heraf
  , samt desuden følgende oplysninger:

| a) | badevandsprofilen og badevandsklassifikationen, herunder oplysninger i relation til andre fritidsaktiviteter;
  resultater af vandundersøgelser gøres tilgængelige på internettet inden for en uge |
| --- | --- |

a)

badevandsprofilen og badevandsklassifikationen, herunder oplysninger i relation til andre fritidsaktiviteter;
  resultater af vandundersøgelser gøres tilgængelige på internettet inden for en uge

| b) | overvågningstidsplanen |
| --- | --- |

b)

overvågningstidsplanen

| c) | en redegørelse for hidtidige begivenheder, som har nødvendiggjort forvaltningsforanstaltninger, navnlig målrettede, forebyggende forvaltningsforanstaltninger, der er truffet for at bevare eller forbedre badevandskvaliteten eller beskytte vandet mod forringelse, og foranstaltninger, der er truffet i løbet af badesæsonen for at forhindre, at mennesker udsættes for forurening/kontaminering, og for at mindske eller fjerne risikoen for forurening/kontaminering. |
| --- | --- |

c)

en redegørelse for hidtidige begivenheder, som har nødvendiggjort forvaltningsforanstaltninger, navnlig målrettede, forebyggende forvaltningsforanstaltninger, der er truffet for at bevare eller forbedre badevandskvaliteten eller beskytte vandet mod forringelse, og foranstaltninger, der er truffet i løbet af badesæsonen for at forhindre, at mennesker udsættes for forurening/kontaminering, og for at mindske eller fjerne risikoen for forurening/kontaminering.

40   De i stk. 1 og 3 omhandlede oplysninger gøres tilgængelige første gang den ... (19).
  Kommissionen udvikler efter høring af medlemsstaterne, relevante turist- og forbrugerorganisationer og andre berørte parter inden for en frist på to år et simpelt standardiseret system af symboler — f.eks. smileys — der af medlemsstaterne, regionale og lokale myndigheder og lokale turistvirksomheder og andre som ét blandt flere informationsværktøjer kan benyttes til at informere offentligheden om forskellige spørgsmål. Systemet skal være tilgængeligt på en EU-hjemmeside.

5.   Medlemsstaterne tilskynder til, at alle interesserede parter involveres aktivt i oplysning og inddragelse af offentligheden i forbindelse med spørgsmål vedrørende god badevandskvalitet.

Artikel 18

Rapporter

1.   Medlemsstaterne forelægger senest den 31. december hvert år, første gang senest tre år efter datoen i artikel 24, stk. 1, Kommissionen overvågningsdataene for hvert enkelt badevand, med angivelse af, om dataene er repræsentative for andre fritidsaktiviteter i vandområder i umiddelbar nærhed af prøvetagningsstederne. Medlemsstaterne forelægger badevandsvurderingen for Kommissionen senest den 31. december hvert år, første gang tre år efter datoen i artikel 24, stk. 1.

2.   Når dataovervågning er påbegyndt i medfør af dette direktiv, forelægges Kommissionen fortsat årlige rapporter efter stk. 1 i henhold til direktiv 76/160/EØF, indtil der er udarbejdet et sæt af vandkvalitetsdata for tre år og den første vurdering kan foretages i henhold til nærværende direktiv.

I denne treårsperiode tages parameter 1 i bilaget til direktiv 76/160/EØF ikke i betragtning i årsrapporten og i rapporteringsøjemed, og parameter 2 og 3 i bilaget til direktiv 76/160/EØF formodes at svare til parameter 2 og 1 i kolonne A i bilag I til nærværende direktiv.

3.   Kommissionen offentliggør en årlig rapport om badevandskvaliteten i Fællesskabet, hvori den bl.a. gør rede for badevandsklassifikationer, overholdelsen af direktivets krav og vigtige forvaltningsforanstaltninger. Kommissionen offentliggør denne rapport fire måneder efter modtagelsen af rapporterne fra medlemsstaterne. Kommissionen udnytter så vidt muligt de systemer for dataindsamling, -vurdering og præsentation, der findes i henhold til beslægtet fællesskabslovgivning, navnlig direktiv 2000/60/EF.

Vejledning i anvendelsen af sådanne systemer kan udvikles efter proceduren i artikel 22, stk. 2.

4.   Medlemsstaterne og Kommissionen giver offentligheden oplysninger, der om muligt er georefererede, og som forelægges på harmoniseret måde og i standardiserede formater, som fastsat i artikel 17.

Artikel 19

Samarbejde i grænseoverskridende vandområder

Medlemsstater, der er fælles om vandløbsoplande, hvor grænseoverskridende faktorer har indflydelse på badevandskvaliteten, samarbejder i nødvendigt omfang om gennemførelsen af dette direktiv.

Artikel 20

Revision

Kommissionen tager dette direktiv op til revision senest den ... (20), navnlig for så vidt angår parametrene for badevandskvalitet, og forelægger i givet fald de nødvendige forslag til retsakter i overensstemmelse med traktatens artikel 251.

Artikel 21

Tekniske tilpasninger af direktivet

1.   Analysemetoderne for parametrene i
  bilag I tilpasses
  til den videnskabelige og tekniske udvikling efter proceduren i artikel 22, stk. 2.

2.   
  Listen
  over parametre i bilag I
  suppleres
  efter proceduren i artikel 22, stk. 2,
  med parametre vedrørende virusdetektion på grundlag af nye videnskabelige resultater vedrørende virusdetektion.

3.   Kommissionen kan vedtage tekniske retningslinjer efter proceduren i artikel 22, stk. 2, om spørgsmål i forbindelse med gennemførelsen af strategier til forvaltning af badevandet og strategier og metoder til information og rapportering.

Artikel 22

Udvalg

1.   Kommissionen bistås af et udvalg.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.

3.   Udvalget fastsætter selv sin forretningsorden.

Artikel 23

Ophævelse

1.   Direktiv 76/160/EØF ophæves den ... (21). Denne ophævelse berører ikke medlemsstaternes forpligtelser til at opfylde de gennemførelses- og anvendelsesfrister, der er fastsat i det ophævede direktiv, jf. dog stk. 2.

2.   Så snart medlemsstaterne har truffet alle de nødvendige retlige, administrative og praktiske foranstaltninger til at efterkomme dette direktiv, finder dette direktiv anvendelse og afløser direktiv 76/160/EØF.

3.   Henvisninger til direktiv 76/160/EØF gælder som henvisninger til nærværende direktiv.

Artikel 24

Gennemførelse

1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den ... (22). De underretter straks Kommissionen herom.

Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder for at gennemføre dette direktiv.

Artikel 25

Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 26

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i ...

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  
  EUT C 45 E af 25.2.2003, s. 127.

1

EUT C 45 E af 25.2.2003, s. 127.

(2)  
  EUT C 220 af 16.9.2003, s. 39.

2

EUT C 220 af 16.9.2003, s. 39.

(3)  
  EUT C 244 af 10.10.2003, s. 31.

3

EUT C 244 af 10.10.2003, s. 31.

(4)  Europa-Parlamentets holdning af 21. oktober 2003.

4

Europa-Parlamentets holdning af 21. oktober 2003.

(5)  KOM(2001) 264.

5

(6)  EFT L 31 af 5.2.1976, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 807/2003 (EUT L 122 af 16.5.2003, s. 36
  ).

6

Senest

forordning (EF) nr. 807/2003 (EUT L 122 af 16.5.2003, s. 36

(7)  KOM(2000) 860.

7

KOM(2000) 860.

(8)  
  EFT L 242 af 10.9.2002, s. 1.

8

EFT L 242 af 10.9.2002, s. 1.

(9)  EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1. Ændret ved beslutning nr. 2455/2001/EF (EFT L 331 af 15.12.2001, s. 1).

9

Ændret

beslutning nr.

(10)  EFT L 135 af 30.5.1991, s. 40. Senest ændret ved Kommissionens direktiv 98/15/EF (EFT L 67 af 7.3.1998, s. 29).

10

Senest

Kommissionens

(11)  EFT L 375 af 31.12.1991, s. 1.

11

(12)  De Forenede Nationers Økonomiske Kommissionen for Europa, 4. ministerkonference, »Miljø for Europa«, Århus, Danmark, 23.-25. juni 1998, ECE/CEP/43.

12

ECE/CEP/43.

(13)  
  EUT L 41 af 14.2.2003, s. 26.

13

EUT L 41 af 14.2.2003, s. 26.

(14)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

14

(15)  To år efter dette direktivs ikrafttræden.

15

To år efter dette direktivs ikrafttræden.

(16)  Fem år efter dette direktivs ikrafttræden.

16

Fem år efter dette direktivs ikrafttræden.

(17)  To år efter dette direktivs ikrafttræden.

17

To år efter dette direktivs ikrafttræden.

(18)  Fem år efter dette direktivs ikrafttræden..

18

Fem år efter dette direktivs ikrafttræden.

(19)  Fem år efter dette direktivs ikrafttræden.

19

Fem år efter dette direktivs ikrafttræden.

(20)  Femten år efter dette direktivs ikrafttræden.

20

(21)  Fem år efter dette direktivs ikrafttræden.

21

Fem år efter dette direktivs ikrafttræden.

(22)  To år efter dette direktivs ikrafttræden.

22

To år efter dette direktivs ikrafttræden.

BILAG I

Parametre for badevandskvalitet

| | A | B | C | D |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Mikrobiologiske parametre | Udmærket
  kvalitet | God kvalitet | Reference-analysemetoder |
| 1 | Intestinale enterokokker (IE) i cfu/100 ml | 100 (1) | 200 (1) | ISO 7899- |
| 2 | Escherichia coli (EC) i cfu/100 ml | 250 (1) | 500 (1) | ISO 9308-1 |
| 3 | Fytoplanktonopblomstringer eller makroalgevækst (2) | Negative testresultater | Negative testresultater | Mikroskopiske undersøgelser (3), toksicitetstests (4), visuel kontrol |
| | Fysisk-kemiske parametre | Udmærket kvalitet | God kvalitet | Kontrolmetoder |
| 4 | Mineralske olier | — | Ingen synlig film på vandoverfladen og ingen lugt | Visuel og olfaktiv kontrol |
| 5 | Tjærerester og flydende materialer, såsom træ, plastartikler, flasker, glas, plast, gummi og ethvert andet affaldsmateriale | — | Ingen | Visuel kontrol |
| 6 | pH (5) | — | 6-9
  Ingen uforklarlige ændringer | Elektrometri med kalibrering ved en pH-værdi på 7 og 9 |

A

B

C

D

Mikrobiologiske parametre

Udmærket

kvalitet

God kvalitet

Reference-analysemetoder

1

Intestinale enterokokker (IE) i cfu/100 ml

100 (1)

200 (1)

ISO 7899-

2

Escherichia coli (EC) i cfu/100 ml

250 (1)

500 (1)

ISO 9308-1

3

Fytoplanktonopblomstringer eller makroalgevækst (2)

Negative testresultater

Negative testresultater

Mikroskopiske undersøgelser (3), toksicitetstests (4), visuel kontrol

Fysisk-kemiske parametre

Udmærket kvalitet

God kvalitet

Kontrolmetoder

4

Mineralske olier

—

Ingen synlig film på vandoverfladen og ingen lugt

Visuel og olfaktiv kontrol

5

Tjærerester og flydende materialer, såsom træ, plastartikler, flasker, glas, plast, gummi og ethvert andet affaldsmateriale

—

Ingen

Visuel kontrol

6

pH (5)

—

6-9

Ingen uforklarlige ændringer

Elektrometri med kalibrering ved en pH-værdi på 7 og 9

95-percentilværdien beregnes som følger
   (6):

Ud fra en vurdering af 95-percentilen af den normale sandsynlighedsfordeling til log10 af de mikrobiologiske data indhentet fra et givet badevand beregnes 95-percentilværdien som følger:

| i) | log10-værdien af alle bakterietællinger i de data, der skal vurderes, beregnes |
| --- | --- |

i)

log10-værdien af alle bakterietællinger i de data, der skal vurderes, beregnes

| ii) | den aritmetiske gennemsnitsværdi af log10-værdierne (μ)beregnes |
| --- | --- |

ii)

den aritmetiske gennemsnitsværdi af log10-værdierne (μ)beregnes

| iii) | standardafvigelsen af log10-værdierne (σ)beregnes. |
| --- | --- |

iii)

standardafvigelsen af log10-værdierne (σ)beregnes.

Det øvre 95-percentilpunkt af dataenes sandsynlighedsfordeling beregnes ved følgende ligning:

95-percentil = antilog ((μ)+(1,65 x σ))

---

(1)  Ud fra en vurdering af 95-percentilen

(2)  Kun for badesteder, der har vist sig at være fysisk følsomme over for specifikke giftige opblomstringer (f.eks. dinophysis, alexandrium, blåalger)

(3)  cellebestemmelse og -tælling

(4)  musetest, hudtest eller direkte toksindosering i planktonceller eller vand

(5)  Kun for ferskvand

(6)  Bartram, J and Rees, G (Eds) Monitoring Bathing Waters. E and F N Spon, London.

BILAG II

Vurdering og klassifikation af badevand

Badevand, hvor 95-percentilværdierne af bakterietællinger, baseret på data indsamlet gennem de foregående 3 år, er ringere (1) end værdien »god kvalitet« for de mikrobiologiske parametre 1 eller 2 i bilag I (kolonne C), klassificeres som værende af »ringe kvalitet«.

Badevand, hvor 95-percentilværdierne af bakterietællinger, baseret på data indsamlet gennem de foregående 3 år, er lig med eller bedre end værdien »god kvalitet« for de mikrobiologiske parametre 1 og 2 i bilag I (kolonne C), klassificeres som værende af »god kvalitet«.

Medlemsstaterne kan klassificere badevand som værende af »udmærket kvalitet«

| — | hvis 95-percentilværdierne af bakterietællinger, baseret på data indsamlet gennem de foregående 3 år, er lig med eller bedre (2) end værdien »udmærket kvalitet« for de mikrobiologiske parametre 1 og 2 i bilag I (kolonne A), og |
| --- | --- |

—

hvis 95-percentilværdierne af bakterietællinger, baseret på data indsamlet gennem de foregående 3 år, er lig med eller bedre (2) end værdien »udmærket kvalitet« for de mikrobiologiske parametre 1 og 2 i bilag I (kolonne A), og

| — | hvis badesæsonens længde og forvaltningsforanstaltningerne er afpasset efter andre fritidsaktiviteter, der udøves i det pågældende badevand. |
| --- | --- |

—

hvis badesæsonens længde og forvaltningsforanstaltningerne er afpasset efter andre fritidsaktiviteter, der udøves i det pågældende badevand.

---

(1)  Dvs.: »højere koncentrationsværdier udtrykt i cfu/100 ml«

(2)  Dvs.: »lavere koncentrationsværdier udtrykt i cfu/100 ml«

BILAG III

Badevandsprofil

En badevandsprofil, jf. artikel 6, består af

| a) | en beskrivelse af badevandets fysiske, geografiske og hydrologiske egenskaber |
| --- | --- |

a)

en beskrivelse af badevandets fysiske, geografiske og hydrologiske egenskaber

| b) | en beskrivelse af badevandets fysiske, geografiske og hydrologiske egenskaber set i forhold til direktiv 2000/60/EF |
| --- | --- |

b)

en beskrivelse af badevandets fysiske, geografiske og hydrologiske egenskaber set i forhold til direktiv 2000/60/EF

| c) | en kvantitativ og kvalitativ beskrivelse af alle potentielle forureningskilder |
| --- | --- |

c)

en kvantitativ og kvalitativ beskrivelse af alle potentielle forureningskilder

| d) | en vurdering af risikoen for, at disse kilder forurener badevandet og dermed skader de badendes sundhed,
  og en vurdering af badevandets miljøkvalitet i henhold til direktiv 2000/60/EF
  . I
  vurderingerne
  tages der hensyn til tidsaspektet — risiko forårsaget af særlige omstændigheder eller kronisk risiko — og til arten og omfanget af alle forurenende og potentielt forurenende udledninger og virkningerne heraf, idet der tages højde for afstanden til badevandet |
| --- | --- |

d)

en vurdering af risikoen for, at disse kilder forurener badevandet og dermed skader de badendes sundhed,
  og en vurdering af badevandets miljøkvalitet i henhold til direktiv 2000/60/EF
  . I
  vurderingerne
  tages der hensyn til tidsaspektet — risiko forårsaget af særlige omstændigheder eller kronisk risiko — og til arten og omfanget af alle forurenende og potentielt forurenende udledninger og virkningerne heraf, idet der tages højde for afstanden til badevandet

| e) | en beskrivelse af overvågningspunkterne |
| --- | --- |

e)

en beskrivelse af overvågningspunkterne

| f) | en vurdering af, om der ved denne overvågning ligeledes indhentes repræsentative oplysninger af interesse for andre fritidsaktiviteter, der i lige så høj grad som badning indebærer risiko for slugning af vand (f.eks. vindsurfing og kajakroning). |
| --- | --- |

f)

en vurdering af, om der ved denne overvågning ligeledes indhentes repræsentative oplysninger af interesse for andre fritidsaktiviteter, der i lige så høj grad som badning indebærer risiko for slugning af vand (f.eks. vindsurfing og kajakroning).

Oplysningerne under a),
  b) og c) bør også anføres på et detaljeret kort.
  Der kan tilføjes andre relevante oplysninger, hvis det skønnes rimeligt.

Badevandsprofilen ajourføres efter følgende tidsplan

| Badevandsklassifikation | Udmærket | God | Ringe |
| --- | --- | --- | --- |
| Ajourføring af badevandsprofil | Hvert 3. år | Hvert 2. år | Fastsættes i forhold til risikoens art og alvor, dog mindst én gang om året, ved badesæsonens begyndelse. |
| Aspekter, der skal vurderes | Ajourføring af a),
  b), c) og f) | Ajourføring af a),
  b), c) og d) | Ajourføring af a),
  b), c) og d) |

Badevandsklassifikation

Udmærket

God

Ringe

Ajourføring af badevandsprofil

Hvert 3. år

Hvert 2. år

Fastsættes i forhold til risikoens art og alvor, dog mindst én gang om året, ved badesæsonens begyndelse.

Aspekter, der skal vurderes

Ajourføring af a),
  b), c) og f)

Ajourføring af a),
  b), c) og d)

Ajourføring af a),
  b), c) og d)

BILAG IV

Overvågningshyppighed for badevand

For rutineovervågning sættes hyppigheden til 2 analyserede prøver pr. måned, idet der ved »måned« forstås et tidsrum på fire uger, hvor hver påbegyndt uge anses for en hel uge. Alt efter badestrandens klassifikation er overvågningshyppigheden som følger:

| Badevandsklassifikation | Udmærket
  (prøver pr. Måned) | God
  (prøver pr. måned) | Ringe
  (prøver pr. måned) |
| --- | --- | --- | --- |
| I 1 tidsrum på 3 år | 0,5 | 1 | 2 |
| I 2 på hinanden følgende tidsrum på 3 år | 0,25 | 0,5 | 2 |

Badevandsklassifikation

Udmærket

(prøver pr. Måned)

God

(prøver pr. måned)

Ringe

(prøver pr. måned)

I 1 tidsrum på 3 år

0,5

1

2

I 2 på hinanden følgende tidsrum på 3 år

0,25

0,5

2

Der tages en ekstra prøve en uge efter badesæsonens begyndelse. Medregnet denne ekstra prøve må der under ingen omstændigheder udtages og analyseres mindre end to prøver pr. badesæson.

BILAG V

Standarder for håndtering af prøver

1.   Prøvetagning finder sted efter følgende retningslinjer.

Prøvetagning finder sted på det sted i et badevand, hvor der gennemsnitligt er flest badende gennem hele badesæsonen,
  såfremt det pågældende badevand frembyder ensartede karakteristika i henseende til faktorer som de hydrologiske og topografiske betingelser, kontroldata og kontaminations- og forureningskilder. I modsat fald bør der fastsættes flere prøvetagningssteder på grundlag af badevandsprofilen
  .

2.   Sterilisation af prøvetagningsflasker

| — | Sterilisation ved autoklavering i mindst 15 minutter ved 121 °C |
| --- | --- |

—

Sterilisation ved autoklavering i mindst 15 minutter ved 121 °C

| — | eller tørsterilisation ved 160 °C — 170 °C i mindst 1 time |
| --- | --- |

—

eller tørsterilisation ved 160 °C — 170 °C i mindst 1 time

| — | eller anvendelse af bestrålede beholdere direkte fra fabrikanten |
| --- | --- |

—

eller anvendelse af bestrålede beholdere direkte fra fabrikanten

3.   Prøvetagning

| — | Prøvetagningsflaskens/beholderens rumfang afhænger af, hvor stor en mængde vand der behøves til hver enkelt parameter, der skal testes. Mindsteindholdet er generelt 250 ml. |
| --- | --- |

—

Prøvetagningsflaskens/beholderens rumfang afhænger af, hvor stor en mængde vand der behøves til hver enkelt parameter, der skal testes. Mindsteindholdet er generelt 250 ml.

| — | Prøvebeholdere skal være af gennemsigtigt, ufarvet materiale (glas, polyethen eller polypropylen). |
| --- | --- |

—

Prøvebeholdere skal være af gennemsigtigt, ufarvet materiale (glas, polyethen eller polypropylen).

| — | For at undgå utilsigtet kontaminering af prøven bør prøvetager anvende en aseptisk metode til at bevare prøveflaskerne sterile. Gøres dette behørigt, er der ikke brug for yderligere sterilt udstyr (f.eks. sterile »kirurgiske« handsker, tænger eller prøvetagningsskaft). |
| --- | --- |

—

For at undgå utilsigtet kontaminering af prøven bør prøvetager anvende en aseptisk metode til at bevare prøveflaskerne sterile. Gøres dette behørigt, er der ikke brug for yderligere sterilt udstyr (f.eks. sterile »kirurgiske« handsker, tænger eller prøvetagningsskaft).

| — | Prøven mærkes klart med uudsletteligt blæk på selve prøven og på prøvetagningsblanketten. |
| --- | --- |

—

Prøven mærkes klart med uudsletteligt blæk på selve prøven og på prøvetagningsblanketten.

4.   Opbevaring og transport af prøver inden analyse

| — | Vandprøven beskyttes mod lys, særlig direkte sollys, på alle stadier i transporten. |
| --- | --- |

—

Vandprøven beskyttes mod lys, særlig direkte sollys, på alle stadier i transporten.

| — | Prøven opbevares ved en temperatur på ca. 4 °C, i køleboks eller
  køleskab indtil
  ankomst til laboratoriet. Kan transporten til laboratoriet ventes at tage mere end 4 timer,
  kræves
  transport i køleskab. |
| --- | --- |

—

Prøven opbevares ved en temperatur på ca. 4 °C, i køleboks eller
  køleskab indtil
  ankomst til laboratoriet. Kan transporten til laboratoriet ventes at tage mere end 4 timer,
  kræves
  transport i køleskab.

| — | Tidsrummet mellem prøvetagning og analyse bør være så kort som muligt. Det anbefales, at prøverne analyseres samme dag som prøvetagningen. Er dette umuligt af praktiske grunde, kan prøverne analyseres inden højst 24 timer, forudsat at de opbevares i mørke og tættest muligt ved 4 °C.
  I tilfælde af en forsinkelse mellem prøvetagning og analyse tilpasses koncentrationen af de målte bakterier til den velkendte nedbrydningsformel T-90 for at fastslå koncentrationen af bakterier på tidspunktet for prøvetagningen. |
| --- | --- |

—

Tidsrummet mellem prøvetagning og analyse bør være så kort som muligt. Det anbefales, at prøverne analyseres samme dag som prøvetagningen. Er dette umuligt af praktiske grunde, kan prøverne analyseres inden højst 24 timer, forudsat at de opbevares i mørke og tættest muligt ved 4 °C.
  I tilfælde af en forsinkelse mellem prøvetagning og analyse tilpasses koncentrationen af de målte bakterier til den velkendte nedbrydningsformel T-90 for at fastslå koncentrationen af bakterier på tidspunktet for prøvetagningen.

P5_TA(2003)0443

Overvågningsmekanisme for emissioner af drivhusgasser ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om en overvågningsmekanisme for emissioner af drivhusgasser i Fællesskabet og om gennemførelse af Kyoto-protokollen (KOM(2003) 51 — C5-0031/2003 — 2003/0029(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003) 51) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003) 51) (1),

| — | der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 175, stk. 1 (C5-0031/2003), |
| --- | --- |

—

der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 175, stk. 1 (C5-0031/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik og udtalelse fra Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi (A5-0290/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik og udtalelse fra Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi (A5-0290/2003),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TC1-COD(2003)0029

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. oktober 2003 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. .../2003/EF om en mekanisme til overvågning af emissioner af drivhusgasser i Fællesskabet og til gennemførelse af Kyoto-protokollen

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 175, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

efter høring af Regionsudvalget,

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets beslutning 93/389/EØF af 24. juni 1993 om en overvågningsmekanisme for emissioner af CO2 og andre drivhusgasser i Fællesskabet (4) blev der indført en mekanisme til overvågning af menneskeskabte drivhusgasemissioner og vurdering af fremskridt imod opfyldelsen af forpligtelserne med hensyn til disse emissioner. Af hensyn til udviklingen på internationalt plan og af klarhedshensyn bør denne beslutning erstattes. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets beslutning 93/389/EØF af 24. juni 1993 om en overvågningsmekanisme for emissioner af CO2 og andre drivhusgasser i Fællesskabet (4) blev der indført en mekanisme til overvågning af menneskeskabte drivhusgasemissioner og vurdering af fremskridt imod opfyldelsen af forpligtelserne med hensyn til disse emissioner. Af hensyn til udviklingen på internationalt plan og af klarhedshensyn bør denne beslutning erstattes.

| (2) | Endemålet for De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (klimakonventionen), som blev godkendt ved Rådets afgørelse 94/69/EF (5), er at opnå en stabilisering af koncentrationerne af drivhusgasser i atmosfæren på et niveau, som kan forhindre farlig menneskeskabt indvirkning på klimasystemet. |
| --- | --- |

(2)

Endemålet for De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (klimakonventionen), som blev godkendt ved Rådets afgørelse 94/69/EF (5), er at opnå en stabilisering af koncentrationerne af drivhusgasser i atmosfæren på et niveau, som kan forhindre farlig menneskeskabt indvirkning på klimasystemet.

| (3) | Klimakonventionen forpligter alle parterne til at udvikle, jævnligt ajourføre, offentliggøre og meddele partskonferencen nationale opgørelser over menneskeskabte emissioner efter kilder og optaget heraf gennem dræn for alle drivhusgasser, der ikke er reguleret af Montrealprotokollen om stoffer, der nedbryder ozonlaget (i det følgende benævnt »drivhusgasser«), med anvendelse af sammenlignelige metoder, der er godkendt af partskonferencen. |
| --- | --- |

(3)

Klimakonventionen forpligter alle parterne til at udvikle, jævnligt ajourføre, offentliggøre og meddele partskonferencen nationale opgørelser over menneskeskabte emissioner efter kilder og optaget heraf gennem dræn for alle drivhusgasser, der ikke er reguleret af Montrealprotokollen om stoffer, der nedbryder ozonlaget (i det følgende benævnt »drivhusgasser«), med anvendelse af sammenlignelige metoder, der er godkendt af partskonferencen.

| (4) | Der er behov for en nøje overvågning og regelmæssig vurdering af Fællesskabets drivhusgasemissioner. Desuden er det nødvendigt på et tidligt tidspunkt at analysere de foranstaltninger, som Fællesskabet og dets medlemsstater træffer på det klimapolitiske område. |
| --- | --- |

(4)

Der er behov for en nøje overvågning og regelmæssig vurdering af Fællesskabets drivhusgasemissioner. Desuden er det nødvendigt på et tidligt tidspunkt at analysere de foranstaltninger, som Fællesskabet og dets medlemsstater træffer på det klimapolitiske område.

| (5) | Tidlig nøjagtig indberetning inden for rammerne af denne beslutning vil muliggøre tidlig fastsættelse af emissionsniveauerne i henhold til Rådets beslutning 2002/358/EF af 25. april 2002 om godkendelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af Kyoto-protokollen til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer og om den fælles opfyldelse af forpligtelserne i forbindelse hermed (6) og dermed tidlig afgørelse af, hvorvidt betingelserne for deltagelse i Kyoto-protokollens fleksible mekanismer er opfyldt. |
| --- | --- |

(5)

Tidlig nøjagtig indberetning inden for rammerne af denne beslutning vil muliggøre tidlig fastsættelse af emissionsniveauerne i henhold til Rådets beslutning 2002/358/EF af 25. april 2002 om godkendelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af Kyoto-protokollen til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer og om den fælles opfyldelse af forpligtelserne i forbindelse hermed (6) og dermed tidlig afgørelse af, hvorvidt betingelserne for deltagelse i Kyoto-protokollens fleksible mekanismer er opfyldt.

| (6) | Klimakonventionen forpligter alle parterne til at opstille, gennemføre, offentliggøre og jævnligt ajourføre nationale og i givet fald regionale programmer for foranstaltninger til at imødegå klimaændringer gennem påvirkning af kilderne til menneskeskabte emissioner og drænene for optag af alle drivhusgasser. |
| --- | --- |

(6)

Klimakonventionen forpligter alle parterne til at opstille, gennemføre, offentliggøre og jævnligt ajourføre nationale og i givet fald regionale programmer for foranstaltninger til at imødegå klimaændringer gennem påvirkning af kilderne til menneskeskabte emissioner og drænene for optag af alle drivhusgasser.

| (7) | Kyoto-protokollen til klimakonventionen blev godkendt ved beslutning 2002/358/EF. Ifølge Kyotoprotokollens artikel 3, stk. 2, skal Kyoto-protokol-parterne i bilag I til klimakonventionen senest i 2005 have gjort påviselige fremskridt med opfyldelsen af deres forpligtelser efter protokollen. |
| --- | --- |

(7)

Kyoto-protokollen til klimakonventionen blev godkendt ved beslutning 2002/358/EF. Ifølge Kyotoprotokollens artikel 3, stk. 2, skal Kyoto-protokol-parterne i bilag I til klimakonventionen senest i 2005 have gjort påviselige fremskridt med opfyldelsen af deres forpligtelser efter protokollen.

| (8) | I overensstemmelse med del II i afdeling A i bilaget til partskonferencens beslutning 19/CP.7, er hver Kyoto-protokol-part i klimakonventionens bilag I forpligtet til at oprette og føre et nationalt register for at sikre nøje regnskabsføring over udstedelse, besiddelse, overdragelse, annullering og tilbagetrækning af emissionsreduktionsenheder, godkendte emissionsreduktioner, tildelte enheder og optagsenheder. |
| --- | --- |

(8)

I overensstemmelse med del II i afdeling A i bilaget til partskonferencens beslutning 19/CP.7, er hver Kyoto-protokol-part i klimakonventionens bilag I forpligtet til at oprette og føre et nationalt register for at sikre nøje regnskabsføring over udstedelse, besiddelse, overdragelse, annullering og tilbagetrækning af emissionsreduktionsenheder, godkendte emissionsreduktioner, tildelte enheder og optagsenheder.

| (9) | I overensstemmelse med beslutning 19/CP.7 bør hver enkelt emissionsreduktionsenhed, godkendt emissionsreduktion, tildelt enhed og optagsenhed kun være opført i ét regnskab på ethvert givet tidspunkt. |
| --- | --- |

(9)

I overensstemmelse med beslutning 19/CP.7 bør hver enkelt emissionsreduktionsenhed, godkendt emissionsreduktion, tildelt enhed og optagsenhed kun være opført i ét regnskab på ethvert givet tidspunkt.

| (10) | Fællesskabets register kan benyttes til at opføre emissionsreduktionsenheder og godkendte emissionsreduktioner, der stammer fra projekter finansieret af Fællesskabet, hvilket vil kunne anspore til EFforanstaltninger i tredjelande og dermed til en mere vidtspændende indsats til bekæmpelse af klimaændringer, og kan føres i et konsolideret system sammen med medlemsstaternes registre. |
| --- | --- |

(10)

Fællesskabets register kan benyttes til at opføre emissionsreduktionsenheder og godkendte emissionsreduktioner, der stammer fra projekter finansieret af Fællesskabet, hvilket vil kunne anspore til EFforanstaltninger i tredjelande og dermed til en mere vidtspændende indsats til bekæmpelse af klimaændringer, og kan føres i et konsolideret system sammen med medlemsstaternes registre.

| (11) | Der bør fastsættes yderligere bestemmelser om Fællesskabets erhvervelse og anvendelse af emissionsreduktionsenheder og godkendte emissionsreduktioner, som skal vedtages af Europa-Parlamentet og Rådet på forslag af Kommissionen. |
| --- | --- |

(11)

Der bør fastsættes yderligere bestemmelser om Fællesskabets erhvervelse og anvendelse af emissionsreduktionsenheder og godkendte emissionsreduktioner, som skal vedtages af Europa-Parlamentet og Rådet på forslag af Kommissionen.

| (12) | I henhold til beslutning 2002/358/EF er Fællesskabet og medlemsstaterne forpligtede til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at overholde deres emissionsniveauer som fastsat i henhold til nævnte beslutning. De bestemmelser, der fastlægges vedrørende anvendelsen af emissionsreduktionsenheder og godkendte emissionsreduktioner, som er opført i Fællesskabets register, bør tage hensyn til medlemsstaternes ansvar for at opfylde deres egne forpligtelser i overensstemmelse med beslutning 2002/358/EF. |
| --- | --- |

(12)

I henhold til beslutning 2002/358/EF er Fællesskabet og medlemsstaterne forpligtede til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at overholde deres emissionsniveauer som fastsat i henhold til nævnte beslutning. De bestemmelser, der fastlægges vedrørende anvendelsen af emissionsreduktionsenheder og godkendte emissionsreduktioner, som er opført i Fællesskabets register, bør tage hensyn til medlemsstaternes ansvar for at opfylde deres egne forpligtelser i overensstemmelse med beslutning 2002/358/EF.

| (13) | Fællesskabet og dets medlemsstater har benyttet sig af Kyoto-protokollens artikel 4, som giver parterne i protokollen mulighed for at opfylde deres forpligtelser med hensyn til emissionsbegrænsninger og -reduktioner i fællesskab. Der bør derfor træffes foranstaltninger til at sikre effektivt samarbejde og samordning for så vidt angår forpligtelserne efter denne beslutning, herunder ved udarbejdelsen af Fællesskabets opgørelse over drivhusgasser, ved vurderingen af fremskridtene, ved udarbejdelsen af rapporter såvel som i forbindelse med gransknings- og overholdelsesprocedurerne, således at Fællesskabet kan opfylde sine rapporteringsforpligtelser efter Kyoto-protokollen, som fastlagt i de politiske aftaler og retlige beslutninger, der blev vedtaget på klimakonventionens 7. partskonference i Marrakech (i det følgende benævnt »Marrakech-aftalerne«). |
| --- | --- |

(13)

Fællesskabet og dets medlemsstater har benyttet sig af Kyoto-protokollens artikel 4, som giver parterne i protokollen mulighed for at opfylde deres forpligtelser med hensyn til emissionsbegrænsninger og -reduktioner i fællesskab. Der bør derfor træffes foranstaltninger til at sikre effektivt samarbejde og samordning for så vidt angår forpligtelserne efter denne beslutning, herunder ved udarbejdelsen af Fællesskabets opgørelse over drivhusgasser, ved vurderingen af fremskridtene, ved udarbejdelsen af rapporter såvel som i forbindelse med gransknings- og overholdelsesprocedurerne, således at Fællesskabet kan opfylde sine rapporteringsforpligtelser efter Kyoto-protokollen, som fastlagt i de politiske aftaler og retlige beslutninger, der blev vedtaget på klimakonventionens 7. partskonference i Marrakech (i det følgende benævnt »Marrakech-aftalerne«).

| (14) | Fællesskabet og medlemsstaterne er alle parter i klimakonventionen og i Kyoto-protokollen og er i henhold til disse hver især ansvarlige for at indberette, fastsætte og føre regnskab over deres tildelte mængder og for at sikre og bevare deres berettigelse til at deltage i Kyoto-protokollens mekanismer. |
| --- | --- |

(14)

Fællesskabet og medlemsstaterne er alle parter i klimakonventionen og i Kyoto-protokollen og er i henhold til disse hver især ansvarlige for at indberette, fastsætte og føre regnskab over deres tildelte mængder og for at sikre og bevare deres berettigelse til at deltage i Kyoto-protokollens mekanismer.

| (15) | I overensstemmelse med beslutning 19/CP.7 skal hver enkelt af de af bilag I til klimakonventionen omfattede parter udstede en mængde tildelte enheder svarende til den mængde, som parten er tildelt i sit nationale register, og som svarer til dens emissionsniveauer som fastsat i henhold til beslutning 2002/358/EF og Kyoto-protokollen. |
| --- | --- |

(15)

I overensstemmelse med beslutning 19/CP.7 skal hver enkelt af de af bilag I til klimakonventionen omfattede parter udstede en mængde tildelte enheder svarende til den mængde, som parten er tildelt i sit nationale register, og som svarer til dens emissionsniveauer som fastsat i henhold til beslutning 2002/358/EF og Kyoto-protokollen.

| (16) | I medfør af beslutning 2002/358/EF må Fællesskabet ikke udstede tildelte enheder. |
| --- | --- |

(16)

I medfør af beslutning 2002/358/EF må Fællesskabet ikke udstede tildelte enheder.

| (17) | Det Europæiske Miljøagentur bistår efter behov Kommissionen i forbindelse med dennes overvågningsvirksomhed, navnlig inden for rammerne af Det Europæiske Fællesskabs opgørelsessystem, samt i forbindelse med dens analyser af fremskridtene hen imod opfyldelsen af forpligtelserne efter klimakonventionen og Kyoto-protokollen. |
| --- | --- |

(17)

Det Europæiske Miljøagentur bistår efter behov Kommissionen i forbindelse med dennes overvågningsvirksomhed, navnlig inden for rammerne af Det Europæiske Fællesskabs opgørelsessystem, samt i forbindelse med dens analyser af fremskridtene hen imod opfyldelsen af forpligtelserne efter klimakonventionen og Kyoto-protokollen.

| (18) | I lyset af den rolle, som Det Europæiske Miljøagentur spiller for udarbejdelsen af den årlige fællesskabsopgørelse, bør medlemsstaterne udforme deres egne nationale systemer på en sådan måde, at agenturets arbejde lettes. |
| --- | --- |

(18)

I lyset af den rolle, som Det Europæiske Miljøagentur spiller for udarbejdelsen af den årlige fællesskabsopgørelse, bør medlemsstaterne udforme deres egne nationale systemer på en sådan måde, at agenturets arbejde lettes.

| (19) | Målene for den påtænkte handling, nemlig opfyldelse af Fællesskabets forpligtelser efter Kyoto-protokollen, herunder navnlig overvågnings- og rapporteringskravene, kan i sagens natur ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af den påtænkte handlings omfang og virkninger bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne beslutning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(19)

Målene for den påtænkte handling, nemlig opfyldelse af Fællesskabets forpligtelser efter Kyoto-protokollen, herunder navnlig overvågnings- og rapporteringskravene, kan i sagens natur ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af den påtænkte handlings omfang og virkninger bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne beslutning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (20) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne beslutning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tilægges Kommissionen (7) — |
| --- | --- |

(20)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne beslutning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tilægges Kommissionen (7) —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Formål

Ved denne beslutning oprettes der en mekanisme til:

| a) | overvågning af alle menneskeskabte emissioner efter kilder og optaget heraf gennem dræn i medlemsstaterne af drivhusgasser, der ikke er reguleret af Montreal-protokollen om stoffer, der nedbryder ozonlaget |
| --- | --- |

a)

overvågning af alle menneskeskabte emissioner efter kilder og optaget heraf gennem dræn i medlemsstaterne af drivhusgasser, der ikke er reguleret af Montreal-protokollen om stoffer, der nedbryder ozonlaget

| b) | evaluering af de fremskridt, der gøres med opfyldelsen af forpligtelserne for så vidt angår disse emissioner efter kilder og optaget heraf gennem dræn |
| --- | --- |

b)

evaluering af de fremskridt, der gøres med opfyldelsen af forpligtelserne for så vidt angår disse emissioner efter kilder og optaget heraf gennem dræn

| c) | gennemførelse af »klimakonventionen« og Kyoto-protokollen, hvad angår nationale programmer, opgørelser over drivhusgasser, nationale systemer, Fællesskabets og dets medlemsstaters registre og de relevante procedurer ifølge Kyoto-protokollen, og |
| --- | --- |

c)

gennemførelse af »klimakonventionen« og Kyoto-protokollen, hvad angår nationale programmer, opgørelser over drivhusgasser, nationale systemer, Fællesskabets og dets medlemsstaters registre og de relevante procedurer ifølge Kyoto-protokollen, og

| d) | sikring af, at Fællesskabets og dets medlemsstaters indberetninger til klimakonventionens sekretariat fremsendes til tiden, er fuldstændige, nøjagtige, konsistente, indbyrdes sammenlignelige og gennemsigtige. |
| --- | --- |

d)

sikring af, at Fællesskabets og dets medlemsstaters indberetninger til klimakonventionens sekretariat fremsendes til tiden, er fuldstændige, nøjagtige, konsistente, indbyrdes sammenlignelige og gennemsigtige.

Artikel 2

Nationale programmer og et fællesskabsprogram

1.   Medlemsstaterne og Kommissionen opstiller og gennemfører henholdsvis nationale programmer og et fællesskabsprogram for at bidrage til:

| a) | opfyldelsen af Fællesskabets og dets medlemsstaters forpligtelser efter klimakonventionen og Kyotoprotokollen til at begrænse og/eller reducere emissionen af alle drivhusgasser |
| --- | --- |

a)

opfyldelsen af Fællesskabets og dets medlemsstaters forpligtelser efter klimakonventionen og Kyotoprotokollen til at begrænse og/eller reducere emissionen af alle drivhusgasser

| b) | gennemsigtig og præcis overvågning af medlemsstaternes faktiske og forventede fremskridt, herunder bidraget fra fællesskabsforanstaltningerne, hvad angår opfyldelsen af Fællesskabets og dets medlemsstaters forpligtelser vedrørende begrænsning og/eller reduktion af emissioner af alle drivhusgasser efter klimakonventionen og Kyoto-protokollen. |
| --- | --- |

b)

gennemsigtig og præcis overvågning af medlemsstaternes faktiske og forventede fremskridt, herunder bidraget fra fællesskabsforanstaltningerne, hvad angår opfyldelsen af Fællesskabets og dets medlemsstaters forpligtelser vedrørende begrænsning og/eller reduktion af emissioner af alle drivhusgasser efter klimakonventionen og Kyoto-protokollen.

Disse programmer indeholder de i artikel 3, stk. 2, omhandlede oplysninger og ajourføres i overensstemmelse hermed.

2.   Med henblik herpå skal anvendelsen af den fælles gennemførelse, og mekanismen for mindre forurenende udvikling samt international emissionshandel supplere nationale foranstaltninger i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i Kyoto-protokollen og Marrakech-aftalerne.

3.   Medlemsstaterne offentliggør de nationale programmer og ajourføringerne heraf og underretter Kommissionen herom senest tre måneder efter deres vedtagelse.

På efterfølgende møder i det i artikel 9, stk. 1, omhandlede udvalg underretter Kommissionen medlemsstaterne om de nationale programmer og ajourføringer heraf, som den har modtaget.

Artikel 3

Rapportering ved medlemsstaterne

1.   Til vurdering af det faktiske fremskridt og for at muliggøre Fællesskabets udarbejdelse af årlige rapporter i overensstemmelse med forpligtelserne efter klimakonventionen og Kyoto-protokollen meddeler medlemsstaterne hvert år (år X) inden den 15. januar Kommissionen følgende:

| a) | deres menneskeskabte emissioner af drivhusgasserne i Kyoto-protokollens bilag A (kuldioxid (CO2), methan (CH4), nitrogenoxid (N2O), hydrofluorcarboner (HFC), perfluorcarboner (PFC) og svovlhexafluorid (SF6)) i året før det foregående år (år X-2) |
| --- | --- |

a)

deres menneskeskabte emissioner af drivhusgasserne i Kyoto-protokollens bilag A (kuldioxid (CO2), methan (CH4), nitrogenoxid (N2O), hydrofluorcarboner (HFC), perfluorcarboner (PFC) og svovlhexafluorid (SF6)) i året før det foregående år (år X-2)

| b) | foreløbige data om deres emissioner af kulilte (CO), svovldioxid (SO2), nitrogenoxider (NOx) og flygtige organiske forbindelser (VOC) i året før det foregående år (år X-2) sammen med de endelige data for året tre år før (år X-3) |
| --- | --- |

b)

foreløbige data om deres emissioner af kulilte (CO), svovldioxid (SO2), nitrogenoxider (NOx) og flygtige organiske forbindelser (VOC) i året før det foregående år (år X-2) sammen med de endelige data for året tre år før (år X-3)

| c) | deres menneskeskabte emissioner af drivhusgasser efter kilder og optag af kuldioxider gennem dræn i form af arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug i året før det foregående år (år X-2) |
| --- | --- |

c)

deres menneskeskabte emissioner af drivhusgasser efter kilder og optag af kuldioxider gennem dræn i form af arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug i året før det foregående år (år X-2)

| d) | oplysninger om regnskabsføring over emissioner og optag gennem arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug i overensstemmelse med artikel 3, stk. 3, og, hvor en medlemsstat beslutter at gøre brug heraf, artikel 3, stk. 4, i Kyoto-protokollen og med relevante beslutninger truffet inden for rammerne heraf, for årene mellem 1990 og året før det foregående år (år X-2) |
| --- | --- |

d)

oplysninger om regnskabsføring over emissioner og optag gennem arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug i overensstemmelse med artikel 3, stk. 3, og, hvor en medlemsstat beslutter at gøre brug heraf, artikel 3, stk. 4, i Kyoto-protokollen og med relevante beslutninger truffet inden for rammerne heraf, for årene mellem 1990 og året før det foregående år (år X-2)

| e) | eventuelle ændringer i de i litra a) til d) nævnte oplysninger for årene mellem 1990 og året tre år før (år X-3) |
| --- | --- |

e)

eventuelle ændringer i de i litra a) til d) nævnte oplysninger for årene mellem 1990 og året tre år før (år X-3)

| f) | de elementer i deres rapport om den nationale opgørelse, der er nødvendige for udarbejdelsen af rapporten om fællesskabsopgørelsen over drivhusgasser, såsom oplysninger om deres plan for kvalitetssikring og kvalitetskontrol, en generel usikkerhedsvurdering, en generel vurdering af fuldstændigheden og oplysninger om foretagne omberegninger |
| --- | --- |

f)

de elementer i deres rapport om den nationale opgørelse, der er nødvendige for udarbejdelsen af rapporten om fællesskabsopgørelsen over drivhusgasser, såsom oplysninger om deres plan for kvalitetssikring og kvalitetskontrol, en generel usikkerhedsvurdering, en generel vurdering af fuldstændigheden og oplysninger om foretagne omberegninger

| g) | oplysninger fra det nationale register, når dette er oprettet, om udstedelse, erhvervelse, besiddelse, overdragelse, annullering, tilbagetrækning og overførsel af tildelte enheder, optagsenheder, emissionsreduktionsenheder og godkendte emissionsreduktioner i det foregående år (år X-1) |
| --- | --- |

g)

oplysninger fra det nationale register, når dette er oprettet, om udstedelse, erhvervelse, besiddelse, overdragelse, annullering, tilbagetrækning og overførsel af tildelte enheder, optagsenheder, emissionsreduktionsenheder og godkendte emissionsreduktioner i det foregående år (år X-1)

| h) | oplysninger om juridiske personer, der er bemyndiget til at deltage i mekanismer under Kyoto-protokollens artikel 6, 12 og 17, i overensstemmelse med de relevante nationale bestemmelser eller fællesskabsbestemmelser |
| --- | --- |

h)

oplysninger om juridiske personer, der er bemyndiget til at deltage i mekanismer under Kyoto-protokollens artikel 6, 12 og 17, i overensstemmelse med de relevante nationale bestemmelser eller fællesskabsbestemmelser

| i) | foranstaltninger truffet for at forbedre opgørelsen, f.eks. hvis dele af opgørelsen har været genstand for justeringer |
| --- | --- |

i)

foranstaltninger truffet for at forbedre opgørelsen, f.eks. hvis dele af opgørelsen har været genstand for justeringer

| j) | oplysninger om indikatorer for året før det foregående år (år X-2) |
| --- | --- |

j)

oplysninger om indikatorer for året før det foregående år (år X-2)

| k) | eventuelle ændringer i det nationale opgørelsessystem. |
| --- | --- |

k)

eventuelle ændringer i det nationale opgørelsessystem.

Senest den 15. marts hvert år (år X) fremsender medlemsstaterne deres fuldstændige rapport om deres nationale opgørelse til Kommissionen.

2.   Til vurdering af det forventede fremskridt meddeler medlemsstaterne senest den 15. marts 2005 og derefter hvert andet år Kommissionen følgende oplysninger:

| a) | oplysninger om nationale politikker og foranstaltninger, som begrænser og/eller reducerer emissionen af drivhusgasser efter kilder eller øger optaget heraf gennem dræn, fordelt på sektor for hver drivhusgas, herunder:






  i) | målet for politikkerne og foranstaltningerne |
| --- | --- | --- |

a)

oplysninger om nationale politikker og foranstaltninger, som begrænser og/eller reducerer emissionen af drivhusgasser efter kilder eller øger optaget heraf gennem dræn, fordelt på sektor for hver drivhusgas, herunder:

i)

målet for politikkerne og foranstaltningerne

| ii) | arten af de anvendte virkemidler |
| --- | --- |

ii)

arten af de anvendte virkemidler

| iii) | status for gennemførelsen af den pågældende politik eller foranstaltning |
| --- | --- |

iii)

status for gennemførelsen af den pågældende politik eller foranstaltning

| iv) | indikatorer til brug for at overvåge og vurdere de fremskridt, der efterhånden gøres med politikker og foranstaltninger, herunder bl.a. de indikatorer, der er anført i de i medfør af stk. 3 vedtagne gennemførelsesbestemmelser |
| --- | --- |

iv)

indikatorer til brug for at overvåge og vurdere de fremskridt, der efterhånden gøres med politikker og foranstaltninger, herunder bl.a. de indikatorer, der er anført i de i medfør af stk. 3 vedtagne gennemførelsesbestemmelser

| v) | kvantitative skøn over politikkernes og foranstaltningernes konsekvenser for emissionen af drivhusgasser efter kilder og optaget heraf gennem dræn mellem referenceåret og de efterfølgende år, herunder 2005, 2010 og 2015, så vidt det lader sig gøre ledsaget af en vurdering af de økonomiske virkninger, og |
| --- | --- |

v)

kvantitative skøn over politikkernes og foranstaltningernes konsekvenser for emissionen af drivhusgasser efter kilder og optaget heraf gennem dræn mellem referenceåret og de efterfølgende år, herunder 2005, 2010 og 2015, så vidt det lader sig gøre ledsaget af en vurdering af de økonomiske virkninger, og

| vi) | angivelse af, i hvilken grad hjemlige foranstaltninger faktisk udgør et væsentligt element i bestræbelserne på nationalt plan, og i hvilken grad anvendelsen af den fælles gennemførelse, mekanismen for mindre forurenende udvikling samt international emissionshandel, i medfør af Kyoto-protokollens artikel 6, 12 og 17, faktisk supplerer nationale foranstaltninger i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i Kyoto-protokollen og Marrakech-aftalerne |
| --- | --- |

vi)

angivelse af, i hvilken grad hjemlige foranstaltninger faktisk udgør et væsentligt element i bestræbelserne på nationalt plan, og i hvilken grad anvendelsen af den fælles gennemførelse, mekanismen for mindre forurenende udvikling samt international emissionshandel, i medfør af Kyoto-protokollens artikel 6, 12 og 17, faktisk supplerer nationale foranstaltninger i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i Kyoto-protokollen og Marrakech-aftalerne

| b) | nationale fremskrivninger af emissioner af drivhusgas efter kilder og optaget heraf gennem dræn, som minimum for årene 2005, 2010, 2015 og 2020, opstillet efter gas og sektor, herunder:






  i) | fremskrivninger »med foranstaltninger« og »med supplerende foranstaltninger« som nævnt i klimakonventionens retningslinjer og nærmere præciseret i de i medfør af stk. 3 vedtagne gennemførelsesbestemmelser |
| --- | --- | --- |

b)

nationale fremskrivninger af emissioner af drivhusgas efter kilder og optaget heraf gennem dræn, som minimum for årene 2005, 2010, 2015 og 2020, opstillet efter gas og sektor, herunder:

i)

fremskrivninger »med foranstaltninger« og »med supplerende foranstaltninger« som nævnt i klimakonventionens retningslinjer og nærmere præciseret i de i medfør af stk. 3 vedtagne gennemførelsesbestemmelser

| ii) | klar angivelse af de politikker og foranstaltninger, der er medtaget i fremskrivningerne |
| --- | --- |

ii)

klar angivelse af de politikker og foranstaltninger, der er medtaget i fremskrivningerne

| iii) | resultater af følsomhedsanalyser udført i forbindelse med fremskrivningerne, og |
| --- | --- |

iii)

resultater af følsomhedsanalyser udført i forbindelse med fremskrivningerne, og

| iv) | beskrivelse af metoder, modeller, udgangshypoteser og centrale input- og output-parametre |
| --- | --- |

iv)

beskrivelse af metoder, modeller, udgangshypoteser og centrale input- og output-parametre

| c) | oplysninger om trufne eller planlagte foranstaltninger til gennemførelse af relevante fællesskabsretsakter og -politikker, oplysninger om retlige og institutionelle tiltag til at forberede opfyldelsen af forpligtelserne efter Kyoto-protokollen og oplysninger om dispositioner vedrørende overholdelses- og håndhævelsesprocedurer og om medlemsstaternes gennemførelse heraf. |
| --- | --- |

c)

oplysninger om trufne eller planlagte foranstaltninger til gennemførelse af relevante fællesskabsretsakter og -politikker, oplysninger om retlige og institutionelle tiltag til at forberede opfyldelsen af forpligtelserne efter Kyoto-protokollen og oplysninger om dispositioner vedrørende overholdelses- og håndhævelsesprocedurer og om medlemsstaternes gennemførelse heraf.

| d) | oplysninger om institutionelle og finansielle dispositioner og beslutningsprocedurer for samordning af og støtte til aktiviteter i forbindelse med deltagelse i mekanismerne efter Kyoto-protokollens artikel 6, 12 og 17, herunder deltagelse fra juridiske personer. |
| --- | --- |

d)

oplysninger om institutionelle og finansielle dispositioner og beslutningsprocedurer for samordning af og støtte til aktiviteter i forbindelse med deltagelse i mekanismerne efter Kyoto-protokollens artikel 6, 12 og 17, herunder deltagelse fra juridiske personer.

3.   Gennemførelsesbestemmelser om indberetning af de i stk. 1 og 2 omhandlede oplysninger vedtages efter proceduren i artikel 9, stk. 2.

Disse gennemførelsesbestemmelser kan om nødvendigt revideres under hensyntagen til beslutninger truffet inden for rammerne af klimakonventionen og Kyoto-protokollen.

Artikel 4

Fællesskabets opgørelsessystem

1.   Kommissionen udarbejder årligt, i samarbejde med medlemsstaterne, en fællesskabsopgørelse over drivhusgasser og en rapport om denne opgørelse. Den tilsender medlemsstaterne udkastene hertil senest den 28. februar og offentliggør og forelægger dem for klimakonventionens sekretariat senest den 15. april hvert år. I tilfælde af manglende data i en national opgørelse indføjes estimater i overensstemmelse med gennemførelsesbestemmelser vedtaget i medfør af stk. 2, litra b), medmindre der senest den 15. marts samme år er modtaget ajourførte data fra medlemsstaterne.

2.   Senest den 30. juni 2006 indfører Kommissionen efter proceduren i artikel 9, stk. 2, og under hensyn til medlemsstaternes nationale systemer et opgørelsessystem for Fællesskabet til sikring af, at de nationale opgørelser fremsendes til tiden, er nøjagtige, konsistente, fuldstændige og indbyrdes sammenlignelige, med henblik på udarbejdelsen af fællesskabsopgørelsen over drivhusgasser.

Dette system omfatter:

| a) | et program for kvalitetssikring og -kontrol, herunder opstilling af kvalitetsmålsætninger og en plan for kvalitetssikring og kvalitetskontrol af opgørelsen. Kommissionen bistår medlemsstaterne med gennemførelsen af programmer for kvalitetssikring og -kontrol |
| --- | --- |

a)

et program for kvalitetssikring og -kontrol, herunder opstilling af kvalitetsmålsætninger og en plan for kvalitetssikring og kvalitetskontrol af opgørelsen. Kommissionen bistår medlemsstaterne med gennemførelsen af programmer for kvalitetssikring og -kontrol

| b) | en procedure for estimater i tilfælde af manglende data i en national opgørelse, herunder høring af den pågældende medlemsstat. |
| --- | --- |

b)

en procedure for estimater i tilfælde af manglende data i en national opgørelse, herunder høring af den pågældende medlemsstat.

3.   Det Europæiske Miljøagentur bistår efter behov Kommissionen med gennemførelsen af stk. 1 og 2, bl.a. ved at foretage undersøgelser og indsamle data, i overensstemmelse med dets årlige arbejdsprogram.

4.   Medlemsstaterne indfører så tidligt som muligt og under alle omstændigheder senest den 31. december 2005 nationale opgørelsessystemer efter Kyoto-protokollen til beregning af de antropogene emissioner af drivhusgasser efter kilder og af optag af kuldioxid gennem dræn.

Artikel 5

Vurdering af fremskridt og rapportering

1.   Kommissionen vurderer årligt i samråd med medlemsstaterne Fællesskabets og dets medlemsstaters fremskridt med opfyldelsen af deres forpligtelser efter klimakonventionen og Kyoto-protokollen, som fastsat i beslutning 2002/358/EF, med henblik på at fastslå, om fremskridtet er tilstrækkeligt til at opfylde disse forpligtelser.

Ved denne vurdering tages der hensyn til udviklingen i Fællesskabets politikker og foranstaltninger og til de oplysninger, medlemsstaterne har indgivet i overensstemmelse med artikel 3 og 6, stk. 2, i denne beslutning og med artikel 21 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (8).

I vurderingen indgår endvidere hvert andet år Fællesskabets og dets medlemsstaters forventede fremskridt med opfyldelsen af deres forpligtelser efter klimakonventionen og Kyoto-protokollen.

2.   Kommissionen forelægger årligt Europa-Parlamentet og Rådet en rapport på grundlag af den i stk. 1 omhandlede vurdering.

Denne rapport indeholder oplysninger om de faktiske og forventede emissioner efter kilder og optag gennem dræn, om politikker og foranstaltninger og om anvendelsen af mekanismerne i Kyoto-protokollens artikel 6, 12 og 17.

3.   Kommissionen udarbejder en rapport om Fællesskabets påviselige fremskridt inden udgangen af 2005, under hensyntagen til de ajourførte oplysninger om forventede emissioner, der er indgivet af medlemsstaterne senest den 15. juni 2005 i overensstemmelse med de i medfør af artikel 3, stk. 3, vedtagne gennemførelsesbestemmelser, og forelægger rapporten for klimakonventionens sekretariat senest den 1. januar 2006.

4.   Hver medlemsstat udarbejder en rapport om sine påviselige fremskridt inden udgangen af 2005, under hensyntagen til de oplysninger, der er indgivet i overensstemmelse med de i medfør af artikel 3, stk. 3, vedtagne gennemførelsesbestemmelser, og forelægger rapporten for klimakonventionens sekretariat senest den 1. januar 2006.

5.   Fællesskabet og hver enkelt medlemsstat forelægger ved udløbet af denne periode klimakonventionens sekretariat en rapport om den supplerende periode fastlagt i Marrakech-aftalerne til opfyldelse af forpligtelserne.

6.   I overensstemmelse med proceduren i artikel 9, stk. 2, kan Kommissionen vedtage bestemmelser indeholdende krav om rapportering om påviselige fremskridt som fastsat i Kyoto-protokollens artikel 3, stk. 2, og om rapportering om den supplerende periode fastlagt i Marrakech-aftalerne til opfyldelse af forpligtelserne.

7.   Det Europæiske Miljøagentur bistår efter behov Kommissionen med gennemførelsen af stk. 1, 2 og 3, i overensstemmelse med dets årlige arbejdsprogram.

Artikel 6

Nationale registre

1.   Fællesskabet og dets medlemsstater opretter og fører registre med henblik på nøje regnskabsføring over udstedelse, besiddelse, overdragelse, erhvervelse, annullering og tilbagetrækning af tildelte emissionsenheder, optagsenheder, emissionsreduktionsenheder og godkendte emissionsreduktioner og overførsel af tildelte emissionsenheder, emissionsreduktionsenheder og godkendte emissionsreduktioner. I disse registre optages registre, der er oprettet i medfør af artikel 19 i direktiv 2003/87/EF i overensstemmelse med bestemmelser vedtaget efter proceduren i artikel 9, stk. 2, i nærværende beslutning.

Fællesskabet og medlemsstater kan føre deres registre inden for rammerne af et konsolideret system, sammen med en eller flere andre medlemsstater.

2.   De i stk. 1, første punktum, nævnte elementer stilles til rådighed for den centrale administrator, udpeget i medfør af artikel 20 i direktiv 2003/87/EF.

Artikel 7

Tildelt mængde

1.   Fællesskabet og hver enkelt medlemsstat forelægger hver især senest den 31. december 2006 klimakonventionens sekretariat en rapport om fastsættelsen af deres tildelte mængde, svarende til deres respektive emissionsniveauer, som fastsat i medfør af artikel 3, stk. 1, i beslutning 2002/358/EF og i Kyoto-protokollen. Medlemsstaterne og Fællesskabet bestræber sig på at forelægge deres rapporter samtidigt.

2.   Efter granskningen af medlemsstaternes nationale opgørelser ifølge Kyoto-protokollen for hvert år af Kyoto-protokollens første forpligtelsesperiode, herunder løsning af eventuelle spørgsmål i forbindelse med gennemførelsen, trækker medlemsstaterne straks tildelte enheder, optagsenheder, emissionsreduktionsenheder og godkendte emissionsreduktioner svarende til deres nettoemissioner i det pågældende år tilbage.

Med hensyn til det sidste år i forpligtelsesperioden sker tilbagetrækningen inden udløbet af den supplerende periode fastlagt i Marrakech-aftalerne til opfyldelse af forpligtelserne.

3.   Medlemsstaterne udsteder tildelte enheder i deres nationale registre svarende til deres emissionsniveauer som fastsat i medfør af beslutning 2002/358/EF og Kyoto-protokollen.

Artikel 8

Procedurer under Kyoto-protokollen

1.   Medlemsstaterne og Fællesskabet sørger for fuldstændigt og effektivt samarbejde og samordning med hinanden i forbindelse med forpligtelser efter denne beslutning vedrørende:

| a) | udarbejdelsen af fællesskabsopgørelsen over drivhusgasser og rapporten om denne opgørelse i medfør af artikel 4, stk. 1 |
| --- | --- |

a)

udarbejdelsen af fællesskabsopgørelsen over drivhusgasser og rapporten om denne opgørelse i medfør af artikel 4, stk. 1

| b) | gransknings- og overholdelsesprocedurerne under Kyoto-protokollen i overensstemmelse med relevante beslutninger truffet inden for rammerne heraf |
| --- | --- |

b)

gransknings- og overholdelsesprocedurerne under Kyoto-protokollen i overensstemmelse med relevante beslutninger truffet inden for rammerne heraf

| c) | eventuelle justeringer af klimakonventionens granskningsprocedure eller andre ændringer i opgørelser og rapporter herom, der er forelagt eller skal forelægges klimakonventionens sekretariat |
| --- | --- |

c)

eventuelle justeringer af klimakonventionens granskningsprocedure eller andre ændringer i opgørelser og rapporter herom, der er forelagt eller skal forelægges klimakonventionens sekretariat

| d) | udarbejdelsen af Fællesskabets og medlemsstaternes rapporter om påviselige fremskridt inden udgangen af 2005, i medfør af artikel 5, stk. 3 og 4. |
| --- | --- |

d)

udarbejdelsen af Fællesskabets og medlemsstaternes rapporter om påviselige fremskridt inden udgangen af 2005, i medfør af artikel 5, stk. 3 og 4.

| e) | udarbejdelsen og forelæggelsen af den i artikel 7, stk. 1, omhandlede rapport |
| --- | --- |

e)

udarbejdelsen og forelæggelsen af den i artikel 7, stk. 1, omhandlede rapport

| f) | rapportering om den supplerende periode fastlagt i Marrakech-aftalerne til opfyldelse af forpligtelser i medfør af artikel 5, stk. 5 og 6. |
| --- | --- |

f)

rapportering om den supplerende periode fastlagt i Marrakech-aftalerne til opfyldelse af forpligtelser i medfør af artikel 5, stk. 5 og 6.

2.   Medlemsstaterne forelægger senest den 15. april hvert år klimakonventionens sekretariat deres nationale opgørelser med de samme oplysninger, som de har indgivet i medfør af artikel 3, stk. 1, medmindre Kommissionen inden den 15. marts samme år har modtaget oplysninger, der fjerner eventuelle uoverensstemmelser eller mangler i dataene.

3.   Kommissionen kan efter proceduren i artikel 9, stk. 2, fastsætte procedurer og tidsplaner for ovennævnte samarbejde og samordning.

Artikel 9

Udvalg

1.   Kommissionen bistås af et udvalg for klimaændringer.

2.   Når der henvises til dette stykke anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.

3.   Udvalget for Klimaændringer vedtager selv sin forretningsorden.

Artikel 10

Yderligere foranstaltninger

Efter forelæggelsen af rapporten om påviselige fremskridt inden udgangen af 2005, i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, foretager Kommissionen straks en vurdering af, i hvilket omfang Fællesskabet og dets medlemsstater gør fremskridt hen imod deres emissionsniveauer, som fastsat i overensstemmelse med beslutning 2002/358/EF og Kyoto-protokollen, og i hvilket omfang de opfylder deres forpligtelser efter Kyoto-protokollen. I lyset af denne vurdering kan Kommissionen i givet fald fremsætte forslag til Europa-Parlamentet og Rådet til sikring af, at Fællesskabet og dets medlemsstater overholder deres emissionsniveauer og opfylder alle deres forpligtelser efter Kyoto-protokollen.

Artikel 11

Ophævelse

Beslutning 93/389/EØF ophæves herved.

Henvisninger til det ophævede direktiv skal forstås som henvisninger til dette direktiv og skal læses i forbindelse med sammenligningstabellen i bilaget.

Artikel 12

Adressater

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den ...

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C ...

1

(2)  EUT C 234 af 30.9.2003, s. 51.

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 21.10.2003 og Rådets afgørelse af ...

3

(4)  EFT L 167 af 9.7.1993, s. 31. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

4

(5)  EFT L 33 af 7.2.1994, s. 11.

5

(6)  EFT L 130 af 15.5.2002, s. 1.

6

(7)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

7

(8)  EUT L 275 af 25.10.2003, s. 32.

8

BILAG

SAMMENLIGNINGSTABEL

| Beslutning 93/389/EØF | Denne beslutning |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| Artikel 2, stk. 1
  Artikel 2, stk. 2 | Artikel 2, stk. 1
  Artikel 2, stk. 1 + Artikel 3, stk. 2 |
| Artikel 3, stk. 1
  Artikel 3, stk. 2
  Artikel 3, stk. 3 | Artikel 3, stk. 1 + Artikel 3, stk. 3
  Artikel 3, stk. 1 + Artikel 4, stk. 2
  Artikel 4, stk. 1 |
| Artikel 4 | Artikel 3, stk. 2, Artikel 3, stk. 3, Artikel 5, stk. 1 |
| - | Artikel 4, stk. 3 |
| Artikel 5, stk. 1 + 2
  Artikel 5, stk. 3
  Artikel 5, stk. 4 | Artikel 2, stk. 3
  Artikel 5, stk. 1
  Artikel 5, stk. 2 |
| - | Artikel 5, stk. 3 |
| Artikel 6 | Artikel 5, stk. 1 |
| Artikel 7 | - |
| - | Artikel 6 |
| - | Artikel 7 |
| - | Artikel 8 |
| Artikel 8 | Artikel 9 |
| - | Artikel 10 |
| - | Artikel 11 |
| Artikel 9 | Artikel 12 |

Beslutning 93/389/EØF

Denne beslutning

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 2, stk. 1

Artikel 2, stk. 2

Artikel 2, stk. 1

Artikel 2, stk. 1 + Artikel 3, stk. 2

Artikel 3, stk. 1

Artikel 3, stk. 2

Artikel 3, stk. 3

Artikel 3, stk. 1 + Artikel 3, stk. 3

Artikel 3, stk. 1 + Artikel 4, stk. 2

Artikel 4, stk. 1

Artikel 4

Artikel 3, stk. 2, Artikel 3, stk. 3, Artikel 5, stk. 1

-

Artikel 4, stk. 3

Artikel 5, stk. 1 + 2

Artikel 5, stk. 3

Artikel 5, stk. 4

Artikel 2, stk. 3

Artikel 5, stk. 1

Artikel 5, stk. 2

-

Artikel 5, stk. 3

Artikel 6

Artikel 5, stk. 1

Artikel 7

-

-

Artikel 6

-

Artikel 7

-

Artikel 8

Artikel 8

Artikel 9

-

Artikel 10

-

Artikel 11

Artikel 9

Artikel 12

P5_TA(2003)0444

Emission af forurenende luftarter ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 97/68/EF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om foranstaltninger mod emission af forurenende luftarter og partikler fra forbrændingsmotorer til montering i mobile ikke-vejgående maskiner (KOM(2002) 765 — C5-0636/2002 — 2002/0304(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2002) 765) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2002) 765) (1),

| — | der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95 (C5-0636/2002), |
| --- | --- |

—

der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95 (C5-0636/2002),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik og udtalelse fra Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme (A5-0296/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik og udtalelse fra Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme (A5-0296/2003),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TC1-COD(2002)0304

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. oktober 2003 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/.../EF om ændring af direktiv 97/68/EF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om foranstaltninger mod emission af forurenende luftarter og partikler fra forbrændingsmotorer til montering i mobile ikke-vejgående maskiner (EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 95,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Direktiv 97/68/EF (4) indfører emissionsgrænseværdier i to trin for motorer med kompressionstænding, og pålægger Kommissionen at fremlægge forslag om yderligere nedsættelse af emissionsgrænseværdierne under hensyn til generelt tilgængelige teknikker til nedbringelse af luftforurening fra motorer med kompressionstænding og til luftkvalitetssituationen. |
| --- | --- |

(1)

Direktiv 97/68/EF (4) indfører emissionsgrænseværdier i to trin for motorer med kompressionstænding, og pålægger Kommissionen at fremlægge forslag om yderligere nedsættelse af emissionsgrænseværdierne under hensyn til generelt tilgængelige teknikker til nedbringelse af luftforurening fra motorer med kompressionstænding og til luftkvalitetssituationen.

| (2) | I Auto-Oil programmet konkluderedes det, at der er behov for yderligere foranstaltninger til løsning af problemerne med luftkvaliteten i Unionen, især hvad angår ozondannelse og partikelemission. |
| --- | --- |

(2)

I Auto-Oil programmet konkluderedes det, at der er behov for yderligere foranstaltninger til løsning af problemerne med luftkvaliteten i Unionen, især hvad angår ozondannelse og partikelemission.

| (3) | Avanceret teknik til reduktion af emissionen fra motorer med kompressionstænding på vejgående køretøjer er allerede bredt tilgængelig, og en sådan teknik vil i vidt omfang kunne anvendes i den ikke-vejgående sektor. |
| --- | --- |

(3)

Avanceret teknik til reduktion af emissionen fra motorer med kompressionstænding på vejgående køretøjer er allerede bredt tilgængelig, og en sådan teknik vil i vidt omfang kunne anvendes i den ikke-vejgående sektor.

| (4) | På visse punkter er der stadig usikkerhed om omkostningseffektiviteten i forbindelse med anvendelsen af efterbehandlingsudstyr til reduktion af partikelemissioner og kvælstofoxider (NOx). Inden den 31. december 2007 bør der foretages en teknisk gennemgang og i givet fald overvejes undtagelser eller udskydelse af ikrafttrædelsen. |
| --- | --- |

(4)

På visse punkter er der stadig usikkerhed om omkostningseffektiviteten i forbindelse med anvendelsen af efterbehandlingsudstyr til reduktion af partikelemissioner og kvælstofoxider (NOx). Inden den 31. december 2007 bør der foretages en teknisk gennemgang og i givet fald overvejes undtagelser eller udskydelse af ikrafttrædelsen.

| (5) | En overgangsprøvningsmetode er nødvendig for at dække de driftsbetingelser, der gælder for sådanne maskiner under virkelige driftsforhold. Hertil hører også, at prøvningen for en passende andels vedkommende omfatter emissioner fra en ikke-opvarmet motor. |
| --- | --- |

(5)

En overgangsprøvningsmetode er nødvendig for at dække de driftsbetingelser, der gælder for sådanne maskiner under virkelige driftsforhold. Hertil hører også, at prøvningen for en passende andels vedkommende omfatter emissioner fra en ikke-opvarmet motor.

| (6) | Uanset belastningsforholdene og inden for et fastsat arbejdsområde må grænseværdierne ikke overskrides med mere end en passende procentdel. |
| --- | --- |

(6)

Uanset belastningsforholdene og inden for et fastsat arbejdsområde må grænseværdierne ikke overskrides med mere end en passende procentdel.

| (7) | Endvidere bør der træffes foranstaltninger for at undgå anvendelsen af manipulationsanordninger og irrationelle emissionskontrolstrategier. |
| --- | --- |

(7)

Endvidere bør der træffes foranstaltninger for at undgå anvendelsen af manipulationsanordninger og irrationelle emissionskontrolstrategier.

| (8) | Den foreslåede pakke af grænseværdier bør så vidt muligt tilpasses udviklingen i USA, så producenterne får adgang til et globalt marked for deres motorkonstruktioner. |
| --- | --- |

(8)

Den foreslåede pakke af grænseværdier bør så vidt muligt tilpasses udviklingen i USA, så producenterne får adgang til et globalt marked for deres motorkonstruktioner.

| (9) | Der bør ligeledes anvendes emissionsnormer i forbindelse med jernbaner og fartøjer på indre vandveje for at medvirke til at fremme disse som miljøvenlige transportformer. |
| --- | --- |

(9)

Der bør ligeledes anvendes emissionsnormer i forbindelse med jernbaner og fartøjer på indre vandveje for at medvirke til at fremme disse som miljøvenlige transportformer.

| (10) | Det bør for mobile ikke-vejgående maskiner være muligt at angive, at de opfylder fremtidige grænseværdier før tiden. |
| --- | --- |

(10)

Det bør for mobile ikke-vejgående maskiner være muligt at angive, at de opfylder fremtidige grænseværdier før tiden.

| (11) | På grund af den teknik, der er nødvendig til opfyldelse af trin III B og IV-grænseværdierne for partikel-og NOx-emissioner, må brændstoffets svovlindhold i mange medlemsstater nedsættes i forhold til det nuværende niveau. Der bør fastlægges et referencebrændstof, der afspejler markedssituationen for brændstof. |
| --- | --- |

(11)

På grund af den teknik, der er nødvendig til opfyldelse af trin III B og IV-grænseværdierne for partikel-og NOx-emissioner, må brændstoffets svovlindhold i mange medlemsstater nedsættes i forhold til det nuværende niveau. Der bør fastlægges et referencebrændstof, der afspejler markedssituationen for brændstof.

| (12) | Emissionspræstationerne gennem hele motorernes driftslevetid er vigtige. Der bør indføres holdbarhedskrav for at undgå forringelse af emissionspræstationerne. |
| --- | --- |

(12)

Emissionspræstationerne gennem hele motorernes driftslevetid er vigtige. Der bør indføres holdbarhedskrav for at undgå forringelse af emissionspræstationerne.

| (13) | Det er nødvendigt at indføre særlige ordninger for udstyrsfabrikanterne for at give dem tid til at konstruere produkter og organisere produktionen af små serier. |
| --- | --- |

(13)

Det er nødvendigt at indføre særlige ordninger for udstyrsfabrikanterne for at give dem tid til at konstruere produkter og organisere produktionen af små serier.

| (14) | Målet for dette direktiv, nemlig forbedring af den fremtidige luftkvalitetssituation, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af de enkelte medlemsstater, fordi de nødvendige emissionsbegrænsninger for produkter skal fastsættes på fællesskabsplan, og Fællesskabet kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. samme artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(14)

Målet for dette direktiv, nemlig forbedring af den fremtidige luftkvalitetssituation, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af de enkelte medlemsstater, fordi de nødvendige emissionsbegrænsninger for produkter skal fastsættes på fællesskabsplan, og Fællesskabet kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. samme artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (15) | Direktiv 97/68/EF bør derfor ændres — |
| --- | --- |

(15)

Direktiv 97/68/EF bør derfor ændres —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

Direktiv 97/68/EF ændres således:

| 1) | I artikel 2 tilføjes følgende led:






  »— | »fartøj på indre vandveje«: et fartøj, der er beregnet til anvendelse på indre vandveje, med en længde på mindst 20 meter og et volumen på mindst 100 m3 i henhold til formlen i bilag I, afsnit 2, punkt 2.8a, samt slæbe- og skubbebåde, som er bygget til at slæbe, skubbe eller danne parformation med fartøjer på 20 meter eller derover. |
| --- | --- | --- |

1)

I artikel 2 tilføjes følgende led:

»—

»fartøj på indre vandveje«: et fartøj, der er beregnet til anvendelse på indre vandveje, med en længde på mindst 20 meter og et volumen på mindst 100 m3 i henhold til formlen i bilag I, afsnit 2, punkt 2.8a, samt slæbe- og skubbebåde, som er bygget til at slæbe, skubbe eller danne parformation med fartøjer på 20 meter eller derover.

Denne definition omfatter ikke:

| — | fartøjer, som er bestemt til befordring af indtil 12 personer ud over besætningen |
| --- | --- |

—

fartøjer, som er bestemt til befordring af indtil 12 personer ud over besætningen

| — | fritidsfartøjer med længde under 24 meter (som defineret i artikel 1, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/25/EF af 16. juni 1994 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om fritidsfartøjer (5) |
| --- | --- |

—

fritidsfartøjer med længde under 24 meter (som defineret i artikel 1, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/25/EF af 16. juni 1994 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om fritidsfartøjer (5)

| — | tjenestefartøjer, som tilhører den tilsynsførende myndighed |
| --- | --- |

—

tjenestefartøjer, som tilhører den tilsynsførende myndighed

| — | brandslukningsfartøjer |
| --- | --- |

—

brandslukningsfartøjer

| — | flådefartøjer, |
| --- | --- |

—

flådefartøjer,

| — | fiskerfartøjer, der er opført på Fællesskabets fortegnelse over fiskerfartøjer, |
| --- | --- |

—

fiskerfartøjer, der er opført på Fællesskabets fortegnelse over fiskerfartøjer,

| — | søgående fartøjer, herunder søgående slæbe- og skubbebåde, som opererer i eller fra farvande med tidevand eller midlertidigt besejler indre vandveje, forudsat at de medfører et gyldigt besigtigelseseller sikkerhedscertifikat som defineret i bilag I, afsnit 2, punkt 2.8b, |
| --- | --- |

—

søgående fartøjer, herunder søgående slæbe- og skubbebåde, som opererer i eller fra farvande med tidevand eller midlertidigt besejler indre vandveje, forudsat at de medfører et gyldigt besigtigelseseller sikkerhedscertifikat som defineret i bilag I, afsnit 2, punkt 2.8b,

| — | »fabrikant af oprindeligt materiel (OEM)«, en fabrikant af en type af mobil ikke-vejgående maskine. |
| --- | --- |

—

»fabrikant af oprindeligt materiel (OEM)«, en fabrikant af en type af mobil ikke-vejgående maskine.

| — | »fleksibel ordning«, den procedure hvorved en motorfabrikant i perioden mellem to trin af grænseværdier kan bringe et begrænset antal motorer på markedet, der skal monteres i mobile ikkevejgående maskiner, og som kun opfylder emissionsgrænseværdierne svarende til det foregående trin. |
| --- | --- |

—

»fleksibel ordning«, den procedure hvorved en motorfabrikant i perioden mellem to trin af grænseværdier kan bringe et begrænset antal motorer på markedet, der skal monteres i mobile ikkevejgående maskiner, og som kun opfylder emissionsgrænseværdierne svarende til det foregående trin.

| 2) | Artikel 4 ændres således:






  a) | I slutningen af stk. 2 tilføjes følgende tekst:
  »Bilag VIII ændres i overensstemmelse med den i artikel 15 fastlagte procedure.« |
| --- | --- | --- |

2)

Artikel 4 ændres således:

a)

I slutningen af stk. 2 tilføjes følgende tekst:

»Bilag VIII ændres i overensstemmelse med den i artikel 15 fastlagte procedure.«

| b) | Følgende stykke 6 tilføjes:
  »6.   Motorer med kompressionstænding til anden anvendelse end fremdrift af lokomotiver, jernbanevogne og fartøjer på indre vandveje kan markedsføres i henhold til en »fleksibel ordning« i overensstemmelse med proceduren omhandler i bilag XIII i tilslutning til stk. 1-5.« |
| --- | --- |

b)

Følgende stykke 6 tilføjes:

»6.   Motorer med kompressionstænding til anden anvendelse end fremdrift af lokomotiver, jernbanevogne og fartøjer på indre vandveje kan markedsføres i henhold til en »fleksibel ordning« i overensstemmelse med proceduren omhandler i bilag XIII i tilslutning til stk. 1-5.«

| 3) | I artikel 6 indsættes som stk. 5:
  »5.   Motorer med kompressionstænding, som bringes på markedet i henhold til en »fleksibel ordning« skal være mærket i henhold til bilag XIII.« |
| --- | --- |

3)

I artikel 6 indsættes som stk. 5:

»5.   Motorer med kompressionstænding, som bringes på markedet i henhold til en »fleksibel ordning« skal være mærket i henhold til bilag XIII.«

| 4) | Følgende artikel indføjes efter artikel 7:
  »Artikel 7a
  Fartøjer på indre vandveje
  1.   Nedenstående bestemmelser finder anvendelse på motorer til montering i fartøjer på indre vandveje. Stk. 2 og 3 finder først anvendelse, når ækvivalensen mellem de krav, der er opstillet i dette direktiv, og dem, der er opstillet inden for rammerne af Mannheimkonventionen om Sejlads på Rhinen anerkendes af Centralkommissionen for sejlads på Rhinen (CCNR), og Kommissionen er orienteret herom.
  2.   Indtil den 30. juni 2007 kan medlemsstaterne ikke nægte markedsføring af motorer, der opfylder de krav, der er fastsat af CCNR, trin I, hvis emissionsgrænseværdier er opført i dette direktivs bilag XIV.
  3.   Fra og med den 1. juli 2007 og indtil yderligere en række grænseværdier træder i kraft, som følge af yderligere ændringer af dette direktiv, kan medlemsstaterne ikke nægte markedsføring af motorer, der opfylder de krav, der er indført af CCNR trin II, hvis emissionsgrænseværdier er fastsat i dette direktivs bilag XV.
  4.   I overensstemmelse med den i artikel 15 omhandlede procedure tilpasses bilag VII med henblik på at integrere den supplerende og specifikke information, som eventuelt kræves med hensyn til typegodkendelsescertifikatet for motorer til montering i fartøjer på indre vandveje.
  5.   For så vidt angår dette direktiv underkastes enhver hjælpemotor med en motoreffekt på over 560 kW, for så vidt angår fartøjer på indre vandveje, de samme krav som trækkraftmotorer.« |
| --- | --- |

4)

Følgende artikel indføjes efter artikel 7:

»Artikel 7a

Fartøjer på indre vandveje

1.   Nedenstående bestemmelser finder anvendelse på motorer til montering i fartøjer på indre vandveje. Stk. 2 og 3 finder først anvendelse, når ækvivalensen mellem de krav, der er opstillet i dette direktiv, og dem, der er opstillet inden for rammerne af Mannheimkonventionen om Sejlads på Rhinen anerkendes af Centralkommissionen for sejlads på Rhinen (CCNR), og Kommissionen er orienteret herom.

2.   Indtil den 30. juni 2007 kan medlemsstaterne ikke nægte markedsføring af motorer, der opfylder de krav, der er fastsat af CCNR, trin I, hvis emissionsgrænseværdier er opført i dette direktivs bilag XIV.

3.   Fra og med den 1. juli 2007 og indtil yderligere en række grænseværdier træder i kraft, som følge af yderligere ændringer af dette direktiv, kan medlemsstaterne ikke nægte markedsføring af motorer, der opfylder de krav, der er indført af CCNR trin II, hvis emissionsgrænseværdier er fastsat i dette direktivs bilag XV.

4.   I overensstemmelse med den i artikel 15 omhandlede procedure tilpasses bilag VII med henblik på at integrere den supplerende og specifikke information, som eventuelt kræves med hensyn til typegodkendelsescertifikatet for motorer til montering i fartøjer på indre vandveje.

5.   For så vidt angår dette direktiv underkastes enhver hjælpemotor med en motoreffekt på over 560 kW, for så vidt angår fartøjer på indre vandveje, de samme krav som trækkraftmotorer.«

| 5) | Artikel 8 ændres således:






  a) | Overskriften ændres til »markedsføring«: |
| --- | --- | --- |

5)

Artikel 8 ændres således:

a)

Overskriften ændres til »markedsføring«:

| b) | Stk. 1 affattes således:
  »1.   Medlemsstaterne kan ikke nægte markedsføring af motorer, uanset om de allerede er monteret, som opfylder kravene i dette direktiv.« |
| --- | --- |

b)

Stk. 1 affattes således:

»1.   Medlemsstaterne kan ikke nægte markedsføring af motorer, uanset om de allerede er monteret, som opfylder kravene i dette direktiv.«

| c) | Følgende stykke indføjes efter stk. 2:
  »2a.   Medlemsstaterne udsteder ikke det i Rådets direktiv 82/714/EØF af 4. oktober 1982 om indførelse af tekniske forskrifter for fartøjer på indre vandveje omtalte fællesskabscertifikat for sejlads på indre vandveje til fartøjer, hvis motorer ikke opfylder dette direktivs krav (6). |
| --- | --- |

c)

Følgende stykke indføjes efter stk. 2:

»2a.   Medlemsstaterne udsteder ikke det i Rådets direktiv 82/714/EØF af 4. oktober 1982 om indførelse af tekniske forskrifter for fartøjer på indre vandveje omtalte fællesskabscertifikat for sejlads på indre vandveje til fartøjer, hvis motorer ikke opfylder dette direktivs krav (6).

| 6) | Artikel 9 ændres således:






  a) | Den indledende sætning i stk. 3 affattes således:
  »Medlemsstaterne skal nægte typegodkendelse af en motortype eller en motorfamilie samt udstedelse af det i bilag VII beskrevne dokument og nægte enhver anden form for typegodkendelse af en mobil ikke-vejgående maskine med monteret motor, som ikke i forvejen er markedsført.« |
| --- | --- | --- |

6)

Artikel 9 ændres således:

a)

Den indledende sætning i stk. 3 affattes således:

»Medlemsstaterne skal nægte typegodkendelse af en motortype eller en motorfamilie samt udstedelse af det i bilag VII beskrevne dokument og nægte enhver anden form for typegodkendelse af en mobil ikke-vejgående maskine med monteret motor, som ikke i forvejen er markedsført.«

| b) | Følgende stykke indsættes efter stk. 3:
  »3a.   TYPEGODKENDELSE AF TRIN III A-MOTORER (MOTORER AF KATEGORI H, I, J og K)
  Medlemsstaterne skal nægte typegodkendelse af en motortype eller en motorfamilie samt udstedelse af det i bilag VII beskrevne dokument og skal nægte enhver anden form for typegodkendelse af en mobil ikke-vejgående maskine med monteret motor, som ikke i forvejen er markedsført:






  — | for kategori H: efter den 30. juni 2005 for andre motorer end motorer, som kører med konstant hastighed, med en effekt på: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW, |
| --- | --- | --- |

b)

Følgende stykke indsættes efter stk. 3:

»3a.   TYPEGODKENDELSE AF TRIN III A-MOTORER (MOTORER AF KATEGORI H, I, J og K)

Medlemsstaterne skal nægte typegodkendelse af en motortype eller en motorfamilie samt udstedelse af det i bilag VII beskrevne dokument og skal nægte enhver anden form for typegodkendelse af en mobil ikke-vejgående maskine med monteret motor, som ikke i forvejen er markedsført:

—

for kategori H: efter den 30. juni 2005 for andre motorer end motorer, som kører med konstant hastighed, med en effekt på: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW,

| — | for kategori I: efter den 31. december 2005 for andre motorer end motorer, som kører med konstant hastighed, med en effekt på: 75 kW ≤ P < 130 kW, |
| --- | --- |

—

for kategori I: efter den 31. december 2005 for andre motorer end motorer, som kører med konstant hastighed, med en effekt på: 75 kW ≤ P < 130 kW,

| — | for kategori J: efter den 31. december 2006 for andre motorer end motorer, som kører med konstant hastighed, med en effekt på: 37 kW ≤ P < 75 kW, |
| --- | --- |

—

for kategori J: efter den 31. december 2006 for andre motorer end motorer, som kører med konstant hastighed, med en effekt på: 37 kW ≤ P < 75 kW,

| — | for kategori K: efter den 31. december 2005 for andre motorer end motorer, som kører med konstant hastighed, med en effekt på: 19 kW ≤ P < 37 kW |
| --- | --- |

—

for kategori K: efter den 31. december 2005 for andre motorer end motorer, som kører med konstant hastighed, med en effekt på: 19 kW ≤ P < 37 kW

såfremt motoren ikke opfylder kravene i dette direktiv, og såfremt emissionen af partikler og forurenede luftarter fra motoren ikke opfylder grænseværdierne i tabellen i punkt 4.1.2.4 i bilag I.

3b.   TYPEGODKENDELSE AF TRIN III A-MOTORER, SOM KØRER MED KONSTANT HASTIGHED (MOTORKATEGORI H, I, J og K)

Medlemsstaterne skal nægte typegodkendelse af følgende motortyper eller motorfamilier samt udstedelse af det i bilag VII beskrevne dokument og skal nægte enhver anden form for typegodkendelse af en mobil ikke-vejgående maskine med monteret motor, som ikke i forvejen er markedsført:

| — | for motorer af kategori H, som kører med konstant hastighed: efter den 31. december 2009 for motorer med effekt: 130 kW ≤ P < 560 kW |
| --- | --- |

—

for motorer af kategori H, som kører med konstant hastighed: efter den 31. december 2009 for motorer med effekt: 130 kW ≤ P < 560 kW

| — | for motorer af kategori I, som kører med konstant hastighed: efter den 31. december 2009 for motorer med effekt: 75 kW ≤ P < 130 kW |
| --- | --- |

—

for motorer af kategori I, som kører med konstant hastighed: efter den 31. december 2009 for motorer med effekt: 75 kW ≤ P < 130 kW

| — | for motorer af kategori J, som kører med konstant hastighed: efter den 31. december 2010 for motorer med effekt: 37 kW ≤ P < 75 kW |
| --- | --- |

—

for motorer af kategori J, som kører med konstant hastighed: efter den 31. december 2010 for motorer med effekt: 37 kW ≤ P < 75 kW

| — | for motorer af kategori K, som kører med konstant hastighed: efter den 31. december 2009 for motorer med effekt: 19 kW ≤ P < 37 kW |
| --- | --- |

—

for motorer af kategori K, som kører med konstant hastighed: efter den 31. december 2009 for motorer med effekt: 19 kW ≤ P < 37 kW

såfremt motoren ikke opfylder kravene i dette direktiv, og såfremt emissionen af forurenende luftarter og partikler fra motoren ikke opfylder grænseværdierne i tabellen i punkt 4.1.2.4 i bilag I.

3c.   TYPEGODKENDELSE AF TRIN III B- MOTORER (MOTORKATEGORI L, M, N og P)

Medlemsstaterne skal nægte typegodkendelse af følgende motortyper eller motorfamilier samt udstedelse af det i bilag VII beskrevne dokument og skal nægte enhver anden form for typegodkendelse af en mobil ikke-vejgående maskine med monteret motor, som ikke i forvejen er markedsført:

| — | for kategori L: efter den 31. december 2009 for andre motorer end motorer, som kører med konstant hastighed, med en effekt på: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW |
| --- | --- |

—

for kategori L: efter den 31. december 2009 for andre motorer end motorer, som kører med konstant hastighed, med en effekt på: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW

| — | for kategori M: efter den 31. december 2010 for andre motorer end motorer, som kører med konstant hastighed, med en effekt på: 75 kW ≤ P < 130 kW |
| --- | --- |

—

for kategori M: efter den 31. december 2010 for andre motorer end motorer, som kører med konstant hastighed, med en effekt på: 75 kW ≤ P < 130 kW

| — | for kategori N: efter den 31. december 2010 for andre motorer end motorer, som kører med konstant hastighed, med en effekt på: 56 kW ≤ P < 75 kW |
| --- | --- |

—

for kategori N: efter den 31. december 2010 for andre motorer end motorer, som kører med konstant hastighed, med en effekt på: 56 kW ≤ P < 75 kW

| — | for kategori P: efter den 31. december 2011 for andre motorer end motorer, som kører med konstant hastighed, med en effekt på: 37 kW ≤ P < 56 kW |
| --- | --- |

—

for kategori P: efter den 31. december 2011 for andre motorer end motorer, som kører med konstant hastighed, med en effekt på: 37 kW ≤ P < 56 kW

såfremt motoren ikke opfylder kravene i dette direktiv, og såfremt emissionen af forurenende luftarter og partikler fra motoren ikke opfylder grænseværdierne i tabellen i punkt 4.1.2.5 i bilag I.

3d.   TYPEGODKENDELSE AF TRIN IV-MOTORER (MOTORKATEGORI Q og R)

Medlemsstaterne skal nægte typegodkendelse af følgende motortyper eller motorfamilier samt udstedelse af det i bilag VII beskrevne dokument og skal nægte enhver anden form for typegodkendelse af en mobil ikke-vejgående maskine med monteret motor, som ikke i forvejen er markedsført:

| — | for kategori Q: efter den 31. december 2012 for andre motorer end motorer, som kører med konstant hastighed, med en effekt på: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW |
| --- | --- |

—

for kategori Q: efter den 31. december 2012 for andre motorer end motorer, som kører med konstant hastighed, med en effekt på: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW

| — | for kategori R: efter den 30. september 2013 for andre motorer end motorer, som kører med konstant hastighed, med en effekt på: 56 kW ≤ P < 130 kW |
| --- | --- |

—

for kategori R: efter den 30. september 2013 for andre motorer end motorer, som kører med konstant hastighed, med en effekt på: 56 kW ≤ P < 130 kW

såfremt motoren ikke opfylder kravene i dette direktiv, og såfremt emissionen af forurenende partikler og luftarter fra motoren ikke opfylder grænseværdierne i tabellen i punkt 4.1.2.6 i bilag I.

3e.   TYPEGODKENDELSE AF TRIN III A-MOTORER, SOM ANVENDES TIL FREMDRIFT AF FARTØJER PÅ INDRE VANDVEJE (MOTORKATEGORI V)

Medlemsstaterne skal nægte typegodkendelse af følgende motortyper eller motorfamilier samt udstedelse af det i bilag VII beskrevne dokument:

| — | for kategori V1:1: efter den 31. december 2005 for motorer med en effekt på 37 kW eller derover og et slagvolumen pr. cylinder på under 0,9 liter |
| --- | --- |

—

for kategori V1:1: efter den 31. december 2005 for motorer med en effekt på 37 kW eller derover og et slagvolumen pr. cylinder på under 0,9 liter

| — | for kategori V1:2: efter den 30. juni 2005 for motorer med et slagvolumen pr. cylinder på 0,9 liter eller derover, men under 1,2 liter |
| --- | --- |

—

for kategori V1:2: efter den 30. juni 2005 for motorer med et slagvolumen pr. cylinder på 0,9 liter eller derover, men under 1,2 liter

| — | for kategori V1:3: efter den 30. juni 2005 for motorer med et slagvolumen pr. cylinder på 1,2 liter eller derover, men under 2,5 liter, og en motoreffekt på: 37 kW ≤ P < 75 kW |
| --- | --- |

—

for kategori V1:3: efter den 30. juni 2005 for motorer med et slagvolumen pr. cylinder på 1,2 liter eller derover, men under 2,5 liter, og en motoreffekt på: 37 kW ≤ P < 75 kW

| — | for kategori V1:4: efter den 31. december 2006 for motorer med et slagvolumen pr. cylinder på 2,5 liter eller derover, men under 5 liter |
| --- | --- |

—

for kategori V1:4: efter den 31. december 2006 for motorer med et slagvolumen pr. cylinder på 2,5 liter eller derover, men under 5 liter

| — | for kategori V2: efter den 31. december 2007 for motorer med et slagvolumen pr. cylinder på 5 liter eller derover |
| --- | --- |

—

for kategori V2: efter den 31. december 2007 for motorer med et slagvolumen pr. cylinder på 5 liter eller derover

såfremt motoren ikke opfylder kravene i dette direktiv, og såfremt emissionen af forurenende partikler og luftarter fra motoren ikke opfylder grænseværdierne i tabellen i punkt 4.1.2.4 i bilag I.

3f.   TYPEGODKENDELSE AF TRIN III A-MOTORER TIL FREMDRIFT AF MOTORVOGNE

Medlemsstaterne skal nægte typegodkendelse af følgende motortyper eller motorfamilier samt udstedelse af det i bilag VII beskrevne dokument:

| — | for kategori RC A: efter den 30. juni 2005 for motorer med en effekt på over 130 kW |
| --- | --- |

—

for kategori RC A: efter den 30. juni 2005 for motorer med en effekt på over 130 kW

såfremt motoren ikke opfylder kravene i dette direktiv, og såfremt emissionen af forurenende partikler og luftarter fra motoren ikke opfylder grænseværdierne i tabellen i punkt 4.1.2.4 i bilag I.

3g.   TYPEGODKENDELSE AF TRIN IIIB-MOTORER TIL FREMDRIFT AF MOTORVOGNE

Medlemsstaterne skal nægte typegodkendelse af følgende motortyper eller motorfamilier samt udstedelse af det i bilag VII beskrevne dokument:

| — | for kategori RC B: efter den 31. december 2010 for motorer med en effekt på over 130 kW |
| --- | --- |

—

for kategori RC B: efter den 31. december 2010 for motorer med en effekt på over 130 kW

såfremt motoren ikke opfylder kravene i dette direktiv, og såfremt emissionen af forurenende partikler og luftarter fra motoren ikke opfylder grænseværdierne i tabellen i punkt 4.1.2.5 i bilag I.

3h.   TYPEGODKENDELSE AF TRIN III A-MOTORER, SOM ANVENDES TIL FREMDRIFT AF LOKOMOTIVER

Medlemsstaterne skal nægte typegodkendelse af følgende motortyper eller motorfamilier samt udstedelse af det i bilag VII beskrevne dokument:

| — | for kategori RL A: efter den 31. december 2005 for motorer med en effekt på: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW |
| --- | --- |

—

for kategori RL A: efter den 31. december 2005 for motorer med en effekt på: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW

| — | for kategori RH A: efter den 31. december 2007 for motorer med en effekt på: 560 kW < P |
| --- | --- |

—

for kategori RH A: efter den 31. december 2007 for motorer med en effekt på: 560 kW < P

såfremt motoren ikke opfylder kravene i dette direktiv, og såfremt emissionen af forurenende partikler og luftarter fra motoren ikke opfylder grænseværdierne i tabellen i punkt 4.1.2.4 i bilag I. Bestemmelserne i dette stykke finder ikke anvendelse på de anførte motortyper og motorfamilier, såfremt der er indgået en kontrakt om køb af motoren før ... (7), og såfremt motoren er markedsført senest to år efter den dato, der gælder for den relevante kategori af lokomotiver.

3i.   TYPEGODKENDELSE AF TRIN III B-MOTORER, SOM ANVENDES I LOKOMOTIVER

Medlemsstaterne skal nægte typegodkendelse af følgende motortyper eller motorfamilier samt udstedelse af det i bilag VII beskrevne dokument:

| — | kategori R B: efter den 31. december 2010 for motorer med en effekt på over 130 kW |
| --- | --- |

—

kategori R B: efter den 31. december 2010 for motorer med en effekt på over 130 kW

såfremt motoren ikke opfylder kravene i dette direktiv, og såfremt emissionen af forurenende partikler og luftarter fra motoren ikke opfylder grænseværdierne i tabellen i punkt 4.1.2.5 i bilag I. Bestemmelserne i dette punkt finder ikke anvendelse på de anførte motortyper og motorfamilier, såfremt der er indgået en kontrakt om køb af motoren før ... (8), og såfremt motoren er markedsført senest to år efter den dato, der gælder for den relevante kategori af lokomotiver.

| c) | Stk. 4 ændres således:






  i) | Overskriften til stk. 4 affattes således: |
| --- | --- | --- |

c)

Stk. 4 ændres således:

i)

Overskriften til stk. 4 affattes således:

| d) | Følgende stykke indsættes:
  »4a.   Bortset fra maskiner og motorer til eksport til tredjelande tillader medlemsstaterne, uden at det berører artikel 7a og artikel 9, stk. 3, litra g), og stk. 3, litra h), efter nedenanførte datoer kun markedsføring af motorer, uanset om de allerede er monteret i en maskine, hvis de opfylder kravene i dette direktiv, og hvis motoren er godkendt i en af kategorierne i stk. 2 eller 3.
  Trin III A-motorer bortset fra motorer, der kører med konstant hastighed






  — | for kategori H: 31. december 2005 |
| --- | --- | --- |

d)

Følgende stykke indsættes:

»4a.   Bortset fra maskiner og motorer til eksport til tredjelande tillader medlemsstaterne, uden at det berører artikel 7a og artikel 9, stk. 3, litra g), og stk. 3, litra h), efter nedenanførte datoer kun markedsføring af motorer, uanset om de allerede er monteret i en maskine, hvis de opfylder kravene i dette direktiv, og hvis motoren er godkendt i en af kategorierne i stk. 2 eller 3.

Trin III A-motorer bortset fra motorer, der kører med konstant hastighed

—

for kategori H: 31. december 2005

| — | for kategori I: 31. december 2006 |
| --- | --- |

—

for kategori I: 31. december 2006

| — | for kategori J: 31. december 2007 |
| --- | --- |

—

for kategori J: 31. december 2007

| — | for kategori K: 31. december 2006 |
| --- | --- |

—

for kategori K: 31. december 2006

Trin III A-motorer til fartøjer på indre vandveje

| — | for kategori V1:1: 31. december 2006 |
| --- | --- |

—

for kategori V1:1: 31. december 2006

| — | for kategori V1:2: 31. december 2006 |
| --- | --- |

—

for kategori V1:2: 31. december 2006

| — | for kategori V1:3: 31. december 2006 |
| --- | --- |

—

for kategori V1:3: 31. december 2006

| — | for kategori V1:4: 31. december 2008 |
| --- | --- |

—

for kategori V1:4: 31. december 2008

| — | for kategori V2: 31. december 2008. |
| --- | --- |

—

for kategori V2: 31. december 2008.

Trin III A-motorer, der kører med konstant hastighed

| — | for kategori H: den 31. december 2010 |
| --- | --- |

—

for kategori H: den 31. december 2010

| — | for kategori I: den 31. december 2010 |
| --- | --- |

—

for kategori I: den 31. december 2010

| — | for kategori J: den 31. december 2011 |
| --- | --- |

—

for kategori J: den 31. december 2011

| — | for kategori K: den 31. december 2010. |
| --- | --- |

—

for kategori K: den 31. december 2010.

Trin III A-motorvognsmotorer

| — | for kategori RC A: den 31. december 2005. |
| --- | --- |

—

for kategori RC A: den 31. december 2005.

Trin III A-lokomotivmotorer

| — | for kategori RL A: den 31. december 2006 |
| --- | --- |

—

for kategori RL A: den 31. december 2006

| — | for kategori RH A: den 31. december 2008. |
| --- | --- |

—

for kategori RH A: den 31. december 2008.

Trin III B-motorer, bortset fra motorer, der kører med konstant hastighed

| — | kategori L: 31. december 2010 |
| --- | --- |

—

kategori L: 31. december 2010

| — | kategori M: 31. december 2011 |
| --- | --- |

—

kategori M: 31. december 2011

| — | kategori N: 31. december 2011 |
| --- | --- |

—

kategori N: 31. december 2011

| — | kategori P: den 31. december 2012. |
| --- | --- |

—

kategori P: den 31. december 2012.

Trin III B-motorvognsmotorer

| — | for kategori RC B: den 31. december 2011. |
| --- | --- |

—

for kategori RC B: den 31. december 2011.

Trin III B-lokomotivmotorer

| — | for kategori R B: den 31. december 2011. |
| --- | --- |

—

for kategori R B: den 31. december 2011.

Trin IV-motorer, bortset fra motorer, der kører med konstant hastighed

| — | for kategori Q: den 31. december 2013 |
| --- | --- |

—

for kategori Q: den 31. december 2013

| — | for kategori R: den 30. september 2014. |
| --- | --- |

—

for kategori R: den 30. september 2014.

For hver kategori vil ovenstående krav blive udskudt i to år for motorer, der er produceret inden den angivne dato.

Den tilladelse, der er meddelt for ét trin af emissionsgrænseværdier, udløber ved den obligatoriske gennemførelse af næste trin af grænseværdier.«

| e) | Følgende stykke tilføjes:
  »4b.   MÆRKNING OM FØRTIDIG OPFYLDELSE AF KRAVENE FOR TRIN IIIA, IIIB og IV.
  For motortyper eller motorfamilier, der overholder grænseværdierne i tabellen i punkt 4.1.2.4, 4.1.2.5 og 4.1.2.6 i bilag I, før de frister, der er anført i denne artikels stk. 4, tillader medlemsstaterne en særlig mærkning, hvoraf det fremgår, at det pågældende udstyr overholder de fastsatte grænseværdier før den fastsatte dato.« |
| --- | --- |

e)

Følgende stykke tilføjes:

»4b.   MÆRKNING OM FØRTIDIG OPFYLDELSE AF KRAVENE FOR TRIN IIIA, IIIB og IV.

For motortyper eller motorfamilier, der overholder grænseværdierne i tabellen i punkt 4.1.2.4, 4.1.2.5 og 4.1.2.6 i bilag I, før de frister, der er anført i denne artikels stk. 4, tillader medlemsstaterne en særlig mærkning, hvoraf det fremgår, at det pågældende udstyr overholder de fastsatte grænseværdier før den fastsatte dato.«

| 7) | Artikel 10 ændres som følger:






  a) | Stk. 1 og 1a erstattes af følgende:
  »1.   Kravene i artikel 8, stk. 1 og stk. 2 og i artikel 9a, stk. 5, gælder ikke for:






  — | motorer der anvendes af forsvaret |
| --- | --- | --- | --- |

7)

Artikel 10 ændres som følger:

a)

Stk. 1 og 1a erstattes af følgende:

»1.   Kravene i artikel 8, stk. 1 og stk. 2 og i artikel 9a, stk. 5, gælder ikke for:

—

motorer der anvendes af forsvaret

| — | motorer, der er undtaget i henhold til stk. 1a og 2 |
| --- | --- |

—

motorer, der er undtaget i henhold til stk. 1a og 2

| — | motorer til brug i maskiner, der primært anvendes til søsætning og bjærgning af redningsbåde |
| --- | --- |

—

motorer til brug i maskiner, der primært anvendes til søsætning og bjærgning af redningsbåde

| — | motorer til brug i maskiner, der primært anvendes til søsætning og bjærgning af fartøjer, der søsættes fra stranden. |
| --- | --- |

—

motorer til brug i maskiner, der primært anvendes til søsætning og bjærgning af fartøjer, der søsættes fra stranden.

1a.   Uden at det berører artikel 7a og artikel 9, stk. 3, litra g) og h), skal erstatningsmotorer undtagen motorer til brug i motorvogne, lokomotiver og til fremdrift af fartøjer i indre vandveje, overholde de grænseværdier, som den motor, der erstattes, skulle overholde, da den oprindeligt blev markedsført.

Teksten »ERSTATNINGSMOTOR« skal fremgå af mærkning på motoren eller indsættes i instruktionsbogen.«

| b) | Følgende stykker tilføjes:
  »5.   Motorer kan markedsføres under en »fleksibel ordning« efter bestemmelserne i bilag XIII.
  6.   Stk. 2 finder ikke anvendelse på motorer, der skal installeres i fartøjer, som anvendes på indre vandveje.
  7.   Medlemsstaterne tillader markedsføring af motorer som defineret under A, nr. i) og A, nr. ii) i bilag I, i henhold til »fleksibilitetsordningen« efter bestemmelserne i bilag XIII.« |
| --- | --- |

b)

Følgende stykker tilføjes:

»5.   Motorer kan markedsføres under en »fleksibel ordning« efter bestemmelserne i bilag XIII.

6.   Stk. 2 finder ikke anvendelse på motorer, der skal installeres i fartøjer, som anvendes på indre vandveje.

7.   Medlemsstaterne tillader markedsføring af motorer som defineret under A, nr. i) og A, nr. ii) i bilag I, i henhold til »fleksibilitetsordningen« efter bestemmelserne i bilag XIII.«

| 8. | Bilagene ændres som følger:






  a) | Bilag I, III, V, VII og XII ændres i overensstemmelse med bilag I til dette direktiv. |
| --- | --- | --- |

8.

Bilagene ændres som følger:

a)

Bilag I, III, V, VII og XII ændres i overensstemmelse med bilag I til dette direktiv.

| b) | Bilag VI affattes som angivet i bilag II til dette direktiv. |
| --- | --- |

b)

Bilag VI affattes som angivet i bilag II til dette direktiv.

| c) | Der tilføjes et nyt bilag XIII som angivet i bilag III til dette direktiv. |
| --- | --- |

c)

Der tilføjes et nyt bilag XIII som angivet i bilag III til dette direktiv.

| d) | Der tilføjes et nyt bilag XIV som angivet i bilag IV til dette direktiv. |
| --- | --- |

d)

Der tilføjes et nyt bilag XIV som angivet i bilag IV til dette direktiv.

| e) | Der tilføjes et nyt bilag XV som angivet i bilag IV til dette direktiv |
| --- | --- |

e)

Der tilføjes et nyt bilag XV som angivet i bilag IV til dette direktiv

og listen over eksisterende bilag ændres i overensstemmelse hermed.

Artikel 2

Kommissionen skal senest den 31. december 2007:

| a) | tage sine skøn over emissioner fra samtlige mobile ikke-vejgående maskiner op til fornyet overvejelse og specielt undersøge potentielle krydschecks- og korrektionsfaktorer |
| --- | --- |

a)

tage sine skøn over emissioner fra samtlige mobile ikke-vejgående maskiner op til fornyet overvejelse og specielt undersøge potentielle krydschecks- og korrektionsfaktorer

| b) | gennemgå den tilgængelige teknik, herunder også cost-benefits, med henblik på bekræftelse af trin IIIB og IV-grænseværdierne og vurdering af det eventuelle behov for yderligere fleksible ordninger, undtagelser eller senere ikrafttrædelsesdatoer for visse typer udstyr eller motorer og også medtage motorer, der er installeret i mobile ikke-vejgående maskiner med sæsonbetingede anvendelser |
| --- | --- |

b)

gennemgå den tilgængelige teknik, herunder også cost-benefits, med henblik på bekræftelse af trin IIIB og IV-grænseværdierne og vurdering af det eventuelle behov for yderligere fleksible ordninger, undtagelser eller senere ikrafttrædelsesdatoer for visse typer udstyr eller motorer og også medtage motorer, der er installeret i mobile ikke-vejgående maskiner med sæsonbetingede anvendelser

| c) | vurdere anvendelse af testcykler for motorer i motorvogne og lokomotiver og, for så vidt angår motorer i lokomotiver, cost-benefits ved en yderligere begrænsning af emissionsgrænseværdierne med henblik på anvendelse af teknologi til efterbehandling af NOx |
| --- | --- |

c)

vurdere anvendelse af testcykler for motorer i motorvogne og lokomotiver og, for så vidt angår motorer i lokomotiver, cost-benefits ved en yderligere begrænsning af emissionsgrænseværdierne med henblik på anvendelse af teknologi til efterbehandling af NOx

| d) | vurdere behovet for at indføre et ekstra sæt grænseværdier for fartøjer på indre vandveje under hensyntagen til den tekniske og økonomiske gennemførlighed af alternative sekundære muligheder for udslipsreduktion gennem en sådan anvendelse |
| --- | --- |

d)

vurdere behovet for at indføre et ekstra sæt grænseværdier for fartøjer på indre vandveje under hensyntagen til den tekniske og økonomiske gennemførlighed af alternative sekundære muligheder for udslipsreduktion gennem en sådan anvendelse

| e) | vurdere behovet for at indføre emissionsgrænseværdier for motorer under 19 kW og over 560 kW |
| --- | --- |

e)

vurdere behovet for at indføre emissionsgrænseværdier for motorer under 19 kW og over 560 kW

| f) | undersøge, om der er brændstoffer til rådighed af den art, som teknologierne kræver for at opfylde kravene for trin IIIB- og IV |
| --- | --- |

f)

undersøge, om der er brændstoffer til rådighed af den art, som teknologierne kræver for at opfylde kravene for trin IIIB- og IV

| g) | undersøge, under hvilke driftsforhold det kan tillades, at en motor overskrider de maksimale emissionsgrænseværdier, der er fastsat i punkt 4.1.2.5 og 4.1.2.6a i bilag I og når det er hensigtsmæssigt fremlægge forslag om tilpasning af direktivet efter proceduren i artikel 15 i direktiv 97/68/EF |
| --- | --- |

g)

undersøge, under hvilke driftsforhold det kan tillades, at en motor overskrider de maksimale emissionsgrænseværdier, der er fastsat i punkt 4.1.2.5 og 4.1.2.6a i bilag I og når det er hensigtsmæssigt fremlægge forslag om tilpasning af direktivet efter proceduren i artikel 15 i direktiv 97/68/EF

| h) | vurdere behovet for et system for afprøvning af maskiner i brug med henblik på at fastslå, om de overholder kravene, og undersøge forskellige muligheder for at indføre et sådant system |
| --- | --- |

h)

vurdere behovet for et system for afprøvning af maskiner i brug med henblik på at fastslå, om de overholder kravene, og undersøge forskellige muligheder for at indføre et sådant system

| i) | overveje detaljerede bestemmelser med henblik på at forhindre forsøg på at opnå ukorrekte resultater af testcyklus eller helt springe den over (»cycle beating« and cycle by-pass) |
| --- | --- |

i)

overveje detaljerede bestemmelser med henblik på at forhindre forsøg på at opnå ukorrekte resultater af testcyklus eller helt springe den over (»cycle beating« and cycle by-pass)

og, i givet fald, fremlægge forslag for Europa-Parlamentet og Rådet.

Artikel 3

1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den ... (9). De underretter straks Kommissionen herom.

Disse love og administrative bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale forskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 4

Medlemsstaterne fastsætter de sanktioner, der skal anvendes ved overtrædelse af de nationale bestemmelser, som vedtages i henhold til dette direktiv, og træffer alle nødvendig foranstaltninger for at gennemføre sådanne sanktioner. De fastsatte sanktioner skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og være afskrækkende. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen disse bestemmelser senest den ... (9) og indberetter eventuelt senere ændringer heraf så hurtigt som muligt.

Artikel 5

Dette direktiv træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 6

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i ...

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C ...

1

(2)  EUT C 220 af 16.9.2003, s. 16.

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 21.10.2003.

3

(4)  EFT L 59 af 27.2.1998, s. 1. Senest ændret ved direktiv 2002/88/EF (EFT L 35 af 11.2.2003, s. 28).

4

(5)  EFT L 164 af 30.6.1994, s. 15. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).«

5

(6)  EFT L 301 af 28.10.1982, s. 1. Ændret ved tiltrædelsesakten af 1994.«

6

(7)  Datoen for dette direktivs ikrafttræden.

7

(8)  Datoen for dette direktivs ikrafttræden.«

8

(9)  12 måneder efter direktivets ikrafttræden.

9

BILAG I

1.   BILAG I ÆNDRES SÅLEDES:

| 1) | Afsnit 1 affattes således:






  a) | Punkt A, afsnit 1, affattes således:






  »A. | Maskiner skal være beregnede og egnede til at bevæge sig eller blive fremdrevet på eller uden for vej og have:






  i) | en motor med kompressionstænding og en nettoeffekt, jf. punkt 2.4, på mindst 19 kW og højst 560 kW, som kører med vekslende hastighed og ikke med én konstant hastighed |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Afsnit 1 affattes således:

a)

Punkt A, afsnit 1, affattes således:

»A.

Maskiner skal være beregnede og egnede til at bevæge sig eller blive fremdrevet på eller uden for vej og have:

i)

en motor med kompressionstænding og en nettoeffekt, jf. punkt 2.4, på mindst 19 kW og højst 560 kW, som kører med vekslende hastighed og ikke med én konstant hastighed

eller

| ii) | en motor med kompressionstænding og en nettoeffekt, jf. punkt 2.4, på mindst 19 kW og højst 560 kW, som kører med konstant hastighed. Grænserne finder først anvendelse fra den 31. december 2006 |
| --- | --- |

ii)

en motor med kompressionstænding og en nettoeffekt, jf. punkt 2.4, på mindst 19 kW og højst 560 kW, som kører med konstant hastighed. Grænserne finder først anvendelse fra den 31. december 2006

eller

| iii) | en benzindrevet gnisttændingsmotor, hvis nettoeffekt, jf. punkt 2.4, er højst 19 kW |
| --- | --- |

iii)

en benzindrevet gnisttændingsmotor, hvis nettoeffekt, jf. punkt 2.4, er højst 19 kW

eller

| iv) | motorer beregnet til fremdrift af motorvogne, som er selvdrevne køretøjer på skinner, navnlig beregnet til transport af gods og/eller passagerer |
| --- | --- |

iv)

motorer beregnet til fremdrift af motorvogne, som er selvdrevne køretøjer på skinner, navnlig beregnet til transport af gods og/eller passagerer

eller

| v) | motorer beregnet til fremdrift af lokomotiver, som er selvdrevne udstyr på skinner, som er beregnet til at flytte eller fremdrive vogne, som er beregnet til at transportere gods, passagerer eller andet udstyr, men som ikke selv er beregnet til at transportere gods, passagerer (andre end dem, som står for driften af lokomotivet) eller andet udstyr. Hjælpemotorer eller motorer beregnet at drive udstyr til vedligeholdelse eller bygningsarbejder på skinner klassificeres ikke under dette punkt, men under punkt A, nr. i).« |
| --- | --- |

v)

motorer beregnet til fremdrift af lokomotiver, som er selvdrevne udstyr på skinner, som er beregnet til at flytte eller fremdrive vogne, som er beregnet til at transportere gods, passagerer eller andet udstyr, men som ikke selv er beregnet til at transportere gods, passagerer (andre end dem, som står for driften af lokomotivet) eller andet udstyr. Hjælpemotorer eller motorer beregnet at drive udstyr til vedligeholdelse eller bygningsarbejder på skinner klassificeres ikke under dette punkt, men under punkt A, nr. i).«

| b) | Punkt B affattes således:






  »B. | Skibe, bortset fra fartøjer på indre vandveje« |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt B affattes således:

»B.

Skibe, bortset fra fartøjer på indre vandveje«

| c) | Punkt C udgår. |
| --- | --- |

c)

Punkt C udgår.

| 2) | Punkt 2 ændres således:






  a) | Følgende indsættes:






  »2.8a: | ved »volumen mindst 100m3« for fartøjer bestemt til brug på indre vandveje forstås fartøjets volumen, beregnet efter formlen LxBxT, hvor »L« er skrogets største længde uden ror eller bovspryd, »B« er skrogets største bredde, målt til den ydre kant af skrogets yderklædning (uden skovlhjul, fenderbælte osv.), og »T« er den lodrette afstand fra skrogets laveste punkt i siden eller kølen til vandlinjen ved maksimal last. |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Punkt 2 ændres således:

a)

Følgende indsættes:

»2.8a:

ved »volumen mindst 100m3« for fartøjer bestemt til brug på indre vandveje forstås fartøjets volumen, beregnet efter formlen LxBxT, hvor »L« er skrogets største længde uden ror eller bovspryd, »B« er skrogets største bredde, målt til den ydre kant af skrogets yderklædning (uden skovlhjul, fenderbælte osv.), og »T« er den lodrette afstand fra skrogets laveste punkt i siden eller kølen til vandlinjen ved maksimal last.

| 2.8b: | ved »gyldigt besigtigelses- eller sikkerhedscertifikat« forstås






  a) | et certifikat, som godtgør overensstemmelsen med Konventionen af 1974 om sikkerhed for menneskeliv til søs (SOLAS) som ændret, eller tilsvarende, eller |
| --- | --- | --- |

2.8b:

ved »gyldigt besigtigelses- eller sikkerhedscertifikat« forstås

a)

et certifikat, som godtgør overensstemmelsen med Konventionen af 1974 om sikkerhed for menneskeliv til søs (SOLAS) som ændret, eller tilsvarende, eller

| b) | et certifikat, som godtgør overensstemmelsen med den internationale konvention af 1966 om lastelinjer (som ændret), og et IOPP-certifikat, som godtgør overensstemmelsen med den internationale konvention af 1973 om forebyggelse af forurening fra skibe (MARPOL) (som ændret). |
| --- | --- |

b)

et certifikat, som godtgør overensstemmelsen med den internationale konvention af 1966 om lastelinjer (som ændret), og et IOPP-certifikat, som godtgør overensstemmelsen med den internationale konvention af 1973 om forebyggelse af forurening fra skibe (MARPOL) (som ændret).

| 2.8c: | »manipulationsanordning«: enhver anordning, som måler, registrerer eller reagerer på driftsvariabler med henblik på at aktivere, modulere, forsinke eller deaktivere driften af en del af emissionskontrolsystemet, og som derved reducerer dets effektivitet under mobile ikke-vejgående maskiners normale brugsforhold, medmindre anvendelsen af en sådan anordning i væsentlig grad er medtaget i emissionsprøvens godkendelsesprocedure. |
| --- | --- |

2.8c:

»manipulationsanordning«: enhver anordning, som måler, registrerer eller reagerer på driftsvariabler med henblik på at aktivere, modulere, forsinke eller deaktivere driften af en del af emissionskontrolsystemet, og som derved reducerer dets effektivitet under mobile ikke-vejgående maskiners normale brugsforhold, medmindre anvendelsen af en sådan anordning i væsentlig grad er medtaget i emissionsprøvens godkendelsesprocedure.

| 2.8d: | »irrationel emissionskontrolstrategi«: enhver strategi eller foranstaltning, som resulterer i en nedsættelse af effektiviteten af emissionskontrolsystemet under normal kørsel til under det niveau, der er forventet ved den anvendte emissionsprøve.« |
| --- | --- |

2.8d:

»irrationel emissionskontrolstrategi«: enhver strategi eller foranstaltning, som resulterer i en nedsættelse af effektiviteten af emissionskontrolsystemet under normal kørsel til under det niveau, der er forventet ved den anvendte emissionsprøve.«

| b) | Følgende punkt indsættes:






  »2.17. | »testcyklus«, en sekvens af testpunkter, der hver er karakteriseret ved en bestemt hastighed og et bestemt drejningsmoment, som motoren skal overholde henholdsvis i stationær funktionsmåde (NRSC-prøve) og under overgangsbetingelser (NRTC-prøve);« |
| --- | --- | --- |

b)

Følgende punkt indsættes:

»2.17.

»testcyklus«, en sekvens af testpunkter, der hver er karakteriseret ved en bestemt hastighed og et bestemt drejningsmoment, som motoren skal overholde henholdsvis i stationær funktionsmåde (NRSC-prøve) og under overgangsbetingelser (NRTC-prøve);«

| c) | Punkt 2.17 omnummereres til 2.18 og affattes således:






  »2.18. | Symboler og forkortelser |
| --- | --- | --- |

c)

Punkt 2.17 omnummereres til 2.18 og affattes således:

»2.18.

Symboler og forkortelser

| 2.18.1. | Symboler for testparametre







  Symbol | Enhed | Betegnelse |
| --- | --- | --- | --- |
| A/Fst | — | Støkiometrisk luft/brændstofforhold |
| AP | m2 | Tværsnitsareal af isokinetisk prøvetagningssonde |
| AT | m2 | Udstødningsrørets tværsnitsareal |
| Gennemsnit | | Vægtet gennemsnit af: |
| | m3/h | -volumetrisk strømningshastighed |
| | kg/h | -masseflow |
| C1 | — | Kulbrinteækvivalenter med ét kulstofatom |
| Cd | — | SSV-systemets udstrømningsfaktor |
| Konc | ppm Vol % | Koncentration (med den pågældende komponent angivet som suffiks) |
| Concc | ppm Vol % | Baggrundskorrigeret koncentration |
| Concd | ppm Vol % | Koncentration af det forurenende stof, målt i fortyndingsluften |
| Conce | ppm Vol % | Koncentration af det pågældende forurenende stof, målt i den fortyndede udstødningsgas |
| d | m | Diameter |
| DF | — | Fortyndingsfaktor |
| fa | — | Laboratoriets atmosfærefaktor |
| GAIRD | kg/h | Massestrøm af indsugningsluft, tør basis |
| GAIRW | kg/h | Massestrøm af indsugningsluft, våd basis |
| GDILW | kg/h | Massestrøm af fortyndingsluft, våd basis |
| GEDFW | kg/h | Ækvivalent massestrøm af fortyndet udstødningsgas, våd basis |
| GEXHW | kg/h | Massestrøm af udstødningsgas, våd basis |
| GFUEL | kg/h | Massestrøm af brændstof |
| GSE | kg/h | Massestrøm af udstødningsgas, udtaget som prøve |
| GT | cm3/min | Sporgasstrøm |
| GTOTW | kg/h | Massestrøm af fortyndet udstødningsgas, våd basis |
| Ha | g/kg | Indsugningsluftens absolutte fugtindhold |
| Hd | g/kg | Absolut fugtindhold i fortyndingsluft |
| HREF | g/kg | Referenceværdi af absolut fugtighed (10,71 g/kg) |
| i | — | Indeks, der angiver den enkelte sekvens (for NRSC-prøve)
  eller en øjeblikkelig værdi (for NRTC-prøve) |
| KH | — | Fugtighedskorrektionsfaktor for NOx |
| Kp | — | Fugtighedskorrektionsfaktor for partikler |
| KV | — | CFV-kalibreringsfunktion |
| KW,a | — | Omregningsfaktor for indsugningsluft fra tør til våd basis |
| KW,d | — | Omregningsfaktor for fortyndingsluft fra tør til våd basis |
| KW,e | — | Omregningsfaktor for fortyndet udstødningsgas fra tør til våd basis |
| KW,r | — | Omregningsfaktor for ufortyndet udstødningsgas fra tør til våd basis |
| L | % | Drejningsmoment angivet som procent af største drejningsmoment for testhastigheden |
| Md | mg | Masse af udskilte partikler fra fortyndingsluft |
| MDIL | kg | Masse af fortyndingsluftprøve, som ledes gennem partikelprøvetagningsfiltre |
| MEDFW | kg | Masse af ækvivalent fortyndet udstødningsgas gennem hele cyklen |
| MEXHW | kg | Total massestrøm af udstødningsgas gennem hele cyklen |
| Mf | mg | Masse af udskilte partikler |
| Mf,p | mg | Masse af udskilte partikler på primære filter |
| Mf,b | mg | Masse af udskilte partikler på sekundære filter |
| Mgas | g | Total masse af forurenende luftarter gennem hele cyklen |
| MPT | g | Total masse af partikler gennem hele cyklen |
| MSAM | kg | Masse af fortyndingsluftprøve, som ledes gennem partikelprøvetagningsfiltre |
| MSE | kg | Masse af udstødningsprøvegas gennem hele cyklen |
| MSEC | kg | Masse af sekundær fortyndingsluft |
| MTOT | kg | Total masse af dobbelt fortyndet udstødningsgas gennem hele cyklen |
| MTOTW | kg | Total masse, på våd basis, af fortyndet udstødningsgas gennem hele cyklen |
| MTOTW,I | kg | Øjeblikkelig massestrøm, på våd basis, af fortyndet udstødningsgas gennem fortyndingstunnelen |
| mass | g/h | Indeks, som angiver massestrøm af emissioner |
| NP | — | Samlet antal omdrejninger af PDP i løbet af cyklen |
| nref | min-1 | Referencemotorhastighed for NRTC-test |
| | s-2 | Differentialkoefficienten af motorhastigheden |
| P | kW | Bremseeffekt, ukorrigeret |
| p1 | kPa | Tryk til under atmosfæretryk ved pumpeindgangen af PDP |
| PA | kPa | Absolut tryk |
| Pa | kPa | Mætningsdamptryk
  (ISO 3046: psy = PSY test, omgivende) |
| PAE | kW | Nominel total effekt optaget af hjælpeudstyr, der er monteret med henblik på prøvningen og ikke kræves efter punkt 2.4 i dette bilag |
| PB | kPa | Totalt atmosfæretryk (ISO 3046: | Px = PX Omgivende tryk på prøvested |

2.18.1.

Symboler for testparametre

Symbol

Enhed

Betegnelse

A/Fst

—

Støkiometrisk luft/brændstofforhold

AP

m2

Tværsnitsareal af isokinetisk prøvetagningssonde

AT

m2

Udstødningsrørets tværsnitsareal

Gennemsnit

Vægtet gennemsnit af:

m3/h

-volumetrisk strømningshastighed

kg/h

-masseflow

C1

—

Kulbrinteækvivalenter med ét kulstofatom

Cd

—

SSV-systemets udstrømningsfaktor

Konc

ppm Vol %

Koncentration (med den pågældende komponent angivet som suffiks)

Concc

ppm Vol %

Baggrundskorrigeret koncentration

Concd

ppm Vol %

Koncentration af det forurenende stof, målt i fortyndingsluften

Conce

ppm Vol %

Koncentration af det pågældende forurenende stof, målt i den fortyndede udstødningsgas

d

m

Diameter

DF

—

Fortyndingsfaktor

fa

—

Laboratoriets atmosfærefaktor

GAIRD

kg/h

Massestrøm af indsugningsluft, tør basis

GAIRW

kg/h

Massestrøm af indsugningsluft, våd basis

GDILW

kg/h

Massestrøm af fortyndingsluft, våd basis

GEDFW

kg/h

Ækvivalent massestrøm af fortyndet udstødningsgas, våd basis

GEXHW

kg/h

Massestrøm af udstødningsgas, våd basis

GFUEL

kg/h

Massestrøm af brændstof

GSE

kg/h

Massestrøm af udstødningsgas, udtaget som prøve

GT

cm3/min

Sporgasstrøm

GTOTW

kg/h

Massestrøm af fortyndet udstødningsgas, våd basis

Ha

g/kg

Indsugningsluftens absolutte fugtindhold

Hd

g/kg

Absolut fugtindhold i fortyndingsluft

HREF

g/kg

Referenceværdi af absolut fugtighed (10,71 g/kg)

i

—

Indeks, der angiver den enkelte sekvens (for NRSC-prøve)

eller en øjeblikkelig værdi (for NRTC-prøve)

KH

—

Fugtighedskorrektionsfaktor for NOx

Kp

—

Fugtighedskorrektionsfaktor for partikler

KV

—

CFV-kalibreringsfunktion

KW,a

—

Omregningsfaktor for indsugningsluft fra tør til våd basis

KW,d

—

Omregningsfaktor for fortyndingsluft fra tør til våd basis

KW,e

—

Omregningsfaktor for fortyndet udstødningsgas fra tør til våd basis

KW,r

—

Omregningsfaktor for ufortyndet udstødningsgas fra tør til våd basis

L

%

Drejningsmoment angivet som procent af største drejningsmoment for testhastigheden

Md

mg

Masse af udskilte partikler fra fortyndingsluft

MDIL

kg

Masse af fortyndingsluftprøve, som ledes gennem partikelprøvetagningsfiltre

MEDFW

kg

Masse af ækvivalent fortyndet udstødningsgas gennem hele cyklen

MEXHW

kg

Total massestrøm af udstødningsgas gennem hele cyklen

Mf

mg

Masse af udskilte partikler

Mf,p

mg

Masse af udskilte partikler på primære filter

Mf,b

mg

Masse af udskilte partikler på sekundære filter

Mgas

g

Total masse af forurenende luftarter gennem hele cyklen

MPT

g

Total masse af partikler gennem hele cyklen

MSAM

kg

Masse af fortyndingsluftprøve, som ledes gennem partikelprøvetagningsfiltre

MSE

kg

Masse af udstødningsprøvegas gennem hele cyklen

MSEC

kg

Masse af sekundær fortyndingsluft

MTOT

kg

Total masse af dobbelt fortyndet udstødningsgas gennem hele cyklen

MTOTW

kg

Total masse, på våd basis, af fortyndet udstødningsgas gennem hele cyklen

MTOTW,I

kg

Øjeblikkelig massestrøm, på våd basis, af fortyndet udstødningsgas gennem fortyndingstunnelen

mass

g/h

Indeks, som angiver massestrøm af emissioner

NP

—

Samlet antal omdrejninger af PDP i løbet af cyklen

nref

min-1

Referencemotorhastighed for NRTC-test

Formula

s-2

Differentialkoefficienten af motorhastigheden

P

kW

Bremseeffekt, ukorrigeret

p1

kPa

Tryk til under atmosfæretryk ved pumpeindgangen af PDP

PA

kPa

Absolut tryk

Pa

kPa

Mætningsdamptryk

(ISO 3046: psy = PSY test, omgivende)

PAE

kW

Nominel total effekt optaget af hjælpeudstyr, der er monteret med henblik på prøvningen og ikke kræves efter punkt 2.4 i dette bilag

PB

kPa

Totalt atmosfæretryk (ISO 3046:

Px = PX Omgivende tryk på prøvested

| | Py = PY Omgivende totalt tryk under test) |
| --- | --- |

Py = PY Omgivende totalt tryk under test)

pd

kPa

Mætningsdamptryk af fortyndingsluft

PM

kW

Største målte effekt ved prøvningshastighed under prøvningsbetingelser (jf. bilag VII, tillæg 1).

Pm

kW

Effekt, målt i prøvebænk

ps

kPa

Tørt atmosfæretryk

q

—

Fortyndingsforhold

Qs

m3/s

CVS-volumenhastighed

r

—

Forhold mellem tværsnitsareal af isokinetisk sonde og udstødningsrør

r

Forhold mellem det absolutte statiske tryk ved den subsoniske venturis forsnævring og indgang

Ra

%

Indsugningsluftens relative fugtighed

Rd

%

Fortyndingsluftens relative fugtighed

Re

—

Reynold's tal

Rf

—

Flammeiondetektorens responsfaktor

T

K

Absolut temperatur

t

s

Måletid

Ta

K

Absolut temperatur af indsugningsluft

TD

K

Absolut dugpunkttemperatur

Tref

K

Referencetemperatur af forbrændingsluft: (298 K).

Tsp

N·m

Ønsket drejningsmoment af overgangscyklus

t10

s

Tid mellem trin-indgang og 10 % af endelig aflæsning

t50

s

Tid mellem trin-indgang og 50 % af endelig aflæsning

t90

s

Tid mellem trin-indgang og 90 % af endelig aflæsning

Δti

s

Tidsinterval for øjeblikkelig CFV-strøm

V0

m3/rev

PDP-volumenhastighed under virkelige forhold

Wact

kWh

Faktisk arbejde udført i løbet af NRTC-prøvecyklus

WF

—

Vægtningsfaktor

WFE

—

Effektiv vægtningsfaktor

X0

m3/rev

Kalibreringskurve for volumenhastighed i PDP-system

ΘD

kg/m2

Inertimoment af hvirvelstrømsdynamometer

ß

—

Forholdet mellem diameteren, d, af den subsoniske venturis forsnævring og indgangsrørets indvendige diameter

λ

—

Relativt luft/brændstofforhold, det faktiske luft/brændstofforhold divideret med det støkiometriske luft/brændstofforhold

ρEXH

kg/m3

Udstødningsgassens densitet

| 2.18.2. | Symboler for kemiske komponenter






  CH4 | Methan |
| --- | --- | --- |
| C3H8 | Propan |
| C2H6 | Ethan |
| CO | Carbonmonoxid |
| CO2 | Kuldioxid |
| DOP | Dioktylphthalat |
| H2O | Vand |
| HC | Kulbrinter |
| NOx | Kvælstofoxider |
| NO | Kvælstofoxid |
| NO2 | Kvælstofdioxid |
| O2 | Oxygen |
| PT | Partikler |
| PTFE | Polytetrafluorethylen |

2.18.2.

Symboler for kemiske komponenter

CH4

Methan

C3H8

Propan

C2H6

Ethan

CO

Carbonmonoxid

CO2

Kuldioxid

DOP

Dioktylphthalat

H2O

Vand

HC

Kulbrinter

NOx

Kvælstofoxider

NO

Kvælstofoxid

NO2

Kvælstofdioxid

O2

Oxygen

PT

Partikler

PTFE

Polytetrafluorethylen

| 2.18.3. | Forkortelser






  CFV | Venturi med kritisk strømning |
| --- | --- | --- |
| CLD | Kemoluminescensdetektor |
| CI | Kompressionstænding |
| FID | Flammeiondetektor |
| FS | Fuld skala |
| HCLD | Opvarmet Kemoluminescensdetektor |
| HFID | Opvarmet flammeiondetektor |
| NDIR | Ikke-dispersiv infrarød analysator |
| NG | Naturgas |
| NRSC | Ikke-vejgående stabil cyklus |
| NRTC | Ikke-vejgående overgangscyklus |
| PDP | Fortrængningspumpe |
| SI | Gnisttænding |
| SSV | Subsonisk venturi« |

2.18.3.

Forkortelser

CFV

Venturi med kritisk strømning

CLD

Kemoluminescensdetektor

CI

Kompressionstænding

FID

Flammeiondetektor

FS

Fuld skala

HCLD

Opvarmet Kemoluminescensdetektor

HFID

Opvarmet flammeiondetektor

NDIR

Ikke-dispersiv infrarød analysator

NG

Naturgas

NRSC

Ikke-vejgående stabil cyklus

NRTC

Ikke-vejgående overgangscyklus

PDP

Fortrængningspumpe

SI

Gnisttænding

SSV

Subsonisk venturi«

| 3) | Punkt 3 ændres således:






  a) | Der indsættes følgende punkt 3.1.4.






  »3.1.4. | mærkning i overensstemmelse med bilag XIII, hvis motoren markedsføres under bestemmelser svarende til en fleksibel ordning.« |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Punkt 3 ændres således:

a)

Der indsættes følgende punkt 3.1.4.

»3.1.4.

mærkning i overensstemmelse med bilag XIII, hvis motoren markedsføres under bestemmelser svarende til en fleksibel ordning.«

| 4) | Punkt 4 ændres således:






  a) | Efter sidste punktum i punkt 4.1 indsættes følgende:
  »Alle motorer, som udleder udstødningsgasser blandet med vand, udstyres med en forbindelse i motorens udstødningssystem, som placeres under motoren, og inden udstødningen kommer i kontakt med vand (eller enhver andet kølings-/rensningsmateriale) hvad angår den midlertidige installation af gaseller partikelemissioners testudstyr. Det er vigtigt, at placeringen af denne forbindelse giver mulighed for at udtage en tilstrækkeligt blandet repræsentativ prøve af udstødningen. Denne forbindelse forsynes indvendigt med almindelige rørtråde, som ikke er større end halvanden tomme og lukkes ved hjælp af en prop, når den ikke er i brug (det er tilladt at bruge tilsvarende forbindelser).« |
| --- | --- | --- |

4)

Punkt 4 ændres således:

a)

Efter sidste punktum i punkt 4.1 indsættes følgende:

»Alle motorer, som udleder udstødningsgasser blandet med vand, udstyres med en forbindelse i motorens udstødningssystem, som placeres under motoren, og inden udstødningen kommer i kontakt med vand (eller enhver andet kølings-/rensningsmateriale) hvad angår den midlertidige installation af gaseller partikelemissioners testudstyr. Det er vigtigt, at placeringen af denne forbindelse giver mulighed for at udtage en tilstrækkeligt blandet repræsentativ prøve af udstødningen. Denne forbindelse forsynes indvendigt med almindelige rørtråde, som ikke er større end halvanden tomme og lukkes ved hjælp af en prop, når den ikke er i brug (det er tilladt at bruge tilsvarende forbindelser).«

| b) | Der tilføjes følgende punkt:






  »4.1.2.4. | I trin IIIA må emissionen af kulmonoxid, den samlede emission af kulbrinter og kvælstofoxider og partikelemissionen ikke være over de i nedenstående tabel angivne værdier:
  Fremdriftsmotorer til andre anvendelser end fartøjer på indre vandveje, lokomotiver og motorvogne:








  Kategori: Nettoeffekt
  (P)
  (kW) | Carbonmonoxid
  (CO)
  (g/kWh) | Sum af kulbrinter og kvælstofoxider
  (HC+NOx)
  (g/kWh) | Partikler
  (PT)
  (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| H: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW | 3,5 | 4,0 | 0,2 |
| I: 75 kW ≤ P < 130 kW | 5,0 | 4,0 | 0,3 |
| J: 37 kW ≤ P <75 kW | 5,0 | 4,7 | 0,4 |
| K: 19 kW ≤ P <37 kW | 5,5 | 7,5 | 0,6 |

b)

Der tilføjes følgende punkt:

»4.1.2.4.

I trin IIIA må emissionen af kulmonoxid, den samlede emission af kulbrinter og kvælstofoxider og partikelemissionen ikke være over de i nedenstående tabel angivne værdier:

Fremdriftsmotorer til andre anvendelser end fartøjer på indre vandveje, lokomotiver og motorvogne:

Kategori: Nettoeffekt

(P)

(kW)

Carbonmonoxid

(CO)

(g/kWh)

Sum af kulbrinter og kvælstofoxider

(HC+NOx)

(g/kWh)

Partikler

(PT)

(g/kWh)

H: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW

3,5

4,0

0,2

I: 75 kW ≤ P < 130 kW

5,0

4,0

0,3

J: 37 kW ≤ P <75 kW

5,0

4,7

0,4

K: 19 kW ≤ P <37 kW

5,5

7,5

0,6

Fremdriftsmotorer til brug i fartøjer på indre vandveje

| Kategori: slagvolumen/nettoeffekt
  (SV/P)
  (liter pr. cylinder/kW) | Carbonmonoxid
  (CO)
  (g/kWh) | Sum af kulbrinter og kvælstofoxider
  (HC+NOx)
  (g/kWh) | Partikler
  (PT)
  (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- |
| V1:1 SV ≤ 0,9 og P ≥ 37 kW | 5,0 | 7,5 | 0,40 |
| V1:2 0,9 ≤ SV < 1,2 | 5,0 | 7,2 | 0,30 |
| V1:3 1,2 ≤ SV < 2,5 | 5,0 | 7,2 | 0,20 |
| V1:4 2,5 ≤ SV < 5 | 5,0 | 7,2 | 0,20 |
| V2:1 5 ≤ SV < 15 | 5,0 | 7,8 | 0,27 |
| V2:2 15 ≤ SV < 20 og
  P ≤ 3300 kW | 5,0 | 8,7 | 0,50 |
| V2:3 15 ≤ SV < 20
  og P ≥ 3300 kW | 5,0 | 9,8 | 0,50 |
| V2:4 20 ≤ SV < 25 | 5,0 | 9,8 | 0,50 |
| V2:5 25 ≤ SV < 30 | 5,0 | 11,0 | 0,50 |

Kategori: slagvolumen/nettoeffekt

(SV/P)

(liter pr. cylinder/kW)

Carbonmonoxid

(CO)

(g/kWh)

Sum af kulbrinter og kvælstofoxider

(HC+NOx)

(g/kWh)

Partikler

(PT)

(g/kWh)

V1:1 SV ≤ 0,9 og P ≥ 37 kW

5,0

7,5

0,40

V1:2 0,9 ≤ SV < 1,2

5,0

7,2

0,30

V1:3 1,2 ≤ SV < 2,5

5,0

7,2

0,20

V1:4 2,5 ≤ SV < 5

5,0

7,2

0,20

V2:1 5 ≤ SV < 15

5,0

7,8

0,27

V2:2 15 ≤ SV < 20 og

P ≤ 3300 kW

5,0

8,7

0,50

V2:3 15 ≤ SV < 20

og P ≥ 3300 kW

5,0

9,8

0,50

V2:4 20 ≤ SV < 25

5,0

9,8

0,50

V2:5 25 ≤ SV < 30

5,0

11,0

0,50

Motorer, som anvendes i lokomotiver

| Kategori: Nettoeffekt
  (P)
  (kW) | Carbonmonoxid
  (CO)
  (g/kWh) | Sum af kulbrinter og kvælstofoxider
  (HC+NOx)
  (g/kWh) | Partikler
  (PT)
  (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- |
| L: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW | 3,5 | 4,0 | 0,025 |
| | Carbonmonoxid
  (CO)
  (g/kWh) | Kulbrinter
  (HC)
  (g/kWh) | Kvælstofoxider
  (NOx)
  (g/kWh) | Partikler
  (PT)
  (g/kWh) |
| RH A: P > 560 kW | 3,5 | 0,5 | 6,0 | 0,2 |
| RH A motorer med P > 2000 kW og SV >5 l/cylinder | 3,5 | 0,4 | 7,4 | 0,2 |

Kategori: Nettoeffekt

(P)

(kW)

Carbonmonoxid

(CO)

(g/kWh)

Sum af kulbrinter og kvælstofoxider

(HC+NOx)

(g/kWh)

Partikler

(PT)

(g/kWh)

L: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW

3,5

4,0

0,025

Carbonmonoxid

(CO)

(g/kWh)

Kulbrinter

(HC)

(g/kWh)

Kvælstofoxider

(NOx)

(g/kWh)

Partikler

(PT)

(g/kWh)

RH A: P > 560 kW

3,5

0,5

6,0

0,2

RH A motorer med P > 2000 kW og SV >5 l/cylinder

3,5

0,4

7,4

0,2

Motorer, som anvendes i motorvogne:

| Kategori: Nettoeffekt
  (P)
  (kW) | Carbonmonoxid
  (CO)
  (g/kWh) | Sum af kulbrinter og kvælstofoxider
  (HC+NOx)
  (g/kWh) | Partikler
  (PT)
  (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- |
| RC A: 130 kW < P | 3,5 | 4,0 | 0,20 |

Kategori: Nettoeffekt

(P)

(kW)

Carbonmonoxid

(CO)

(g/kWh)

Sum af kulbrinter og kvælstofoxider

(HC+NOx)

(g/kWh)

Partikler

(PT)

(g/kWh)

RC A: 130 kW < P

3,5

4,0

0,20

«

| c) | Følgende punkt indsættes:






  »4.1.2.5. | I trin III B må emissioner af kulmonoxid, emissioner af kulbrinter og kvælstofoxider (eller den samlede emission heraf, hvor det er relevant) og partikelemissioner ikke overstige de i nedenstående tabel angivne værdier:
  Motorer til andre anvendelser end fremdrift af lokomotiver motorvogne og fartøjer på indre vandveje









  Kategori: Nettoeffekt
  (P)
  (kW) | Carbonmonoxid
  (CO)
  (g/kWh) | Kulbrinter
  (HC)
  (g/kWh) | Kvælstofoxider
  (NOx)
  (g/kWh) | Partikler
  (PT)
  (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L: 130 kW ≤P ≤ 560 kW | 3,5 | 0,19 | 2,0 | 0,025 |
| M: 75 kW ≤ P < 130 kW | 5,0 | 0,19 | 3,3 | 0,025 |
| N: 56 kW ≤ P < 75 kW | 5,0 | 0,19 | 3,3 | 0,025 |
| | | Sum af kulbrinter og kvælstofoxider
  (HC+NOx)
  (g/kWh) | |
| P: 37 kW ≤ P < 56 kW | 5,0 | 4,7 | 0,025 |

c)

Følgende punkt indsættes:

»4.1.2.5.

I trin III B må emissioner af kulmonoxid, emissioner af kulbrinter og kvælstofoxider (eller den samlede emission heraf, hvor det er relevant) og partikelemissioner ikke overstige de i nedenstående tabel angivne værdier:

Motorer til andre anvendelser end fremdrift af lokomotiver motorvogne og fartøjer på indre vandveje

Kategori: Nettoeffekt

(P)

(kW)

Carbonmonoxid

(CO)

(g/kWh)

Kulbrinter

(HC)

(g/kWh)

Kvælstofoxider

(NOx)

(g/kWh)

Partikler

(PT)

(g/kWh)

L: 130 kW ≤P ≤ 560 kW

3,5

0,19

2,0

0,025

M: 75 kW ≤ P < 130 kW

5,0

0,19

3,3

0,025

N: 56 kW ≤ P < 75 kW

5,0

0,19

3,3

0,025

Sum af kulbrinter og kvælstofoxider

(HC+NOx)

(g/kWh)

P: 37 kW ≤ P < 56 kW

5,0

4,7

0,025

Motorer, som anvendes i motorvogne:

| Kategori: Nettoeffekt
  (P)
  (kW) | Carbonmonoxid
  (CO)
  (g/kWh) | Kulbrinter (HC)
  (g/kWh) | Kvælstofoxider
  (NOx)
  (g/kWh) | Partikler
  (PT)
  (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| RC B: 130 kW < P | 3,5 | 0,19 | 2,0 | 0,025 |

Kategori: Nettoeffekt

(P)

(kW)

Carbonmonoxid

(CO)

(g/kWh)

Kulbrinter (HC)

(g/kWh)

Kvælstofoxider

(NOx)

(g/kWh)

Partikler

(PT)

(g/kWh)

RC B: 130 kW < P

3,5

0,19

2,0

0,025

Motorer, som anvendes i lokomotiver:

| Kategori: Nettoeffekt
  (P)
  (kW) | Carbonmonoxid
  (CO)
  (g/kWh) | Sum af kulbrinter og kvælstofoxider
  (HC+NOx)
  (g/kWh) | Partikler
  (PT)
  (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- |
| Rådet B: 130 kW < P | 3,5 | 4,0 | 0,025 |

Kategori: Nettoeffekt

(P)

(kW)

Carbonmonoxid

(CO)

(g/kWh)

Sum af kulbrinter og kvælstofoxider

(HC+NOx)

(g/kWh)

Partikler

(PT)

(g/kWh)

Rådet B: 130 kW < P

3,5

4,0

0,025

«

| d) | Følgende punkt indsættes efter punkt 4.1.2.5:






  »4.1.2.6. | I trin IV må emissioner af kulmonoxid, emissioner af kulbrinter og kvælstofoxider (eller den samlede emission heraf, hvor det er relevant) og partikelemissioner ikke overstige de i nedenstående tabel angivne værdier:
  Motorer til andre anvendelser end fremdrift af lokomotiver, motorvogne og fartøjer på indre vandveje









  Kategori: Nettoeffekt
  (P)
  (kW) | Carbonmonoxid
  (CO)
  (g/kWh) | Kulbrinter (HC)
  (g/kWh) | Kvælstofoxider
  (NOx)
  (g/kWh) | Partikler
  (PT)
  (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Q: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW | 3,5 | 0,19 | 0,4 | 0,025 |
| R: 56 kW ≤ P < 130 kW | 5,0 | 0,19 | 0,4 | 0,025 |

d)

Følgende punkt indsættes efter punkt 4.1.2.5:

»4.1.2.6.

I trin IV må emissioner af kulmonoxid, emissioner af kulbrinter og kvælstofoxider (eller den samlede emission heraf, hvor det er relevant) og partikelemissioner ikke overstige de i nedenstående tabel angivne værdier:

Motorer til andre anvendelser end fremdrift af lokomotiver, motorvogne og fartøjer på indre vandveje

Kategori: Nettoeffekt

(P)

(kW)

Carbonmonoxid

(CO)

(g/kWh)

Kulbrinter (HC)

(g/kWh)

Kvælstofoxider

(NOx)

(g/kWh)

Partikler

(PT)

(g/kWh)

Q: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW

3,5

0,19

0,4

0,025

R: 56 kW ≤ P < 130 kW

5,0

0,19

0,4

0,025

«

| e) | Følgende punkt tilføjes:






  »4.1.2.7. | Grænseværdierne i punkt 4.1.2.4, 4.1.2.5 og 4.1.2.6 skal være inklusive forringelse, beregnet i henhold til bilag III, tillæg 5.
  I forbindelse med de i punkt 4.1.2.5 og 4.1.2.6 nævnte grænseværdier, der ved alle tilfældigt valgte belastningsforhold, som henhører under et bestemt kontrolområde med undtagelse af specificerede forhold for motorer i brug, der ikke er underlagt en sådan bestemmelse, må de emissionsprøver, som er indsamlet i en periode på kun 30 sek., ikke overstige grænseværdierne i ovenstående tabeller med mere end 100 %. Kontrolområdet, som procentsatsen skal anvendes på, og de udelukkede driftsbetingelser skal defineres i overensstemmelse med proceduren, der henvises til i artikel 15.« |
| --- | --- | --- |

e)

Følgende punkt tilføjes:

»4.1.2.7.

Grænseværdierne i punkt 4.1.2.4, 4.1.2.5 og 4.1.2.6 skal være inklusive forringelse, beregnet i henhold til bilag III, tillæg 5.

I forbindelse med de i punkt 4.1.2.5 og 4.1.2.6 nævnte grænseværdier, der ved alle tilfældigt valgte belastningsforhold, som henhører under et bestemt kontrolområde med undtagelse af specificerede forhold for motorer i brug, der ikke er underlagt en sådan bestemmelse, må de emissionsprøver, som er indsamlet i en periode på kun 30 sek., ikke overstige grænseværdierne i ovenstående tabeller med mere end 100 %. Kontrolområdet, som procentsatsen skal anvendes på, og de udelukkede driftsbetingelser skal defineres i overensstemmelse med proceduren, der henvises til i artikel 15.«

| f) | Punkt 4.1.2.4 omnummereres til 4.1.2.8 |
| --- | --- |

f)

Punkt 4.1.2.4 omnummereres til 4.1.2.8

2.   BILAG III ÆNDRES SÅLEDES:

| 1) | Punkt 1 ændres således:






  a) | I punkt 1.1 indsættes følgende:
  »Der beskrives to testcykluser, som finder anvendelse i henhold til bestemmelserne i bilag I, punkt 1:






  — | NRSC: Ikke-vejgående, stabil cyklus (Non-Road Steady Cycle), som anvendes til trin I, II og IIIA og til motorer, der kører med konstant hastighed, samt til trin IIIB og IV i tilfælde af forurenende luftarter, |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Punkt 1 ændres således:

a)

I punkt 1.1 indsættes følgende:

»Der beskrives to testcykluser, som finder anvendelse i henhold til bestemmelserne i bilag I, punkt 1:

—

NRSC: Ikke-vejgående, stabil cyklus (Non-Road Steady Cycle), som anvendes til trin I, II og IIIA og til motorer, der kører med konstant hastighed, samt til trin IIIB og IV i tilfælde af forurenende luftarter,

| — | NRTC (ikke-vejgående overgangscyklus (Non-Road Transient Cycle), som skal anvendes til måling af partikelemission for trin IIIB og IV for alle motorer bortset fra motorer, der kører med konstant hastighed. Efter fabrikantens valg kan denne test også anvendes til trin IIIA og til forurenende luftarter i trin IIIB og IV. |
| --- | --- |

—

NRTC (ikke-vejgående overgangscyklus (Non-Road Transient Cycle), som skal anvendes til måling af partikelemission for trin IIIB og IV for alle motorer bortset fra motorer, der kører med konstant hastighed. Efter fabrikantens valg kan denne test også anvendes til trin IIIA og til forurenende luftarter i trin IIIB og IV.

| — | For motorer bestemt til brug i fartøjer på indre vandveje anvendes ISO prøvningsproceduren som foreskrevet ved ISO 8178 — 4:2002 [E] og IMO MARPOL 73/78, Bilag VI (NOxCode) |
| --- | --- |

—

For motorer bestemt til brug i fartøjer på indre vandveje anvendes ISO prøvningsproceduren som foreskrevet ved ISO 8178 — 4:2002 [E] og IMO MARPOL 73/78, Bilag VI (NOxCode)

| — | For motorer bestemt til fremdrift af motorvogne anvendes en NRSC til måling af forurenende luftarter og partikler for trin III A og III B. |
| --- | --- |

—

For motorer bestemt til fremdrift af motorvogne anvendes en NRSC til måling af forurenende luftarter og partikler for trin III A og III B.

| — | For motorer bestemt til fremdrift af lokomotiver anvendes en NRSC til måling af forurenende luftarter og partikler for trin III A og III B.« |
| --- | --- |

—

For motorer bestemt til fremdrift af lokomotiver anvendes en NRSC til måling af forurenende luftarter og partikler for trin III A og III B.«

| b) | Følgende punkt tilføjes:






  »1.3. | Måleprincip
  De komponenter i motorens udstødning, som skal måles, er dels luftarter (carbonmonoxid, total kulbrinter og kvælstofoxider), dels partikler. Derudover anvendes carbondioxid ofte som sporgas til bestemmelse af fortyndingsforholdet i delstrøms- og totalstrømsfortyndingssystemerne. God teknisk skik tilsiger rutinemæssig brug af carbondioxid-bestemmelse som et udmærket redskab til detektion af måleproblemer under prøvningen. |
| --- | --- | --- |

b)

Følgende punkt tilføjes:

»1.3.

Måleprincip

De komponenter i motorens udstødning, som skal måles, er dels luftarter (carbonmonoxid, total kulbrinter og kvælstofoxider), dels partikler. Derudover anvendes carbondioxid ofte som sporgas til bestemmelse af fortyndingsforholdet i delstrøms- og totalstrømsfortyndingssystemerne. God teknisk skik tilsiger rutinemæssig brug af carbondioxid-bestemmelse som et udmærket redskab til detektion af måleproblemer under prøvningen.

| 1.3.1. | NRSC-prøve:
  Under en foreskreven sekvens af kørebetingelser med varm motor skal mængderne af ovennævnte emissioner fra udstødningen måles kontinuerligt ved udtagning af en prøve af den rå udstødningsgas. Testcyklen består af en række hastigheds- og effektforløb, som dækker dieselmotorers typiske arbejdsområde. Under hver af disse sekvenser bestemmes koncentrationen af hver forurenende luftart, udstødningens strømningshastighed og den afgivne effekt, og de målte værdier vægtes. Partikelprøven fortyndes med konditioneret omgivende luft. Gennem hele prøvningsproceduren tages én prøve, som opsamles på passende filtre.
  Alternativt udtages en prøve på separate filtre, en for hver sekvens, og vægtede resultater for cyklen beregnes.
  For hvert forurenede stof beregnes den emitterede mængde i gram pr. kilowatt-time som beskrevet i tillæg 3 til dette bilag. |
| --- | --- |

1.3.1.

NRSC-prøve:

Under en foreskreven sekvens af kørebetingelser med varm motor skal mængderne af ovennævnte emissioner fra udstødningen måles kontinuerligt ved udtagning af en prøve af den rå udstødningsgas. Testcyklen består af en række hastigheds- og effektforløb, som dækker dieselmotorers typiske arbejdsområde. Under hver af disse sekvenser bestemmes koncentrationen af hver forurenende luftart, udstødningens strømningshastighed og den afgivne effekt, og de målte værdier vægtes. Partikelprøven fortyndes med konditioneret omgivende luft. Gennem hele prøvningsproceduren tages én prøve, som opsamles på passende filtre.

Alternativt udtages en prøve på separate filtre, en for hver sekvens, og vægtede resultater for cyklen beregnes.

For hvert forurenede stof beregnes den emitterede mængde i gram pr. kilowatt-time som beskrevet i tillæg 3 til dette bilag.

| 1.3.2. | NRTC-prøve:
  Overgangs-testcyklussen, der nøje er baseret på driftsforholdene for dieselmotorer i ikke-vejgående maskiner, skal gennemføres to gange:






  — | Første gang (ikke-opvarmet motor) efter at motoren har opnået stuetemperatur og motorens kølemiddel- og olietemperatur, systemer til efterbehandling og alle hjælpe-anordninger til emissionskontrol har stabiliseret sig på et niveau mellem 20 og 30 °C. |
| --- | --- | --- |

1.3.2.

NRTC-prøve:

Overgangs-testcyklussen, der nøje er baseret på driftsforholdene for dieselmotorer i ikke-vejgående maskiner, skal gennemføres to gange:

—

Første gang (ikke-opvarmet motor) efter at motoren har opnået stuetemperatur og motorens kølemiddel- og olietemperatur, systemer til efterbehandling og alle hjælpe-anordninger til emissionskontrol har stabiliseret sig på et niveau mellem 20 og 30 °C.

| — | Anden gang (opvarmet motor) efter en tyve minutters ophedning, der starter umiddelbart efter afslutningen af cyklussen for ikke-opvarmet motor. |
| --- | --- |

—

Anden gang (opvarmet motor) efter en tyve minutters ophedning, der starter umiddelbart efter afslutningen af cyklussen for ikke-opvarmet motor.

Under denne prøvningssekvens vil ovennævnte forurenende stoffer bestemmes Ved hjælp af værdierne for motordrejningsmoment og -omdrejningstal, registreret af dynamometeret, integreres effekten med hensyn til tiden gennem testcyklen, hvorved resultatet bliver det arbejde, motoren har udført i testcyklen. Koncentrationerne af luftarterne bestemmes gennem hele cyklen, enten i den rå udstødningsgas ved integration af signalet fra analysatoren efter tillæg 3 til dette bilag, eller i den fortyndede udstødningsgas i et CVS-fuldstrømssystem ved integration eller ved opsamling i sæk efter tillæg 3 til dette bilag. For partikler føres en proportional prøve af den fortyndede udstødnings gennem et filter af foreskreven type, enten ved delstrømfortynding eller fuldstrømfortynding. Alt efter den anvendte metode bestemmes strømningshastigheden af den fortyndede eller ufortyndede udstødningsgas gennem hele cyklen med henblik på beregning af masseemissionen af forurenende stoffer. Sammen med det af motoren udførte arbejde benyttes masseemissionen af hvert forurenende stof til beregning af den emitterede mængde i gram pr. kilowatt-time.

Emissioner (g/kWh) måles ved hjælp af startcyklussen for både en ikke-opvarmet og en opvarmet motor.

Emissioner, der vægtes sammen, beregnes ved at vægte resultaterne for en ikke-opvarmet motor med 10 % og resultaterne for en opvarmet motor med 90 %. Resultaterne fra de emissioner, der vægtes sammen, skal svare til normerne.

Inden indførelsen af den samlede prøvningssekvens for henholdsvis en ikke-opvarmet og en opvarmet motor skal symbolerne (Bilag I, punkt 2.18), prøvningssekvensen (Bilag III) og beregningsligninger (Bilag III — tillæg III) ændres i henhold til den procedure, der henvises til i artikel 15.«

| 2) | Punkt 2 ændres som følger:






  a) | Afsnit 2.2.3 affattes således:






  »2.2.3. | Motorer med køling af motorens ladeluft
  Ladelufttemperaturen skal registreres og må ved den angivne nominelle hastighed og fuld belastning ikke afvige mere end ± 5 K fra den af fabrikanten foreskrevne maksimale ladelufttemperatur. Kølemidlets temperatur skal være mindst 293 K (20 °C).
  Anvendes testsystem eller udvendig blæser, må ladelufttemperaturen ved motorhastigheden svarende til motorens mærkeeffekt og fuld belastning højst afvige ± 5 K fra den angivne maksimale ladelufttemperatur. Ladeluftkølerens kølemiddeltemperatur og kølemiddelstrømningshastighed, der er indstillet på ovennævnte værdier, må ikke ændres gennem hele testcyklen. Ladeluftkølerens volumen skal være baseret på god teknisk skik og typiske anvendelser af køretøj/maskine.
  Om ønsket kan indstilling af ladeluftkøleren ske i henhold til SAE J 1937 som offentliggjort i januar 1995.« |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Punkt 2 ændres som følger:

a)

Afsnit 2.2.3 affattes således:

»2.2.3.

Motorer med køling af motorens ladeluft

Ladelufttemperaturen skal registreres og må ved den angivne nominelle hastighed og fuld belastning ikke afvige mere end ± 5 K fra den af fabrikanten foreskrevne maksimale ladelufttemperatur. Kølemidlets temperatur skal være mindst 293 K (20 °C).

Anvendes testsystem eller udvendig blæser, må ladelufttemperaturen ved motorhastigheden svarende til motorens mærkeeffekt og fuld belastning højst afvige ± 5 K fra den angivne maksimale ladelufttemperatur. Ladeluftkølerens kølemiddeltemperatur og kølemiddelstrømningshastighed, der er indstillet på ovennævnte værdier, må ikke ændres gennem hele testcyklen. Ladeluftkølerens volumen skal være baseret på god teknisk skik og typiske anvendelser af køretøj/maskine.

Om ønsket kan indstilling af ladeluftkøleren ske i henhold til SAE J 1937 som offentliggjort i januar 1995.«

| b) | Teksten i punkt 2.3 affattes således:
  »Prøvemotorens luftindtagssystem skal være forsynet med en forsnævring, der inden for ± 300 Pa svarer det til den af fabrikanten angivne værdi for et rent luftfilter ved driftsbetingelser, der af fabrikanten angives at svare til maksimal luftindstrømning. Forsnævringerne indstilles ved mærkehastighed og fuld belastning. Der kan anvendes et testsystem, forudsat at dette svarer til motorens faktiske driftsbetingelser.« |
| --- | --- |

b)

Teksten i punkt 2.3 affattes således:

»Prøvemotorens luftindtagssystem skal være forsynet med en forsnævring, der inden for ± 300 Pa svarer det til den af fabrikanten angivne værdi for et rent luftfilter ved driftsbetingelser, der af fabrikanten angives at svare til maksimal luftindstrømning. Forsnævringerne indstilles ved mærkehastighed og fuld belastning. Der kan anvendes et testsystem, forudsat at dette svarer til motorens faktiske driftsbetingelser.«

| c) | Teksten i punkt 2.4 Motorens udstødningssystem, affattes således:
  »Prøvemotorens udstødningssystem skal have et modtryk, som hejst afviger ± 650 Pa fra den værdi der af fabrikanten angives at resultere i den specificerede maksimale effekt.
  Har motoren anordning til efterbehandling af udstødningsgassen, skal udstødningsrøret have samme diameter som det, der anvendes mindst fire rørdiametre oven for indgangen til den udvidelse, som indeholder efterbehandlingsenheden. Afstanden fra udstødningsmanifoldflange eller turboladerudgang til efterbehandlingsenheden skal være den samme som i den udformning, som er opstillet af fabrikanten eller inden for de afstandsspecifikationer, han har angivet. Udstødningens modtryk eller indsnævring skal overholde samme kriterier som ovenfor angivet og kan være indstillet ved hjælp af en ventil. Efterbehandlingsenheden kan være afmonteret under forprøver og under registrering af motorens data og kan erstattes med en tilsvarende beholder med inaktiv katalysatorbærer.« |
| --- | --- |

c)

Teksten i punkt 2.4 Motorens udstødningssystem, affattes således:

»Prøvemotorens udstødningssystem skal have et modtryk, som hejst afviger ± 650 Pa fra den værdi der af fabrikanten angives at resultere i den specificerede maksimale effekt.

Har motoren anordning til efterbehandling af udstødningsgassen, skal udstødningsrøret have samme diameter som det, der anvendes mindst fire rørdiametre oven for indgangen til den udvidelse, som indeholder efterbehandlingsenheden. Afstanden fra udstødningsmanifoldflange eller turboladerudgang til efterbehandlingsenheden skal være den samme som i den udformning, som er opstillet af fabrikanten eller inden for de afstandsspecifikationer, han har angivet. Udstødningens modtryk eller indsnævring skal overholde samme kriterier som ovenfor angivet og kan være indstillet ved hjælp af en ventil. Efterbehandlingsenheden kan være afmonteret under forprøver og under registrering af motorens data og kan erstattes med en tilsvarende beholder med inaktiv katalysatorbærer.«

| d) | Punkt 2.8 udgår. |
| --- | --- |

d)

Punkt 2.8 udgår.

| 3) | Punkt 3 ændres således:






  a) | Overskriften for punkt 3 ændres til følgende: |
| --- | --- | --- |

3)

Punkt 3 ændres således:

a)

Overskriften for punkt 3 ændres til følgende:

| b) | Følgende punkt indsættes:






  »3.1. | Bestemmelse af dynamometerets indstilling
  Grundlaget for måling af den specifikke emission er den ukorrigerede bremseeffekt i henhold til ISO 14396: 2002.
  Udstyr, som kun er nødvendigt til betjening af maskinen og kan monteres på denne, skal være afmonteret under prøvningen. Følgende liste er ikke udtømmende og gives som eksempel:






  — | trykluftskompressor til bremser |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Følgende punkt indsættes:

»3.1.

Bestemmelse af dynamometerets indstilling

Grundlaget for måling af den specifikke emission er den ukorrigerede bremseeffekt i henhold til ISO 14396: 2002.

Udstyr, som kun er nødvendigt til betjening af maskinen og kan monteres på denne, skal være afmonteret under prøvningen. Følgende liste er ikke udtømmende og gives som eksempel:

—

trykluftskompressor til bremser

| — | kompressor til servostyring |
| --- | --- |

—

kompressor til servostyring

| — | kompressor til aircondition |
| --- | --- |

—

kompressor til aircondition

| — | pumper til hydrauliske aktuatorer. |
| --- | --- |

—

pumper til hydrauliske aktuatorer.

For udstyr, som ikke er blevet afmonteret, skal den ved prøvningshastighederne optagne effekt bestemmes med henblik på beregning af dynamometerindstillingen, bortset fra motorer, hvor sådant udstyr indgår som en integrerende del af motoren (som f.eks. ventilatorer på luftkølede motorer).

Modstanden ved motorens luftindtag og modtrykket i udstødningsrøret skal være indstillet svarende til de af fabrikanten angivne øvre grænser i overensstemmelse med punkt 2.3 og 2.4.

De maksimale værdier af drejningsmomentet ved de foreskrevne afprøvningshastigheder findes eksperimentelt, således at størrelsen af drejningsmomentet ved de foreskrevne prøvningssekvenser kan beregnes. For motorer, der ikke er beregnet til at arbejde ved forskellige omdrejningshastigheder med største drejningsmoment, skal det maksimale drejningsmoment ved prøvningshastighederne angives af fabrikanten.

Motorens indstilling beregnes for hver prøvningssekvens ved hjælp af formlen:

Formula

Såfremt følgende betingelse er opfyldt:

Formula

kan størrelsen PAE kontrolleres af den tekniske tjeneste, der meddeler typegodkendelse.«

| c) | Punkt 3.1-3.3 omnummereres til 3.2-3.4 |
| --- | --- |

c)

Punkt 3.1-3.3 omnummereres til 3.2-3.4

| d) | Punkt 3.4 omnummereres til 3.5 og affattes således:






  »3.5. | Indstilling af fortyndingsforholdet
  Systemet til partikeludskillelse startes; systemer med enkelt filter skal arbejde med omføring (bypass), mens systemer med flere filtre kan arbejde med omføring. Fortyndingsluftens baggrundskoncentration af partikler kan bestemmes ved, at fortyndet luft ledes gennem filtrene. Anvendes filtreret fortyndingsluft, kan der foretages en enkelt måling enten før, under eller efter prøvens udførelse. Hvis fortyndingsluften ikke filtreres, skal målingen foretages på én prøve, som udtages gennem hele testens varighed.
  Fortyndingsluften indstilles således, at filteroverfladens temperatur er mellem 315 K (42 °C) og 325 K (52 °C) i hver prøvningssekvens. Det totale fortyndingsforhold skal være mindst fire.
  Bemærkning: til steady-state metoden kan filterets temperatur holdes på den maksimale temperatur på 325 K (52 °C) eller derunder i stedet for at overholde temperaturområdet 42 °C-52 °C.
  Til metoderne med enkelt filter og flere filtre skal massestrømmen af prøvegas gennem filteret holdes på en konstant andel af massestrømmen af fortyndet udstødningsgas, hvilket gælder totalstrømssystemer i alle prøvningssekvenser. Dette masseforhold skal holdes inden for ± 5 % af gennemsnitsværdien for hver prøvningssekvens, for systemer uden mulighed for omføring (bypass) dog ikke de første 10 sekunder af hver prøvningssekvens. For delstrømsfortyndings-systemer med enkelt filter skal massestrømmen gennem filteret være konstant inden for ± 5 % af gennemsnittet for prøvningssekvensen, for systemer uden mulighed for omføring dog ikke de første 10 sekunder af hver prøvningssekvens.
  For systemer reguleret af koncentrationen af CO2 eller NOx skal fortyndingsluftens koncentration af henholdsvis CO2 eller NOx måles ved begyndelsen og slutningen af hver prøve. Ved måling af fortyndingsluftens baggrundskoncentration af CO2 eller NOx må start- og slutværdierne ikke afvige mere end henholdsvis 100 ppm og 5 ppm indbyrdes.
  Anvendes et analysesystem med fortynding af udstødningsgassen, skal de relevante baggrundskoncentrationer bestemmes, ved at der udtages fortyndingsluft i en opsamlingssæk gennem hele prøvesekvensen.
  Baggrundskoncentrationen kan måles kontinuert (uden prøveopsamlingssæk) i mindst tre punkter — ved begyndelsen, ved slutningen og nær midten af prøvningscyklen — og gennemsnittet heraf beregnes. På fabrikantens begæring kan baggrundsmålinger udelades.« |
| --- | --- | --- |

d)

Punkt 3.4 omnummereres til 3.5 og affattes således:

»3.5.

Indstilling af fortyndingsforholdet

Systemet til partikeludskillelse startes; systemer med enkelt filter skal arbejde med omføring (bypass), mens systemer med flere filtre kan arbejde med omføring. Fortyndingsluftens baggrundskoncentration af partikler kan bestemmes ved, at fortyndet luft ledes gennem filtrene. Anvendes filtreret fortyndingsluft, kan der foretages en enkelt måling enten før, under eller efter prøvens udførelse. Hvis fortyndingsluften ikke filtreres, skal målingen foretages på én prøve, som udtages gennem hele testens varighed.

Fortyndingsluften indstilles således, at filteroverfladens temperatur er mellem 315 K (42 °C) og 325 K (52 °C) i hver prøvningssekvens. Det totale fortyndingsforhold skal være mindst fire.

Bemærkning: til steady-state metoden kan filterets temperatur holdes på den maksimale temperatur på 325 K (52 °C) eller derunder i stedet for at overholde temperaturområdet 42 °C-52 °C.

Til metoderne med enkelt filter og flere filtre skal massestrømmen af prøvegas gennem filteret holdes på en konstant andel af massestrømmen af fortyndet udstødningsgas, hvilket gælder totalstrømssystemer i alle prøvningssekvenser. Dette masseforhold skal holdes inden for ± 5 % af gennemsnitsværdien for hver prøvningssekvens, for systemer uden mulighed for omføring (bypass) dog ikke de første 10 sekunder af hver prøvningssekvens. For delstrømsfortyndings-systemer med enkelt filter skal massestrømmen gennem filteret være konstant inden for ± 5 % af gennemsnittet for prøvningssekvensen, for systemer uden mulighed for omføring dog ikke de første 10 sekunder af hver prøvningssekvens.

For systemer reguleret af koncentrationen af CO2 eller NOx skal fortyndingsluftens koncentration af henholdsvis CO2 eller NOx måles ved begyndelsen og slutningen af hver prøve. Ved måling af fortyndingsluftens baggrundskoncentration af CO2 eller NOx må start- og slutværdierne ikke afvige mere end henholdsvis 100 ppm og 5 ppm indbyrdes.

Anvendes et analysesystem med fortynding af udstødningsgassen, skal de relevante baggrundskoncentrationer bestemmes, ved at der udtages fortyndingsluft i en opsamlingssæk gennem hele prøvesekvensen.

Baggrundskoncentrationen kan måles kontinuert (uden prøveopsamlingssæk) i mindst tre punkter — ved begyndelsen, ved slutningen og nær midten af prøvningscyklen — og gennemsnittet heraf beregnes. På fabrikantens begæring kan baggrundsmålinger udelades.«

| e) | De nuværende punkter 3.5-3.6 omnummereres til 3.6-3.7 |
| --- | --- |

e)

De nuværende punkter 3.5-3.6 omnummereres til 3.6-3.7

| f) | Punkt 3.6.1 affattes således:






  »3.7.1. | Specifikation af udstyr i henhold til bilag I, del 1A: |
| --- | --- | --- |

f)

Punkt 3.6.1 affattes således:

»3.7.1.

Specifikation af udstyr i henhold til bilag I, del 1A:

| 3.7.1.1. | Specifikation A.
  For motorer omfattet af del 1A(i) og A(iv) i bilag I skal følgende 8-sekvensers cyklus (1) følges ved betjening af dynamometeret på prøvemotoren:








  Sekvens nr. | Motorhastighed | Belastning | Vægtningsfaktor |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Nominel | 100 | 0,15 |
| 2 | Nominel | 75 | 0,15 |
| 3 | Nominel | 50 | 0,15 |
| 4 | Nominel | 10 | 0,10 |
| 5 | Mellemhastighed | 100 | 0,10 |
| 6 | Mellemhastighed | 75 | 0,10 |
| 7 | Mellemhastighed | 50 | 0,10 |
| 8 | Tomgang | — | 0,15 |

3.7.1.1.

Specifikation A.

For motorer omfattet af del 1A(i) og A(iv) i bilag I skal følgende 8-sekvensers cyklus (1) følges ved betjening af dynamometeret på prøvemotoren:

Sekvens nr.

Motorhastighed

Belastning

Vægtningsfaktor

1

Nominel

100

0,15

2

Nominel

75

0,15

3

Nominel

50

0,15

4

Nominel

10

0,10

5

Mellemhastighed

100

0,10

6

Mellemhastighed

75

0,10

7

Mellemhastighed

50

0,10

8

Tomgang

—

0,15

| 3.7.1.2. | Specifikation B.
  For motorer omfattet af punkt 1A(ii) i bilag I skal følgende 5-sekvensers cyklus (2) følges ved anvendelse af dynamometeret på prøvemotoren:








  Sekvens nr. | Motorhastighed | Belastning | Vægtningsfaktor |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Nominel | 100 | 0,05 |
| 2 | Nominel | 75 | 0,25 |
| 3 | Nominel | 50 | 0,30 |
| 4 | Nominel | 25 | 0,30 |
| 5 | Nominel | 10 | 0,10 |

3.7.1.2.

Specifikation B.

For motorer omfattet af punkt 1A(ii) i bilag I skal følgende 5-sekvensers cyklus (2) følges ved anvendelse af dynamometeret på prøvemotoren:

Sekvens nr.

Motorhastighed

Belastning

Vægtningsfaktor

1

Nominel

100

0,05

2

Nominel

75

0,25

3

Nominel

50

0,30

4

Nominel

25

0,30

5

Nominel

10

0,10

Belastningstallene er angivet som procent af drejningsmomentet svarende til den primæreffekt, der er til rådighed under en sekvens med varierende effekt, og kan afgives i et ubegrænset antal timer årligt mellem de angivne vedligeholdelsesterminer og under de angivne omgivelsesbetingelser, når vedligeholdelse udføres som foreskrevet af fabrikanten.

| 3.7.1.3. | Specifikation C.
  For motorer bestemt til fremdrift (3) af fartøjer på indre vandveje anvendes ISO prøvningsproceduren som foreskrevet ved ISO 81784:2002 (E) og IMO MARPOL 73/78, Bilag VI (NOx Code).
  Fremdriftsmotorer, der fungerer ud fra en linje, der afgrænser området med positivt drejningsmoment for rotor med fast bladindstilling, skal testes ved hjælp af et dynamometer ud fra følgende 4-sekvensers steady-state cyklus (4), som er udviklet til at være repræsentativ for kommercielle marine dieselmotorer i brug:








  Sekvens nr. | Motor-hastighed | Belastning | Vægtningsfaktor |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 100 % (Nominel) | 100 | 0,20 |
| 2 | 91 % | 75 | 0,50 |
| 3 | 80 % | 50 | 0,15 |
| 4 | 63 % | 25 | 0,15 |

3.7.1.3.

Specifikation C.

For motorer bestemt til fremdrift (3) af fartøjer på indre vandveje anvendes ISO prøvningsproceduren som foreskrevet ved ISO 81784:2002 (E) og IMO MARPOL 73/78, Bilag VI (NOx Code).

Fremdriftsmotorer, der fungerer ud fra en linje, der afgrænser området med positivt drejningsmoment for rotor med fast bladindstilling, skal testes ved hjælp af et dynamometer ud fra følgende 4-sekvensers steady-state cyklus (4), som er udviklet til at være repræsentativ for kommercielle marine dieselmotorer i brug:

Sekvens nr.

Motor-hastighed

Belastning

Vægtningsfaktor

1

100 % (Nominel)

100

0,20

2

91 %

75

0,50

3

80 %

50

0,15

4

63 %

25

0,15

Motorer, der anvendes til fartøjer på indre vandveje, og som kører med konstant hastighed og har rotorer med variabel bladstigning eller elektrisk tilkoblede rotorer, skal testes ved hjælp af et dynamomiter ud fra følgende 4-sekvensers steady-state cyklus (5), der indeholder samme belastnings- og vægtningsfaktorer som ovenstående cyklus, men har en nominel motorhastighed i hver sekvens:

| Sekvens nr. | Motor-hastighed | Belast-ning | Vægtningsfaktor |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Nominel | 100 | 0,20 |
| 2 | Nominel | 75 | 0,50 |
| 3 | Nominel | 50 | 0,15 |
| 4 | Nominel | 25 | 0,15 |

Sekvens nr.

Motor-hastighed

Belast-ning

Vægtningsfaktor

1

Nominel

100

0,20

2

Nominel

75

0,50

3

Nominel

50

0,15

4

Nominel

25

0,15

| 3.7.1.4. | Specifikation D
  For motorer omfattet af punkt 1A(v) i bilag I skal følgende 3-sekvensers cyklus (6) følges ved anvendelse af dynamometeret på prøvemotoren:








  Sekvens nr. | Motor-hastighed | Belast-ning | Vægtningsfaktor |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Nominel | 100 | 0,25 |
| 2 | I mellemområdet | 50 | 0,15 |
| 3 | Tomgang | — | 0,60 |

3.7.1.4.

Specifikation D

For motorer omfattet af punkt 1A(v) i bilag I skal følgende 3-sekvensers cyklus (6) følges ved anvendelse af dynamometeret på prøvemotoren:

Sekvens nr.

Motor-hastighed

Belast-ning

Vægtningsfaktor

1

Nominel

100

0,25

2

I mellemområdet

50

0,15

3

Tomgang

—

0,60

| g) | Afsnit 3.7.3 affattes således:
  »Prøvningssekvensen påbegyndes. Rækkefølgen ved udførelse af prøverne skal svare til sekvensnumrene ved de ovenfor beskrevne prøvningscykler.
  I de enkelte sekvenser i den givne prøvningscyklus skal den foreskrevne hastighed holdes med en nøjagtighed på ± 1 % af den nominelle hastighed, dog ikke over ± 3 min-1, med undtagelse af normal tomgang, der skal være inden for de af fabrikanten angivne tolerancer. Det foreskrevne drejningsmoment skal holdes således, at gennemsnittet over måleperioden er inden for ± 2 % af det største drejningsmoment ved prøvningshastigheden.
  Til hvert målepunkt kræves et mindste tidsrum på ti minutter. Kræver prøvetagningen længere tid til indsamling af et tilstrækkeligt kvantum partikler på målefilteret, kan prøvningstidsrummet udvides efter behov.
  Varigheden af det pågældende regime skal registreres og angives i rapporten.
  Koncentrationerne af forurenende luftarter måles og registreres i de sidste tre minutter af den pågældende sekvens.
  Partikelindsamlingen og målingen af forurenende luftarter må ikke begynde, før motoren er stabiliseret som fastlagt af fabrikanten, og de skal afsluttes samtidig.
  Brændstoftemperaturen skal måles ved brændstofindsprøjtningspumpens indtag eller som angivet af fabrikanten, og målestedet skal registreres.« |
| --- | --- |

g)

Afsnit 3.7.3 affattes således:

»Prøvningssekvensen påbegyndes. Rækkefølgen ved udførelse af prøverne skal svare til sekvensnumrene ved de ovenfor beskrevne prøvningscykler.

I de enkelte sekvenser i den givne prøvningscyklus skal den foreskrevne hastighed holdes med en nøjagtighed på ± 1 % af den nominelle hastighed, dog ikke over ± 3 min-1, med undtagelse af normal tomgang, der skal være inden for de af fabrikanten angivne tolerancer. Det foreskrevne drejningsmoment skal holdes således, at gennemsnittet over måleperioden er inden for ± 2 % af det største drejningsmoment ved prøvningshastigheden.

Til hvert målepunkt kræves et mindste tidsrum på ti minutter. Kræver prøvetagningen længere tid til indsamling af et tilstrækkeligt kvantum partikler på målefilteret, kan prøvningstidsrummet udvides efter behov.

Varigheden af det pågældende regime skal registreres og angives i rapporten.

Koncentrationerne af forurenende luftarter måles og registreres i de sidste tre minutter af den pågældende sekvens.

Partikelindsamlingen og målingen af forurenende luftarter må ikke begynde, før motoren er stabiliseret som fastlagt af fabrikanten, og de skal afsluttes samtidig.

Brændstoftemperaturen skal måles ved brændstofindsprøjtningspumpens indtag eller som angivet af fabrikanten, og målestedet skal registreres.«

| h) | Det nuværende punkt 3.7 omnummereres til 3.8. |
| --- | --- |

h)

Det nuværende punkt 3.7 omnummereres til 3.8.

| 4) | Der indsættes følgende punkt:






  »4. | PRØVEKØRSEL (NRTC-PRØVE) |
| --- | --- | --- |

4)

Der indsættes følgende punkt:

»4.

PRØVEKØRSEL (NRTC-PRØVE)

| 4.1. | Indledning
  Den ikke-vejgående overgangscyklus er opført i bilag III, tillæg 4 som en sekund for sekund følge af normaliserede værdier af hastighed- og drejningsmoment, som gælder for alle dieselmotorer omfattet af dette direktiv. For at prøven kan udføres på en motorprøvebænk skal de normaliserede værdier omregnes til faktiske værdier for den pågældende motor, baseret på motorens karakteristikkurve. Denne omregning betegnes denormalisering, og den beregnede testcyklus betegnes referencecyklen for den afprøvede motor. Med disse referencehastigheder og -drejningsmomenter køres prøvecyklen i prøvebænken, og de opnåede hastigheds- og drejningsmomentværdier registreres. Til validering af prøvekørslen udføres en regressionsanalyse på referenceværdier og opnåede værdier af hastighed og drejningsmoment, når prøven er gennemført. |
| --- | --- |

4.1.

Indledning

Den ikke-vejgående overgangscyklus er opført i bilag III, tillæg 4 som en sekund for sekund følge af normaliserede værdier af hastighed- og drejningsmoment, som gælder for alle dieselmotorer omfattet af dette direktiv. For at prøven kan udføres på en motorprøvebænk skal de normaliserede værdier omregnes til faktiske værdier for den pågældende motor, baseret på motorens karakteristikkurve. Denne omregning betegnes denormalisering, og den beregnede testcyklus betegnes referencecyklen for den afprøvede motor. Med disse referencehastigheder og -drejningsmomenter køres prøvecyklen i prøvebænken, og de opnåede hastigheds- og drejningsmomentværdier registreres. Til validering af prøvekørslen udføres en regressionsanalyse på referenceværdier og opnåede værdier af hastighed og drejningsmoment, når prøven er gennemført.

| 4.1.1. | Der må ikke anvendes frakoblingsmekanismer eller irrationelle emissionskontrolstrategier. |
| --- | --- |

4.1.1.

Der må ikke anvendes frakoblingsmekanismer eller irrationelle emissionskontrolstrategier.

| 4.2. | Bestemmelse af motorkarakteristikken
  Når NRTC udføres i prøvebænken, skal motorens hastigheds-/drejnings-momentkarakteristik bestemmes inden gennemførelse af testcyklen. |
| --- | --- |

4.2.

Bestemmelse af motorkarakteristikken

Når NRTC udføres i prøvebænken, skal motorens hastigheds-/drejnings-momentkarakteristik bestemmes inden gennemførelse af testcyklen.

| 4.2.1. | Bestemmelse af hastighedsområdet for motorkarakteristikken
  Minimums- og maksimumsomdrejningstallet for karakteristikken fastlægges således:
  Minimumhastighed ved bestemmelse af motorkarakteristik = tomgangshastighed
  Maksimal karakteristikhastighed = nhi
  × 1,02, dog højst den hastighed, hvor drejningsmomentet ved fuld belastning går mod nul (hvor nhi er den høje hastighed, der fastlægges som den højeste motorhastighed, hvor motoren afgiver 70 % af mærkeeffekten). |
| --- | --- |

4.2.1.

Bestemmelse af hastighedsområdet for motorkarakteristikken

Minimums- og maksimumsomdrejningstallet for karakteristikken fastlægges således:

Minimumhastighed ved bestemmelse af motorkarakteristik = tomgangshastighed

Maksimal karakteristikhastighed = nhi
  × 1,02, dog højst den hastighed, hvor drejningsmomentet ved fuld belastning går mod nul (hvor nhi er den høje hastighed, der fastlægges som den højeste motorhastighed, hvor motoren afgiver 70 % af mærkeeffekten).

| 4.2.2. | Motorkarakteristik
  Motoren skal varmes op ved maksimal motoreffekt, så motorens driftsparametre stabiliseres efter fabrikantens anvisninger og god teknisk skik. Når motoren er stabiliseret, optegnes motorkarakteristikken som følger: |
| --- | --- |

4.2.2.

Motorkarakteristik

Motoren skal varmes op ved maksimal motoreffekt, så motorens driftsparametre stabiliseres efter fabrikantens anvisninger og god teknisk skik. Når motoren er stabiliseret, optegnes motorkarakteristikken som følger:

| 4.2.2.1. | Overgangskarakteristik






  a) | Motoren skal være ubelastet og gå ved tomgangshastighed. |
| --- | --- | --- |

4.2.2.1.

Overgangskarakteristik

a)

Motoren skal være ubelastet og gå ved tomgangshastighed.

| b) | Motoren skal arbejde ved indsprøjtningspumpens fuldlastindstilling ved den mindste karakteristikhastighed. |
| --- | --- |

b)

Motoren skal arbejde ved indsprøjtningspumpens fuldlastindstilling ved den mindste karakteristikhastighed.

| c) | Motorhastigheden øges med gennemsnitligt 8 ± 1 min-1/s fra den minimale til den maksimale karakteristikhastighed. Motorens hastigheds- og drejningsmomentpunkter registreres med en målefrekvens på mindst ét punkt i sekundet. |
| --- | --- |

c)

Motorhastigheden øges med gennemsnitligt 8 ± 1 min-1/s fra den minimale til den maksimale karakteristikhastighed. Motorens hastigheds- og drejningsmomentpunkter registreres med en målefrekvens på mindst ét punkt i sekundet.

| 4.2.2.2. | Trinkarakteristik






  a) | Motoren skal være ubelastet og gå ved tomgangshastighed. |
| --- | --- | --- |

4.2.2.2.

Trinkarakteristik

a)

Motoren skal være ubelastet og gå ved tomgangshastighed.

| b) | Motoren skal arbejde ved indsprøjtningspumpens fuldlastindstilling ved den mindste karakteristikhastighed. |
| --- | --- |

b)

Motoren skal arbejde ved indsprøjtningspumpens fuldlastindstilling ved den mindste karakteristikhastighed.

| c) | Mens fuld last opretholdes, bliver den mindste karakteristikhastighed opretholdt i mindst 15 s, og det gennemsnitlige drejningsmoment i de sidste 5 s registreres. Kurven over det maksimale drejningsmoment fra mindste til største karakteristikhastighed bestemmes med trinvis hastighedsforøgelse, hvor hvert trin er højst 100 ± 20/min. Hvert prøvepunkt opretholdes i mindst 15 s, og det gennemsnitlige drejningsmoment i de sidste 5 s registreres. |
| --- | --- |

c)

Mens fuld last opretholdes, bliver den mindste karakteristikhastighed opretholdt i mindst 15 s, og det gennemsnitlige drejningsmoment i de sidste 5 s registreres. Kurven over det maksimale drejningsmoment fra mindste til største karakteristikhastighed bestemmes med trinvis hastighedsforøgelse, hvor hvert trin er højst 100 ± 20/min. Hvert prøvepunkt opretholdes i mindst 15 s, og det gennemsnitlige drejningsmoment i de sidste 5 s registreres.

| 4.2.3. | Generering af karakteristikkurve
  Alle de under punkt 4.2.2 registrerede datapunkter forbindes ved lineær interpolation mellem punkterne. Den resulterende drejningsmomentkurve er motorens karakteristik og anvendes til at konvertere de normaliserede drejningsmomentværdier fra bilag IV til faktiske drejningsmomentværdier for testcyklen som beskrevet i punkt 4.3.3. |
| --- | --- |

4.2.3.

Generering af karakteristikkurve

Alle de under punkt 4.2.2 registrerede datapunkter forbindes ved lineær interpolation mellem punkterne. Den resulterende drejningsmomentkurve er motorens karakteristik og anvendes til at konvertere de normaliserede drejningsmomentværdier fra bilag IV til faktiske drejningsmomentværdier for testcyklen som beskrevet i punkt 4.3.3.

| 4.2.4. | Alternativ optegning af karakteristik
  Anser en fabrikant ovennævnte teknikker til optegning af karakteristik for sikkerhedsmæssigt utilfredsstillende eller dårligt repræsentative for en given motor, kan alternative teknikker til optegning af karakteristik anvendes. Sådanne alternative teknikker skal opfylde de angivne karakteristikprocedurers formål: at bestemme det maksimale drejningsmoment, der er til rådighed ved alle motorhastigheder, som gennemløbes under testcyklerne. Hvis der med begrundelse i sikkerhed eller repræsentativitet afviges fra de i dette punkt foreskrevne teknikker til optegning af karakteristik, skal de pågældende afvigende teknikker godkendes af de berørte parter tillige med begrundelsen for deres anvendelse. Dog kan drejningsmomentkurve for regulerede eller turboladede motorer i intet tilfælde optegnes ved faldende motorhastighed. |
| --- | --- |

4.2.4.

Alternativ optegning af karakteristik

Anser en fabrikant ovennævnte teknikker til optegning af karakteristik for sikkerhedsmæssigt utilfredsstillende eller dårligt repræsentative for en given motor, kan alternative teknikker til optegning af karakteristik anvendes. Sådanne alternative teknikker skal opfylde de angivne karakteristikprocedurers formål: at bestemme det maksimale drejningsmoment, der er til rådighed ved alle motorhastigheder, som gennemløbes under testcyklerne. Hvis der med begrundelse i sikkerhed eller repræsentativitet afviges fra de i dette punkt foreskrevne teknikker til optegning af karakteristik, skal de pågældende afvigende teknikker godkendes af de berørte parter tillige med begrundelsen for deres anvendelse. Dog kan drejningsmomentkurve for regulerede eller turboladede motorer i intet tilfælde optegnes ved faldende motorhastighed.

| 4.2.5. | Gentagelse af tests
  Der behøver ikke optages karakteristik af motoren før hver eneste testcyklus. Der skal optegnes ny karakteristik af en motor før en testcyklus, såfremt:






  — | der er ud fra en teknisk vurdering gået urimelig lang tid siden sidste optagelse af karakteristik, |
| --- | --- | --- |

4.2.5.

Gentagelse af tests

Der behøver ikke optages karakteristik af motoren før hver eneste testcyklus. Der skal optegnes ny karakteristik af en motor før en testcyklus, såfremt:

—

der er ud fra en teknisk vurdering gået urimelig lang tid siden sidste optagelse af karakteristik,

eller

| — | der er foretaget fysiske ændringer eller rekalibrering af motoren, som muligvis kan have indflydelse på motorens præstationer. |
| --- | --- |

—

der er foretaget fysiske ændringer eller rekalibrering af motoren, som muligvis kan have indflydelse på motorens præstationer.

| 4.3. | Generering af referencetestcyklen |
| --- | --- |

4.3.

Generering af referencetestcyklen

| 4.3.1. | Referencehastighed
  Referencehastigheden (nref) svarer til de 100 % normaliserede hastighedsværdier, der er angivet i dynamometerskemaet i bilag III, tillæg 4. Det er indlysende, at den faktiske motorcyklus, der resulterer af denormalisering af referencehastigheden, hovedsagelig afhænger af valget af en passende referencehastighed. Referencehastigheden bestemmes ved følgende definition:
  nref = lav hastighed + 0,95 (*) (høj hastighed — lav hastighed)
  (den høje hastighed defineres som den højeste motorhastighed, hvor motoren afgiver 70 % af mærkeeffekten, mens den lave hastighed defineres som den laveste motorhastighed, hvor motoren afgiver 50 % af mærkeeffekten). |
| --- | --- |

4.3.1.

Referencehastighed

Referencehastigheden (nref) svarer til de 100 % normaliserede hastighedsværdier, der er angivet i dynamometerskemaet i bilag III, tillæg 4. Det er indlysende, at den faktiske motorcyklus, der resulterer af denormalisering af referencehastigheden, hovedsagelig afhænger af valget af en passende referencehastighed. Referencehastigheden bestemmes ved følgende definition:

nref = lav hastighed + 0,95 (*) (høj hastighed — lav hastighed)

(den høje hastighed defineres som den højeste motorhastighed, hvor motoren afgiver 70 % af mærkeeffekten, mens den lave hastighed defineres som den laveste motorhastighed, hvor motoren afgiver 50 % af mærkeeffekten).

| 4.3.2. | Denormalisering af motorhastigheden
  Hastigheden denormaliseres ved hjælp af følgende ligning: |
| --- | --- |

4.3.2.

Denormalisering af motorhastigheden

Hastigheden denormaliseres ved hjælp af følgende ligning:

Formula

| 4.3.3. | Denormalisering af motorens drejningsmoment
  Drejningsmomentværdierne i motordynamometerskemaet i bilag III, tillæg 4, er normaliseret i forhold til det maksimale drejningsmoment ved den pågældende hastighed. Referencecyklens drejningsmomentværdier denormaliseres ved hjælp af den karakteristik, der er fastlagt i henhold til punkt 4.2.2, på følgende måde:



  for den pågældende faktiske hastighed, bestemt i punkt 4.3.2. |
| --- | --- |

4.3.3.

Denormalisering af motorens drejningsmoment

Drejningsmomentværdierne i motordynamometerskemaet i bilag III, tillæg 4, er normaliseret i forhold til det maksimale drejningsmoment ved den pågældende hastighed. Referencecyklens drejningsmomentværdier denormaliseres ved hjælp af den karakteristik, der er fastlagt i henhold til punkt 4.2.2, på følgende måde:

Formula

for den pågældende faktiske hastighed, bestemt i punkt 4.3.2.

| 4.3.4. | Eksempel på fremgangsmåde ved denormalisering
  Som eksempel vises, hvordan følgende testpunkt denormaliseres:
  % hastighed = 43 %
  % drejningsmoment = 82 %
  Følgende værdier er givet:
  referencehastighed = 2200/min
  tomgangshastighed = 600 min-1

  resulterende i



  Med et drejningsmoment på 700 Nm, aflæst på karakteristik ved 1288/min |
| --- | --- |

4.3.4.

Eksempel på fremgangsmåde ved denormalisering

Som eksempel vises, hvordan følgende testpunkt denormaliseres:

% hastighed = 43 %

% drejningsmoment = 82 %

Følgende værdier er givet:

referencehastighed = 2200/min

tomgangshastighed = 600 min-1

resulterende i

Formula

Med et drejningsmoment på 700 Nm, aflæst på karakteristik ved 1288/min

Formula

| 4.4. | Dynamometer |
| --- | --- |

4.4.

Dynamometer

| 4.4.1. | Når belastningscelle anvendes, skal drejningsmomentsignalet henføres til motorens akse, og dynamometerets inertimoment medregnes. Det faktiske motordrejningsmoment er det på belastningscellen aflæste drejningsmoment, plus bremsens inertimoment gange vinkelaccelerationen. Styresystemet skal udføre denne beregning i sand tid. |
| --- | --- |

4.4.1.

Når belastningscelle anvendes, skal drejningsmomentsignalet henføres til motorens akse, og dynamometerets inertimoment medregnes. Det faktiske motordrejningsmoment er det på belastningscellen aflæste drejningsmoment, plus bremsens inertimoment gange vinkelaccelerationen. Styresystemet skal udføre denne beregning i sand tid.

| 4.4.2. | Afprøves motoren med hvirvelstrømsdynamometer, anbefales, at antallet af punkter, hvor differencen
  er mindre end — 5 % af tophastigheden ikke er over 30 (hvor Tsp er det krævede drejningsmoment,
  er differentialkvotienten af motorhastigheden, og ΘD er rotationsenergien af hvirvelstrømsdynamometeret). |
| --- | --- |

4.4.2.

Afprøves motoren med hvirvelstrømsdynamometer, anbefales, at antallet af punkter, hvor differencen
  Formula er mindre end — 5 % af tophastigheden ikke er over 30 (hvor Tsp er det krævede drejningsmoment, Formula
  er differentialkvotienten af motorhastigheden, og ΘD er rotationsenergien af hvirvelstrømsdynamometeret).

| 4.5. | Emissionsprøvens gennemførelse
  Følgende diagram viser prøvens gennemførelse.



  Efter behov kan der gennemføres en eller flere øvelsescykler til kontrol af motor, prøvebænk og emissionssystemer før målecyklen. |
| --- | --- |

4.5.

Emissionsprøvens gennemførelse

Følgende diagram viser prøvens gennemførelse.

Image

Efter behov kan der gennemføres en eller flere øvelsescykler til kontrol af motor, prøvebænk og emissionssystemer før målecyklen.

| 4.5.1. | Klargøring af prøvetagningsfiltre
  Mindst én time før prøvens gennemførelse anbringes hvert filter i en petriskål, som er beskyttet mod støvforurening og giver mulighed for luftskifte, og stilles til stabilisering i et vejerum. Efter forløbet af stabiliseringsperioden vejes hvert filter, og vægten noteres. Filteret opbevares derefter i en lukket petriskål eller tætsluttende filterholder, indtil det skal bruges til prøvning. Filteret skal anvendes senest otte timer efter udtagning af vejerummet. Taravægten noteres. |
| --- | --- |

4.5.1.

Klargøring af prøvetagningsfiltre

Mindst én time før prøvens gennemførelse anbringes hvert filter i en petriskål, som er beskyttet mod støvforurening og giver mulighed for luftskifte, og stilles til stabilisering i et vejerum. Efter forløbet af stabiliseringsperioden vejes hvert filter, og vægten noteres. Filteret opbevares derefter i en lukket petriskål eller tætsluttende filterholder, indtil det skal bruges til prøvning. Filteret skal anvendes senest otte timer efter udtagning af vejerummet. Taravægten noteres.

| 4.5.2. | Montering af måleudstyret
  Instrumenter og prøvetagningssonder skal være monteres som angivet. Udstødningsrøret skal være tilsluttet totalstrømssystemet til fortynding, hvis et sådant system anvendes. |
| --- | --- |

4.5.2.

Montering af måleudstyret

Instrumenter og prøvetagningssonder skal være monteres som angivet. Udstødningsrøret skal være tilsluttet totalstrømssystemet til fortynding, hvis et sådant system anvendes.

| 4.5.3. | Start og forkonditionering af fortyndingssystemet og motoren
  Fortyndingssystem og motor startes og varmes op. Forkonditionering af prøvetagningssystemet sker ved, at motoren bringes til at gå med nominel hastighed og 100 % drejningsmoment i mindst 20 minutter, samtidig med at man kører enten delstrømsprøvetagningssystem eller totalstrømsprøvetagningssystem med sekundært fortyndingssystem. Derefter indsamles attrapprøver af partikelemission. Partikelprøvefiltrene behøver ikke stabiliseres eller vejes og kan kasseres. Filtrene kan skiftes under konditioneringen, når blot den totale prøveindsamlingstid gennem filtre og prøvetagningssystem er mere end 20 minutter. Strømningshastighederne stilles på omtrent samme værdier som er valgt til overgangsprøven. Drejningsmomentet nedsættes fra 100 % drejningsmoment, mens mærkehastigheden opretholdes, i det omfang det er nødvendigt for at undgå overskridelse af den foreskrevne maksimale temperatur i prøvetagningszonen på 191 °C. |
| --- | --- |

4.5.3.

Start og forkonditionering af fortyndingssystemet og motoren

Fortyndingssystem og motor startes og varmes op. Forkonditionering af prøvetagningssystemet sker ved, at motoren bringes til at gå med nominel hastighed og 100 % drejningsmoment i mindst 20 minutter, samtidig med at man kører enten delstrømsprøvetagningssystem eller totalstrømsprøvetagningssystem med sekundært fortyndingssystem. Derefter indsamles attrapprøver af partikelemission. Partikelprøvefiltrene behøver ikke stabiliseres eller vejes og kan kasseres. Filtrene kan skiftes under konditioneringen, når blot den totale prøveindsamlingstid gennem filtre og prøvetagningssystem er mere end 20 minutter. Strømningshastighederne stilles på omtrent samme værdier som er valgt til overgangsprøven. Drejningsmomentet nedsættes fra 100 % drejningsmoment, mens mærkehastigheden opretholdes, i det omfang det er nødvendigt for at undgå overskridelse af den foreskrevne maksimale temperatur i prøvetagningszonen på 191 °C.

| 4.5.4. | Start af systemet til partikeludskillelse
  Systemet til partikeludskillelse startes og køres med omføring (bypass). Fortyndingsluftens baggrundskoncentration af partikler kan bestemmes ved, at der tages prøve af fortyndingsluften, før der ledes udstødningsgas ind i fortyndingstunnelen. Baggrundspartikelprøven bør fortrinsvis indsamles under overgangscyklen, hvis man råder over et ekstra partikelindsamlingssystem. Ellers kan man anvende det partikelindsamlingssystem, der er anvendt til indsamling af partikler i overgangscyklen. Anvendes filtreret fortyndingsluft, kan der foretages en enkelt måling enten før eller efter prøvens udførelse. Hvis fortyndingsluften ikke filtreres, skal der måles ved cyklens begyndelse og afslutning, og gennemsnittet heraf beregnes. |
| --- | --- |

4.5.4.

Start af systemet til partikeludskillelse

Systemet til partikeludskillelse startes og køres med omføring (bypass). Fortyndingsluftens baggrundskoncentration af partikler kan bestemmes ved, at der tages prøve af fortyndingsluften, før der ledes udstødningsgas ind i fortyndingstunnelen. Baggrundspartikelprøven bør fortrinsvis indsamles under overgangscyklen, hvis man råder over et ekstra partikelindsamlingssystem. Ellers kan man anvende det partikelindsamlingssystem, der er anvendt til indsamling af partikler i overgangscyklen. Anvendes filtreret fortyndingsluft, kan der foretages en enkelt måling enten før eller efter prøvens udførelse. Hvis fortyndingsluften ikke filtreres, skal der måles ved cyklens begyndelse og afslutning, og gennemsnittet heraf beregnes.

| 4.5.5. | Indstilling af fortyndingssystemet
  Totalstrømmen af fortyndet udstødningsgas for et totalstrømsfortyndingssystem eller den totale strømningshastighed af fortyndet udstødningsgas gennem et delstrømsfortyndingssystem skal indstilles således, at kondensation af vand i systemet undgås og temperaturen af filteroverfladen er mellem 315 K (42 °C) og 325 K (52 °C). |
| --- | --- |

4.5.5.

Indstilling af fortyndingssystemet

Totalstrømmen af fortyndet udstødningsgas for et totalstrømsfortyndingssystem eller den totale strømningshastighed af fortyndet udstødningsgas gennem et delstrømsfortyndingssystem skal indstilles således, at kondensation af vand i systemet undgås og temperaturen af filteroverfladen er mellem 315 K (42 °C) og 325 K (52 °C).

| 4.5.6. | Kontrol af analysatorerne
  Analysatorerne til emissionsbestemmelse skal være nulstillet og kalibreret. Anvendes sække til prøveudtagning, skal de være udsuget. |
| --- | --- |

4.5.6.

Kontrol af analysatorerne

Analysatorerne til emissionsbestemmelse skal være nulstillet og kalibreret. Anvendes sække til prøveudtagning, skal de være udsuget.

| 4.5.7. | Fremgangsmåde ved start af motoren
  5 minutter efter at opvarmningen er fuldført, startes den stabiliserede motor efter den af fabrikanten i instruktionsbogen givne fremgangsmåde, enten ved hjælp af en startmotor fra produktionen eller dynamometeret. Om ønsket kan prøven begynde senest 5 minutter efter forkonditioneringsfasen uden at motoren forinden standses, efter at motoren har nået tomgangshastighed. |
| --- | --- |

4.5.7.

Fremgangsmåde ved start af motoren

5 minutter efter at opvarmningen er fuldført, startes den stabiliserede motor efter den af fabrikanten i instruktionsbogen givne fremgangsmåde, enten ved hjælp af en startmotor fra produktionen eller dynamometeret. Om ønsket kan prøven begynde senest 5 minutter efter forkonditioneringsfasen uden at motoren forinden standses, efter at motoren har nået tomgangshastighed.

| 4.5.8. | Kørsel af cyklus |
| --- | --- |

4.5.8.

Kørsel af cyklus

| 4.5.8.1. | Prøvningssekvens
  Prøvningssekvensen begynder, når motoren startes efter at have været standset efter forkonditioneringsfasen eller efter at have været i tomgangstilstand ved start direkte fra forkonditioneringsfasen med motoren i gang. Testen udføres i henhold til referencecyklen beskrevet i bilag III, tillæg 4. Styresignalerne for motorhastighed og drejningsmoment sættes til 5 Hz (10 Hz anbefales) eller derover. Sætpunkterne beregnes ved lineær interpolation mellem 1 Hz sætpunkterne for referencecyklen. Feedbackværdierne af motorhastighed og drejningsmoment registreres mindst en gang i sekundet under testcyklen, og signalerne kan filtreres elektronisk. |
| --- | --- |

4.5.8.1.

Prøvningssekvens

Prøvningssekvensen begynder, når motoren startes efter at have været standset efter forkonditioneringsfasen eller efter at have været i tomgangstilstand ved start direkte fra forkonditioneringsfasen med motoren i gang. Testen udføres i henhold til referencecyklen beskrevet i bilag III, tillæg 4. Styresignalerne for motorhastighed og drejningsmoment sættes til 5 Hz (10 Hz anbefales) eller derover. Sætpunkterne beregnes ved lineær interpolation mellem 1 Hz sætpunkterne for referencecyklen. Feedbackværdierne af motorhastighed og drejningsmoment registreres mindst en gang i sekundet under testcyklen, og signalerne kan filtreres elektronisk.

| 4.5.8.2. | Analysatorernes respons
  Påbegyndes testcyklen direkte fra forkonditioneringsfasen, skal måleudstyret samtidig startes ved start af motoren eller ved begyndelsen af prøvningssekvensen:






  — | begynd indsamling eller analysering af fortyndingsluft, hvis et totalstrømsfortyndingssystem anvendes |
| --- | --- | --- |

4.5.8.2.

Analysatorernes respons

Påbegyndes testcyklen direkte fra forkonditioneringsfasen, skal måleudstyret samtidig startes ved start af motoren eller ved begyndelsen af prøvningssekvensen:

—

begynd indsamling eller analysering af fortyndingsluft, hvis et totalstrømsfortyndingssystem anvendes

| — | begynd indsamling eller analysering af den ufortyndede eller fortyndede udstødningsgas, alt efter den anvendte metode; |
| --- | --- |

—

begynd indsamling eller analysering af den ufortyndede eller fortyndede udstødningsgas, alt efter den anvendte metode;

| — | begynd måling af mængden af fortyndet udstødningsgas og de nødvendige temperaturog trykmålinger; |
| --- | --- |

—

begynd måling af mængden af fortyndet udstødningsgas og de nødvendige temperaturog trykmålinger;

| — | begynd registrering af udstødningsgassens massestrømningshastighed, hvis der anvendes analyse af ufortyndet udstødningsgas; |
| --- | --- |

—

begynd registrering af udstødningsgassens massestrømningshastighed, hvis der anvendes analyse af ufortyndet udstødningsgas;

| — | begynd registreringen af responsværdier af hastighed og drejningsmoment fra dynamometeret. |
| --- | --- |

—

begynd registreringen af responsværdier af hastighed og drejningsmoment fra dynamometeret.

anvendes måling af ufortyndet udstødningsgas, skal koncentrationsmålingerne af emissioner (HC, CO og NOx) og udstødningsgassens massestrømningshastighed måles kontinuerligt og registreres med mindst 2 Hz på et computersystem. Alle andre data kan registreres med en prøvetagningshastighed på mindst 1 Hz. For analoge analysatorer registreres respons, og der kan anvendes kalibreringsdata online eller offline under evalueringen af data.

Anvendes et totalstrømsfortyndingssystem, skal HC og NOx måles kontinuerligt i fortyndingstunnelen med en frekvens på mindst 2 Hz. Gennemsnitskoncentrationer bestemmes ved integration af signalerne fra analysatorerne i hele testcyklen. Systemets responstid må ikke være over 20 s og skal om nødvendigt være koordineret med svingninger i CVS-strømningshastigheden og forskydninger mellem prøvetagningstid/testcyklus. CO og and CO2 bestemmes ved integration eller ved analyse af koncentrationen i prøveopsamlingssækken, hvor der er opsamlet gennem hele cyklen. Koncentrationerne af forurenende stoffer i fortyndingsluften beregnes ved integration eller ved indsamling i baggrundssækken. Alle andre værdier registreres med mindst én måling i sekundet (1 Hz).

| 4.5.8.3. | Udtagning af partikelprøver
  Påbegyndes testcyklen direkte fra forkonditioneringsfasen, skal partikeludskillelsessystemet stilles om fra bypass til partikeludskillelse, når motoren startes eller prøvesekvensen påbegyndes.
  Anvendes et delstrømsfortyndingssystem, skal prøvetagningspumpen (-pumperne) indstilles således, at strømningshastigheden gennem partikelprøvesonde eller overføringsrør holdes proportional med udstødningsgassens massestrømningshastighed.
  Anvendes et totalstrømsfortyndingssystem, skal prøvetagningspumpe (-pumper) indstilles således, at strømningshastigheden gennem partikelprøvesonde eller overføringsrør holdes inden for ± 5 % af den indstillede strømningshastighed. Anvendes strømningskompensation (dvs. proportionalregulering af prøvegasstrømmen), skal det godtgøres, at forholdet mellem gennemstrømningen i hovedtunnelen og partikelprøvestrømmen højst ændrer sig ± 5 % fra den indstillede værdi (bortset fra de første 10 sekunders prøvetagning).
  BEMÆRKNING: Anvendes dobbelt fortynding, er prøvegasstrømmen nettoforskellen mellem strømningshastigheden gennem prøvetagningsfiltre og strømningshastigheden af sekundær fortyndingsluft.
  Gennemsnitstemperatur og -tryk ved gasmåler(e) eller flowmeterindgang skal registreres. Kan den indstillede strømningshastighed ikke holdes over hele cyklen (med en nøjagtighed af ± 5 %) på grund af stor partikelbelastning af filteret, kasseres testresultaterne. Testen må i så fald gentages med mindre gennemstrømningshastighed og/eller større filterdiameter. |
| --- | --- |

4.5.8.3.

Udtagning af partikelprøver

Påbegyndes testcyklen direkte fra forkonditioneringsfasen, skal partikeludskillelsessystemet stilles om fra bypass til partikeludskillelse, når motoren startes eller prøvesekvensen påbegyndes.

Anvendes et delstrømsfortyndingssystem, skal prøvetagningspumpen (-pumperne) indstilles således, at strømningshastigheden gennem partikelprøvesonde eller overføringsrør holdes proportional med udstødningsgassens massestrømningshastighed.

Anvendes et totalstrømsfortyndingssystem, skal prøvetagningspumpe (-pumper) indstilles således, at strømningshastigheden gennem partikelprøvesonde eller overføringsrør holdes inden for ± 5 % af den indstillede strømningshastighed. Anvendes strømningskompensation (dvs. proportionalregulering af prøvegasstrømmen), skal det godtgøres, at forholdet mellem gennemstrømningen i hovedtunnelen og partikelprøvestrømmen højst ændrer sig ± 5 % fra den indstillede værdi (bortset fra de første 10 sekunders prøvetagning).

BEMÆRKNING: Anvendes dobbelt fortynding, er prøvegasstrømmen nettoforskellen mellem strømningshastigheden gennem prøvetagningsfiltre og strømningshastigheden af sekundær fortyndingsluft.

Gennemsnitstemperatur og -tryk ved gasmåler(e) eller flowmeterindgang skal registreres. Kan den indstillede strømningshastighed ikke holdes over hele cyklen (med en nøjagtighed af ± 5 %) på grund af stor partikelbelastning af filteret, kasseres testresultaterne. Testen må i så fald gentages med mindre gennemstrømningshastighed og/eller større filterdiameter.

| 4.5.8.4. | Stalling af motoren
  Går motoren i stå, uanset hvor i cyklen det sker, skal motoren forkonditioneres og genstartes, og prøven gentages. Optræder der fejl i noget af det foreskrevne testudstyr under testcyklen, kasseres testresultaterne. |
| --- | --- |

4.5.8.4.

Stalling af motoren

Går motoren i stå, uanset hvor i cyklen det sker, skal motoren forkonditioneres og genstartes, og prøven gentages. Optræder der fejl i noget af det foreskrevne testudstyr under testcyklen, kasseres testresultaterne.

| 4.5.8.5. | Operationer efter testen
  Efter udførelse af testen standses målingen af udstødningsgassens massestrømningshastighed, gastilførslen til opsamlingssækkene samt partikelprøvepumpen. For integrerende analysesystemer skal prøvetagningen fortsætte til udløb af systemets responstider.
  Koncentrationerne i opsamlingssækkene skal, hvis de bruges, analyseres snarest muligt og under ingen omstændigheder senere end 20 minutter efter afslutning af testcyklen.
  Efter emissionstesten gentages kontrollen af analysatorerne med anvendelse af en nulstillingsgas og samme kalibreringsgas. Testresultatet anses for tilfredsstillende, hvis forskellen mellem resultatet før og efter testen er mindre end 2 % af kalibreringsgassens værdi.
  Partikelfiltrene returneres til vejerummet senest en time efter testens afslutning. Hvert filter anbringes mindst én time i en petriskål, som er beskyttet mod støvforurening og giver mulighed for luftskifte, hvorefter de vejes. Filtrenes bruttovægt noteres. |
| --- | --- |

4.5.8.5.

Operationer efter testen

Efter udførelse af testen standses målingen af udstødningsgassens massestrømningshastighed, gastilførslen til opsamlingssækkene samt partikelprøvepumpen. For integrerende analysesystemer skal prøvetagningen fortsætte til udløb af systemets responstider.

Koncentrationerne i opsamlingssækkene skal, hvis de bruges, analyseres snarest muligt og under ingen omstændigheder senere end 20 minutter efter afslutning af testcyklen.

Efter emissionstesten gentages kontrollen af analysatorerne med anvendelse af en nulstillingsgas og samme kalibreringsgas. Testresultatet anses for tilfredsstillende, hvis forskellen mellem resultatet før og efter testen er mindre end 2 % af kalibreringsgassens værdi.

Partikelfiltrene returneres til vejerummet senest en time efter testens afslutning. Hvert filter anbringes mindst én time i en petriskål, som er beskyttet mod støvforurening og giver mulighed for luftskifte, hvorefter de vejes. Filtrenes bruttovægt noteres.

| 4.6. | Kontrol af testforløbet |
| --- | --- |

4.6.

Kontrol af testforløbet

| 4.6.1. | Dataforskydning
  For at minimere den skævhed, der skyldes tidsforsinkelsen mellem respons- og referencecyklus, kan hele sekvensen af responssignaler bestående af motorhastighed og drejningsmoment forskydes frem eller tilbage i forhold til sekvensen af referencehastighed og -drejningsmoment. Hvis responssignalerne forskydes, skal hastighed og drejningsmoment forskydes lige meget i samme retning. |
| --- | --- |

4.6.1.

Dataforskydning

For at minimere den skævhed, der skyldes tidsforsinkelsen mellem respons- og referencecyklus, kan hele sekvensen af responssignaler bestående af motorhastighed og drejningsmoment forskydes frem eller tilbage i forhold til sekvensen af referencehastighed og -drejningsmoment. Hvis responssignalerne forskydes, skal hastighed og drejningsmoment forskydes lige meget i samme retning.

| 4.6.2. | Beregning af det udførte arbejde i cyklen
  Det faktisk udførte arbejde under cyklen Wact (kWh) beregnes ved hjælp af hvert datapar bestående af målt motorhastighed og drejningsmoment. Det faktiske arbejde Wact benyttes til sammenligning med arbejdet Wref i referencecyklen og til beregning af de specifikke emissioner i bremsen. Samme metode anvendes til integration af både referencemotoreffekt og faktisk motoreffekt. Til eventuel bestemmelse af værdier mellem tilstødende referenceværdier eller tilstødende måleværdier anvendes lineær interpolation.
  Ved integration af referencearbejde og faktisk udført arbejde i cyklen skal alle negative drejningsmomentværdier sættes lig nul og medregnes. Foretages integrationen med mindre frekvens end 5 Hz, og skifter drejningsmomentet inden for et givet tidsinterval fortegn fra positivt til negativt eller omvendt, beregnes den negative del og sættes til nul. Den positive del medregnes i den integrerede værdi.
  Wact skal være mellem -15 % og + 5 % af Wref. |
| --- | --- |

4.6.2.

Beregning af det udførte arbejde i cyklen

Det faktisk udførte arbejde under cyklen Wact (kWh) beregnes ved hjælp af hvert datapar bestående af målt motorhastighed og drejningsmoment. Det faktiske arbejde Wact benyttes til sammenligning med arbejdet Wref i referencecyklen og til beregning af de specifikke emissioner i bremsen. Samme metode anvendes til integration af både referencemotoreffekt og faktisk motoreffekt. Til eventuel bestemmelse af værdier mellem tilstødende referenceværdier eller tilstødende måleværdier anvendes lineær interpolation.

Ved integration af referencearbejde og faktisk udført arbejde i cyklen skal alle negative drejningsmomentværdier sættes lig nul og medregnes. Foretages integrationen med mindre frekvens end 5 Hz, og skifter drejningsmomentet inden for et givet tidsinterval fortegn fra positivt til negativt eller omvendt, beregnes den negative del og sættes til nul. Den positive del medregnes i den integrerede værdi.

Wact skal være mellem -15 % og + 5 % af Wref.

| 4.6.3. | Statistiske beregninger til validering af testcyklen
  Der foretages lineær regressionsanalyse på responsværdierne af referenceværdier af hastighed, drejningsmoment og effekt. Dette skal ske efter forskydning af responsdata, hvis man vælger at gøre dette. Der anvendes mindste kvadraters metode, hvor bedste tilnærmelse repræsenteres af en ligning med formen:



  hvor
  y= respons- (faktisk) hastighed (min) (min-1), drejningsmoment (Nm), eller effekt (kW)
  m= regressionslinjens hældning
  x= referenceværdien af hastighed (min-1), drejningsmoment (Nm), eller effekt (kW)
  b= regressionslinjens skæring med y-aksen
  For hver regressionslinje beregnes middelfejlen på estimatet (SE) af y på x og determinationskoefficienten (r2).
  Det anbefales, at denne analyse foretages ved 1 Hz. For at en prøve kan anses for gyldig, skal kriterierne i tabel 1 være opfyldt.
  Tabel 1: Tolerancer på regressionslinjer | Hastighed | Drejningsmoment | Effekt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Middelfejl på estimatet (SE) af y på x | maks. 100 min-1 | maks. 13 % af maksimal motoreffekt på effektkarakteristik | maks. 8 % af maksimal motoreffekt på effektkarakteristik |
| Regressionslinjens hældning, m | 0,95 til 1,03 | 0,83 — 1,03 | 0,89 — 1,03 |
| Determinationskoefficient, r2 | min 0,9700 | min 0,8800 | min 0,9100 |
| Regressionslinjens skæring med y-aksen, b | ± 50 min-1 | ± 20 N.m, dog mindst 2 % af maksimalt drejningsmoment | ± 4 kW, dog mindst 2 % af maksimalt drejningsmoment |

4.6.3.

Statistiske beregninger til validering af testcyklen

Der foretages lineær regressionsanalyse på responsværdierne af referenceværdier af hastighed, drejningsmoment og effekt. Dette skal ske efter forskydning af responsdata, hvis man vælger at gøre dette. Der anvendes mindste kvadraters metode, hvor bedste tilnærmelse repræsenteres af en ligning med formen:

Formula

hvor

y= respons- (faktisk) hastighed (min) (min-1), drejningsmoment (Nm), eller effekt (kW)

m= regressionslinjens hældning

x= referenceværdien af hastighed (min-1), drejningsmoment (Nm), eller effekt (kW)

b= regressionslinjens skæring med y-aksen

For hver regressionslinje beregnes middelfejlen på estimatet (SE) af y på x og determinationskoefficienten (r2).

Det anbefales, at denne analyse foretages ved 1 Hz. For at en prøve kan anses for gyldig, skal kriterierne i tabel 1 være opfyldt.

Tabel 1: Tolerancer på regressionslinjer

Hastighed

Drejningsmoment

Effekt

Middelfejl på estimatet (SE) af y på x

maks. 100 min-1

maks. 13 % af maksimal motoreffekt på effektkarakteristik

maks. 8 % af maksimal motoreffekt på effektkarakteristik

Regressionslinjens hældning, m

0,95 til 1,03

0,83 — 1,03

0,89 — 1,03

Determinationskoefficient, r2

min 0,9700

min 0,8800

min 0,9100

Regressionslinjens skæring med y-aksen, b

± 50 min-1

± 20 N.m, dog mindst 2 % af maksimalt drejningsmoment

± 4 kW, dog mindst 2 % af maksimalt drejningsmoment

Alene til brug ved regressionsanalysen tillades sletning af punkter som anført i tabel 2, før regressionsberegningen foretages. Dog må sådanne punkter ikke slettes ved beregning af cyklusarbejde og -emissioner. Ved et tomgangspunkt forstås et punkt med et normaliseret referencedrejningsmoment på 0 % og en normaliseret referencehastighed på 0 %. Sletning af punkter kan foretages på hele cyklen eller enhver del heraf.

Tabel 2. Tilladt sletning af punkter ved regressionsanalysen (de slettede punkter skal specificeres)

| TILSTAND | HASTIGHEDS- OG/ELLER DREJNINGSMOMENT- OG/ELLER EFFEKTPUNKTER, SOM KAN SLETTES MED HENVISNING TIL BETINGELSERNE I VENSTRE KOLONNE |
| --- | --- |
| Første 24 (±1) s og sidste 25 s | Hastighed, drejningsmoment og effekt |
| Helt åbent gasspjæld, og drejningsmomentrespons < 95 % af referencedrejningsmoment | Drejningsmoment og/eller effekt |
| Helt åbent gasspjæld, og hastighedsrespons < 95 % af referencehastighed | Hastighed og/eller effekt |
| Lukket gasspjæld, hastighedsrespons > tomgangshastighed + 50 min-1, og drejningsmomentrespons > 105 % af referencedrejningsmoment | Drejningsmoment og/eller effekt |
| Lukket gasspjæld, hastighedsrespons ≤ tomgangshastighed + 50 min-1, og drejningsmomentrespons = det af fabrikanten fastsatte/målt tomgamgangsdrejningsmoment ± 2 % af maksimalt drejningsmoment | Hastighed og/eller effekt |
| Lukket gasspjæld og hastighedsrespons > 105 % referencehastighed | Hastighed og/eller effekt |

TILSTAND

HASTIGHEDS- OG/ELLER DREJNINGSMOMENT- OG/ELLER EFFEKTPUNKTER, SOM KAN SLETTES MED HENVISNING TIL BETINGELSERNE I VENSTRE KOLONNE

Første 24 (±1) s og sidste 25 s

Hastighed, drejningsmoment og effekt

Helt åbent gasspjæld, og drejningsmomentrespons < 95 % af referencedrejningsmoment

Drejningsmoment og/eller effekt

Helt åbent gasspjæld, og hastighedsrespons < 95 % af referencehastighed

Hastighed og/eller effekt

Lukket gasspjæld, hastighedsrespons > tomgangshastighed + 50 min-1, og drejningsmomentrespons > 105 % af referencedrejningsmoment

Drejningsmoment og/eller effekt

Lukket gasspjæld, hastighedsrespons ≤ tomgangshastighed + 50 min-1, og drejningsmomentrespons = det af fabrikanten fastsatte/målt tomgamgangsdrejningsmoment ± 2 % af maksimalt drejningsmoment

Hastighed og/eller effekt

Lukket gasspjæld og hastighedsrespons > 105 % referencehastighed

Hastighed og/eller effekt

| 5) | Tillæg 1 affattes således:

  »TILLÆG 1
  MÅLE- OG PRØVETAGNINGSMETODER
  1.   MÅLE- OG PRØVETAGNINGSMETODER (NRSC-PRØVE)
  Forurenende luftarter og partikler afgivet af den til prøvning indleverede motor måles efter metoderne i bilag VI. I metoderne i bilag VI beskrives de anbefalede systemer til analyse af forurenende luftarter (punkt 1.1) og til fortynding og prøvetagning ved måling af forurenende partikler (punkt 1.2).
  1.1.   Specifikation af dynamometer
  Der skal anvendes et motordynamometer, der er velegnet til udførelse af den i bilag III, punkt 3.7.1, angivne prøvningscyklus. Instrumenterne til måling af drejningsmoment og hastighed skal gøre det muligt at bestemme effekten inden for de givne grænser. Supplerende beregninger kan være nødvendige. Måleudstyrets nøjagtighed skal være tilstrækkelig til at sikre, at de i figurerne i punkt 1.3 angivne tolerancer ikke overskrides.
  1.2.   Udstødningsgasstrøm
  Udstødningsgasstrømmen bestemmes efter en af de i punkt 1.2.1-1.2.4 angivne metoder.
  1.2.1.   Direkte måling
  Direkte måling af udstødningsgasstrømmen med venturidyse eller tilsvarende målesystem (vedrørende nærmere enkeltheder henvises til ISO 5167:2000).
  BEMÆRKNING: Direkte måling af gasstrømme er vanskelig. Der skal tages forholdsregler til undgåelse af målefejl, som giver anledning til fejl i bestemmelsen af forurenende stoffer.
  1.2.2.   Metode til måling af luft- og brændstofstrømme
  Måling af luft- og brændstofstrømme
  Der skal anvendes luftflowmetre og brændstofflowmetre med den i punkt 1.3 angivne nøjagtighed.
  Beregning af udstødningsgasstrømmen foretages ved brug af følgende formel:
  GEXHW = GAIRW + GFUEL (for våd masse af udstødning)
  1.2.3.   Kulstofbalancemetoden
  Udstødningsgassens masse beregnes på grundlag af brændstofforbruget og koncentrationerne i udstødningsgassen ved hjælp af kulstofbalancemetoden (jf. bilag III, tillæg 3).
  1.2.4.   Sporstofmetoden
  I denne metode anvendes koncentrationsmåling af en sporgas i udstødningen.En kendt mængde inaktiv gas (f.eks ren helium) injiceres i udstødningsgasstrømmen som sporstof. Gassen blandes og fortyndes med udstødningsgassen, men må ikke reagere i udstødningsrøret. Gassens koncentration måles derefter i udstødningsgasprøven.
  For at sikre fuldstændig opblanding af sporgassen skal prøvetagningssonden for udstødningsgas placeres mindst 1 m, dog mindst 30 gange udstødningsrørets diameter, neden for injektionsstedet for sporgas. Prøvetagningssonden kan være placeret tættere på injektionsstedet, hvis fuldstændig opblanding kan bekræftes ved sammenholdelse af sporgaskoncentrationen med referencekoncentrationen, når sporgassen injiceres oven for motoren.
  Sporgasstrømmen indstilles således, at sporgaskoncentrationen ved motorens tomgangshastighed efter opblanding er mindre end fuldt skalaudslag på sporgasanalysatoren.
  Beregning af udstødningsgasstrømmen foretages ved brug af følgende formel:



  hvor:







  GEXHW | = | øjeblikkelig udstødningsmassestrøm (kg/s) |
| --- | --- | --- | --- |
| GT | = | sporgasstrøm (cm3/min) |
| koncmix | = | øjeblikkelig koncentration af sporgas efter opblanding (ppm) |
| ρEXH | = | Udstødningsgassens densitet (kg/m3) |
| conca | = | koncentration af sporgassen i indsugningsluften (ppm) |

5)

Tillæg 1 affattes således:

»TILLÆG 1

MÅLE- OG PRØVETAGNINGSMETODER

1.   MÅLE- OG PRØVETAGNINGSMETODER (NRSC-PRØVE)

Forurenende luftarter og partikler afgivet af den til prøvning indleverede motor måles efter metoderne i bilag VI. I metoderne i bilag VI beskrives de anbefalede systemer til analyse af forurenende luftarter (punkt 1.1) og til fortynding og prøvetagning ved måling af forurenende partikler (punkt 1.2).

1.1.   Specifikation af dynamometer

Der skal anvendes et motordynamometer, der er velegnet til udførelse af den i bilag III, punkt 3.7.1, angivne prøvningscyklus. Instrumenterne til måling af drejningsmoment og hastighed skal gøre det muligt at bestemme effekten inden for de givne grænser. Supplerende beregninger kan være nødvendige. Måleudstyrets nøjagtighed skal være tilstrækkelig til at sikre, at de i figurerne i punkt 1.3 angivne tolerancer ikke overskrides.

1.2.   Udstødningsgasstrøm

Udstødningsgasstrømmen bestemmes efter en af de i punkt 1.2.1-1.2.4 angivne metoder.

1.2.1.   Direkte måling

Direkte måling af udstødningsgasstrømmen med venturidyse eller tilsvarende målesystem (vedrørende nærmere enkeltheder henvises til ISO 5167:2000).

BEMÆRKNING: Direkte måling af gasstrømme er vanskelig. Der skal tages forholdsregler til undgåelse af målefejl, som giver anledning til fejl i bestemmelsen af forurenende stoffer.

1.2.2.   Metode til måling af luft- og brændstofstrømme

Måling af luft- og brændstofstrømme

Der skal anvendes luftflowmetre og brændstofflowmetre med den i punkt 1.3 angivne nøjagtighed.

Beregning af udstødningsgasstrømmen foretages ved brug af følgende formel:

GEXHW = GAIRW + GFUEL (for våd masse af udstødning)

1.2.3.   Kulstofbalancemetoden

Udstødningsgassens masse beregnes på grundlag af brændstofforbruget og koncentrationerne i udstødningsgassen ved hjælp af kulstofbalancemetoden (jf. bilag III, tillæg 3).

1.2.4.   Sporstofmetoden

I denne metode anvendes koncentrationsmåling af en sporgas i udstødningen.En kendt mængde inaktiv gas (f.eks ren helium) injiceres i udstødningsgasstrømmen som sporstof. Gassen blandes og fortyndes med udstødningsgassen, men må ikke reagere i udstødningsrøret. Gassens koncentration måles derefter i udstødningsgasprøven.

For at sikre fuldstændig opblanding af sporgassen skal prøvetagningssonden for udstødningsgas placeres mindst 1 m, dog mindst 30 gange udstødningsrørets diameter, neden for injektionsstedet for sporgas. Prøvetagningssonden kan være placeret tættere på injektionsstedet, hvis fuldstændig opblanding kan bekræftes ved sammenholdelse af sporgaskoncentrationen med referencekoncentrationen, når sporgassen injiceres oven for motoren.

Sporgasstrømmen indstilles således, at sporgaskoncentrationen ved motorens tomgangshastighed efter opblanding er mindre end fuldt skalaudslag på sporgasanalysatoren.

Beregning af udstødningsgasstrømmen foretages ved brug af følgende formel:

Formula

hvor:

GEXHW

=

øjeblikkelig udstødningsmassestrøm (kg/s)

GT

=

sporgasstrøm (cm3/min)

koncmix

=

øjeblikkelig koncentration af sporgas efter opblanding (ppm)

ρEXH

=

Udstødningsgassens densitet (kg/m3)

conca

=

koncentration af sporgassen i indsugningsluften (ppm)

Sporgassens baggrundskoncentration (conca) kan bestemmes som gennemsnittet af baggrundskoncentrationen, målt henholdsvis umiddelbart før prøvekørslen og efter prøvekørslen.

Når baggrundskoncentrationen er under 1 % af sporgaskoncentrationen efter opblanding (concmix.) ved maksimal udstødningsstrøm, kan der ses bort fra baggrundskoncentrationen.

Det samlede system skal opfylde forskrifterne for udstødningsgasstrøm og kalibreres i henhold til tillæg 2, punkt 1.11.2.

1.2.5.   Metode til måling af luftstrøm og luft/brændstofforhold

Denne metode indebærer beregning af udstødningsmasse af luftstrømmen og luft/brændstofforholdet. Beregning af den øjeblikkelige udstødnings massestrøm foretages således:

Formula

med

A/F
  st = 14,5

Formula

hvor:

| A/Fst | = | støkiometrisk luft/brændstofforhold (kg/kg) |
| --- | --- | --- |
| λ | = | relativt luft/brændstof forhold |
| concCO2 | = | tør CO2-koncentration (%) |
| concCO | = | tør CO-koncentration (ppm) |
| concHC | = | HC-koncentration (ppm) |

A/Fst

=

støkiometrisk luft/brændstofforhold (kg/kg)

λ

=

relativt luft/brændstof forhold

concCO2

=

tør CO2-koncentration (%)

concCO

=

tør CO-koncentration (ppm)

concHC

=

HC-koncentration (ppm)

BEMÆRKNING: Beregningen er henført til et dieselbrændstof med et H/C-forhold på 1,8

Luftflowmeteret skal opfylde nøjagtighedsforskrifterne i tabel 3, den anvendte CO2-analysator skal opfylde forskrifterne i punkt 1.4.1, og det samlede system skal opfylde forskrifterne for udstødningsgasstrøm.

Om ønsket kan udstyr til måling af luft/brændstofforholdet, f.eks. en sensor af zirconiumdioxid-typen, anvendes til måling af luftoverskudsforholdet i henhold til forskrifterne i punkt 1.4.4.

1.2.6.   Total fortyndet udstødningsgasstrøm

Anvendes et fortyndingssystem af totalstrømstypen, måles den totale fortyndede udstødningsgasstrøm (GTOTW) med en fortrængningspumpe (PDP), kritisk venturi (CFV) eller subsonisk venturi (SSV) — (bilag VI, punkt 1.2.1.2.) Nøjagtigheden heraf skal være i overensstemmelse med forskrifterne i bilag III, tillæg 2, punkt 2.2.

1.3.   Nøjagtighed

Alle måleinstrumenters kalibrering skal kunne føres tilbage til nationale eller internationale standarder og opfylde forskrifterne i tabel 3.

Tabel 3. Måleinstrumenternes nøjagtighed

| Nr. | Måleinstrument | Nøjagtighed |
| --- | --- | --- |
| 1 | Motorhastighed | ± 2 % af aflæsning, ± dog mindst 1 % af motorens højeste værdi |
| 2 | Drejningsmoment | ± 2 % af aflæsning, ± dog mindst 1 % af motorens højeste værdi |
| 3 | Brændstofforbrug | ± 2 % of den maksimale værdi for motoren |
| 4 | Luftforbrug | ± 2 % af aflæsning, ± dog mindst 1 % af motorens højeste værdi |
| 5 | Udstødningsgasstrøm | ± 2,5 % af aflæsning, ± dog mindst 1,5 % af motorens højeste værdi |
| 6 | Temperatur ≤ 600 K | ± 2 K absolut |
| 7 | Temperatur > 600 K | ± 1 % af aflæsning |
| 8 | Udstødningsgastryk | ± 0,2 kPa absolut |
| 9 | Indsugningsluftens vakuum | ± 0,05 kPa absolut |
| 10 | Atmosfæretryk | ± 0,1 kPa absolut |
| 11 | Andre tryk | ± 0,1 kPa absolut |
| 12 | Absolut fugtighed | ± 5 % af aflæsning |
| 13 | Strøm af fortyndingsluft | ± 2 % af aflæsning |
| 14 | Fortyndet udstødningsgasstrøm | ± 2 % af aflæsning |

Nr.

Måleinstrument

Nøjagtighed

1

Motorhastighed

± 2 % af aflæsning, ± dog mindst 1 % af motorens højeste værdi

2

Drejningsmoment

± 2 % af aflæsning, ± dog mindst 1 % af motorens højeste værdi

3

Brændstofforbrug

± 2 % of den maksimale værdi for motoren

4

Luftforbrug

± 2 % af aflæsning, ± dog mindst 1 % af motorens højeste værdi

5

Udstødningsgasstrøm

± 2,5 % af aflæsning, ± dog mindst 1,5 % af motorens højeste værdi

6

Temperatur ≤ 600 K

± 2 K absolut

7

Temperatur > 600 K

± 1 % af aflæsning

8

Udstødningsgastryk

± 0,2 kPa absolut

9

Indsugningsluftens vakuum

± 0,05 kPa absolut

10

Atmosfæretryk

± 0,1 kPa absolut

11

Andre tryk

± 0,1 kPa absolut

12

Absolut fugtighed

± 5 % af aflæsning

13

Strøm af fortyndingsluft

± 2 % af aflæsning

14

Fortyndet udstødningsgasstrøm

± 2 % af aflæsning

1.4.   Bestemmelse af gassens komponenter

1.4.1.   Almindelige specifikationer for analysatorerne

Analysatorernes måleområde skal være passende i forhold til den foreskrevne nøjagtighed for koncentrationsbestemmelse af udstødningsgaskomponenter (punkt 1.4.1.1). Analysatorerne anbefales benyttet på en sådan måde, at den målte koncentration er mellem 15 % og 100 % af fuld skalavisning.

Er fuld skalavisning 155 ppm (eller ppm C) eller derunder, eller har det anvendte udlæsningssystem (datamat eller datalogger) tilstrækkelig nøjagtighed og opløsningsevne ved værdier under 15 % af måleområdets øverste værdi, kan måling af værdier under 15 % af fuld skalavisning dog godtages. I så fald foretages ekstra kalibreringer, der sikrer, at kalibreringskurverne er nøjagtige — bilag III, tillæg 2, punkt 1.5.5.2.

Udstyrets elektromagnetiske kompatibilitet skal være således, at yderligere fejl mindskes til det mindst mulige.

1.4.1.1.   Målefejl

Analysatorens afvigelse fra det nominelle kalibreringspunkt må intet sted i måleområdet afvige over ± 2 % af aflæsningen, og ikke over ± 0,3 % af fuldt skalaudslag.

BEMÆRKNING: Med henblik på denne norm forstås ved »nøjagtighed« analysatorens afvigelse fra de nominelle kalibreringsværdier, når kalibreringsgas anvendes (= sand værdi)

1.4.1.2.   Repeterbarhed

Repeterbarheden, defineret som 2,5 gange standardafvigelsen af ti gentagne målinger på en given kalibreringsgas, må for måleområder over 155 ppm (eller ppm C) ikke være over ± 1 % af fuldt skalaudslag; for måleområder under 155 ppm (eller ppm C) må repeterbarheden ikke være over ± 2 %.

1.4.1.3.   Støj

Apparatets top-til-top respons på nulstillingsgas og kalibreringsgas må i et vilkårligt 10 sekunders interval ikke overstige 2 % af fuldt skalaudslag i noget måleområde.

1.4.1.4.   Nulpunktsforskydning

Nulpunktsforskydningen skal inden for en periode på 1 time være mindre end 2 % af fuldt skalaudslag i det laveste anvendte måleområde. Ved nulpunktsrespons forstås gennemsnitsrespons, herunder støj, på en nulstillingsgas inden for et tidsrum af 30 sekunder.

1.4.1.5.   Forskydning af relativ respons

Forskydningen af den relative respons må i løbet af en time ikke overstige 2 % af fuldt skalaudslag i det laveste anvendte måleområde. Ved relativ respons forstås forskellen mellem responsen på kalibreringsgas og responsen på nulstillingsgas. Ved responsen på kalibreringsgassen forstås gennemsnitsrespons, inklusive støj, på en kalibreringsgas inden for et tidsrum af 30 sekunder.

1.4.2.   Tørring af gassen

Anordningen til gastørring, der er frivillig, skal have minimal indvirkning på koncentrationen af de målte luftarter. Der må ikke anvendes kemiske tørremidler til fjernelse af vand i prøven.

1.4.3.   Analysatorer

De måleprincipper, der skal anvendes, er beskrevet i punkt 1.4.3.1 til 1.4.3.5 i dette tillæg. En detaljeret beskrivelse af målesystemerne findes i bilag VI.

Luftarterne analyseres ved hjælp af de i det følgende angivne instrumenter. For ikke-lineære analysatorer tillades brug af lineariseringskredse.

1.4.3.1.   Bestemmelse af carbonmonoxid (CO)

Kulmonoxid-analysatoren skal være et ikke-dispersivt infrarødabsorptionsapparat (NDIR).

1.4.3.2.   Bestemmelse af carbondioxid (CO2)

Kuldioxid-analysatoren skal være et ikke-dispersivt infrarødabsorptionsapparat (NDIR).

1.4.3.3.   Bestemmelse af kulbrinter (HC)

Kulbrinteanalysatoren skal være forsynet med opvarmet flammeiondetektor (HFID); detektor, ventiler, rørforbindelser osv. skal være opvarmet, således at der holdes en gastemperatur på 463 K (190 °C) ± 10 K.

1.4.3.4.   Bestemmelse af kvælstofoxider (NOx)

Måles der på tør basis, skal kvælstofoxid-analysatoren enten være med kemoluminiscensdetektor (CLD) eller opvarmet kemoluminiscensdetektor (HCLD) med NO2/NO konverter. Måles der på våd basis, skal der anvendes en HCLD med konverter, og konvertertemperaturen holdes over 328 K (55 °C), idet det er en forudsætning, at vanddæmpningsprøven (bilag III, tillæg 2, punkt 1.9.2.2) er tilfredsstillet.

For både CLD og HCLD skal prøvetagningsledningens vægtemperatur holdes på mellem 328 K og 473 K (55 °C til 200 °C) frem til konverteren ved tør måling, og frem til analysatoren ved våd måling.

1.4.4.   Måling af luft/brændstof forhold

Til bestemmelse af luft/brændstofforholdet i udstødningsgasstrømmen som angivet i punkt 1.2.5 anvendes en luft/brændstofføler med stort følsomhedsområde eller en lambdasonde af zirconiumdioxidtypen.

Føleren skal være monteret direkte på udstødningsrøret, hvor udstødningsgastemperaturen er tilstrækkelig til at forhindre kondensation af vanddamp.

Nøjagtigheden af føleren med den tilhørende elektronik skal være inden for

± 3 % af aflæsningen λ < 2

± 5 % af aflæsning 2 ≤ λ < 5

± 10 % af aflæsning 5 ≤ λ

For at opfylde ovenstående nøjagtighedskrav skal føleren være kalibreret som foreskrevet af instrumentets fabrikant.

1.4.5.   Prøveudtagning til bestemmelse af forurenende luftarter

Prøvetagningssonder til bestemmelse af forurenende luftarter skal være monteret i en afstand af mindst 0,5 m, dog mindst tre gange udstødningsrørets diameter, oven for udstødningsgassystemets afgang og tilstrækkelig tæt på motoren til at sikre en udstødningsgastemperatur på mindst 343 K (70 °C) ved sonden.

Er der tale om en flercylindret motor med forgrenet udstødningsmanifold, skal prøvetagningssonden være placeret så langt nede, at det sikres, at prøven er repræsentativ for den gennemsnitlige emission fra alle cylindrene. På flercylindrede motorer med flere separate udstødningsmanifolder, f.eks. V-motorer, kan det tillades, at der tages en prøve fra hver cylindergruppe og beregnes en gennemsnitsemission deraf. Andre metoder kan benyttes, hvis det er godtgjort, at de korrelerer med ovenstående metoder. Til beregning af emissionen fra udstødningen skal motorens samlede udstødningsmassestrøm anvendes.

Såfremt udstødningsgassens sammensætning påvirkes af nogen form for efterbehandlingssystem, skal prøveudtagning finde sted oven for denne anordning ved prøvninger under trin I og neden for denne anordning ved prøvninger under trin II. Anvendes et totalstrømsfortyndingssystem til partikelbestemmelse, kan også gasemissionen bestemmes i den fortyndede udstødningsgas. Prøvetagningssonderne skal være placeret nær partikelprøvesonden i fortyndingstunnelen (bilag VI, punkt 1.2.1.2, fortyndingstunnel, og punkt 1.2.2, partikelprøvesonde). Om ønsket kan CO og CO2 også bestemmes ved opsamling i en sæk og efterfølgende måling af koncentrationen i prøvetagningssækken.

1.5.   Bestemmelse af partikelindhold

Til bestemmelse af partikler kræves et fortyndingssystem. Fortynding kan ske ved et delstrømsfortyndingssystem eller et totalstrømsfortyndingssystem. Fortyndingssystemet skal have tilstrækkelig strømningskapacitet til helt at udelukke dannelse af kondensvand i fortyndings- og prøvetagningssystemer og holde temperaturen af den fortyndede udstødningsgas mellem 315 K (42 °C) og 325 K (52 °C) umiddelbart oven for filterholderne. Er luftfugtigheden høj, kan det tillades, at fortyndingsluften tørres, inden den tilføres fortyndingssystemet. Er temperaturen af den omgivende luft under 293 K (20 °C), anbefales forvarmning af fortyndingsluften til en temperatur over grænseværdien på 303 K (30 °C). Fortyndingsluftens temperatur må dog ikke være over 325 K (52 °C), før den tilføres udstødningsgassen i fortyndingstunnelen.

BEMÆRKNING: Til steady-state metoden kan filterets temperatur holdes på den maksimale temperatur på 325 K (52 °C) eller derunder i stedet for at overholde temperaturområdet 42 °C — 52 °C.

For delstrømssystemer til fortynding skal partikelopsamlingssonden anbringes i nærheden af og oven for gasudtagningssonden som anført i punkt 4.4 og i overensstemmelse med bilag VI, punkt 1.2.1.1, figur 4-12: EP og SP.

Delstrømsfortyndingssystemet skal være udformet, så det opdeler udstødningsstrømmen i to delstrømme, af hvilke den mindste fortyndes med luft og derefter anvendes til partikelbestemmelse. Det vil heraf fremgå, at det er afgørende, at fortyndingsforholdet bestemmes meget nøje. Andre delingsmetoder kan anvendes, i hvilket tilfælde den anvendte type deling i vid udstrækning er bestemmende for det prøvetagningsudstyr og de prøvetagningsmetoder, der skal anvendes (bilag VI, punkt 1.2.1.1).

Til bestemmelse af partikelmasse kræves et prøveudtagningssystem til partikelbestemmelse, partikelfiltre, en mikrogramvægt og et vejerum med temperatur- og fugtighedsregulering.

Til udtagning af prøver til partikelbestemmelse kan anvendes en af to følgende metoder:

| — | enkeltfiltermetoden med anvendelse af ét filterpar (punkt 1.5.1.3 i dette tillæg) til alle sekvenser i testcyklen. I prøvetagningsfasen skal prøvetagningstid og -strømningshastighed overvåges nøje. Til testcyklen kræves imidlertid kun ét filterpar. |
| --- | --- |

—

enkeltfiltermetoden med anvendelse af ét filterpar (punkt 1.5.1.3 i dette tillæg) til alle sekvenser i testcyklen. I prøvetagningsfasen skal prøvetagningstid og -strømningshastighed overvåges nøje. Til testcyklen kræves imidlertid kun ét filterpar.

| — | i flerfiltermetoden anvendes ét filterpar (punkt 1.5.1.3 i dette tillæg) til hver enkelt sekvens i testcyklen. Denne metode indebærer en bekvemmere prøvetagningsmetode, men øger forbruget af filtre. |
| --- | --- |

—

i flerfiltermetoden anvendes ét filterpar (punkt 1.5.1.3 i dette tillæg) til hver enkelt sekvens i testcyklen. Denne metode indebærer en bekvemmere prøvetagningsmetode, men øger forbruget af filtre.

1.5.1.   Partikeludskillelsesfiltre

1.5.1.1.   Filterspecifikation

Til godkendelsesprøvning anvendes glasfiberfiltre med fluor-kulstofbelægning eller membranfiltre på fluor-kulstofbasis. Til særlige formål kan andre filtermaterialer anvendes. Alle filtertyper skal have en udskillelsesgrad på mindst 99 % for 0,3 ìm DOP (dioktylphthalat) ved en gashastighed på mellem 35 og 100 cm/s. Ved prøvning af overensstemmelsen af forskellige laboratorier eller mellem en fabrikant og en godkendende myndighed skal anvendes filtre af samme kvalitet.

1.5.1.2.   Filterstørrelse

Partikelfiltrenes diameter skal være mindst 47 mm (pletdiameter 37 mm). Større filterdiameter kan godtages (punkt 1.5.1.5).

1.5.1.3.   Primære og sekundære filtre

Prøven af den fortyndede udstødningsgas udtages ved hjælp af et par filtre placeret i serie (et primært filter og et sekundært filter). Det sekundære filter må højst være placeret 100 mm nedstrøms for det primære filter og må ikke berøre dette. Filtrene kan enten vejes enkeltvis eller parvis; i sidstnævnte tilfælde anbringes filtrene med pletsiderne mod hinanden.

1.5.1.4.   Filtergennemstrømningshastighed

Gashastigheden gennem filtreret skal være 35 til 100 cm/s. Stigningen i tryktabet fra prøvningens start til dens afslutning må ikke overstige 25 kPa.

1.5.1.5.   Filterbelastning

Den anbefalede mindste filterbelastning for de almindeligste filterstørrelser er vist i følgende tabel: Til større filtre skal filterbelastningen være mindst 0,065 mg/1000 mm2 filterareal.

| Filterdiameter (mm) | Anbefalet pletdiameter (mm) | Anbefalet mindste belastning (mg) |
| --- | --- | --- |
| 47 | 37 | 0,11 |
| 70 | 60 | 0,25 |
| 90 | 80 | 0,41 |
| 110 | 100 | 0,62 |

Filterdiameter (mm)

Anbefalet pletdiameter (mm)

Anbefalet mindste belastning (mg)

47

37

0,11

70

60

0,25

90

80

0,41

110

100

0,62

Ved brug af flerfiltermetoden anbefales, at den mindste filterbelastning for alle filtre tilsammen er lig produktet af den pågældende ovenfor anførte værdi og kvadratroden af det samlede antal prøvningssekvenser.

1.5.2.   Specifikationer for vejerum og analysevægt

1.5.2.1.   Vejerum

Temperaturen af det vejerum (eller -lokale), hvor partikelfiltrene konditioneres og vejes, skal være 295 K (22 °C) ± 3 K ved al konditionering og vejning af filtre. Luftfugtigheden skal holdes på et niveau svarende til et dugpunkt på 282,5 K (9,5 °C) ± 3 K og en relativ fugtighed på 45 ± 8 %.

1.5.2.2.   Vejning af referencefiltre

Luften i vejerum (eller -lokale) skal være fri for kontaminanter (såsom støv), der kan sætte sig på partikelfiltrene, mens de stabiliseres. Forstyrrelser i vejerummets specifikationer svarende til beskrivelsen i punkt 1.5.2.1 kan tillades, hvis forstyrrelsernes varighed ikke er over 30 minutter. Vejerummet skal opfylde de foreskrevne specifikationer, inden personer træder ind i vejerummet. Der vejes mindst to ubrugte referencefiltre eller -filterpar; dette finder sted højst 4 timer før eller efter vejning af prøvefiltrene, men helst samtidig dermed. Referencefiltrene skal være af samme størrelse og materiale som prøvefiltrene.

Såfremt gennemsnitsvægten af referencefiltre (eller -filterpar) i tidsrummet mellem vejning af prøvefiltrene ændrer sig med mere end 10 ìg, skal alle prøvefiltre kasseres og emissionstesten gentages.

Er de i punkt 1.5.2.1 angivne betingelser med hensyn til vejerummets stabilitet ikke opfyldt, men referencefiltre (-filterpar) opfylder ovennævnte kriterier, kan motorfabrikanten vælge enten at godtage vejningen af prøvefiltrene eller at betragte prøvningsresultaterne som ugyldige, bringe vejerummets reguleringssystem i orden og gentage prøven.

1.5.2.3.   Analysevægt

Til vejning af filtrene skal anvendes en vægt med en af vægtfabrikanten specificeret præcision (standardafvigelse) på 2 ìg og en opløsning på 1 ìg (1 ciffer = 1 ìg).

1.5.2.4.   Elimination af virkningerne af statisk elektricitet

For at eliminere virkningerne af statisk elektricitet skal filtrene neutraliseres før vejning, hvilket kan ske ved brug af en jordledning af polonium eller en anordning med tilsvarende virkning.

1.5.3.   Supplerende specifikationer for partikelbestemmelse

Alle de dele af fortyndingssystem og prøvetagningssystem, der er placeret mellem udstødningsrør og filterholder og er i kontakt med ufortyndet og fortyndet udstødningsgas, skal være udformet således, at de giver anledning til mindst mulig afsætning eller ændring af partikler. Alle dele skal være fremstillet af elektrisk ledende materialer, der ikke reagerer med udstødningsfasens komponenter og skal være jordforbundet, således at elektrostatiske virkninger undgås.

2.   MÅLE- OG PRØVETAGNINGSMETODER (NRTC-PRØVE)

2.1.   Indledning

Forurenende luftarter og partikler afgivet af den til prøvning indleverede motor måles efter metoderne i bilag VI. Heri beskrives de systemer, der anbefales til analyse af forurenende luftarter (punkt 1.1) og til fortynding og prøvetagning ved måling af forurenende partikler (punkt 1.2).

2.2.   Krav til dynamometer og prøvebænk

Til emissionsprøvning af motorer på motordynamometer skal følgende udstyr anvendes:

2.2.1.   Motordynamometer

Der skal anvendes et motordynamometer, der er velegnet til udførelse af den i tillæg 4 til dette bilag angivne prøvningscyklus. Instrumenterne til måling af drejningsmoment og hastighed skal gøre det muligt at bestemme akseleffekten inden for de givne grænser. Supplerende beregninger kan være nødvendige. Måleudstyrets nøjagtighed skal være tilstrækkelig til at sikre, at de for værdierne i punkt 3 angivne maksimumtolerancer ikke overskrides.

2.2.2.   Andre instrumenter

I nødvendigt omfang skal anvendes instrumenter til måling af brændstofforbrug, luftforbrug, temperatur af kølemiddel og smøremiddel, udstødningsgastryk og indsugningsmanifoldvakuum, udstødningsgastemperatur, indsugningslufttemperatur og -fugtindhold samt brændstoftemperatur. Disse instrumenter skal opfylde kravene i tabel 3:

Tabel 3. Måleinstrumenternes nøjagtighed

| Nr. | Måleinstrument | Nøjagtighed |
| --- | --- | --- |
| 1 | Motorhastighed | ± 2 % af aflæsning, ± dog mindst 1 % af motorens højeste værdi |
| 2 | Drejningsmoment | ± 2 % af aflæsning, ± dog mindst 1 % af motorens højeste værdi |
| 3 | Brændstofforbrug | ± 2 % af den maksimale værdi for motoren |
| 4 | Luftforbrug | ± 2 % af aflæsning, ± dog mindst 1 % af motorens højeste værdi |
| 5 | Udstødningsgasstrøm | ± 2,5 % af aflæsning, ± dog mindst 1,5 % af motorens højeste værdi |
| 6 | Temperatur ≤ 600 K | ± 2 K absolut |
| 7 | Temperatur > 600 K | ± 1 % af aflæsning |
| 8 | Udstødningsgastryk | ± 0,2 kPa absolut |
| 9 | Indsugningsluftens vakuum | ± 0,05 kPa absolut |
| 10 | Atmosfæretryk | ± 0,1 kPa absolut |
| 11 | Andre tryk | ± 0,1 kPa absolut |
| 12 | Absolut fugtighed | ± 5 % af aflæsning |
| 13 | Strøm af fortyndingsluft | ± 2 % af aflæsning |
| 14 | Fortyndet udstødningsgasstrøm | ± 2 % af aflæsning |

Nr.

Måleinstrument

Nøjagtighed

1

Motorhastighed

± 2 % af aflæsning, ± dog mindst 1 % af motorens højeste værdi

2

Drejningsmoment

± 2 % af aflæsning, ± dog mindst 1 % af motorens højeste værdi

3

Brændstofforbrug

± 2 % af den maksimale værdi for motoren

4

Luftforbrug

± 2 % af aflæsning, ± dog mindst 1 % af motorens højeste værdi

5

Udstødningsgasstrøm

± 2,5 % af aflæsning, ± dog mindst 1,5 % af motorens højeste værdi

6

Temperatur ≤ 600 K

± 2 K absolut

7

Temperatur > 600 K

± 1 % af aflæsning

8

Udstødningsgastryk

± 0,2 kPa absolut

9

Indsugningsluftens vakuum

± 0,05 kPa absolut

10

Atmosfæretryk

± 0,1 kPa absolut

11

Andre tryk

± 0,1 kPa absolut

12

Absolut fugtighed

± 5 % af aflæsning

13

Strøm af fortyndingsluft

± 2 % af aflæsning

14

Fortyndet udstødningsgasstrøm

± 2 % af aflæsning

2.2.3.   Ufortyndet udstødningsgasstrøm

For at beregne emissionerne i den ufortyndede udstødningsgas og for at regulere et delstrøms-fortyndingssystem må man kende udstødningsgassens massestrømningshastighed. Til bestemmelse af udstødningsgassens massestrømningshastighed kan anvendes en af de i det nedenfor beskrevne metoder.

Til beregning af emissioner skal responstiden for hver af de nedenfor beskrevne metoder være mindst lig med den foreskrevne responstid af analysatoren, som er fastlagt i tillæg 2, punkt 1.11.1.

Til regulering af et fortyndingssystem af delstrømstypen kræves hurtigere responstid. For delstrømsfortyndingssystemer med onlineregulering kræves en responstid på ≤ 0,3 s. For delstrømsfortyndingssystemer med look ahead-regulering baseret på en i forvejen registreret prøvekørsel kræves en responstid af målesystemet for udstødningsgasstrøm på ≤ 5 s med en indsvingningstid på ≤ 1 s. Systemets responstid skal angives af instrumentets fabrikant. Kravene til kombineret responstid af systemer til udstødningsgasstrøms- og delstrømsfortyndingssystemer er angivet i punkt 2.4.

Direkte måling

Direkte måling af den øjeblikkelige udstødningsstrøm kan anvendes i systemer som:

| — | differenstrykanordninger, således måledyser (for enkeltheder henvises til ISO 5167: 2000) |
| --- | --- |

—

differenstrykanordninger, således måledyser (for enkeltheder henvises til ISO 5167: 2000)

| — | ultralydsflowmeter |
| --- | --- |

—

ultralydsflowmeter

| — | vortex-flowmeter |
| --- | --- |

—

vortex-flowmeter

Der skal tages forholdsregler til undgåelse af målefejl, som giver anledning til fejl i bestemmelsen af forurenende stoffer. Sådanne forholdsregler omfatter omhyggelig installation af anordningen i motorens udstødningssystem i henhold til anbefalingerne fra instrumentets fabrikant og til god teknisk skik. Navnlig må motorens præstationer og emissioner ikke påvirkes ved installation af anordningen.

Flowmetre skal opfylde nøjagtighedsforskrifterne i tabel 3.

Metode til måling af luft- og brændstofstrømme

I metoden anvendes passende flowmetre til måling af luft- og brændstofstrømme. Beregning af den øjeblikkelige udstødningsmassestrøm foretages således:

GEXHW
  = GAIRW
  - GFUEL
  (for våd masse af udstødningsgas)

Flowmetrene skal opfylde nøjagtighedsforskrifterne i tabel 3, men skal desuden være tilstrækkelig nøjagtige til at opfylde nøjagtighedsforskrifterne for udstødningsgasstrømmen.

Sporstofmetoden

I denne metode anvendes koncentrationsmåling af en sporgas i udstødningen.

En kendt mængde inaktiv gas (f.eks ren helium) injiceres i udstødningsgasstrømmen som sporstof. Gassen blandes og fortyndes med udstødningsgassen, men må ikke reagere i udstødningsrøret. Gassens koncentration måles derefter i udstødningsgasprøven.

For at sikre fuldstændig opblanding af sporgassen skal prøvetagningssonden for udstødningsgas placeres mindst 1 m, dog mindst 30 gange udstødningsrørets diameter, neden for det punkt, hvor sporgassen injiceres. Prøvetagningssonden kan være placeret tættere på injektionsstedet, hvis det kan efterprøves, at der sker fuldstændig opblanding, ved at sammenholde sporgaskoncentrationen med referencekoncentrationen, når sporgassen injiceres oven for motoren.

Sporgasstrømmen skal indstilles således, at sporgaskoncentrationen ved motorens tomgangshastighed efter opblanding er mindre end fuldt skalaudslag på sporgasanalysatoren.

Beregning af udstødningsgasstrømmen foretages ved brug af følgende formel:

Formula

hvor:

| GEXHW | = | øjeblikkelig udstødningsmassestrøm (kg/s) |
| --- | --- | --- |
| GT | = | sporgasstrøm (cm3/min) |
| concmix | = | øjeblikkelige koncentration af sporgas efter opblanding (ppm) |
| ρEXH | = | udstødningsgassens densitet (kg/m3) |
| conca | = | koncentration af sporgassen i indsugningsluften (ppm) |

GEXHW

=

øjeblikkelig udstødningsmassestrøm (kg/s)

GT

=

sporgasstrøm (cm3/min)

concmix

=

øjeblikkelige koncentration af sporgas efter opblanding (ppm)

ρEXH

=

udstødningsgassens densitet (kg/m3)

conca

=

koncentration af sporgassen i indsugningsluften (ppm)

Sporgassens baggrundskoncentration (conca) kan bestemmes som gennemsnittet af baggrundskoncentrationen, målt henholdsvis umiddelbart før prøvekørslen og efter prøvekørslen.

Når baggrundskoncentrationen er under 1 % af sporgassens koncentration efter opblanding (concmix.) ved maksimal udstødningsflow, kan der ses bort fra baggrundskoncentrationen.

Det samlede system skal opfylde forskrifterne for udstødningsgasstrøm og skal kalibreres i henhold til tillæg 2, punkt 1.11.2

Metode til måling af luftstrøm og luft/brændstofforhold

Dette indebærer, at udstødningsgassens masse beregnes af luftstrømmen og luft/brændstofforholdet. Beregning af den øjeblikkelige udstødningsmassestrøm foretages således:

Formula

hvor:

A/F
  st = 14,5

Formula

hvor:

| A/Fst | = | støkiometrisk luft/brændstofforhold (kg/kg) |
| --- | --- | --- |
| λ | = | relativt luft/brændstofforhold |
| concCO2 | = | tør CO2-koncentration (%) |
| concCO | = | tør CO-koncentration (ppm) |
| concHC | = | HC-koncentration (ppm) |

A/Fst

=

støkiometrisk luft/brændstofforhold (kg/kg)

λ

=

relativt luft/brændstofforhold

concCO2

=

tør CO2-koncentration (%)

concCO

=

tør CO-koncentration (ppm)

concHC

=

HC-koncentration (ppm)

BEMÆRKNING: Beregningen er baseret på et dieselbrændstof med et forhold H:C på 1,8.

Luftflowmeteret skal opfylde nøjagtighedsforskrifterne i tabel 3, den anvendte CO2-analysator skal opfylde forskrifterne i punkt 2.3.1, og det samlede system skal opfylde forskrifterne for udstødningsgasstrøm.

Om ønsket, kan udstyr til måling af luft/brændstofforholdet, f.eks. en sensor af zirconiumdioxid-typen, anvendes til måling af luftoverskudsforholdet efter forskrifterne i punkt 2.3.4.

2.2.4.   Fortyndet udstødningsgasstrøm

For at beregne emissionerne i den fortyndede udstødningsgas må man kende strømningshastigheden af den fortyndede udstødningsgas. Den totale fortyndede udstødningsgasstrøm i hele cyklen (kg/test) beregnes af måleværdierne for hele cyklen, og de tilsvarende kalibreringsdata for flowmeteret (V0 for PDP, KV for CFV, Cd for SSV) ved en af metoderne foreskrevet i tillæg 3, punkt 2.2.1 kan anvendes. Hvis den samlede masse af udskilte partikler og forurenende luftarter udgør over 0,5 % af den totale CVS-strøm, skal CVS-strømmen korrigeres eller partikelprøvestrømmen returneres til CVS oven for flowmeteret.

2.3.   Bestemmelse af gassens komponenter

2.3.1.   Generel beskrivelse af analysatorerne

Analysatorernes måleområde skal være passende til den foreskrevne nøjagtighed ved bestemmelse af koncentrationerne af udstødningsgassens komponenter (punkt 1.4.1.1). Analysatorerne anbefales benyttet på en sådan måde, at den målte koncentration er mellem 15 % og 100 % af fuld skalavisning.

Er fuld skalavisning 155 ppm (eller ppm C) eller derunder, eller har det anvendte udlæsningssystem (datamat eller datalogger) tilstrækkelig nøjagtighed og opløsningsevne ved værdier under 15 % af måleområdets øverste værdi, kan måling af værdier under 15 % af fuld skalavisning dog godtages. I så fald foretages ekstra kalibreringer, der sikrer, at kalibreringskurverne er nøjagtige — bilag III, tillæg 2, punkt 1.5.5.2.

Udstyrets elektromagnetiske kompatibilitet skal være således, at yderligere fejl mindskes til det mindst mulige.

2.3.1.1.   Målefejl

Analysatorens afvigelse fra det nominelle kalibreringspunkt må intet sted i måleområdet afvige over ± 2 % af aflæsningen, og ikke over ± 0,3 % af fuldt skalaudslag.

BEMÆRKNING: Med henblik på denne norm forstås ved »nøjagtighed« analysatorens afvigelse fra de nominelle kalibreringsværdier, når kalibreringsgas anvendes (= sand værdi).

2.3.1.2.   Repeterbarhed

Repeterbarheden, defineret som 2,5 gange standardafvigelsen af ti gentagne målinger på en given kalibreringsgas, må for måleområder over 155 ppm (eller ppm C) ikke være over ± 1 % af fuldt skalaudslag; for måleområder under 155 ppm (eller ppm C) må repeterbarheden ikke være over ± 2 %.

2.3.1.3.   Støj

Apparatets top-til-top respons på nulstillingsgas og kalibreringsgas må i et vilkårligt 10 sekunders interval ikke overstige 2 % af fuldt skalaudslag i noget måleområde.

2.3.1.4.   Nulpunktsforskydning

Nulpunktsforskydningen inden for en periode på 1 time skal være mindre end 2 % af fuldt skalaudslag i det laveste anvendte måleområde. Ved nulpunktsrespons forstås gennemsnitsrespons, herunder støj, på en nulstillingsgas inden for et tidsrum af 30 sekunder.

2.3.1.5.   Forskydning af relativ respons

Forskydningen af den relative respons må i løbet af en time ikke overstige 2 % af fuldt skalaudslag i det laveste anvendte måleområde. Ved relativ respons forstås forskellen mellem responsen på kalibreringsgas og responsen på nulstillingsgas. Ved responsen på kalibreringsgassen forstås gennemsnitsrespons, inklusive støj, på en kalibreringsgas inden for et tidsrum af 30 sekunder.

2.3.1.6.   Indsvingningstid

Til analyse af ufortyndet udstødningsgas må indsvingningstiden af den i målesystemet monterede analysator ikke være over 2,5 s.

BEMÆRKNING: Vurdering af analysatorens responstid vil ikke i sig selv klart fastlægge det samlede systems egnethed til overgangsprøvning. Systemets volumener, og især dødrum i hele systemet, vil ikke kun påvirke transporttiden fra sonde til analysator, men også indsvingningstiden. Desuden vil analysatorens interne transporttider blive defineret som responstid for analysatoren, lige som det er tilfældet for konverter eller vandfælder i en NOx-analysator. Bestemmelse af responstiden af det samlede system er beskrevet i tillæg 2, punkt 1.11.1.

2.3.2.   Tørring af gassen

Samme forskrifter som for NRSC-prøvningscyklen finder anvendelse (afsnit 1.4.2) som beskrevet nedenfor.

Anordningen til gastørring, der er valgfri, skal have minimal indvirkning på koncentrationen af de målte luftarter. Der må ikke anvendes kemiske tørremidler til fjernelse af vand i prøven.

2.3.3.   Analysatorer

Samme forskrifter som for NRSC-prøvningscyklen finder anvendelse (afsnit 1.4.3) som beskrevet nedenfor.

Luftarterne analyseres ved hjælp af følgende instrumenter. Til ikke-lineære analysatorer tillades brug af lineariseringskredse.

2.3.3.1.   Bestemmelse af carbonmonoxid (CO)

Kulmonoxid-analysatoren skal være et ikke-dispersivt infrarødabsorptionsapparat (NDIR).

2.3.3.2.   Bestemmelse af carbondioxid (CO2)

Kuldioxid-analysatoren skal være et ikke-dispersivt infrarødabsorptionsapparat (NDIR).

2.3.3.3.   Bestemmelse af kulbrinter (HC)

Kulbrinteanalysatoren skal være forsynet med opvarmet flammeiondetektor (HFID); detektoren, ventiler, rørforbindelser osv. skal være opvarmet således, at der holdes en gastemperatur på 463 K (190 °C) ± 10 K.

2.3.3.4.   Bestemmelse af kvælstofoxider (NOx)

Måles der på tør basis, skal kvælstofoxid-analysatoren enten være med kemoluminiscensdetektor (CLD) eller opvarmet kemoluminiscensdetektor (HCLD) med NO2/NO konverter. Måles der på våd basis, skal der anvendes en HCLD med konverter, og konvertertemperaturen holdes over 328 K (55 °C), idet det er en forudsætning, at vanddæmpningsprøven (bilag III, tillæg 2, punkt 1.9.2.2) er tilfredsstillet.

For både CLD og HCLD skal prøvetagningsledningens vægtemperatur holdes på mellem 328 K og 473 K (55 °C til 200 °C) frem til konverteren ved tør måling, og frem til analysatoren ved våd måling.

2.3.4.   Måling af luft/brændstof forhold

Til bestemmelse af luft/brændstofforholdet i udstødningsgasstrømmen som angivet i punkt 2.2.3 skal anvendes en luft/brændstofføler med stort følsomhedsområde eller en lambdasonde af zirconiumdioxidtypen.

Føleren skal være monteret direkte på udstødningsrøret, hvor udstødningsgastemperaturen er tilstrækkelig til at forhindre kondensation af vanddamp.

Nøjagtigheden af føleren med indbygget elektronik skal være inden for

± 3 % af aflæsningen λ < 2

± 5 % af aflæsning 2 ≤ λ < 5

± 10 % af aflæsning 5 ≤ λ

For at opfylde ovenstående nøjagtighedskrav skal føleren være kalibreret som foreskrevet af instrumentets fabrikant.

2.3.5.   Prøveudtagning til bestemmelse af forurenende luftarter

2.3.5.1.   Ufortyndet udstødningsgasstrøm

Samme forskrifter som for NRSC-prøvningscyklen finder anvendelse (afsnit 1.4.4) som beskrevet nedenfor.

Prøvetagningssonder til bestemmelse af forurenende luftarter skal være monteret i en afstand af mindst 0,5 m, dog mindst tre gange udstødningsrørets diameter, oven for udstødningsgassystemets afgang og tilstrækkelig tæt på motoren til at sikre en udstødningsgastemperatur på mindst 343 K (70 °C) ved sonden.

Er der tale om en flercylindret motor med forgrenet udstødningsmanifold, skal prøvetagningssonden være placeret så langt nede, at det sikres, at prøven er repræsentativ for den gennemsnitlige emission fra alle cylindrene. På flercylindrede motorer med flere separate udstødningsmanifolder, f.eks. V-motorer, kan det godtages, at der tages en prøve fra hver cylindergruppe og beregnes en gennemsnitsemission deraf. Andre metoder kan benyttes, hvis det er godtgjort, at de korrelerer med ovenstående metoder. Til beregning af emissionen fra udstødningen skal motorens samlede udstødningsmassestrøm anvendes.

Såfremt udstødningsgassens sammensætning påvirkes af nogen form for efterbehandlingssystem, skal prøveudtagning finde sted oven for denne anordning ved prøvninger under trin I og neden for denne anordning ved prøvninger under trin II.

2.3.5.2.   Fortyndet udstødningsgasstrøm

Anvendes et totalstrømsfortyndingssystem, finder følgende forskrifter anvendelse:

Udstødningsrøret mellem motoren og totalstrømsfortyndingssystemet skal opfylde kravene i bilag VI.

Prøvetagningssonden (-sonderne) for forurenende luftarter skal være placeret et sted i fortyndingstunnelen, hvor fortyndingsluft og udstødningsgas er godt opblandet og i nærheden af prøvetagningssonden for partikler.

Prøvetagningen kan generelt ske på to måder:

| — | de forurenende stoffer udtages i en prøvetagningssæk i løbet af cyklen og måles efter testens afslutning; |
| --- | --- |

—

de forurenende stoffer udtages i en prøvetagningssæk i løbet af cyklen og måles efter testens afslutning;

| — | de forurenende stoffer udtages kontinuerligt og integreres gennem hele cyklen; denne metode er obligatorisk for HC og NOx. |
| --- | --- |

—

de forurenende stoffer udtages kontinuerligt og integreres gennem hele cyklen; denne metode er obligatorisk for HC og NOx.

Prøver af baggrundskoncentrationerne udtages oven for fortyndingstunnelen i en prøvetagningssæk og trækkes fra emissionskoncentrationen i henhold til tillæg 3, punkt 2.2.3.

2.4.   Bestemmelse af partikelindhold

Til bestemmelse af partikler kræves et fortyndingssystem. Fortynding kan ske ved et delstrømsfortyndingssystem eller et totalstrømsfortyndingssystem. Fortyndingssystemet skal have tilstrækkelig strømningskapacitet til helt at udelukke dannelse af kondensvand i fortyndings-og prøvetagningssystemer og holde temperaturen af den fortyndede udstødningsgas mellem 315 K (42 °C) og 325 K (52 °C) umiddelbart oven for filterholderne. Er luftfugtigheden høj, kan det tillades, at fortyndingsluften tørres, inden den tilføres fortyndingssystemet. Er temperaturen af den omgivende luft under 293 K (20 °C), anbefales forvarmning af fortyndingsluften til en temperatur over den øvre grænseværdi på 303 K (30 °C). Fortyndingsluftens temperatur må dog ikke være over 325 K (52 °C), før udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen.

Partikelprøvetagningssonden skal være placeret tæt ved prøvetagningssonden for forurenende luftarter, og installationen skal opfylde bestemmelserne i punkt 2.3.5.

Til bestemmelse af partikelmasse kræves et prøveudtagningssystem til partikelbestemmelse, partikelfiltre, en mikrogramvægt og et vejerum med temperatur- og fugtighedsregulering.

Forskrifter for delstrømsfortyndingssystemet

I delstrømsfortyndingssystemet opdeles udstødningsstrømmen i to delstrømme, af hvilke den mindste fortyndes med luft og derefter anvendes til partikelbestemmelse. Det er her af afgørende vigtighed, at fortyndingsforholdet bestemmes meget nøjagtigt. Andre delingsmetoder kan anvendes, i hvilket tilfælde den anvendte type deling i vid udstrækning er bestemmende for det prøvetagningsudstyr og de prøvetagningsmetoder, der skal anvendes (bilag VI, punkt 1.2.1.1).

Til regulering af et fortyndingssystem af delstrømstypen kræves en hurtig responstid. Transformationstiden for systemet bestemmes med metoden beskrevet i tillæg 2, punkt 1.11.1.

Hvis den kombinerede transformationstid for udstødningsstrømmåling (jf. foregående punkt) og delstrømssystemet er under 0,3 s, kan online regulering anvendes. Er transformationstiden over 0,3 s, skal der udføres look ahead styring baseret på en forudregistreret prøvekørsel. I så fald skal indsvingningstiden være ≤ 1 s, og forsinkelsestiden for det kombinerede system ≤ 10 s.

Den totale systemrespons skal være afpasset, så der sikres en repræsentativ prøve af partikler, G SE, som er proportional med udstødningsgassens massestrøm. For at fastlægge, om der er proportionalitet, skal der foretages en regressionsanalyse på GSE mode GEXHW med en datafangstfrekvens på mindst 5 Hz, og følgende kriterier skal være opfyldt:

| — | Korrelationskoefficienten r2 for den lineære regression mellem GSE og GEXHW skal være mindst 0,95. |
| --- | --- |

—

Korrelationskoefficienten r2 for den lineære regression mellem GSE og GEXHW skal være mindst 0,95.

| — | Middelafvigelsen på estimatet af GSE mod GEXHWEXHW må ikke være over 5 % af GSE maks. |
| --- | --- |

—

Middelafvigelsen på estimatet af GSE mod GEXHWEXHW må ikke være over 5 % af GSE maks.

| — | GSE, regressionslinjens skæring, må ikke være over ± 2 % of GSE maks. |
| --- | --- |

—

GSE, regressionslinjens skæring, må ikke være over ± 2 % of GSE maks.

Om ønsket kan der udføres en forprøve, og signalet svarende til udstødningsgassens massestrøm i forprøven anvendes til styring af prøvestrømmen ind i partikelsystemet (»look-ahead « regulering). Denne metode er nødvendig, hvis transformationstiden for partikelsystemet, t 50,P og/eller transformationstiden for udstødningsgassens massestrømsignal, t50,F er > 0,3 s. Korrekt regulering af delstrømsfortyndingssystemet er opnået, når tidskurven for GEXHW, pre i forprøven, som regulerer G>SE, forskydes med et »look-ahead« tidsrum t50,P + t50,F.

Til bestemmelse af korrelationen mellem GSE og GEXHW skal anvendes data opnået ved den faktiske prøve, idet GEXHW tidsmæssigt justeres ind af t50,F i forhold til GSE (intet bidrag fra t50,P til tidsjusteringen(. Dvs. tidsforskydningen mellem GEXHW og GSE er forskellen mellem deres respektive transformationstider, bestemt efter tillæg 2, punkt 2.6.

For delstrømsfortyndingssystemer må nøjagtigheden af prøvestrømmen GSE tillægges særlig vægt, hvis den ikke måles direkte, men bestemmes ved differensmåling af strømningshastigheder:

G

  SE
  = G

  TOTW
  - G

  DILW

I så fald er en nøjagtighed på ± 2 % for GTOTW og GDILW ikke tilstrækkelig til at garantere en acceptabel nøjagtighed af GSE. Bestemmes gasstrømmen ved differensflowmåling, skal den maksimale fejl på differensen være af en sådan størrelse, at nøjagtigheden af GSE er inden for ± 5 %, når fortyndingsforholdet er under 15. Den kan beregnes som den kvadratiske middelværdi af fejlene på de enkelte instrumenter.

Acceptabel nøjagtighed af GSE-værdierne kan opnås ved brug af en af følgende metoder:

| a) | Den absolutte nøjagtighed af GTOTW og GDILW er ± 0,2 %, hvilket sikrer en nøjagtighed af GSE på ≤ 5 % ved et fortyndingsforhold på 15. Ved større fortyndingsforhold vil fejlen dog blive større. |
| --- | --- |

a)

Den absolutte nøjagtighed af GTOTW og GDILW er ± 0,2 %, hvilket sikrer en nøjagtighed af GSE på ≤ 5 % ved et fortyndingsforhold på 15. Ved større fortyndingsforhold vil fejlen dog blive større.

| b) | Kalibrering af GDILW i forhold til GTOTW sker således, at der opnås samme nøjagtighed for GSE som i a). En nærmere beskrivelse af denne kalibrering findes i tillæg 2, punkt 2.6. |
| --- | --- |

b)

Kalibrering af GDILW i forhold til GTOTW sker således, at der opnås samme nøjagtighed for GSE som i a). En nærmere beskrivelse af denne kalibrering findes i tillæg 2, punkt 2.6.

| c) | Nøjagtigheden af GSE bestemmes indirekte af nøjagtigheden af fortyndingsforholdet, som bestemt ved en sporgas, f.eks. CO2. Igen skal bestemmelsen af GSE ske med en nøjagtighed svarende til metode a). |
| --- | --- |

c)

Nøjagtigheden af GSE bestemmes indirekte af nøjagtigheden af fortyndingsforholdet, som bestemt ved en sporgas, f.eks. CO2. Igen skal bestemmelsen af GSE ske med en nøjagtighed svarende til metode a).

| d) | Den absolutte nøjagtighed af GTOTW og GDILW er inden for ± 2 % af fuldt skalaudslag, den maksimale fejl på differensen mellem GTOTW og GDILW er inden for 0,2 %, og linearitetsfejlen er inden for ± 0.2 % af den højeste GTOTW-værdi iagttaget under prøven. |
| --- | --- |

d)

Den absolutte nøjagtighed af GTOTW og GDILW er inden for ± 2 % af fuldt skalaudslag, den maksimale fejl på differensen mellem GTOTW og GDILW er inden for 0,2 %, og linearitetsfejlen er inden for ± 0.2 % af den højeste GTOTW-værdi iagttaget under prøven.

2.4.1.   Partikeludskillelsesfiltre

2.4.1.1.   Filterspecifikation

Til godkendelsesprøvning anvendes glasfiberfiltre med fluor-kulstofbelægning eller membranfiltre på fluor-kulstofbasis. Til særlige formål kan andre filtermaterialer anvendes. Alle filtertyper skal have en udskillelsesgrad på mindst 99 % for 0,3 ìm DOP (dioktylphtalat) ved en gashastighed på mellem 35 og 100 cm/s. Ved prøvning af overensstemmelsen af forskellige laboratorier eller mellem en fabrikant og en godkendende myndighed skal anvendes filtre af samme kvalitet.

2.4.1.2.   Filterstørrelse

Partikelfiltrenes diameter skal være mindst 47 mm (pletdiameter 37 mm). Større filterdiameter kan godtages (punkt 2.4.1.5)

2.4.1.3.   Primære filtre og sekundære filtre

Prøven af den fortyndede udstødningsgas udtages ved hjælp af et par filtre placeret i serie (et primært filter og et sekundært filter). Det sekundære filter må højst være placeret 100 mm nedstrøms for det primære filter og må ikke berøre dette. Filtrene kan enten vejes enkeltvis eller parvis; i sidstnævnte tilfælde anbringes filtrene med pletsiderne mod hinanden.

2.4.1.4.   Filtergennemstrømningshastighed

Gashastigheden gennem filtreret skal være 35 til 100 cm/s. Stigningen i tryktabet fra prøvningens start til dens afslutning må ikke overstige 25 kPa.

2.4.1.5.   Filterbelastning

Den anbefalede mindste filterbelastning for de almindeligste filterstørrelser er vist i følgende tabel: til større filtre skal filterbelastningen være mindst 0,065 mg/1000 mm2 filterareal.

| Filterdiameter
  (mm) | Anbefalet pletdiameter (mm) | Anbefalet mindstebelastning
  (mg) |
| --- | --- | --- |
| 47 | 37 | 0,11 |
| 70 | 60 | 0,25 |
| 90 | 80 | 0,41 |
| 110 | 100 | 0,62 |

Filterdiameter

(mm)

Anbefalet pletdiameter (mm)

Anbefalet mindstebelastning

(mg)

47

37

0,11

70

60

0,25

90

80

0,41

110

100

0,62

2.4.2.   Specifikationer for vejerum og analysevægt

2.4.2.1.   Vejerum

Temperaturen af det vejerum (eller -lokale), hvor partikelfiltrene konditioneres og vejes, skal være 295 K (22 °C) ± 3 K ved al konditionering og vejning af filtre. Luftfugtigheden skal holdes på et niveau svarende til et dugpunkt på 282,5 K (9,5 °C) ± 3 K og en relativ fugtighed på 45 ± 8 %.

2.4.2.2.   Vejning af referencefiltre

Luften i vejerum (eller -lokale) skal være fri for kontaminanter (såsom støv), der kan sætte sig på partikelfiltrene, mens de stabiliseres. Forstyrrelser i vejerummets specifikationer i henhold til beskrivelsen i punkt 2.4.2.1 kan tillades, hvis forstyrrelsernes varighed ikke er over 30 minutter. Vejerummet skal opfylde de foreskrevne specifikationer, inden personer træder ind i vejerummet. Der vejes mindst to ubrugte referencefiltre eller -filterpar; dette finder sted højst 4 timer før eller efter vejning af prøvefiltrene, men helst samtidig dermed. Referencefiltrene skal være af samme størrelse og materiale som prøvefiltrene.

Såfremt gennemsnitsvægten af referencefiltre (eller -filterpar) i tidsrummet mellem vejning af prøvefiltrene ændrer sig med mere end 10 ìg, skal alle prøvefiltre kasseres og emissionstesten gentages.

Hvis de i punkt 2.4.2.1. angivne kriterier for stabilitet af vejerummet ikke er opfyldt, men referencefilteret (filterparret) opfylder ovenstående kriterier, står det motorfabrikanten frit at godtage de målte vægte af prøvefiltrene eller at kassere testresultaterne, bringe vejerummets reguleringssystem i orden og gentage testen.

2.4.2.3.   Analysevægt

Til vejning af filtrene skal anvendes en vægt med en af vægtfabrikanten specificeret præcision (standardafvigelse) på 2 ìg og en opløsning på 1 ìg (1 ciffer = 1 ìg).

2.4.2.4.   Elimination af virkningerne af statisk elektricitet

For at eliminere virkningerne af statisk elektricitet skal filtrene neutraliseres før vejning, hvilket kan ske ved brug af en jordledning af polonium eller en anordning med tilsvarende virkning.

2.4.3.   Supplerende specifikationer for partikelbestemmelse

Alle de dele af fortyndingssystem og prøvetagningssystem, der er placeret mellem udstødningsrør og filterholder og er i kontakt med ufortyndet og fortyndet udstødningsgas, skal være udformet således, at de giver anledning til mindst mulig afsætning eller ændring af partikler. Alle dele skal være fremstillet af elektrisk ledende materialer, der ikke reagerer med udstødningsfasens komponenter og skal være jordforbundet, således at elektrostatiske virkninger undgås.«

| 6) | Tillæg 2 ændres således:






  a) | Overskriften ændres til følgende ordlyd: |
| --- | --- | --- |

6)

Tillæg 2 ændres således:

a)

Overskriften ændres til følgende ordlyd:

| b) | Punkt 1.2.2 ændres således:
  Efter den nuværende tekst tilføjes følgende:
  »Denne nøjagtighed forudsætter, at de til blanding anvendte primærgasser kendes med en nøjagtighed på højst ± 1 %, som kan føres tilbage til nationale eller internationale gasstandarder. Efterprøvningen udføres ved et skalaudslag på mellem 15 og 50 % af fuldt skalaudslag for hver kalibrering, hvor der anvendes en blandeenhed. Hvis den første efterprøvning ikke lykkes, kan yderligere efterprøvning foretages med en anden kalibreringsgas.
  Blanderen kan om ønsket kontrolleres med et instrument, der i sig selv er lineært, f.eks. ved hjælp af NO-gas med en CLD. Instrumentets kalibreringskonstant justeres med kalibreringsgassen tilsluttet direkte til instrumentet. Blanderen kontrolleres ved de anvendte indstillinger, og den nominelle værdi sammenholdes med instrumentets måleværdi. Forskellen skal i hvert punkt være inden for ± 1 % af den nominelle værdi.
  Andre metoder, baseret på god teknisk skik, kan benyttes efter forudgående aftale mellem de berørte parter.
  BEMÆRKNING: En gasfordeler med en nøjagtighed inden for ± 1 % anbefales til fastlæggelse af analysatorens kalibreringskurve. Gasfordeleren skal være kalibreret af instrumentets fabrikant.« |
| --- | --- |

b)

Punkt 1.2.2 ændres således:

Efter den nuværende tekst tilføjes følgende:

»Denne nøjagtighed forudsætter, at de til blanding anvendte primærgasser kendes med en nøjagtighed på højst ± 1 %, som kan føres tilbage til nationale eller internationale gasstandarder. Efterprøvningen udføres ved et skalaudslag på mellem 15 og 50 % af fuldt skalaudslag for hver kalibrering, hvor der anvendes en blandeenhed. Hvis den første efterprøvning ikke lykkes, kan yderligere efterprøvning foretages med en anden kalibreringsgas.

Blanderen kan om ønsket kontrolleres med et instrument, der i sig selv er lineært, f.eks. ved hjælp af NO-gas med en CLD. Instrumentets kalibreringskonstant justeres med kalibreringsgassen tilsluttet direkte til instrumentet. Blanderen kontrolleres ved de anvendte indstillinger, og den nominelle værdi sammenholdes med instrumentets måleværdi. Forskellen skal i hvert punkt være inden for ± 1 % af den nominelle værdi.

Andre metoder, baseret på god teknisk skik, kan benyttes efter forudgående aftale mellem de berørte parter.

BEMÆRKNING: En gasfordeler med en nøjagtighed inden for ± 1 % anbefales til fastlæggelse af analysatorens kalibreringskurve. Gasfordeleren skal være kalibreret af instrumentets fabrikant.«

| c) | Punkt 1.5.5.1 affattes således:






  i) | Første punktum affattes således:
  »Analysatorens kalibreringskurve optegnes på grundlag af mindst seks kalibreringspunkter (nulpunktet ikke medregnet), der skal være så jævnt fordelt som muligt« |
| --- | --- | --- |

c)

Punkt 1.5.5.1 affattes således:

i)

Første punktum affattes således:

»Analysatorens kalibreringskurve optegnes på grundlag af mindst seks kalibreringspunkter (nulpunktet ikke medregnet), der skal være så jævnt fordelt som muligt«

| ii) | Tredje led affattes således
  »Kalibreringskurven må højst afvige + 2 % fra den nominelle størrelse af hvert kalibreringspunkt og højst + 0,3 % af fuldt skalaudslag i nulpunktet.« |
| --- | --- |

ii)

Tredje led affattes således

»Kalibreringskurven må højst afvige + 2 % fra den nominelle størrelse af hvert kalibreringspunkt og højst + 0,3 % af fuldt skalaudslag i nulpunktet.«

| d) | I punkt 1.5.5.2, sidste led, ændres tallet »1 %« til »0,3 %«
  »Kalibreringskurven må højst afvige ± 4 % fra den nominelle størrelse af hvert kalibreringspunkt og højst ± 0,3 % af fuldt skalaudslag i nulpunktet.« |
| --- | --- |

d)

I punkt 1.5.5.2, sidste led, ændres tallet »1 %« til »0,3 %«

»Kalibreringskurven må højst afvige ± 4 % fra den nominelle størrelse af hvert kalibreringspunkt og højst ± 0,3 % af fuldt skalaudslag i nulpunktet.«

| e) | Punkt 1.8.3 affattes således:
  »Kontrol af iltinterferens skal finde sted, når en analysator tages i brug samt efter større eftersyn.
  Der skal vælges et område, hvor gasserne til kontrol af iltinterferens falder inden for de øverste 50 %. Under prøven skal ovntemperaturen være indstillet som nødvendigt.






  1.8.3.1. | Gasser til kontrol af iltinterferens
  Kontrolgasser for iltinterferens skal indeholde propan med 350 ppmC ÷: 75 ppmC kulbrinte. Koncentrationen bestemmes efter samme tolerancer som for kalibreringsgas ved kromatografisk bestemmelse af totalt kulbrinteindhold plus urenheder eller ved dynamisk blanding. Der anvendes kvælstof som hovedfortyndingsstof og ilt for resten. Til prøvning af dieselmotorer skal anvendes følgende blandinger:






  O2 koncentration | Resten |
| --- | --- | --- | --- |
| 21 (20 til 22) | Kvælstof |
| 10 (9 til 11) | Kvælstof |
| 5 (4 til 6) | Kvælstof |

e)

Punkt 1.8.3 affattes således:

»Kontrol af iltinterferens skal finde sted, når en analysator tages i brug samt efter større eftersyn.

Der skal vælges et område, hvor gasserne til kontrol af iltinterferens falder inden for de øverste 50 %. Under prøven skal ovntemperaturen være indstillet som nødvendigt.

1.8.3.1.

Gasser til kontrol af iltinterferens

Kontrolgasser for iltinterferens skal indeholde propan med 350 ppmC ÷: 75 ppmC kulbrinte. Koncentrationen bestemmes efter samme tolerancer som for kalibreringsgas ved kromatografisk bestemmelse af totalt kulbrinteindhold plus urenheder eller ved dynamisk blanding. Der anvendes kvælstof som hovedfortyndingsstof og ilt for resten. Til prøvning af dieselmotorer skal anvendes følgende blandinger:

O2 koncentration

2

Resten

21 (20 til 22)

Kvælstof

10 (9 til 11)

Kvælstof

5 (4 til 6)

Kvælstof

| 1.8.3.2. | Fremgangsmåde






  a) | Analysatoren nulstilles. |
| --- | --- | --- |

1.8.3.2.

Fremgangsmåde

a)

Analysatoren nulstilles.

| b) | Analysatoren kalibreres med 21 % iltblandingen. |
| --- | --- |

b)

Analysatoren kalibreres med 21 % iltblandingen.

| c) | Kontrollen af nulpunktsresponsen gentages. Hvis den har ændret sig med mere end 0,5 % af fuldskalaværdien, gentages underpunkt (a) og (b). |
| --- | --- |

c)

Kontrollen af nulpunktsresponsen gentages. Hvis den har ændret sig med mere end 0,5 % af fuldskalaværdien, gentages underpunkt (a) og (b).

| d) | 5 % og 10 % kontrolgasser for iltinterferens tilføres. |
| --- | --- |

d)

5 % og 10 % kontrolgasser for iltinterferens tilføres.

| e) | Kontrollen af nulpunktsresponsen gentages. Hvis den har ændret sig med mere end ± 1 % af fuldskalaværdien, gentages prøvningen. |
| --- | --- |

e)

Kontrollen af nulpunktsresponsen gentages. Hvis den har ændret sig med mere end ± 1 % af fuldskalaværdien, gentages prøvningen.

| f) | Iltinterferensen (%O2I) beregnes for hver af blandingerne i (d) på følgende måde:








  A | = | kulbrintekoncentration (ppmC) i den under (b) anvendte kalibreringsgas |
| --- | --- | --- | --- |
| B | = | kulbrintekoncentration (ppmC) i de under (d) i dette punkt anvendte gasser til kontrol af iltinterferens |
| C | = | analysatorrespons |
| D | = | procent af analysatorens fuldskalarespons som følge af A |

f)

Iltinterferensen (%O2I) beregnes for hver af blandingerne i (d) på følgende måde:

2

A

=

kulbrintekoncentration (ppmC) i den under (b) anvendte kalibreringsgas

B

=

kulbrintekoncentration (ppmC) i de under (d) i dette punkt anvendte gasser til kontrol af iltinterferens

C

=

analysatorrespons

Formula

D

=

procent af analysatorens fuldskalarespons som følge af A

| g) | Iltinterferensen (%O2I) skal inden prøvning være under ± 3,0 % for alle de foreskrevne kontrolgasser for iltinterferens. |
| --- | --- |

g)

Iltinterferensen (%O2I) skal inden prøvning være under ± 3,0 % for alle de foreskrevne kontrolgasser for iltinterferens.

2

| h) | Er iltinterferensen over ± 3,0 %, justeres luftstrømmen trinvis i opad- og nedadgående retning i forhold til fabrikantens specifikationer, idet punkt 1.8.1 gentages for hver strømningshastighed. |
| --- | --- |

h)

Er iltinterferensen over ± 3,0 %, justeres luftstrømmen trinvis i opad- og nedadgående retning i forhold til fabrikantens specifikationer, idet punkt 1.8.1 gentages for hver strømningshastighed.

| i) | Er iltinterferensen større end ± 3,0 %, skal man først justere luftstrømmen, hvorefter man ændrer brændstofstrømmen og derefter prøvegasstrømmen, idet punkt 1.8.1 gentages for hver ny indstilling. |
| --- | --- |

i)

Er iltinterferensen større end ± 3,0 %, skal man først justere luftstrømmen, hvorefter man ændrer brændstofstrømmen og derefter prøvegasstrømmen, idet punkt 1.8.1 gentages for hver ny indstilling.

| j) | Er iltinterferensen stadig større end ± 3,0 %, skal analysator, FID-brændstof eller brænderluft repareres eller udskiftes før prøvning. Dette punkt gentages derefter, når udstyr eller gasser er repareret eller udskiftet.« |
| --- | --- |

j)

Er iltinterferensen stadig større end ± 3,0 %, skal analysator, FID-brændstof eller brænderluft repareres eller udskiftes før prøvning. Dette punkt gentages derefter, når udstyr eller gasser er repareret eller udskiftet.«

| f) | Punkt 1.9.2.2 ændres som følger:






  i) | Første afsnit erstattes af følgende:
  »1.9.2.2. Denne kontrol anvendes kun, når der måles på våde gaskoncentrationer. Ved beregningen af dæmpning fra vand skal der tages hensyn til fortyndingen af NO-kalibreringsgassen med vanddamp og afpasning af blandingens vanddampkoncentration med den, der forventes under prøven. En NO-kalibreringsgas med en koncentration på 80 til 100 % af fuldt skalaudslag i det normale måleområde ledes gennem (H)CLD-enheden, og N0-værdien registreres om D. NO-gassen bobles igennem vand ved rumtemperatur og ledes gennem (H) CLD-enheden, og NO-værdien registreres som C.Vandtemperaturen bestemmes og registreres som F. Det mættede damptryk af blandingen svarende til gennemboblingskarrets vandtemperatur (F) bestemmes og registreres som G. Blandingens vanddampkoncentration (i %) beregnes som følger:« |
| --- | --- | --- |

f)

Punkt 1.9.2.2 ændres som følger:

i)

Første afsnit erstattes af følgende:

»1.9.2.2. Denne kontrol anvendes kun, når der måles på våde gaskoncentrationer. Ved beregningen af dæmpning fra vand skal der tages hensyn til fortyndingen af NO-kalibreringsgassen med vanddamp og afpasning af blandingens vanddampkoncentration med den, der forventes under prøven. En NO-kalibreringsgas med en koncentration på 80 til 100 % af fuldt skalaudslag i det normale måleområde ledes gennem (H)CLD-enheden, og N0-værdien registreres om D. NO-gassen bobles igennem vand ved rumtemperatur og ledes gennem (H) CLD-enheden, og NO-værdien registreres som C.Vandtemperaturen bestemmes og registreres som F. Det mættede damptryk af blandingen svarende til gennemboblingskarrets vandtemperatur (F) bestemmes og registreres som G. Blandingens vanddampkoncentration (i %) beregnes som følger:«

| ii) | Tredje afsnit erstattes af følgende:
  »og registreres som De. Idet atomforholdet H:C for dieselolie sættes til 1,8:1, beregnes den under prøven forventede maksimale vanddampkoncentration (i %) for diesel-udstødningsgas ud fra den maksimale CO2 -koncentration i udstødningsgassen eller CO2-koncentrationen i ufortyndet kalibreringsgas (A, målt i punkt 1.9.2.1), som følger:« |
| --- | --- |

ii)

Tredje afsnit erstattes af følgende:

»og registreres som De. Idet atomforholdet H:C for dieselolie sættes til 1,8:1, beregnes den under prøven forventede maksimale vanddampkoncentration (i %) for diesel-udstødningsgas ud fra den maksimale CO2 -koncentration i udstødningsgassen eller CO2-koncentrationen i ufortyndet kalibreringsgas (A, målt i punkt 1.9.2.1), som følger:«

2

2

| g) | Følgende indsættes.






  »1.11. | Ekstra kalibreringskrav for måling af rå udstødningsgas gennem NRTC-prøven |
| --- | --- | --- |

g)

Følgende indsættes.

»1.11.

Ekstra kalibreringskrav for måling af rå udstødningsgas gennem NRTC-prøven

| 1.11.1. | Kontrol af analysesystemets responstid
  Ved kontrol af responstiden skal systemets indstillinger være nøjagtig de samme som under måling af prøvekørslen (dvs. tryk, strømningshastigheder, filterindstillinger på analysatorerne, samt alt andet, der påvirker responstiden). Bestemmelse af responstiden skal ske med gasomstilling direkte til prøvetagningssondens indgang. Gasomstillingen skal ske på mindre end 0,1 sekund. De til prøven anvendte gasser skal bevirke en koncentrationsændring på mindst 60 % af fuldt skalaudslag.
  Koncentrationskurven for hver enkelt gaskomponent registreres. Responstiden defineres som forskellen i tid mellem gasomstilling og den pågældende registrerede koncentrationsændring. Systemets responstid (t90) består af forsinkelsestiden til måledetektoren og detektorens indsvingningstid. Ved forsinkelsestiden forstås tiden fra ændringen (t0) indtil responsen er 10 % af den endelige aflæsning (t10). Ved indsvingningstiden forstås tiden mellem 10 % og 90 % respons ved den endelige aflæsning (t90 — t10).
  I forbindelse med synkronisering af signalerne fra analysator og udstødningsgasstrøm ved måling på rå gas forstås ved transformationstiden tiden fra ændringen (t0) indtil responsen er 50 % af slutaflæsningen (t50).
  Systemets responstid skal være ≤ 10 sekunder med en indsvingningstid på ≤ 2,5 sekunder for alle komponenter underkastet grænseværdier (CO, NOx, HC) og alle anvendte koncentrationsområder. |
| --- | --- |

1.11.1.

Kontrol af analysesystemets responstid

Ved kontrol af responstiden skal systemets indstillinger være nøjagtig de samme som under måling af prøvekørslen (dvs. tryk, strømningshastigheder, filterindstillinger på analysatorerne, samt alt andet, der påvirker responstiden). Bestemmelse af responstiden skal ske med gasomstilling direkte til prøvetagningssondens indgang. Gasomstillingen skal ske på mindre end 0,1 sekund. De til prøven anvendte gasser skal bevirke en koncentrationsændring på mindst 60 % af fuldt skalaudslag.

Koncentrationskurven for hver enkelt gaskomponent registreres. Responstiden defineres som forskellen i tid mellem gasomstilling og den pågældende registrerede koncentrationsændring. Systemets responstid (t90) består af forsinkelsestiden til måledetektoren og detektorens indsvingningstid. Ved forsinkelsestiden forstås tiden fra ændringen (t0) indtil responsen er 10 % af den endelige aflæsning (t10). Ved indsvingningstiden forstås tiden mellem 10 % og 90 % respons ved den endelige aflæsning (t90 — t10).

90

0

10

90

10

I forbindelse med synkronisering af signalerne fra analysator og udstødningsgasstrøm ved måling på rå gas forstås ved transformationstiden tiden fra ændringen (t0) indtil responsen er 50 % af slutaflæsningen (t50).

0

50

Systemets responstid skal være ≤ 10 sekunder med en indsvingningstid på ≤ 2,5 sekunder for alle komponenter underkastet grænseværdier (CO, NOx, HC) og alle anvendte koncentrationsområder.

x

| 1.11.2. | Kalibrering af sporgasanalysator til bestemmelse af udstødningsgasstrøm
  Anvendes analysator til bestemmelse af sporgaskoncentrationen, skal den kalibreres ved hjælp af standardgassen.
  Kalibreringskurven optegnes på grundlag af mindst 10 kalibreringspunkter (nulpunktet ikke medregnet), fordelt med halvdelen af punkterne placeret mellem 4 % og 20 % af fuldt skalaudslag på analysatoren, og resten mellem 20 % og 100 % af fuldt skalaudslag. Kalibreringskurven beregnes ved hjælp af mindste kvadraters metode.
  Kalibreringskurven må højst afvige ± 1 % af fuld skalavisning fra den nominelle værdi i hvert kalibreringspunkt i området fra 20 % til 100 % af fuld skalavisning. Den må endvidere højst afvige ± 2 % af aflæsningen af den nominelle værdi i området fra 4 % til 20 % af fuld skalavisning.
  Analysatoren nulstilles og kalibreres for prøvningen ved hjælp af en nulstillingsgas samt en kalibreringsgas med en nominel koncentration på over 80 % af fuldt skalaudslag på analysatoren.« |
| --- | --- |

1.11.2.

Kalibrering af sporgasanalysator til bestemmelse af udstødningsgasstrøm

Anvendes analysator til bestemmelse af sporgaskoncentrationen, skal den kalibreres ved hjælp af standardgassen.

Kalibreringskurven optegnes på grundlag af mindst 10 kalibreringspunkter (nulpunktet ikke medregnet), fordelt med halvdelen af punkterne placeret mellem 4 % og 20 % af fuldt skalaudslag på analysatoren, og resten mellem 20 % og 100 % af fuldt skalaudslag. Kalibreringskurven beregnes ved hjælp af mindste kvadraters metode.

Kalibreringskurven må højst afvige ± 1 % af fuld skalavisning fra den nominelle værdi i hvert kalibreringspunkt i området fra 20 % til 100 % af fuld skalavisning. Den må endvidere højst afvige ± 2 % af aflæsningen af den nominelle værdi i området fra 4 % til 20 % af fuld skalavisning.

Analysatoren nulstilles og kalibreres for prøvningen ved hjælp af en nulstillingsgas samt en kalibreringsgas med en nominel koncentration på over 80 % af fuldt skalaudslag på analysatoren.«

| h) | punkt 2.2 affattes således:






  »2.2. | Kalibrering af gasflowmålere eller flowmåleinstrumenter skal kunne henføres til nationale og/eller internationale standarder.
  Fejlen på den målte værdi må ikke være over ± 2 % af visningen.
  Til delstrømsfortyndingssystemer må der lægges særligt vægt på nøjagtigheden af prøvestrømmen GSE, hvis den ikke måles direkte, men bestemmes ved differensmåling af strømningshastigheder:

  G

  SE
  = G

  TOTW
  - G

  DILW


  I så fald er en nøjagtighed på ± 2 % for GTOTW og GDILW ikke tilstrækkelig til at garantere en acceptabel nøjagtighed af GSE. Bestemmes gasstrømmen ved differensflowmåling, skal den maksimale fejl på differensen være af en sådan størrelse, at nøjagtigheden af GSE er inden for ± 5 %, når fortyndingsforholdet er under 15. Den kan beregnes som den kvadratiske middelværdi af fejlene på de enkelte instrumenter.« |
| --- | --- | --- |

h)

punkt 2.2 affattes således:

»2.2.

Kalibrering af gasflowmålere eller flowmåleinstrumenter skal kunne henføres til nationale og/eller internationale standarder.

Fejlen på den målte værdi må ikke være over ± 2 % af visningen.

Til delstrømsfortyndingssystemer må der lægges særligt vægt på nøjagtigheden af prøvestrømmen GSE, hvis den ikke måles direkte, men bestemmes ved differensmåling af strømningshastigheder:

SE

G

  SE
  = G

  TOTW
  - G

  DILW

G

SE

G

TOTW

G

DILW

I så fald er en nøjagtighed på ± 2 % for GTOTW og GDILW ikke tilstrækkelig til at garantere en acceptabel nøjagtighed af GSE. Bestemmes gasstrømmen ved differensflowmåling, skal den maksimale fejl på differensen være af en sådan størrelse, at nøjagtigheden af GSE er inden for ± 5 %, når fortyndingsforholdet er under 15. Den kan beregnes som den kvadratiske middelværdi af fejlene på de enkelte instrumenter.«

TOTW

DILW

SE

SE

| i) | Følgende punkt tilføjes:






  »2.6. | Supplerende krav til kalibrering af delstrømsfortyndingssystemer |
| --- | --- | --- |

i)

Følgende punkt tilføjes:

»2.6.

Supplerende krav til kalibrering af delstrømsfortyndingssystemer

| 2.6.1. | Periodisk kalibrering
  Hvis prøvegasstrømmen bestemmes ved differensflowmåling, skal flowmeteret eller flowmåleinstrumentet kalibreres ved brug af en af følgende metoder, således at sondeflowet GSE ind i tunnelen opfylder nøjagtighedskravene i tillæg I, punkt 2.4:
  Flowmeteret til GDILW serieforbindes med flowmeteret til GTOTW, og differensen mellem de to flowmetre kalibreres for mindst 5 sæt punkter med flowværdierne fordelt ligeligt mellem den laveste GDILW-værdi anvendt under prøven og værdien af GTOTW.anvendt under prøven. Gassen kan ledes uden om fortyndingstunnelen.
  En kalibreret masseflowenhed serieforbindes med flowmeteret til GTOTW, og nøjagtigheden kontrolleres for den ved prøven anvendte værdi. Derefter forbindes det kalibrerede masseflowmeter med flowmeteret for GDILW, og nøjagtigheden kontrolleres for mindst 5 indstillinger svarende til fortyndingsforholdet mellem 3 og 50, i forhold til den under prøven anvendte GTOTW.
  Overføringsrøret TT kobles fra udstødningen, og et kalibreret flowmeter med passende måleområde til måling af GSE tilsluttes overføringsrøret. Derefter indstilles GTOTW på den under prøven anvendte værdi, og GDILW indstilles sekventielt på mindst 5 værdier svarende til fortyndingsforhold q mellem 3 og 50. Alternativt kan der etableres en særlig kalibreringsvej, som leder uden om tunnelen, men med samme total- og fortyndingsluftstrøm gennem de pågældende flowmetre som i den egentlige prøve.
  En sporgas tilføres overføringsrøret TT. Denne sporgas kan være en komponent i udstødningsgassen, f.eks. CO2 eller NOx. Efter fortynding i tunnelen måles sporgaskomponenten. Dette udføres for 5 fortyndingsforhold mellem 3 og 50. Nøjagtigheden af prøvegasstrømmen bestemmes af fortyndingsforholdet q:
  GSE = G

  TOTW
  /q

  Gasanalysatorernes nøjagtighed skal tages i betragtning for at sikre nøjagtigheden af GSE |
| --- | --- |

2.6.1.

Periodisk kalibrering

Hvis prøvegasstrømmen bestemmes ved differensflowmåling, skal flowmeteret eller flowmåleinstrumentet kalibreres ved brug af en af følgende metoder, således at sondeflowet GSE ind i tunnelen opfylder nøjagtighedskravene i tillæg I, punkt 2.4:

SE

Flowmeteret til GDILW serieforbindes med flowmeteret til GTOTW, og differensen mellem de to flowmetre kalibreres for mindst 5 sæt punkter med flowværdierne fordelt ligeligt mellem den laveste GDILW-værdi anvendt under prøven og værdien af GTOTW.anvendt under prøven. Gassen kan ledes uden om fortyndingstunnelen.

DILW

TOTW

DILW

TOTW

En kalibreret masseflowenhed serieforbindes med flowmeteret til GTOTW, og nøjagtigheden kontrolleres for den ved prøven anvendte værdi. Derefter forbindes det kalibrerede masseflowmeter med flowmeteret for GDILW, og nøjagtigheden kontrolleres for mindst 5 indstillinger svarende til fortyndingsforholdet mellem 3 og 50, i forhold til den under prøven anvendte GTOTW.

TOTW

DILW

TOTW

Overføringsrøret TT kobles fra udstødningen, og et kalibreret flowmeter med passende måleområde til måling af GSE tilsluttes overføringsrøret. Derefter indstilles GTOTW på den under prøven anvendte værdi, og GDILW indstilles sekventielt på mindst 5 værdier svarende til fortyndingsforhold q mellem 3 og 50. Alternativt kan der etableres en særlig kalibreringsvej, som leder uden om tunnelen, men med samme total- og fortyndingsluftstrøm gennem de pågældende flowmetre som i den egentlige prøve.

SE

TOTW

DILW

En sporgas tilføres overføringsrøret TT. Denne sporgas kan være en komponent i udstødningsgassen, f.eks. CO2 eller NOx. Efter fortynding i tunnelen måles sporgaskomponenten. Dette udføres for 5 fortyndingsforhold mellem 3 og 50. Nøjagtigheden af prøvegasstrømmen bestemmes af fortyndingsforholdet q:

2

x

GSE = G

  TOTW
  /q

SE

G

TOTW

q

Gasanalysatorernes nøjagtighed skal tages i betragtning for at sikre nøjagtigheden af GSE

SE

| 2.6.2. | Kontrol af kulstofstrøm
  En kulstofstrømprøve med rigtig udstødningsgas kan stærkt anbefales til at identificere måleog kontrolproblemer og efterprøve, at delstrømsfortyndingssystemet virker korrekt. Kulstofstrømprøven skal gennemføres mindst hver gang der monteres en ny motor foruden når der foretages vigtige ændringer i prøveopstillingen.
  Motoren bringes til at arbejde med sin største drejningsmomentbelastning og hastighed eller i en anden steady-state tilstand, som bevirker, at der produceres mindst 5 % CO2. Delstrømsprøvetagningssystemet bringes til at fungere med en fortyndingsfaktor på omkring 15:1. |
| --- | --- |

2.6.2.

Kontrol af kulstofstrøm

En kulstofstrømprøve med rigtig udstødningsgas kan stærkt anbefales til at identificere måleog kontrolproblemer og efterprøve, at delstrømsfortyndingssystemet virker korrekt. Kulstofstrømprøven skal gennemføres mindst hver gang der monteres en ny motor foruden når der foretages vigtige ændringer i prøveopstillingen.

Motoren bringes til at arbejde med sin største drejningsmomentbelastning og hastighed eller i en anden steady-state tilstand, som bevirker, at der produceres mindst 5 % CO2. Delstrømsprøvetagningssystemet bringes til at fungere med en fortyndingsfaktor på omkring 15:1.

2

| 2.6.3. | Kontrol før prøven
  Inden for 2 timer før prøven udføres en forkontrol på følgende måde:
  Flowmetrenes nøjagtighed kontrolles på samme måde som anvendt til kalibreringen i mindst to punkter med flowværdier af GDILW svarende til fortyndingsforhold på mellem 5 og 15 for den under prøven anvendte GTOTW-værdi.
  Hvis det ved registreringer af den ovenfor beskrevne kalibreringsprocedure kan godtgøres, at flowmeterets kalibrering er stabil gennem et længere tidsrum, kan forprøven undlades. |
| --- | --- |

2.6.3.

Kontrol før prøven

Inden for 2 timer før prøven udføres en forkontrol på følgende måde:

Flowmetrenes nøjagtighed kontrolles på samme måde som anvendt til kalibreringen i mindst to punkter med flowværdier af GDILW svarende til fortyndingsforhold på mellem 5 og 15 for den under prøven anvendte GTOTW-værdi.

DILW

TOTW

Hvis det ved registreringer af den ovenfor beskrevne kalibreringsprocedure kan godtgøres, at flowmeterets kalibrering er stabil gennem et længere tidsrum, kan forprøven undlades.

| 2.6.4. | Bestemmelse af transformationstiden
  Ved kontrol af transformationstiden skal systemets indstillinger være nøjagtig de samme som under måling af prøvekørslen. Transformationstiden bestemmes med følgende metode:
  Et uafhængigt referenceflowmeter med passende måleområde i forhold til sondeflowet serieforbindes med og tilkobles tæt ved prøvesonden. Dette flowmeter skal have en transformationstid på under 100 ms ved den flowtrinstørrelse, der anvendes til måling af responstiden, skal udøve så lille strømningsmodstand, at det ikke påvirker delstrømsfortyndingssystemets dynamiske funktion, og skal være i overensstemmelse med god teknisk skik.
  Den indgående udstødningsgasstrøm (eller luftstrøm, hvis udstødningsgasstrømmen beregnes) til delstrømsfortyndingssystemet påføres en trinændring fra en lav værdi til mindst 90 % af fuldt skalaudslag. Udløseren for trinændringen skal være den samme som anvendes til start af look-ahead reguleringen ved den egentligt prøvning. Trinændringen af udstødningsgasstrømmen og flowmeterets respons registreres med en målefrekvens på mindst 10 Hz.
  Af disse data bestemmes delstrømsfortyndingssystemets transformationstid, som er er tiden fra trinpåvirkningen begynder, til flowmeterets respons har nået 50 %. På tilsvarende måde bestemmes transformationstiderne for GSE-signalet fra delstrømsfortyndingssystemet og for GEXHW-signalet fra udstødningsflowmeteret. Disse signaler anvendes i den regressionskontrol, som foretages efter hver prøve (tillæg I, punkt 2.4).
  Beregningen gentages for mindst 5 opadgående og nedadgående stimuli, og gennemsnittet af resultaterne beregnes. Fra denne værdi skal trækkes referenceflowmeterets interne transformationstid (< 100 ms). Dette er delstrømsfortyndingssystemets »look-ahead« værdi, som anvendes efter tillæg I, punkt 2.4.« |
| --- | --- |

2.6.4.

Bestemmelse af transformationstiden

Ved kontrol af transformationstiden skal systemets indstillinger være nøjagtig de samme som under måling af prøvekørslen. Transformationstiden bestemmes med følgende metode:

Et uafhængigt referenceflowmeter med passende måleområde i forhold til sondeflowet serieforbindes med og tilkobles tæt ved prøvesonden. Dette flowmeter skal have en transformationstid på under 100 ms ved den flowtrinstørrelse, der anvendes til måling af responstiden, skal udøve så lille strømningsmodstand, at det ikke påvirker delstrømsfortyndingssystemets dynamiske funktion, og skal være i overensstemmelse med god teknisk skik.

Den indgående udstødningsgasstrøm (eller luftstrøm, hvis udstødningsgasstrømmen beregnes) til delstrømsfortyndingssystemet påføres en trinændring fra en lav værdi til mindst 90 % af fuldt skalaudslag. Udløseren for trinændringen skal være den samme som anvendes til start af look-ahead reguleringen ved den egentligt prøvning. Trinændringen af udstødningsgasstrømmen og flowmeterets respons registreres med en målefrekvens på mindst 10 Hz.

Af disse data bestemmes delstrømsfortyndingssystemets transformationstid, som er er tiden fra trinpåvirkningen begynder, til flowmeterets respons har nået 50 %. På tilsvarende måde bestemmes transformationstiderne for GSE-signalet fra delstrømsfortyndingssystemet og for GEXHW-signalet fra udstødningsflowmeteret. Disse signaler anvendes i den regressionskontrol, som foretages efter hver prøve (tillæg I, punkt 2.4).

SE

EXHW

Beregningen gentages for mindst 5 opadgående og nedadgående stimuli, og gennemsnittet af resultaterne beregnes. Fra denne værdi skal trækkes referenceflowmeterets interne transformationstid (< 100 ms). Dette er delstrømsfortyndingssystemets »look-ahead« værdi, som anvendes efter tillæg I, punkt 2.4.«

| 7) | Følgende punkt indsættes:






  »3. | KALIBRERING AF CVS-SYSTEMET |
| --- | --- | --- |

7)

Følgende punkt indsættes:

»3.

KALIBRERING AF CVS-SYSTEMET

| 3.1. | Generelt
  Til kalibrering af CVS-systemet skal anvendes et nøjagtigt flowmeter, og der skal være mulighed for at ændre funktionsbetingelserne.
  Strømningen gennem systemet måles ved forskellige indstillinger, og systemets reguleringsparametre måles og sammenholdes med gennemstrømningen.
  Der kan anvendes forskellige typer flowmetre, f.eks. kalibreret venturi, kalibreret laminart flowmeter og kalibreret turbinemeter. |
| --- | --- |

3.1.

Generelt

Til kalibrering af CVS-systemet skal anvendes et nøjagtigt flowmeter, og der skal være mulighed for at ændre funktionsbetingelserne.

Strømningen gennem systemet måles ved forskellige indstillinger, og systemets reguleringsparametre måles og sammenholdes med gennemstrømningen.

Der kan anvendes forskellige typer flowmetre, f.eks. kalibreret venturi, kalibreret laminart flowmeter og kalibreret turbinemeter.

| 3.2. | Kalibrering af fortrængningspumpe (PD)
  Alle parametre vedrørende pumpen skal måles samtidig med parametrene vedrørende den kalibreringsventuri, der er serieforbundet med pumpen. Den beregnede strømningshastighed (i m3/min) ved pumpeindgangen, absolut tryk og temperatur) afsættes mod en korrelationsfunktion, der er dannet ved en specifik kombination af pumpeparametre. Derefter bestemmes den lineære ligning, som udtrykker sammenhængen mellem pumpeydelsen og korrelationsfunktionen. Hvis drevet på noget CVS arbejder med flere hastigheder, skal der kalibreres for hvert af de anvendte områder.
  Under kalibreringen skal temperaturen holdes stabil.
  Utætheder i alle forbindelser og kanaler mellem kalibreringsventuri og CVS-pumpe skal holdes under 0,3 % af det laveste strømningspunkt (punktet svarende til største forsnævring og laveste pumpehastighed). |
| --- | --- |

3.2.

Kalibrering af fortrængningspumpe (PD)

Alle parametre vedrørende pumpen skal måles samtidig med parametrene vedrørende den kalibreringsventuri, der er serieforbundet med pumpen. Den beregnede strømningshastighed (i m3/min) ved pumpeindgangen, absolut tryk og temperatur) afsættes mod en korrelationsfunktion, der er dannet ved en specifik kombination af pumpeparametre. Derefter bestemmes den lineære ligning, som udtrykker sammenhængen mellem pumpeydelsen og korrelationsfunktionen. Hvis drevet på noget CVS arbejder med flere hastigheder, skal der kalibreres for hvert af de anvendte områder.

3

Under kalibreringen skal temperaturen holdes stabil.

Utætheder i alle forbindelser og kanaler mellem kalibreringsventuri og CVS-pumpe skal holdes under 0,3 % af det laveste strømningspunkt (punktet svarende til største forsnævring og laveste pumpehastighed).

| 3.2.1. | Dataanalyse
  Luftgennemstrømningen (Qs) ved hver indstilling af forsnævringen (mindst 6 indstillinger) beregnes i standard-m3/min på grundlag af flowmeterdataene med den af fabrikanten foreskrevne metode. Luftstrømningshastigheden omregnes derefter til pumpeydelse (V0) i m3/omdr. ved absolut pumpeindgangstemperatur og -tryk på følgende måde:



  hvor:







  Qs | = | luftstrøm ved standardbetingelserne (101,3 kPa, 273 K) (m3/s) |
| --- | --- | --- | --- |
| T | = | temperatur ved pumpeindgangen (K) |
| pA | = | absolut tryk ved pumpens indgang (pB- p1) (kPa) |
| n | = | pumpehastighed (omdr./s.) |

3.2.1.

Dataanalyse

Luftgennemstrømningen (Qs) ved hver indstilling af forsnævringen (mindst 6 indstillinger) beregnes i standard-m3/min på grundlag af flowmeterdataene med den af fabrikanten foreskrevne metode. Luftstrømningshastigheden omregnes derefter til pumpeydelse (V0) i m3/omdr. ved absolut pumpeindgangstemperatur og -tryk på følgende måde:

s

3

0

3

Formula

hvor:

Qs

s

=

luftstrøm ved standardbetingelserne (101,3 kPa, 273 K) (m3/s)

3

T

=

temperatur ved pumpeindgangen (K)

pA

A

=

absolut tryk ved pumpens indgang (pB- p1) (kPa)

B

1

n

=

pumpehastighed (omdr./s.)

For at tage hensyn til vekselvirkningen mellem trykvariationer ved pumpen og pumpens sliphastighed beregnes korrelationsfunktionen (X0) mellem pumpehastighed, trykforskel mellem pumpeindgang og -afgang og absolut pumpeafgangstryk på følgende måde:

0

Formula

hvor:

Δp

  p
  = trykforskel mellem pumpeindgang og pumpeafgang (kPa)

p

p

pA= absolut afgangstryk ved pumpeudgang (kPa)

A

Kalibreringsligningen beregnes ved en lineær mindste kvadraters tilnærmelse på følgende måde:

V
  0 = D
  0 - m x (X
  0)

V

0

D

0

m

X

0

Konstanterne D0 og m er henholdsvis regressionslinjernes skæringspunkt med y-aksen og hældning, og beskriver således disse.

0

For et CVS-system med mange hastigheder skal kalibreringskurverne genereret med forskellige pumpeydelser være tilnærmelsesvis parallelle, og værdierne svarende til skæringspunktet (D0) skal stige med aftagende pumpeydelse.

0

De af ligningen beregnede værdier skal ligge inden for ± 0,5 % af den målte værdi af V0. Værdien af m vil være forskellig for forskellige pumper. Tilførte partikler vil med tiden mindske pumpens slip, således at m aftager. Derfor skal pumpen kalibreres ved opstart, efter større vedligeholdelsesindgreb samt hvis efterprøvningen af det samlede system (afsnit 3.5) tyder på, at sliphastigheden har ændret sig.

0

| 3.3. | Kalibrering af kritisk venturi (CFV)
  Kalibrering af CFV bygger på strømningsligningen for en kritisk venturi. Gasstrømmen er en funktion af indgangstryk og -temperatur som vist nedenfor



  hvor:







  Kv | = | kalibreringsfaktor |
| --- | --- | --- | --- |
| pA | = | absolut tryk ved venturiens indgang (kPa) |
| T | = | temperatur ved venturiens indgang (K). |

3.3.

Kalibrering af kritisk venturi (CFV)

Kalibrering af CFV bygger på strømningsligningen for en kritisk venturi. Gasstrømmen er en funktion af indgangstryk og -temperatur som vist nedenfor

Formula

hvor:

Kv

v

=

kalibreringsfaktor

pA

A

=

absolut tryk ved venturiens indgang (kPa)

T

=

temperatur ved venturiens indgang (K).

| 3.3.1. | Dataanalyse
  Luftgennemstrømningen (Qs) ved hver indstilling af forsnævringen (mindst 8 indstillinger) beregnes i standard-m3/min af flowmeterdataene med den af fabrikanten foreskrevne metode. Kalibreringsfaktoren beregnes af kalibreringsdataene for hver indstilling på følgende måde:



  hvor:







  Qs | = | luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,3 kPa, 273 K), (m3/s) |
| --- | --- | --- | --- |
| T | = | temperatur ved venturiens indgang (K) |
| pA | = | absolut tryk ved venturiens indgang (kPa) |

3.3.1.

Dataanalyse

Luftgennemstrømningen (Qs) ved hver indstilling af forsnævringen (mindst 8 indstillinger) beregnes i standard-m3/min af flowmeterdataene med den af fabrikanten foreskrevne metode. Kalibreringsfaktoren beregnes af kalibreringsdataene for hver indstilling på følgende måde:

s

3

Formula

hvor:

Qs

s

=

luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,3 kPa, 273 K), (m3/s)

3

T

=

temperatur ved venturiens indgang (K)

pA

A

=

absolut tryk ved venturiens indgang (kPa)

For at bestemme området med kritisk strømning afsættes Kv som funktion af venturiens indgangstryk. For kritisk (droslet) strømning vil Kv være forholdsvis konstant. Når trykket aftager (vakuum øges) aftager venturiens drosselvirkning og Kv mindskes, ensbetydende med at CFV-enheden arbejder uden for det tilladte arbejdsområde.

v

v

v

For mindst otte punkter i området med kritisk strømning beregnes gennemsnitsværdien af KV og standardafvigelsen. Standardafvigelsen må ikke være over ± 0,3 % af gennemsnitsværdien af KV

V

V

| 3.4. | Kalibrering af den subsoniske venturi (SSV)
  Kalibrering af SST bygger på strømningsligningen for en subsonisk venturi. Gasstrømmen er en funktion af indgangstryk og -temperatur, og af tryktabet mellem SST-indgangen og forsnævringen som vist nedenfor:



  hvor:







  A0 | = | en faktor, der sammenfatter konstanter og omregningsfaktorer |
| --- | --- | --- | --- |
| d | = | diameter af SSV-enhedens forsnævring, (m) |
| Cd | = | gennemstrømningsfaktor for SSV-enheden |
| PA | = | absolut tryk ved venturiens indgang, (kPa) |
| T | = | temperatur ved venturiens indgang, (K) |
| r | = | forholdet mellem det absolutte statiske tryk ved den subsoniske venturis forsnævring og indgang = |
| ß | = | forholdet mellem diameteren af den subsoniske venturis forsnævring d og indgangsrør = |

3.4.

Kalibrering af den subsoniske venturi (SSV)

Kalibrering af SST bygger på strømningsligningen for en subsonisk venturi. Gasstrømmen er en funktion af indgangstryk og -temperatur, og af tryktabet mellem SST-indgangen og forsnævringen som vist nedenfor:

Formula

hvor:

A0

0

=

en faktor, der sammenfatter konstanter og omregningsfaktorer

Formula

d

=

diameter af SSV-enhedens forsnævring, (m)

Cd

d

=

gennemstrømningsfaktor for SSV-enheden

PA

A

=

absolut tryk ved venturiens indgang, (kPa)

T

=

temperatur ved venturiens indgang, (K)

r

=

forholdet mellem det absolutte statiske tryk ved den subsoniske venturis forsnævring og indgang = Formula

ß

=

forholdet mellem diameteren af den subsoniske venturis forsnævring d og indgangsrør = Formula

| 3.4.1. | Dataanalyse
  Luftgennemstrømningen QSSV) ved hver indstilling af gennemstrømningen (mindst 16 indstillinger) beregnes i standard-m3/min af flowmeterdataene med den af fabrikanten foreskrevne metode. Gennemstrømningsfaktoren beregnes af kalibreringsdataene for hver indstilling på følgende måde:



  hvor:







  QSSV | = | luftstrøm ved standardbetingelserne (101,3 kPa, 273 K), (m3/s) |
| --- | --- | --- | --- |
| T | = | temperatur ved venturiens indgang, (K) |
| d | = | diameter af SST-enhedens forsnævring, (m) |
| r | = | forholdet mellem det absolutte statiske tryk ved den subsoniske venturis forsnævring og indgang = |
| ß | = | forholdet mellem diameteren af den subsoniske venturis forsnævring d og indgangsrørets indvendige diameter = |

3.4.1.

Dataanalyse

Luftgennemstrømningen QSSV) ved hver indstilling af gennemstrømningen (mindst 16 indstillinger) beregnes i standard-m3/min af flowmeterdataene med den af fabrikanten foreskrevne metode. Gennemstrømningsfaktoren beregnes af kalibreringsdataene for hver indstilling på følgende måde:

SSV

3

Formula

hvor:

QSSV

SSV

=

luftstrøm ved standardbetingelserne (101,3 kPa, 273 K), (m3/s)

3

T

=

temperatur ved venturiens indgang, (K)

d

=

diameter af SST-enhedens forsnævring, (m)

r

=

forholdet mellem det absolutte statiske tryk ved den subsoniske venturis forsnævring og indgang = Formula

ß

=

forholdet mellem diameteren af den subsoniske venturis forsnævring d og indgangsrørets indvendige diameter = Formula

For at bestemme området med kritisk strømning afsættes Cd som funktion af Reynold's tal ved den subsoniske venturis indsnævring. Reynold's tal ved den subsoniske venturis forsnævring beregnes efter følgende formel:

d

Formula

hvor:

A1= en faktor, der sammenfatter konstanter og omregningsfaktorer

1

Formula

QSSV= luftstrøm ved standardbetingelserne (101,3 kPa, 273 K), (m3/s)

SSV

3

d= diameter af SSV-enhedens forsnævring, (m)

μ= gassens absolutte eller dynamiske viskositet, beregnet efter følgende formel:

Formula

hvor

| b | = | empirisk konstant = |
| --- | --- | --- |
| S | = | empirisk konstant = 110,4 K |

b

=

empirisk konstant = Formula

S

=

empirisk konstant = 110,4 K

K

Da QSSV indgår i formlen for Re, begyndes beregningerne med et indledende gæt for QSSV eller kalibreringsventuriens Cd, hvorefter beregningerne gentages, indtil QSSV konvergerer. Konvergensmetoden skal udføres med en mindste nøjagtighed på 0,1 %.

SSV

SSV

d

SSV

For mindst 16 punkter i området med subsonisk flow skal de værdier af Cd, der beregnes af den resulterende ligning for kalibreringskurven, være inden for ± 0,5 % af den målte Cd for hvert kalibreringspunkt.

d

d

| 3.5. | Kontrol af det samlede system
  Nøjagtigheden af det samlede CVS-prøvetagnings- og analysesystem bestemmes ved tilledning af en kendt masse af en forurenende luftart til systemet, mens dette er bragt til at fungere på normal måde. Der analyseres for den forurenende luftart, og dens masse beregnes efter bilag III, tillæg 3, punkt 2.4.1, bortset fra propan, for hvilket der for HC anvendes en faktor 0,000472 i stedet for 0,000479. Der skal anvendes en af følgende to teknikker. |
| --- | --- |

3.5.

Kontrol af det samlede system

Nøjagtigheden af det samlede CVS-prøvetagnings- og analysesystem bestemmes ved tilledning af en kendt masse af en forurenende luftart til systemet, mens dette er bragt til at fungere på normal måde. Der analyseres for den forurenende luftart, og dens masse beregnes efter bilag III, tillæg 3, punkt 2.4.1, bortset fra propan, for hvilket der for HC anvendes en faktor 0,000472 i stedet for 0,000479. Der skal anvendes en af følgende to teknikker.

| 3.5.1. | Måling med blænde med kritisk strømning
  En kendt mængde af en ren gas (carbonmonoxid eller propan) ledes til CVS-systemet gennem en kalibreret kritisk blænde. Hvis indgangstrykket er tilstrækkelig højt, er strømningshastigheden, som justeres ved hjælp af den kritiske blænde, uafhængigt af blændens afgangstryk (kritisk strømning). CVS-systemet bringes til at fungere som ved en sædvanlig emissionstest af udstødningsgas i 5 til 10 minutter. En gasprøve analyseres med det sædvanlige udstyr (prøvetagningssæk eller integrationsmetoden), og gassens masse beregnes. Den således bestemte masse må højst afvige ± 3 % fra den kendte masse af tilledt gas. |
| --- | --- |

3.5.1.

Måling med blænde med kritisk strømning

En kendt mængde af en ren gas (carbonmonoxid eller propan) ledes til CVS-systemet gennem en kalibreret kritisk blænde. Hvis indgangstrykket er tilstrækkelig højt, er strømningshastigheden, som justeres ved hjælp af den kritiske blænde, uafhængigt af blændens afgangstryk (kritisk strømning). CVS-systemet bringes til at fungere som ved en sædvanlig emissionstest af udstødningsgas i 5 til 10 minutter. En gasprøve analyseres med det sædvanlige udstyr (prøvetagningssæk eller integrationsmetoden), og gassens masse beregnes. Den således bestemte masse må højst afvige ± 3 % fra den kendte masse af tilledt gas.

| 3.5.2. | Gravimetrisk måling
  Vægten af en lille cylinder fyldt med propan bestemmes med en præcision på ± 0,01 g. CVS-systemet bringes til at fungere som ved en sædvanlig emissionstest af udstødningsgas i 5 til 10 minutter, mens der tilledes carbonmonoxid eller propan til systemet. Den afgivne mængde ren gas bestemmes ved differentialvejning. En gasprøve analyseres med det sædvanlige udstyr (prøvetagningssæk eller integrationsmetoden), og gassens masse beregnes. Den således bestemte masse må højst afvige ± 3 % fra den kendte masse af tilledt gas.« |
| --- | --- |

3.5.2.

Gravimetrisk måling

Vægten af en lille cylinder fyldt med propan bestemmes med en præcision på ± 0,01 g. CVS-systemet bringes til at fungere som ved en sædvanlig emissionstest af udstødningsgas i 5 til 10 minutter, mens der tilledes carbonmonoxid eller propan til systemet. Den afgivne mængde ren gas bestemmes ved differentialvejning. En gasprøve analyseres med det sædvanlige udstyr (prøvetagningssæk eller integrationsmetoden), og gassens masse beregnes. Den således bestemte masse må højst afvige ± 3 % fra den kendte masse af tilledt gas.«

| 8) | Tillæg 3 ændres således:






  a) | Før dette tillæg indsættes følgende overskrift
  »DATAEVALUERING OG BEREGNINGER« |
| --- | --- | --- |

8)

Tillæg 3 ændres således:

a)

Før dette tillæg indsættes følgende overskrift

»DATAEVALUERING OG BEREGNINGER«

| b) | overskriften til punkt 1 affattes |
| --- | --- |

b)

overskriften til punkt 1 affattes

| c) | Punkt 1.2 affattes således:






  »1.2. | Partikelemissioner
  Til vurdering af partikelemissionen registreres den totale masse (MSAM,i) der er ledt gennem filtrene for hver prøvningssekvens. Filtrene bringes tilbage til vejerummet og konditioneres i mindst én, men højst 80 timer, hvorefter de vejes. Filtrenes bruttovægt bestemmes, og taravægten (jf. bilag III, punkt 3.1) fratrækkes. Partikelmassen (Mf for enkeltfiltermetoden, Mf,i for flerfiltermetoden) er den samlede udskilte partikelmasse på hoved- og ekstrafilter. Hvis der skal korrigeres for baggrundsniveau, registreres massen (MDIL) af fortyndingsluft, der er ført gennem filtrene, og partikelmassen (Md) stof registreres. Er der foretaget flere end én måling, beregnes kvotienten Md/MDIL for hver enkelt måling, og gennemsnittet af værdierne beregnes.« |
| --- | --- | --- |

c)

Punkt 1.2 affattes således:

»1.2.

Partikelemissioner

Til vurdering af partikelemissionen registreres den totale masse (MSAM,i) der er ledt gennem filtrene for hver prøvningssekvens. Filtrene bringes tilbage til vejerummet og konditioneres i mindst én, men højst 80 timer, hvorefter de vejes. Filtrenes bruttovægt bestemmes, og taravægten (jf. bilag III, punkt 3.1) fratrækkes. Partikelmassen (Mf for enkeltfiltermetoden, Mf,i for flerfiltermetoden) er den samlede udskilte partikelmasse på hoved- og ekstrafilter. Hvis der skal korrigeres for baggrundsniveau, registreres massen (MDIL) af fortyndingsluft, der er ført gennem filtrene, og partikelmassen (Md) stof registreres. Er der foretaget flere end én måling, beregnes kvotienten Md/MDIL for hver enkelt måling, og gennemsnittet af værdierne beregnes.«

| d) | Punkt 1.3.1 affattes således:






  »1.3.1. | Bestemmelse af udstødningsgasstrømmen
  Udstødningsgassens strømningshastighed (GEXHW) bestemmes for hver prøvningssekvens i overensstemmelse med bilag III, tillæg 1, punkt 1.2.1, 1.2.2 og 1.2.3.
  Anvendes totalstrømsfortynding, bestemmes den samlede strøm af fortyndet udstødningsgas (GTOTW) for hver prøvningssekvens i overensstemmelse med bilag III, tillæg 1, punkt 1.2.4.« |
| --- | --- | --- |

d)

Punkt 1.3.1 affattes således:

»1.3.1.

Bestemmelse af udstødningsgasstrømmen

Udstødningsgassens strømningshastighed (GEXHW) bestemmes for hver prøvningssekvens i overensstemmelse med bilag III, tillæg 1, punkt 1.2.1, 1.2.2 og 1.2.3.

EXHW

Anvendes totalstrømsfortynding, bestemmes den samlede strøm af fortyndet udstødningsgas (GTOTW) for hver prøvningssekvens i overensstemmelse med bilag III, tillæg 1, punkt 1.2.4.«

TOTW

| e) | Punkt 1.3.2 — 1.4.6 affattes således:






  »1.3.2. | Korrektion for tør/våd gas (GEXHW) bestemmes for hver prøvningssekvens i overensstemmelse med bilag III, tillæg I, punkt 1.2.1-1.2.3.
  Ved anvendelse af GEXHW omregnes den målte koncentration til våd basis ved hjælp af følgende formler, medmindre målingen i forvejen fandt sted på våd basis:
  conc (våd) = kw × conc (tør)
  For ufortyndet udstødningsgas:



  For den fortyndede gas:



  eller:



  For fortyndingsluften:

  k

  W,d
  = 1 - k

  W1







  For indsugningsluften (hvis denne er forskellig fra fortyndingsluften):

  k

  W,a
  = 1 - k

  W2







  hvor







  Ha | : | indsugningsluftens absolutte fugtindhold i g vand pr. kg tør luft |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hd | : | fortyndingsluftens absolutte fugtindhold i g vand pr. tør kg luft |
| Rd | : | fortyndingsluftens relative fugtindhold i % |
| Ra | : | indsugningsluftens relative fugtindhold i % |
| pd | : | fortyndingsluftens mætningsdamptryk i kPa |
| pa | : | indsugningsluftens mætningsdamptryk i kPa |
| pB | : | total barometerstand i kPa. |

e)

Punkt 1.3.2 — 1.4.6 affattes således:

»1.3.2.

Korrektion for tør/våd gas (GEXHW) bestemmes for hver prøvningssekvens i overensstemmelse med bilag III, tillæg I, punkt 1.2.1-1.2.3.

EXHW

Ved anvendelse af GEXHW omregnes den målte koncentration til våd basis ved hjælp af følgende formler, medmindre målingen i forvejen fandt sted på våd basis:

EXHW

conc (våd) = kw × conc (tør)

w

For ufortyndet udstødningsgas:

Formula

For den fortyndede gas:

Formula

eller:

Formula

For fortyndingsluften:

k

  W,d
  = 1 - k

  W1

k

W,d

k

W

Formula

Formula

For indsugningsluften (hvis denne er forskellig fra fortyndingsluften):

k

  W,a
  = 1 - k

  W2

k

W,a

k

W

Formula

Formula

hvor

Ha

a

:

indsugningsluftens absolutte fugtindhold i g vand pr. kg tør luft

Hd

d

:

fortyndingsluftens absolutte fugtindhold i g vand pr. tør kg luft

Rd

d

:

fortyndingsluftens relative fugtindhold i %

Ra

a

:

indsugningsluftens relative fugtindhold i %

pd

d

:

fortyndingsluftens mætningsdamptryk i kPa

pa

a

:

indsugningsluftens mætningsdamptryk i kPa

pB

B

:

total barometerstand i kPa.

BEMÆRKNING: Ha og Hd kan fås af målingen af den relative fugtighed som ovenfor beskrevet eller ved dugpunktmåling, damptrykmåling eller måling med tør/våd termometerføler ved hjælp af de almindeligt anerkendte formler.

a

d

| 1.3.3. | Fugtighedskorrektion af NOx-værdier
  Da NOx-emissionen påvirkes af den omgivende luft, skal NO-koncentrationsdata korrigeres for temperatur og fugtindhold af den omgivende luft med faktoren KH, der er givet ved:



  hvor
  Ta: lufttemperatur i K
  Ha: indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft:



  hvor:







  Ra | : | indsugningsluftens relative fugtindhold i % |
| --- | --- | --- | --- |
| pa | : | indsugningsluftens mætningsdamptryk i kPa |
| pB | : | total barometerstand i kPa. |

1.3.3.

Fugtighedskorrektion af NOx-værdier

x

Da NOx-emissionen påvirkes af den omgivende luft, skal NO-koncentrationsdata korrigeres for temperatur og fugtindhold af den omgivende luft med faktoren KH, der er givet ved:

x

H

Formula

hvor

Ta: lufttemperatur i K

a

Ha: indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft:

a

Formula

hvor:

Ra

a

:

indsugningsluftens relative fugtindhold i %

pa

a

:

indsugningsluftens mætningsdamptryk i kPa

pB

B

:

total barometerstand i kPa.

BEMÆRKNING: Ha kan fås af måling f den relative fugtighed som ovenfor beskrevet eller ved dugpunktmåling, damptrykmåling eller måling med tør/våd termometerføler ved hjælp af de almindeligt anerkendte formler.

a

| 1.3.4. | Beregning af emissionens massestrøm
  For hver prøvningssekvens beregnes emissionens massestrøm som følger:






  a) | For den ufortyndede udstødningsgas (8):
  Gasmass = u × conc × GEXHW |
| --- | --- | --- |

1.3.4.

Beregning af emissionens massestrøm

For hver prøvningssekvens beregnes emissionens massestrøm som følger:

a)

For den ufortyndede udstødningsgas (8):

8

Gasmass = u × conc × GEXHW

mass

EXHW

| b) | For den fortyndede udstødningsgas (8):
  Gasmass = u × concc × GTOTW

  hvor
  concc er koncentrationen, korrigeret for baggrund

  conc

  c
  = conc - conc

  d
  × (1 - (1 / DF))

  DF = 13,4 / (conc

  CO
  2
  - (conc

  CO
  - conc

  HC
  )× 10-4)
  eller: DF = 13,4/concCO2

  Koefficienterne u — våd anvendes efter tabel 4:
  Tabel 4. Størrelsen af koefficienten u — våd for forskellige udstødningskomponenter







  Gas | u | conc |
| --- | --- | --- | --- |
| NOx | 0,001587 | ppm |
| CO | 0,000966 | ppm |
| HC | 0,000479 | ppm |
| CO2 | 15,19 | procent |

b)

For den fortyndede udstødningsgas (8):

8

Gasmass = u × concc × GTOTW

mass

c

TOTW

hvor

concc er koncentrationen, korrigeret for baggrund

c

conc

  c
  = conc - conc

  d
  × (1 - (1 / DF))

conc

c

conc

conc

d

DF

DF = 13,4 / (conc

  CO
  2
  - (conc

  CO
  - conc

  HC
  )× 10-4)

DF

conc

CO

2

conc

CO

conc

HC

-4

eller: DF = 13,4/concCO2

2

Koefficienterne u — våd anvendes efter tabel 4:

Tabel 4. Størrelsen af koefficienten u — våd for forskellige udstødningskomponenter

Gas

u

conc

NOx

x

0,001587

ppm

CO

0,000966

ppm

HC

0,000479

ppm

CO2

2

15,19

procent

Densiteten af kulbrinter er baseret på et gennemsnitligt kulstof/brintforhold på 1:1,85.

| 1.3.5. | Beregning af specifik emission
  Den specifikke emission (g/kWh) beregnes for alle enkeltkomponenter som følger:



  hvor Pi = Pm,i + PAE,i.
  De i ovenstående beregning anvendte vægtningsfaktorer og antal prøvningssekvenser er i overensstemmelse med bilag III, punkt 3.7.1. |
| --- | --- |

1.3.5.

Beregning af specifik emission

Den specifikke emission (g/kWh) beregnes for alle enkeltkomponenter som følger:

Formula

hvor Pi = Pm,i + PAE,i.

i

m,i

AE,i

De i ovenstående beregning anvendte vægtningsfaktorer og antal prøvningssekvenser er i overensstemmelse med bilag III, punkt 3.7.1.

| 1.4. | Beregning af partikelemissionen
  Partikelemissionen beregnes på følgende måde: |
| --- | --- |

1.4.

Beregning af partikelemissionen

Partikelemissionen beregnes på følgende måde:

| 1.4.1. | Fugtighedskorrektionsfaktor for partikler
  Da partikelemissionen fra dieselmotorer afhænger af den omgivende lufts fugtighed, skal massestrømmen af partikler korrigeres for den omgivende lufts fugtighed ved hjælp af faktoren Kp, der er givet ved følgende formel:

  K

  P
  = 1/(1 + 0,0133 × (H

  a
  - 10,71))
  hvor:
  Ha: indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft



  hvor:







  Ra | : | indsugningsluftens relative fugtindhold i % |
| --- | --- | --- | --- |
| pa | : | indsugningsluftens mætningsdamptryk i kPa |
| pB | : | total barometerstand i kPa |

1.4.1.

Fugtighedskorrektionsfaktor for partikler

Da partikelemissionen fra dieselmotorer afhænger af den omgivende lufts fugtighed, skal massestrømmen af partikler korrigeres for den omgivende lufts fugtighed ved hjælp af faktoren Kp, der er givet ved følgende formel:

p

K

  P
  = 1/(1 + 0,0133 × (H

  a
  - 10,71))

K

P

H

a

hvor:

Ha: indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft

a

Formula

hvor:

Ra

a

:

indsugningsluftens relative fugtindhold i %

pa

a

:

indsugningsluftens mætningsdamptryk i kPa

pB

B

:

total barometerstand i kPa

BEMÆRKNING: Ha kan fås af måling f den relative fugtighed som ovenfor beskrevet eller ved dugpunktmåling, damptrykmåling eller måling med tør/våd termometerføler ved hjælp af de almindeligt anerkendte formler.

a

| 1.4.2. | Delstrømsfortyndingssystem
  Rapportens endelige prøvningsresultater vedrørende partikelemission beregnes i følgende trin. Da reguleringen af fortyndingsluftens hastighed kan finde sted på forskellige måder, gælder der forskellige metoder til beregning af ækvivalent massestrøm af fortyndet udstødningsgas GEDF. Alle beregninger skal baseres på gennemsnitsværdier for de enkelte sekvenser (i) i prøvetagningsperioden. |
| --- | --- |

1.4.2.

Delstrømsfortyndingssystem

Rapportens endelige prøvningsresultater vedrørende partikelemission beregnes i følgende trin. Da reguleringen af fortyndingsluftens hastighed kan finde sted på forskellige måder, gælder der forskellige metoder til beregning af ækvivalent massestrøm af fortyndet udstødningsgas GEDF. Alle beregninger skal baseres på gennemsnitsværdier for de enkelte sekvenser (i) i prøvetagningsperioden.

EDF

| 1.4.2.1. | Isokinetiske systemer
  GEDFW,i = GEXHW,i × qi




  hvor r er forholdet mellem tværsnitsarealet af henholdsvis den isokinetiske prøvesonde Ap og udstødningsrøret AT: |
| --- | --- |

1.4.2.1.

Isokinetiske systemer

GEDFW,i = GEXHW,i × qi

EDFW,i

EXHW,i

i

Formula

hvor r er forholdet mellem tværsnitsarealet af henholdsvis den isokinetiske prøvesonde Ap og udstødningsrøret AT:

p

T

Formula

| 1.4.2.2. | Systemer med måling af CO2- eller NOx-koncentration
  GEDFW,i = GEXHW,i × qi




  hvor







  ConcE | = | våd koncentration af sporgassen i den ufortyndede udstødningsgas |
| --- | --- | --- | --- |
| ConcD | = | våd koncentration af sporgassen i den fortyndede udstødningsgas |
| ConcA | = | våd koncentration af sporgassen i fortyndingsluften |

1.4.2.2.

Systemer med måling af CO2- eller NOx-koncentration

2

x

GEDFW,i = GEXHW,i × qi

EDFW,i

EXHW,i

i

Formula

hvor

ConcE

E

=

våd koncentration af sporgassen i den ufortyndede udstødningsgas

ConcD

D

=

våd koncentration af sporgassen i den fortyndede udstødningsgas

ConcA

A

=

våd koncentration af sporgassen i fortyndingsluften

Koncentrationer, der er målt på tør basis, skal omregnes til våd basis som angivet i punkt 1.3.2.

| 1.4.2.3. | Systemer med CO2-måling og kulstofbalancemetoden



  hvor







  CO2D | = | CO2-koncentration i den fortyndede udstødningsgas |
| --- | --- | --- | --- |
| CO2A | = | CO2-koncentration i fortyndingsluften |

1.4.2.3.

Systemer med CO2-måling og kulstofbalancemetoden

2

Formula

hvor

CO2D

2D

=

CO2-koncentration i den fortyndede udstødningsgas

2

CO2A

2A

=

CO2-koncentration i fortyndingsluften

2

(koncentrationsangivelser i volumenprocent på våd basis)

Denne ligning er baseret på forudsætningen om kulstofbalance (kulstof, der tilføres motoren, afgives som CO2) og er udledt i følgende trin:

2

GEDFW,i = GEXHW,i × qi

EDFW,i

EXHW,i

i

og:

Formula

| 1.4.2.4. | Systemer med flowmåling
  GEDFW,i = GEXHW,i × qi |
| --- | --- |

1.4.2.4.

Systemer med flowmåling

GEDFW,i = GEXHW,i × qi

EDFW,i

EXHW,i

i

Formula

| 1.4.3. | Fuldstrømsfortyndingssystem
  Rapportens endelige prøvningsresultater vedrørende partikelemission beregnes i følgende trin.
  Alle beregninger baseres på gennemsnitsværdier for de enkelte sekvenser (i) i prøvetagningsperioden.
  GEDFW,i = GTOTW,i |
| --- | --- |

1.4.3.

Fuldstrømsfortyndingssystem

Rapportens endelige prøvningsresultater vedrørende partikelemission beregnes i følgende trin.

Alle beregninger baseres på gennemsnitsværdier for de enkelte sekvenser (i) i prøvetagningsperioden.

GEDFW,i = GTOTW,i

EDFW,i

TOTW,i

| 1.4.4. | Beregning af partikelmassestrømningshastigheden
  Partikelmassestrømningshastigheden beregnes på følgende måde:
  For enkeltfiltermetoden:



  hvor
  (GEDFW)gnsn i testcyklen bestemmes ved summation af gennemsnitsværdierne for de enkelte sekvenser i prøveopsamlingsperioden:






  hvor i = 1, . . . n
  For flerfiltermetoden:



  hvor i = 1, . . . n
  Partikelmassestrømningshastigheden kan korrigeres for baggrund på følgende måde:
  For enkeltfiltermetoden:



  Foretages der flere end én måling, skal (Md/MDIL) erstattes af (Md/MDIL)gnsn


  DF = 13,4/(concCO
  2 + (concCO + concHC)×10 -4)
  eller:
  DF = 13,4/concCO2

  For flerfiltermetoden:



  Foretages flere end én måling, skal (Md/MDIL) erstattes af (Md/MDIL)gnsn


  DF = 13,4/(concCO
  2 + (concCO + concHC)×10 -4)
  eller:
  DF = 13,4/concCO2 |
| --- | --- |

1.4.4.

Beregning af partikelmassestrømningshastigheden

Partikelmassestrømningshastigheden beregnes på følgende måde:

For enkeltfiltermetoden:

Formula

hvor

(GEDFW)gnsn i testcyklen bestemmes ved summation af gennemsnitsværdierne for de enkelte sekvenser i prøveopsamlingsperioden:

EDFW

gnsn

Formula

Formula

hvor i = 1, . . . n

For flerfiltermetoden:

Formula

hvor i = 1, . . . n

Partikelmassestrømningshastigheden kan korrigeres for baggrund på følgende måde:

For enkeltfiltermetoden:

Formula

Foretages der flere end én måling, skal (Md/MDIL) erstattes af (Md/MDIL)gnsn

d

DIL

d

DIL

gnsn

DF = 13,4/(concCO
  2 + (concCO + concHC)×10 -4)

DF

concCO

2

concCO + concHC

-4

eller:

DF = 13,4/concCO2

2

For flerfiltermetoden:

Formula

Foretages flere end én måling, skal (Md/MDIL) erstattes af (Md/MDIL)gnsn

d

DIL

d

DIL

gnsn

DF = 13,4/(concCO
  2 + (concCO + concHC)×10 -4)

DF

concCO

2

concCO + concHC

-4

eller:

DF = 13,4/concCO2

2

| 1.4.5. | Beregning af specifik emission
  Den specifikke partikelemission PT (g/kWh) beregnes på følgende måde (9):
  For enkeltfiltermetoden:



  For flerfiltermetoden: |
| --- | --- |

1.4.5.

Beregning af specifik emission

Den specifikke partikelemission PT (g/kWh) beregnes på følgende måde (9):

9

For enkeltfiltermetoden:

Formula

For flerfiltermetoden:

Formula

| 1.4.6. | Effektiv vægtningsfaktor
  For enkeltfiltermetoden beregnes den effektive vægtningsfaktor WFE,i for hver prøvningssekvens som følger:



  hvor i = 1, . . . n.
  De effektive vægtningsfaktorer må højst afvige med ± 0,005 (absolut værdi) fra de i bilag III, punkt 3.7.1, angivne vægtningsfaktorer.« |
| --- | --- |

1.4.6.

Effektiv vægtningsfaktor

For enkeltfiltermetoden beregnes den effektive vægtningsfaktor WFE,i for hver prøvningssekvens som følger:

E,i

Formula

hvor i = 1, . . . n.

De effektive vægtningsfaktorer må højst afvige med ± 0,005 (absolut værdi) fra de i bilag III, punkt 3.7.1, angivne vægtningsfaktorer.«

| f) | Der indsættes et punkt med følgende ordlyd:






  »2. | DATAEVALUERING OG BEREGNINGER (NRTC-PRØVE)
  Til evaluering af emissionen af forurenende stoffer i NRTC-cyklen kan anvendes følgende to måleprincipper:






  — | de gasformige komponenter måles i den rå udstødningsgas på realtidsbasis, og partiklerne bestemmes med et delstrømsfortyndingssystem; |
| --- | --- | --- | --- |

f)

Der indsættes et punkt med følgende ordlyd:

»2.

DATAEVALUERING OG BEREGNINGER (NRTC-PRØVE)

Til evaluering af emissionen af forurenende stoffer i NRTC-cyklen kan anvendes følgende to måleprincipper:

—

de gasformige komponenter måles i den rå udstødningsgas på realtidsbasis, og partiklerne bestemmes med et delstrømsfortyndingssystem;

| — | gasformige komponenter og partikler bestemmes med et fuldstrømsfortyndingssystem (CVS-system). |
| --- | --- |

—

gasformige komponenter og partikler bestemmes med et fuldstrømsfortyndingssystem (CVS-system).

| 2.1. | Beregning af forurenende luftarter i den ufortyndede udstødningsgas og af partikelemissioner med et delstrømsfortyndingssystem |
| --- | --- |

2.1.

Beregning af forurenende luftarter i den ufortyndede udstødningsgas og af partikelemissioner med et delstrømsfortyndingssystem

| 2.1.1. | Indledning
  Signalerne om den øjeblikkelige koncentration af de gasformige komponenter anvendes til beregning af masseemissionerne ved multiplikation med den øjeblikkelige udstødningsmassestrømningshastighed. Udstødningsgassens massestrømningshastighed kan enten måles direkte eller beregnes med metoderne beskrevet i bilag III, tillæg 1, punkt 2.2.3 (måling af indsugningsluft- og brændstofflow, sporstofmetoden, måling af indsugningsluft og luft/brændstofforhold). Man må specielt være opmærksom på de forskellige instrumenters responstider. Der tages hensyn til sådanne forskelle ved at signalerne tidsmæssigt rettes ind efter hinanden.
  For partikler anvendes signalerne for udstødningsgassens massestrømningshastighed til regulering af delstrømsfortyndingssystemet, således at dette udtager en prøve, der er proportional med udstødningsgassens massestrømningshastighed. Kvaliteten af denne proportionalitet kontrolleres ved regressionsanalyse mellem prøve- og udstødningsgasstrøm som beskrevet i bilag III, tillæg 1, punkt 2.4. |
| --- | --- |

2.1.1.

Indledning

Signalerne om den øjeblikkelige koncentration af de gasformige komponenter anvendes til beregning af masseemissionerne ved multiplikation med den øjeblikkelige udstødningsmassestrømningshastighed. Udstødningsgassens massestrømningshastighed kan enten måles direkte eller beregnes med metoderne beskrevet i bilag III, tillæg 1, punkt 2.2.3 (måling af indsugningsluft- og brændstofflow, sporstofmetoden, måling af indsugningsluft og luft/brændstofforhold). Man må specielt være opmærksom på de forskellige instrumenters responstider. Der tages hensyn til sådanne forskelle ved at signalerne tidsmæssigt rettes ind efter hinanden.

For partikler anvendes signalerne for udstødningsgassens massestrømningshastighed til regulering af delstrømsfortyndingssystemet, således at dette udtager en prøve, der er proportional med udstødningsgassens massestrømningshastighed. Kvaliteten af denne proportionalitet kontrolleres ved regressionsanalyse mellem prøve- og udstødningsgasstrøm som beskrevet i bilag III, tillæg 1, punkt 2.4.

| 2.1.2. | Bestemmelse af gassens komponenter |
| --- | --- |

2.1.2.

Bestemmelse af gassens komponenter

| 2.1.2.1. | Beregning af masseemissionen
  Massen af forurenende stoffer Mgas (g/test) bestemmes ved beregning af den øjeblikkelige masseemission ud fra de forurenende stoffers ufortyndede koncentration, u-værdierne af tabel 4 (se også punkt 1.3.4) og udstødningsmassestrømmen, rettet ind efter transformationstid og ved integration af de øjeblikkelige værdier gennem cyklen. Koncentrationerne bør fortrinsvis måles på våd basis. Måles der på tør basis, skal de øjeblikkelige koncentrationer omregnes til våd basis som beskrevet nedenfor, før den videre beregning.
  Tabel 4. Størrelsen af koefficienten u-wetfor forskellige udstødningskomponenter







  Gas | u | conc |
| --- | --- | --- | --- |
| NOx | 0,001587 | ppm |
| CO | 0,000966 | ppm |
| HC | 0,000479 | ppm |
| CO2 | 15,19 | Procent |

2.1.2.1.

Beregning af masseemissionen

Massen af forurenende stoffer Mgas (g/test) bestemmes ved beregning af den øjeblikkelige masseemission ud fra de forurenende stoffers ufortyndede koncentration, u-værdierne af tabel 4 (se også punkt 1.3.4) og udstødningsmassestrømmen, rettet ind efter transformationstid og ved integration af de øjeblikkelige værdier gennem cyklen. Koncentrationerne bør fortrinsvis måles på våd basis. Måles der på tør basis, skal de øjeblikkelige koncentrationer omregnes til våd basis som beskrevet nedenfor, før den videre beregning.

gas

Tabel 4. Størrelsen af koefficienten u-wetfor forskellige udstødningskomponenter

Gas

u

conc

NOx

x

0,001587

ppm

CO

0,000966

ppm

HC

0,000479

ppm

CO2

2

15,19

Procent

Densiteten af kulbrinter er baseret på et gennemsnitligt kulstof/brintforhold på 1:1,85.

Der skal anvendes følgende formel:

Formula

hvor:

| u | = | forholdet mellem densiteten af udstødningskomponenten og densiteten af udstødningsgassen |
| --- | --- | --- |
| conc
  i | = | øjeblikkelig koncentration af den pågældende komponent i den ufortyndede udstødningsgas (ppm) |
| G

  EXHW,i | = | øjeblikkelig udstødningsmassestrøm (kg/s) |
| f | = | datafangsthastighed (Hz) |
| n | = | antal målinger |

u

u

=

forholdet mellem densiteten af udstødningskomponenten og densiteten af udstødningsgassen

conc
  i

conc

i

=

øjeblikkelig koncentration af den pågældende komponent i den ufortyndede udstødningsgas (ppm)

G

  EXHW,i

G

EXHW,i

=

øjeblikkelig udstødningsmassestrøm (kg/s)

f

f

=

datafangsthastighed (Hz)

n

n

=

antal målinger

Til beregning af NOx anvendes fugtighedskorrektionsfaktoren kH som beskrevet nedenfor.

x

H

Den øjeblikkelige målte koncentration omregnes til våd basis ved hjælp af følgende formler, medmindre målingen i forvejen fandt sted på våd basis.

| 2.1.2.2. | Korrektion for tør/våd gas
  Er den øjeblikkelige koncentration målt på tør basis, skal den omregnes til våd basis som angivet i følgende formel.

  conc

  wet
  = k

  W
  × conc

  dry


  hvor:



  med



  hvor:








  conc
  CO2 | = | tør CO2-koncentration (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| conc
  CO | = | tør CO-koncentration (%) |
| H
  a | = | indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft |

2.1.2.2.

Korrektion for tør/våd gas

Er den øjeblikkelige koncentration målt på tør basis, skal den omregnes til våd basis som angivet i følgende formel.

conc

  wet
  = k

  W
  × conc

  dry

conc

wet

k

W

conc

dry

hvor:

Formula

med

Formula

hvor:

conc
  CO2

conc

CO2

=

tør CO2-koncentration (%)

2

conc
  CO

conc

CO

=

tør CO-koncentration (%)

H
  a

H

a

=

indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft

Formula

hvor:

| Ra | : | indsugningsluftens relative fugtindhold i % |
| --- | --- | --- |
| pa | : | indsugningsluftens mætningsdamptryk i kPa |
| pB | : | total barometerstand i kPa |

Ra

a

:

indsugningsluftens relative fugtindhold i %

pa

a

:

indsugningsluftens mætningsdamptryk i kPa

pB

B

:

total barometerstand i kPa

BEMÆRKNING: Ha kan fås ved måling af den relative fugtighed som ovenfor beskrevet eller ved dugpunktmåling, damptrykmåling eller måling med tør/våd termometerføler ved hjælp af de almindeligt anerkendte formler.

a

| 2.1.2.3. | NOx-korrektion for fugtindhold og temperatur
  Da NOx-emissionen påvirkes af den omgivende luft, skal NOx-koncentrationen korrigeres for temperatur og fugtindhold af den omgivende luft ved hjælp af korrektionsfaktorerne i følgende formel.



  hvor:








  T
  a | = | indsugningsluftens temperatur K |
| --- | --- | --- | --- |
| H
  a | = | indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft |

2.1.2.3.

NOx-korrektion for fugtindhold og temperatur

x

Da NOx-emissionen påvirkes af den omgivende luft, skal NOx-koncentrationen korrigeres for temperatur og fugtindhold af den omgivende luft ved hjælp af korrektionsfaktorerne i følgende formel.

x

x

Formula

hvor:

T
  a

T

a

=

indsugningsluftens temperatur K

H
  a

H

a

=

indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft

Formula

hvor:

| Ra | : | indsugningsluftens relative fugtindhold i % |
| --- | --- | --- |
| pa | : | indsugningsluftens mætningsdamptryk i kPa |
| pB | : | total barometerstand i kPa |

Ra

a

:

indsugningsluftens relative fugtindhold i %

pa

a

:

indsugningsluftens mætningsdamptryk i kPa

pB

B

:

total barometerstand i kPa

BEMÆRKNING: Ha kan fås ved måling af den relative fugtighed som ovenfor beskrevet eller ved dugpunktmåling, damptrykmåling eller måling med tør/våd termometerføler ved hjælp af de almindeligt anerkendte formler.

a

| 2.1.2.4. | Beregning af specifik emission
  Den specifikke emission (g/kWh) beregnes for hver enkelt komponent som følger:
  Individuel gas = Mgas
  /Wact


  hvor:

  Wact
  = faktisk arbejde i cyklen som bestemt i bilag III; punkt 4.6.2 (kWh) |
| --- | --- |

2.1.2.4.

Beregning af specifik emission

Den specifikke emission (g/kWh) beregnes for hver enkelt komponent som følger:

Individuel gas = Mgas
  /Wact

Mgas

Wact

hvor:

Wact
  = faktisk arbejde i cyklen som bestemt i bilag III; punkt 4.6.2 (kWh)

Wact

| 2.1.3. | Partikelbestemmelse |
| --- | --- |

2.1.3.

Partikelbestemmelse

| 2.1.3.1. | Beregning af masseemission
  Massen af partikler MPT (g/test) beregnes ved en af følgende metoder:






  a) | hvor:








  M
  f | = | partikelmasse opsamlet gennem cyklen (mg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| MSAM | = | masse af fortyndet udstødningsgas, som føres gennem partikelfiltrene (kg) |
| MEDFW | = | masse af fortyndet udstødningsgas gennem hele cyklen (kg) |

2.1.3.1.

Beregning af masseemission

Massen af partikler MPT (g/test) beregnes ved en af følgende metoder:

PT

a)

Formula

hvor:

M
  f

M

f

=

partikelmasse opsamlet gennem cyklen (mg)

MSAM

SAM

=

masse af fortyndet udstødningsgas, som føres gennem partikelfiltrene (kg)

MEDFW

MEDFW

=

masse af fortyndet udstødningsgas gennem hele cyklen (kg)

Total masse af ækvivalent fortyndet udstødningsgas gennem hele cyklen beregnes på følgende måde:

G

  EDFW,i
  = G

  EXHW,i
  × q

  i

G

EDFW,i

G

EXHW,i

q

i

hvor:

| GEDFW,i | = | øjeblikkelig ækvivalent massestrømningshastighed af fortyndet udstødningsgas (kg/s) |
| --- | --- | --- |
| GEXHW,i | = | øjeblikkelig ækvivalent massestrømningshastighed af fortyndet udstødningsgas (kg/s) |
| q
  i | = | øjeblikkeligt fortyndingsforhold |
| GTOTW,I | = | øjeblikkelig ækvivalent massestrømningshastighed af fortyndet udstødningsgas gennem fortyndingstunnelen (kg/s) |
| GDILW,i | = | øjeblikkelig massestrømningshastighed af fortyndingsluft (kg/s) |
| f | = | datafangsthastighed (Hz) |
| n | = | antal målinger |

GEDFW,i

GEDFW,i

=

øjeblikkelig ækvivalent massestrømningshastighed af fortyndet udstødningsgas (kg/s)

GEXHW,i

GEXHW,i

=

øjeblikkelig ækvivalent massestrømningshastighed af fortyndet udstødningsgas (kg/s)

q
  i

q

i

=

øjeblikkeligt fortyndingsforhold

GTOTW,I

GTOTW,I

=

øjeblikkelig ækvivalent massestrømningshastighed af fortyndet udstødningsgas gennem fortyndingstunnelen (kg/s)

GDILW,i

GDILW,i

=

øjeblikkelig massestrømningshastighed af fortyndingsluft (kg/s)

f

f

=

datafangsthastighed (Hz)

n

n

=

antal målinger

| b) | hvor:








  M
  f | = | partikelmasse opsamlet gennem cyklus (mg) |
| --- | --- | --- | --- |
| r
  s | = | gennemsnitlig prøvetagningskvotient i testcyklen |

b)

Formula

hvor:

M
  f

M

f

=

partikelmasse opsamlet gennem cyklus (mg)

r
  s

r

s

=

gennemsnitlig prøvetagningskvotient i testcyklen

hvor

hvor:

| MSE | = | masse af udstødningsprøvegas gennem hele cyklen (kg) |
| --- | --- | --- |
| MEXHW | = | total massestrøm af udstødningsgas gennem hele cyklen (kg) |
| MSAM | = | masse af fortyndet udstødningsgas, som føres gennem partikelfiltrene (kg) |
| MTOTW | = | masse af fortyndet udstødningsgas, som føres gennem fortyndingstunnelen (kg) |

MSE

MSE

=

masse af udstødningsprøvegas gennem hele cyklen (kg)

MEXHW

MEXHW

=

total massestrøm af udstødningsgas gennem hele cyklen (kg)

MSAM

MSAM

=

masse af fortyndet udstødningsgas, som føres gennem partikelfiltrene (kg)

MTOTW

MTOTW

=

masse af fortyndet udstødningsgas, som føres gennem fortyndingstunnelen (kg)

BEMÆRKNING: For systemer af totalstrømtypen er MSAM og MTOTW identiske.

SAM

TOTW

| 2.1.3.2. | Partikelkorrektionsfaktor for fugtighed
  Da partikelemissionen fra dieselmotorer afhænger af den omgivende lufts fugtighed, skal partikelkoncentrationen korrigeres for den omgivende lufts fugtighed ved hjælp af faktoren Kp, der er givet ved følgende formel:



  hvor:
  Ha = indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft










  Ra | : | indsugningsluftens relative fugtindhold i % |
| --- | --- | --- | --- |
| pa | : | indsugningsluftens mætningsdamptryk i kPa |
| pB | : | total barometerstand i kPa |

2.1.3.2.

Partikelkorrektionsfaktor for fugtighed

Da partikelemissionen fra dieselmotorer afhænger af den omgivende lufts fugtighed, skal partikelkoncentrationen korrigeres for den omgivende lufts fugtighed ved hjælp af faktoren Kp, der er givet ved følgende formel:

Formula

hvor:

Ha = indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft

a

Formula

Ra

a

:

indsugningsluftens relative fugtindhold i %

pa

a

:

indsugningsluftens mætningsdamptryk i kPa

pB

B

:

total barometerstand i kPa

BEMÆRKNING: Ha kan fås ved måling af den relative fugtighed som ovenfor beskrevet eller ved dugpunktmåling, damptrykmåling eller måling med tør/våd termometerføler ved hjælp af de almindeligt anerkendte formler.

a

| 2.1.3.3. | Beregning af specifik emission
  Den specifikke partikelemission (g/kWh) beregnes på følgende måde:

  PT = M

  PT
  × K

  p
  / W

  act


  hvor:
  Wact = faktisk arbejde i cyklus som bestemt i bilag III, punkt 4.6.2 (kWh) |
| --- | --- |

2.1.3.3.

Beregning af specifik emission

Den specifikke partikelemission (g/kWh) beregnes på følgende måde:

PT = M

  PT
  × K

  p
  / W

  act

PT

M

PT

K

p

W

act

hvor:

Wact = faktisk arbejde i cyklus som bestemt i bilag III, punkt 4.6.2 (kWh)

act

| 2.2. | Bestemmelse af forurenende luftarter og partikler med et fuldstrømsfortyndingssystem
  For at beregne emissionerne i den fortyndede udstødningsgas må man kende strømningshastigheden af den fortyndede udstødningsgas. Den totale fortyndede udstødningsgasstrøm i hele cyklen (MTOTW (kg/test) skal beregnes af måleværdierne for hele cyklen, og de tilsvarende kalibreringsdata for flowmeteret (V0 for PDP, KV for CF, Cd for SSV) kan beregnes ved en af metoderne beskrevet i punkt 2.2.1. Hvis den samlede masse af udskilte partikler (MSAM) og forurenende luftarter udgør over 0,5 % af den totale CVS-strøm (MTOTW), skal CVS-strømmen korrigeres for MSAM, eller partikelprøvestrømmen returneres til CVS før flowmeteret. |
| --- | --- |

2.2.

Bestemmelse af forurenende luftarter og partikler med et fuldstrømsfortyndingssystem

For at beregne emissionerne i den fortyndede udstødningsgas må man kende strømningshastigheden af den fortyndede udstødningsgas. Den totale fortyndede udstødningsgasstrøm i hele cyklen (MTOTW (kg/test) skal beregnes af måleværdierne for hele cyklen, og de tilsvarende kalibreringsdata for flowmeteret (V0 for PDP, KV for CF, Cd for SSV) kan beregnes ved en af metoderne beskrevet i punkt 2.2.1. Hvis den samlede masse af udskilte partikler (MSAM) og forurenende luftarter udgør over 0,5 % af den totale CVS-strøm (MTOTW), skal CVS-strømmen korrigeres for MSAM, eller partikelprøvestrømmen returneres til CVS før flowmeteret.

TOTW

0

V

d

SAM

TOTW

SAM

| 2.2.1. | Bestemmelse af den fortyndede udstødningsgasstrøm
  PDP-CVS system
  Beregningen af massestrømmen i hele cyklen sker, såfremt temperaturen af den fortyndede udstødningsgas inden for ± 6 K holdes konstant gennem hele cyklen ved brug af varmeveksler, på følgende måde:

  MTOTW
  = 1,293 × V0 × NP × (pB - p1) × 273 / (101,3 × T)
  hvor:








  MTOTW | = | masse af den fortyndede udstødningsgas på våd basis gennem hele cyklen |
| --- | --- | --- | --- |
| V0 | = | volumen gas pumpet pr. omdrejning under testbetingelserne (mn/omdr.) |
| NP | = | totalt antal pumpeomdrejninger pr. test |
| pB | = | atmosfæretryk i prøvebænk (kPa) |
| p1 | = | trykfald under atmosfæretrykket ved pumpeindgang (kPa) |
| T | = | gennemsnitstemperatur af fortyndet udstødningsgas ved pumpeindgang gennem hele cyklen (K) |

2.2.1.

Bestemmelse af den fortyndede udstødningsgasstrøm

PDP-CVS system

Beregningen af massestrømmen i hele cyklen sker, såfremt temperaturen af den fortyndede udstødningsgas inden for ± 6 K holdes konstant gennem hele cyklen ved brug af varmeveksler, på følgende måde:

MTOTW
  = 1,293 × V0 × NP × (pB - p1) × 273 / (101,3 × T)

MTOTW

0

P

B

1

hvor:

MTOTW

MTOTW

=

masse af den fortyndede udstødningsgas på våd basis gennem hele cyklen

V0

0

=

volumen gas pumpet pr. omdrejning under testbetingelserne (mn/omdr.)

NP

P

=

totalt antal pumpeomdrejninger pr. test

pB

B

=

atmosfæretryk i prøvebænk (kPa)

p1

1

=

trykfald under atmosfæretrykket ved pumpeindgang (kPa)

T

=

gennemsnitstemperatur af fortyndet udstødningsgas ved pumpeindgang gennem hele cyklen (K)

Anvendes et system med strømningskompensation (dvs. uden varmeveksler) skal de øjeblikkelige masseemissioner beregnes og integreres over hele cyklen. I så fald beregnes den øjeblikkelige masse af den fortyndede udstødningsgas på følgende måde:

MTOTW,i
  = 1,293 × V0 × NP,i × (pB - p1) × 273) / (101,3 × T)

MTOTW,i

0

P,i

B

1

hvor:

| NP,i | = | totalt antal pumpeomdrejninger pr. tidsinterval |
| --- | --- | --- |

NP,i

P,i

=

totalt antal pumpeomdrejninger pr. tidsinterval

CFI-CVS system

Beregningen af massestrømmen i hele cyklen sker, såfremt temperaturen af den fortyndede udstødningsgas inden for ± 11K holdes konstant gennem hele cyklen ved brug af varmeveksler på følgende måde:

M

  TOTW
  = 1,293 × t × Kv × pA / T 0,5

M

TOTW

v

A

0,5

hvor:

| M

  TOTW | = | masse af den fortyndede udstødningsgas på våd basis |
| --- | --- | --- |
| t | = | cyklustid(s) |
| KV | = | kalibreringsfaktor for kritisk venturi ved standardbetingelser |
| pA | = | absolut tryk ved venturiens indgang (kPa) |
| T | = | absolut temperatur ved venturiens indgang (K) |

M

  TOTW

M

TOTW

=

masse af den fortyndede udstødningsgas på våd basis

t

=

cyklustid(s)

KV

V

=

kalibreringsfaktor for kritisk venturi ved standardbetingelser

pA

A

=

absolut tryk ved venturiens indgang (kPa)

T

=

absolut temperatur ved venturiens indgang (K)

Anvendes et system med strømningskompensation (dvs. uden varmeveksler) skal de øjeblikkelige masseemissioner beregnes og integreres over hele cyklen. I så fald beregnes den øjeblikkelige masse af den fortyndede udstødningsgas på følgende måde:

M

  TOTW,i
  = 1,293 × Δti × KV × pA / T 0,5

M

TOTW,i

i

V

A

0,5

hvor:

| Δti | = | tidsinterval(s) |
| --- | --- | --- |

Δti

i

=

tidsinterval(s)

SSV-CVS system

Beregningen af massestrømmen i hele cyklen sker således, såfremt temperaturen af den fortyndede udstødningsgas inden for ± 11 K holdes konstant gennem hele cyklen ved brug af varmeveksler:

M

  TOTW
  = 1,293 x Q

  SSV

M

TOTW

Q

SSV

hvor:

Formula

| A0 | = | en faktor, der sammenfatter konstanter og omregningsfaktorer |
| --- | --- | --- |
| d | = | diameter af SSV-enhedens forsnævring (m) |
| Cd | = | gennemstrømningsfaktor for SSV-enheden |
| PA | = | absolut tryk ved venturiens indgang (kPa) |
| T | = | temperatur ved venturiens indgang (K) |
| r | = | forholdet mellem det absolutte statiske tryk ved SSV-enhedens forsnævring og indgang = |
| ß | = | forholdet mellem diameteren af SSV-enhedens forsnævring, d, og indgangsrørets indvendige diameter = |

A0

0

=

en faktor, der sammenfatter konstanter og omregningsfaktorer

Formula

d

=

diameter af SSV-enhedens forsnævring (m)

Cd

d

=

gennemstrømningsfaktor for SSV-enheden

PA

A

=

absolut tryk ved venturiens indgang (kPa)

T

=

temperatur ved venturiens indgang (K)

r

=

forholdet mellem det absolutte statiske tryk ved SSV-enhedens forsnævring og indgang = Formula

ß

=

forholdet mellem diameteren af SSV-enhedens forsnævring, d, og indgangsrørets indvendige diameter = Formula

Anvendes et system med strømningskompensation (dvs. uden varmeveksler) skal de øjeblikkelige masseemissioner beregnes og integreres over hele cyklen. I så fald beregnes den øjeblikkelige masse af den fortyndede udstødningsgas på følgende måde:

M

  TOTW
  = 1,293 x Q

  SSV
  x Δt

  i

M

TOTW

Q

SSV

t

i

hvor:

Formula

| Δti | = | tidsinterval(s) |
| --- | --- | --- |

Δti

i

=

tidsinterval(s)

Realtidsberegningen skal initialiseres enten med en rimelig værdi for Cd, f.eks. 0,98, eller en rimelig værdi af Qssv. Initialiseres beregningen med Qssv, skal den initiale værdi af Qssv anvendes til beregning af Re.

d

ssv

ssv

ssv

Under alle emissionsprøver skal Reynold's tal ved SSV-systemets forsnævring være i samme område som de Reynold's tal, der er benyttet til udledning af den kalibreringskurve, der anvendes i tillæg 2, punkt 3.2.

| 2.2.2. | NOx korrektion for fugtindhold
  Da NOx-emissionen påvirkes af den omgivende luft, skal NOx -koncentrationen korrigeres for temperatur og fugtindhold af den omgivende luft ved hjælp af korrektionsfaktorerne i følgende formler.



  hvor:







  Ta | = | lufttemperatur i K |
| --- | --- | --- | --- |
| Ha | = | indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft |

2.2.2.

NOx korrektion for fugtindhold

x

Da NOx-emissionen påvirkes af den omgivende luft, skal NOx -koncentrationen korrigeres for temperatur og fugtindhold af den omgivende luft ved hjælp af korrektionsfaktorerne i følgende formler.

x

x

Formula

hvor:

Ta

a

=

lufttemperatur i K

Ha

=

indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft

hvor:

Formula

| Ra | = | indsugningsluftens relative fugtindhold i % |
| --- | --- | --- |
| pa | = | indsugningsluftens mætningsdamptryk i kPa |
| pB | = | total barometerstand i kPa |

Ra

a

=

indsugningsluftens relative fugtindhold i %

pa

a

=

indsugningsluftens mætningsdamptryk i kPa

pB

B

=

total barometerstand i kPa

BEMÆRKNING: Ha kan fås af måling f den relative fugtighed som ovenfor beskrevet eller ved dugpunktmåling, damptrykmåling eller måling med tør/våd termometerføler ved hjælp af de almindeligt anerkendte formler.

a

| 2.2.3. | Beregning af emissionens massestrøm |
| --- | --- |

2.2.3.

Beregning af emissionens massestrøm

| 2.2.3.1. | Systemer med konstant massestrøm
  For systemer med varmeveksler bestemmes massen af forurenende stoffer MGAS (g/test) ved hjælp af følgende ligning:
  MGAS = u × conc × MTOTW

  hvor:








  u | = | forholdet mellem densiteten af udstødningskomponenten og densiteten af fortyndet udstødningsgas som angivet i tabel 4, punkt 2.1.2.1 |
| --- | --- | --- | --- |
| conc | = | baggrundskorrigerede koncentrationer gennem cyklen, genereret ved integration (obligatorisk for NOx og HC) eller måling med sæk (ppm) |
| MTOTW | = | total masse af fortyndet udstødningsgas gennem cyklus, som bestemt i punkt 2.2.1 (kg) |

2.2.3.1.

Systemer med konstant massestrøm

For systemer med varmeveksler bestemmes massen af forurenende stoffer MGAS (g/test) ved hjælp af følgende ligning:

GAS

MGAS = u × conc × MTOTW

GAS

TOTW

hvor:

u

u

=

forholdet mellem densiteten af udstødningskomponenten og densiteten af fortyndet udstødningsgas som angivet i tabel 4, punkt 2.1.2.1

conc

conc

=

baggrundskorrigerede koncentrationer gennem cyklen, genereret ved integration (obligatorisk for NOx og HC) eller måling med sæk (ppm)

x

MTOTW

MTOTW

=

total masse af fortyndet udstødningsgas gennem cyklus, som bestemt i punkt 2.2.1 (kg)

Da NOx-emissionen påvirkes af den omgivende luft, skal NOx-koncentrationsdata korrigeres for temperatur og fugtindhold af den omgivende luft med faktoren kH, som beskrevet i punkt 2.2.2.

x

x

H

Koncentrationer, der er målt på tør basis, skal omregnes til våd basis som angivet i punkt 1.3.2.

| 2.2.3.1.1. | Bestemmelse af baggrundskorrigerede koncentrationer
  Nettokoncentrationen af forurenende stoffer fås ved at trække de gennemsnitlige baggrundskoncentrationer af forurenende luftarter i fortyndingsluften fra de målte koncentrationer. Baggrundskoncentrationernes gennemsnitsstørrelse kan bestemmes ved prøvesækmetoden eller ved kontinuert måling med integration. Der skal anvendes følgende formel.
  conc = conce - concd × (1 - (1/DF))
  hvor:







  conc | = | koncentration af det pågældende forurenende stof i den fortyndede udstødningsgas, korrigeret for mængden af det pågældende forurenende stof i fortyndingsluften (ppm) |
| --- | --- | --- | --- |
| conce | = | koncentration af det pågældende forurenende stof i den fortyndede udstødningsgas (ppm) |
| concd | = | målt koncentration af det pågældende forurenende stof i fortyndingsluften (ppm) |
| DF | = | fortyndingsfaktor |

2.2.3.1.1.

Bestemmelse af baggrundskorrigerede koncentrationer

Nettokoncentrationen af forurenende stoffer fås ved at trække de gennemsnitlige baggrundskoncentrationer af forurenende luftarter i fortyndingsluften fra de målte koncentrationer. Baggrundskoncentrationernes gennemsnitsstørrelse kan bestemmes ved prøvesækmetoden eller ved kontinuert måling med integration. Der skal anvendes følgende formel.

conc = conce - concd × (1 - (1/DF))

e

d

hvor:

conc

=

koncentration af det pågældende forurenende stof i den fortyndede udstødningsgas, korrigeret for mængden af det pågældende forurenende stof i fortyndingsluften (ppm)

conce

e

=

koncentration af det pågældende forurenende stof i den fortyndede udstødningsgas (ppm)

concd

d

=

målt koncentration af det pågældende forurenende stof i fortyndingsluften (ppm)

DF

=

fortyndingsfaktor

Fortyndingsfaktoren beregnes således:

Formula

| 2.2.3.2. | Systemer med strømningskompensation
  For systemer uden varmeveksler bestemmes massen af forurenende stoffer MGAS (g/test) ved beregning af den øjeblikkelige masseemission og integration af de øjeblikkelige værdier over hele cyklen. Desuden skal de øjeblikkelige koncentrationsværdier direkte korrigeres for baggrundskoncentration. Der anvendes følgende formler:



  hvor:







  conce,i | = | målt øjeblikkelig koncentration af det pågældende forurenende stof i den fortyndede udstødningsgas, (ppm) |
| --- | --- | --- | --- |
| concd | = | målt koncentration af det pågældende forurenende stof i fortyndingsluften, (ppm) |
| u | = | forholdet mellem densiteten af udstødningskomponenten og densiteten af fortyndet udstødningsgas som angivet i tabel 4, punkt 2.1.2.1 |
| MTOTW,i | = | øjeblikkelig masse af fortyndet udstødningsgas (punkt 2.2.1), (kg) |
| MTOTW | = | total masse af fortyndet udstødningsgas gennem cyklus (punkt 2.2.1), (kg) |
| DF | = | fortyndingsfaktor som bestemt i punkt 2.2.3.1.1. |

2.2.3.2.

Systemer med strømningskompensation

For systemer uden varmeveksler bestemmes massen af forurenende stoffer MGAS (g/test) ved beregning af den øjeblikkelige masseemission og integration af de øjeblikkelige værdier over hele cyklen. Desuden skal de øjeblikkelige koncentrationsværdier direkte korrigeres for baggrundskoncentration. Der anvendes følgende formler:

GAS

Formula

hvor:

conce,i

e,i

=

målt øjeblikkelig koncentration af det pågældende forurenende stof i den fortyndede udstødningsgas, (ppm)

concd

d

=

målt koncentration af det pågældende forurenende stof i fortyndingsluften, (ppm)

u

=

forholdet mellem densiteten af udstødningskomponenten og densiteten af fortyndet udstødningsgas som angivet i tabel 4, punkt 2.1.2.1

MTOTW,i

TOTW,i

=

øjeblikkelig masse af fortyndet udstødningsgas (punkt 2.2.1), (kg)

MTOTW

TOTW

=

total masse af fortyndet udstødningsgas gennem cyklus (punkt 2.2.1), (kg)

DF

=

fortyndingsfaktor som bestemt i punkt 2.2.3.1.1.

Da NOx-emissionen påvirkes af den omgivende luft, skal NOx-koncentrationsdata korrigeres for fugtindhold af den omgivende luft med faktoren kH som beskrevet i punkt 2.2.2.

x

x

H

| 2.2.4. | Beregning af specifik emission
  Den specifikke emission (g/kWh) beregnes for hver enkelt komponent som følger:
  Individuel gas = M

  gas
  /W
  act

  hvor:








  Wact | = | faktisk arbejde i cyklus som bestemt i bilag III; punkt 4.6.2, (kWh) |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.4.

Beregning af specifik emission

Den specifikke emission (g/kWh) beregnes for hver enkelt komponent som følger:

Individuel gas = M

  gas
  /W
  act

M

gas

W

act

hvor:

Wact

Wact

=

faktisk arbejde i cyklus som bestemt i bilag III; punkt 4.6.2, (kWh)

| 2.2.5. | Beregning af partikelemissionen |
| --- | --- |

2.2.5.

Beregning af partikelemissionen

| 2.2.5.1. | Beregning af massestrøm
  Partikelmassestrømmen MPT (g/test) beregnes på følgende måde:



  hvor:







  Mf | = | partikelmasse opsamlet gennem cyklus, (mg) |
| --- | --- | --- | --- |
| M

  TOTW | = | total masse af fortyndet udstødningsgas gennem cyklen, som bestemt i punkt 2.2.1, (kg) |
| M

  SAM | = | masse af fortyndet udstødningsgas udtaget af fortyndingstunnelen til udskillelse af partikler, (kg) |

2.2.5.1.

Beregning af massestrøm

Partikelmassestrømmen MPT (g/test) beregnes på følgende måde:

PT

Formula

hvor:

Mf

f

=

partikelmasse opsamlet gennem cyklus, (mg)

M

  TOTW

M

TOTW

=

total masse af fortyndet udstødningsgas gennem cyklen, som bestemt i punkt 2.2.1, (kg)

M

  SAM

M

SAM

=

masse af fortyndet udstødningsgas udtaget af fortyndingstunnelen til udskillelse af partikler, (kg)

og

| Mf | = | Mf,p + Mf,b, hvis disse vejes separat, (mg) |
| --- | --- | --- |
| Mf,p | = | partikelmasse udskilt på det primære filter, (mg) |
| Mf,b | = | partikelmasse udskilt på det sekundære filter, (mg) |

Mf

f

=

Mf,p + Mf,b, hvis disse vejes separat, (mg)

f,p

f,b

Mf,p

f,p

=

partikelmasse udskilt på det primære filter, (mg)

Mf,b

f,b

=

partikelmasse udskilt på det sekundære filter, (mg)

Anvendes dobbelt fortyndingssystem, skal massen af sekundær fortyndingsluft trækkes fra den samlede masse af den dobbelt fortyndede udstødningsgas som er ført gennem partikelfiltrene.

MSAM = MTOT - MSEC

SAM

TOT

SEC

hvor:

| MTOT | = | masse af dobbelt fortyndet udstødningsgas gennem partikelfilter, (kg) |
| --- | --- | --- |
| MSEC | = | masse af sekundær fortyndingsluft, (kg) |

MTOT

TOT

=

masse af dobbelt fortyndet udstødningsgas gennem partikelfilter, (kg)

MSEC

SEC

=

masse af sekundær fortyndingsluft, (kg)

Hvis fortyndingsluftens baggrundsniveau af partikler er bestemt i henhold til punkt 4.4.4 i bilag III, kan partikelmassen baggrundskorrigeres. I så fald beregnes partikelmassen (g/test) på følgende måde:

Formula

hvor:

Mf, MSAM, MTOTW = se ovenfor

f

SAM

TOTW

| MDIL | = | masse af primær fortyndingsluft, udskilt af baggrundspartikeludskiller, (kg) |
| --- | --- | --- |
| M

  d | = | masse af udskilte baggrundspartikler i primær fortyndingsluft, (mg) |
| DF | = | fortyndingsfaktor som bestemt i punkt 2.2.3.1.1 |

MDIL

MDIL

=

masse af primær fortyndingsluft, udskilt af baggrundspartikeludskiller, (kg)

M

  d

M

d

=

masse af udskilte baggrundspartikler i primær fortyndingsluft, (mg)

DF

=

fortyndingsfaktor som bestemt i punkt 2.2.3.1.1

| 2.2.5.2. | Partikelkorrektionsfaktor for fugtighed
  Da partikelemissionen fra dieselmotorer afhænger af den omgivende lufts fugtighed, skal partikelkoncentrationen korrigeres for den omgivende lufts fugtighed ved hjælp af faktoren Kp, der er givet ved følgende formel:



  hvor:







  Ha | = | indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.5.2.

Partikelkorrektionsfaktor for fugtighed

Da partikelemissionen fra dieselmotorer afhænger af den omgivende lufts fugtighed, skal partikelkoncentrationen korrigeres for den omgivende lufts fugtighed ved hjælp af faktoren Kp, der er givet ved følgende formel:

Formula

hvor:

Ha

a

=

indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft

Formula

hvor:

| Ra | : | indsugningsluftens relative fugtindhold i % |
| --- | --- | --- |
| pa | : | indsugningsluftens mætningsdamptryk i kPa |
| pB | : | total barometerstand i kPa |

Ra

a

:

indsugningsluftens relative fugtindhold i %

pa

a

:

indsugningsluftens mætningsdamptryk i kPa

pB

B

:

total barometerstand i kPa

BEMÆRKNING: Ha kan fås ved måling af den relative fugtighed som ovenfor beskrevet eller ved dugpunktmåling, damptrykmåling eller måling med tør/våd termometerføler ved hjælp af de almindeligt anerkendte formler.

a

| 2.2.5.3. | Beregning af specifik emission
  Den specifikke partikelemission (g/kWh) beregnes på følgende måde:

  PT = M

  PT
  × K

  P
  / W

  act


  hvor:
  Wact = faktisk arbejde i cyklen som bestemt i bilag III, punkt 4.6.2, (kWh)« |
| --- | --- |

2.2.5.3.

Beregning af specifik emission

Den specifikke partikelemission (g/kWh) beregnes på følgende måde:

PT = M

  PT
  × K

  P
  / W

  act

PT

M

PT

K

P

W

act

hvor:

Wact = faktisk arbejde i cyklen som bestemt i bilag III, punkt 4.6.2, (kWh)«

act

| 9) | Der indsættes følgende tillæg:»
  TILLÆG 4
  DYNAMOMETERSKEMA FOR NRTC-PRØVE







  Tid (s) | Norm. Hastighed (%) | Norm. Drejningsmoment (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 0 |
| 2 | 0 | 0 |
| 3 | 0 | 0 |
| 4 | 0 | 0 |
| 5 | 0 | 0 |
| 6 | 0 | 0 |
| 7 | 0 | 0 |
| 8 | 0 | 0 |
| 9 | 0 | 0 |
| 10 | 0 | 0 |
| 11 | 0 | 0 |
| 12 | 0 | 0 |
| 13 | 0 | 0 |
| 14 | 0 | 0 |
| 15 | 0 | 0 |
| 16 | 0 | 0 |
| 17 | 0 | 0 |
| 18 | 0 | 0 |
| 19 | 0 | 0 |
| 20 | 0 | 0 |
| 21 | 0 | 0 |
| 22 | 0 | 0 |
| 23 | 0 | 0 |
| 24 | 1 | 3 |
| 25 | 1 | 3 |
| 26 | 1 | 3 |
| 27 | 1 | 3 |
| 28 | 1 | 3 |
| 29 | 1 | 3 |
| 30 | 1 | 6 |
| 31 | 1 | 6 |
| 32 | 2 | 1 |
| 33 | 4 | 13 |
| 34 | 7 | 18 |
| 35 | 9 | 21 |
| 36 | 17 | 20 |
| 37 | 33 | 42 |
| 38 | 57 | 46 |
| 39 | 44 | 33 |
| 40 | 31 | 0 |
| 41 | 22 | 27 |
| 42 | 33 | 43 |
| 43 | 80 | 49 |
| 44 | 105 | 47 |
| 45 | 98 | 70 |
| 46 | 104 | 36 |
| 47 | 104 | 65 |
| 48 | 96 | 71 |
| 49 | 101 | 62 |
| 50 | 102 | 51 |
| 51 | 102 | 50 |
| 52 | 102 | 46 |
| 53 | 102 | 41 |
| 54 | 102 | 31 |
| 55 | 89 | 2 |
| 56 | 82 | 0 |
| 57 | 47 | 1 |
| 58 | 23 | 1 |
| 59 | 1 | 3 |
| 60 | 1 | 8 |
| 61 | 1 | 3 |
| 62 | 1 | 5 |
| 63 | 1 | 6 |
| 64 | 1 | 4 |
| 65 | 1 | 4 |
| 66 | 0 | 6 |
| 67 | 1 | 4 |
| 68 | 9 | 21 |
| 69 | 25 | 56 |
| 70 | 64 | 26 |
| 71 | 60 | 31 |
| 72 | 63 | 20 |
| 73 | 62 | 24 |
| 74 | 64 | 8 |
| 75 | 58 | 44 |
| 76 | 65 | 10 |
| 77 | 65 | 12 |
| 78 | 68 | 23 |
| 79 | 69 | 30 |
| 80 | 71 | 30 |
| 81 | 74 | 15 |
| 82 | 71 | 23 |
| 83 | 73 | 20 |
| 84 | 73 | 21 |
| 85 | 73 | 19 |
| 86 | 70 | 33 |
| 87 | 70 | 34 |
| 88 | 65 | 47 |
| 89 | 66 | 47 |
| 90 | 64 | 53 |
| 91 | 65 | 45 |
| 92 | 66 | 38 |
| 93 | 67 | 49 |
| 94 | 69 | 39 |
| 95 | 69 | 39 |
| 96 | 66 | 42 |
| 97 | 71 | 29 |
| 98 | 75 | 29 |
| 99 | 72 | 23 |
| 100 | 74 | 22 |
| 101 | 75 | 24 |
| 102 | 73 | 30 |
| 103 | 74 | 24 |
| 104 | 77 | 6 |
| 105 | 76 | 12 |
| 106 | 74 | 39 |
| 107 | 72 | 30 |
| 108 | 75 | 22 |
| 109 | 78 | 64 |
| 110 | 102 | 34 |
| 111 | 103 | 28 |
| 112 | 103 | 28 |
| 113 | 103 | 19 |
| 114 | 103 | 32 |
| 115 | 104 | 25 |
| 116 | 103 | 38 |
| 117 | 103 | 39 |
| 118 | 103 | 34 |
| 119 | 102 | 44 |
| 120 | 103 | 38 |
| 121 | 102 | 43 |
| 122 | 103 | 34 |
| 123 | 102 | 41 |
| 124 | 103 | 44 |
| 125 | 103 | 37 |
| 126 | 103 | 27 |
| 127 | 104 | 13 |
| 128 | 104 | 30 |
| 129 | 104 | 19 |
| 130 | 103 | 28 |
| 131 | 104 | 40 |
| 132 | 104 | 32 |
| 133 | 101 | 63 |
| 134 | 102 | 54 |
| 135 | 102 | 52 |
| 136 | 102 | 51 |
| 137 | 103 | 40 |
| 138 | 104 | 34 |
| 139 | 102 | 36 |
| 140 | 104 | 44 |
| 141 | 103 | 44 |
| 142 | 104 | 33 |
| 143 | 102 | 27 |
| 144 | 103 | 26 |
| 145 | 79 | 53 |
| 146 | 51 | 37 |
| 147 | 24 | 23 |
| 148 | 13 | 33 |
| 149 | 19 | 55 |
| 150 | 45 | 30 |
| 151 | 34 | 7 |
| 152 | 14 | 4 |
| 153 | 8 | 16 |
| 154 | 15 | 6 |
| 155 | 39 | 47 |
| 156 | 39 | 4 |
| 157 | 35 | 26 |
| 158 | 27 | 38 |
| 159 | 43 | 40 |
| 160 | 14 | 23 |
| 161 | 10 | 10 |
| 162 | 15 | 33 |
| 163 | 35 | 72 |
| 164 | 60 | 39 |
| 165 | 55 | 31 |
| 166 | 47 | 30 |
| 167 | 16 | 7 |
| 168 | 0 | 6 |
| 169 | 0 | 8 |
| 170 | 0 | 8 |
| 171 | 0 | 2 |
| 172 | 2 | 17 |
| 173 | 10 | 28 |
| 174 | 28 | 31 |
| 175 | 33 | 30 |
| 176 | 36 | 0 |
| 177 | 19 | 10 |
| 178 | 1 | 18 |
| 179 | 0 | 16 |
| 180 | 1 | 3 |
| 181 | 1 | 4 |
| 182 | 1 | 5 |
| 183 | 1 | 6 |
| 184 | 1 | 5 |
| 185 | 1 | 3 |
| 186 | 1 | 4 |
| 187 | 1 | 4 |
| 188 | 1 | 6 |
| 189 | 8 | 18 |
| 190 | 20 | 51 |
| 191 | 49 | 19 |
| 192 | 41 | 13 |
| 193 | 31 | 16 |
| 194 | 28 | 21 |
| 195 | 21 | 17 |
| 196 | 31 | 21 |
| 197 | 21 | 8 |
| 198 | 0 | 14 |
| 199 | 0 | 12 |
| 200 | 3 | 8 |
| 201 | 3 | 22 |
| 202 | 12 | 20 |
| 203 | 14 | 20 |
| 204 | 16 | 17 |
| 205 | 20 | 18 |
| 206 | 27 | 34 |
| 207 | 32 | 33 |
| 208 | 41 | 31 |
| 209 | 43 | 31 |
| 210 | 37 | 33 |
| 211 | 26 | 18 |
| 212 | 18 | 29 |
| 213 | 14 | 51 |
| 214 | 13 | 11 |
| 215 | 12 | 9 |
| 216 | 15 | 33 |
| 217 | 20 | 25 |
| 218 | 25 | 17 |
| 219 | 31 | 29 |
| 220 | 36 | 66 |
| 221 | 66 | 40 |
| 222 | 50 | 13 |
| 223 | 16 | 24 |
| 224 | 26 | 50 |
| 225 | 64 | 23 |
| 226 | 81 | 20 |
| 227 | 83 | 11 |
| 228 | 79 | 23 |
| 229 | 76 | 31 |
| 230 | 68 | 24 |
| 231 | 59 | 33 |
| 232 | 59 | 3 |
| 233 | 25 | 7 |
| 234 | 21 | 10 |
| 235 | 20 | 19 |
| 236 | 4 | 10 |
| 237 | 5 | 7 |
| 238 | 4 | 5 |
| 239 | 4 | 6 |
| 240 | 4 | 6 |
| 241 | 4 | 5 |
| 242 | 7 | 5 |
| 243 | 16 | 28 |
| 244 | 28 | 25 |
| 245 | 52 | 53 |
| 246 | 50 | 8 |
| 247 | 26 | 40 |
| 248 | 48 | 29 |
| 249 | 54 | 39 |
| 250 | 60 | 42 |
| 251 | 48 | 18 |
| 252 | 54 | 51 |
| 253 | 88 | 90 |
| 254 | 103 | 84 |
| 255 | 103 | 85 |
| 256 | 102 | 84 |
| 257 | 58 | 66 |
| 258 | 64 | 97 |
| 259 | 56 | 80 |
| 260 | 51 | 67 |
| 261 | 52 | 96 |
| 262 | 63 | 62 |
| 263 | 71 | 6 |
| 264 | 33 | 16 |
| 265 | 47 | 45 |
| 266 | 43 | 56 |
| 267 | 42 | 27 |
| 268 | 42 | 64 |
| 269 | 75 | 74 |
| 270 | 68 | 96 |
| 271 | 86 | 61 |
| 272 | 66 | 0 |
| 273 | 37 | 0 |
| 274 | 45 | 37 |
| 275 | 68 | 96 |
| 276 | 80 | 97 |
| 277 | 92 | 96 |
| 278 | 90 | 97 |
| 279 | 82 | 96 |
| 280 | 94 | 81 |
| 281 | 90 | 85 |
| 282 | 96 | 65 |
| 283 | 70 | 96 |
| 284 | 55 | 95 |
| 285 | 70 | 96 |
| 286 | 79 | 96 |
| 287 | 81 | 71 |
| 288 | 71 | 60 |
| 289 | 92 | 65 |
| 290 | 82 | 63 |
| 291 | 61 | 47 |
| 292 | 52 | 37 |
| 293 | 24 | 0 |
| 294 | 20 | 7 |
| 295 | 39 | 48 |
| 296 | 39 | 54 |
| 297 | 63 | 58 |
| 298 | 53 | 31 |
| 299 | 51 | 24 |
| 300 | 48 | 40 |
| 301 | 39 | 0 |
| 302 | 35 | 18 |
| 303 | 36 | 16 |
| 304 | 29 | 17 |
| 305 | 28 | 21 |
| 306 | 31 | 15 |
| 307 | 31 | 10 |
| 308 | 43 | 19 |
| 309 | 49 | 63 |
| 310 | 78 | 61 |
| 311 | 78 | 46 |
| 312 | 66 | 65 |
| 313 | 78 | 97 |
| 314 | 84 | 63 |
| 315 | 57 | 26 |
| 316 | 36 | 22 |
| 317 | 20 | 34 |
| 318 | 19 | 8 |
| 319 | 9 | 10 |
| 320 | 5 | 5 |
| 321 | 7 | 11 |
| 322 | 15 | 15 |
| 323 | 12 | 9 |
| 324 | 13 | 27 |
| 325 | 15 | 28 |
| 326 | 16 | 28 |
| 327 | 16 | 31 |
| 328 | 15 | 20 |
| 329 | 17 | 0 |
| 330 | 0 | 34 |
| 331 | 21 | 25 |
| 332 | 20 | 0 |
| 333 | 23 | 25 |
| 334 | 30 | 58 |
| 335 | 63 | 96 |
| 336 | 83 | 60 |
| 337 | 61 | 0 |
| 338 | 26 | 0 |
| 339 | 29 | 44 |
| 340 | 68 | 97 |
| 341 | 80 | 97 |
| 342 | 88 | 97 |
| 343 | 99 | 88 |
| 344 | 102 | 86 |
| 345 | 100 | 82 |
| 346 | 74 | 79 |
| 347 | 57 | 79 |
| 348 | 76 | 97 |
| 349 | 84 | 97 |
| 350 | 86 | 97 |
| 351 | 81 | 98 |
| 352 | 83 | 83 |
| 353 | 65 | 96 |
| 354 | 93 | 72 |
| 355 | 63 | 60 |
| 356 | 72 | 49 |
| 357 | 56 | 27 |
| 358 | 29 | 0 |
| 359 | 18 | 13 |
| 360 | 25 | 11 |
| 361 | 28 | 24 |
| 362 | 34 | 53 |
| 363 | 65 | 83 |
| 364 | 80 | 44 |
| 365 | 77 | 46 |
| 366 | 76 | 50 |
| 367 | 45 | 52 |
| 368 | 61 | 98 |
| 369 | 61 | 69 |
| 370 | 63 | 49 |
| 371 | 32 | 0 |
| 372 | 10 | 8 |
| 373 | 17 | 7 |
| 374 | 16 | 13 |
| 375 | 11 | 6 |
| 376 | 9 | 5 |
| 377 | 9 | 12 |
| 378 | 12 | 46 |
| 379 | 15 | 30 |
| 380 | 26 | 28 |
| 381 | 13 | 9 |
| 382 | 16 | 21 |
| 383 | 24 | 4 |
| 384 | 36 | 43 |
| 385 | 65 | 85 |
| 386 | 78 | 66 |
| 387 | 63 | 39 |
| 388 | 32 | 34 |
| 389 | 46 | 55 |
| 390 | 47 | 42 |
| 391 | 42 | 39 |
| 392 | 27 | 0 |
| 393 | 14 | 5 |
| 394 | 14 | 14 |
| 395 | 24 | 54 |
| 396 | 60 | 90 |
| 397 | 53 | 66 |
| 398 | 70 | 48 |
| 399 | 77 | 93 |
| 400 | 79 | 67 |
| 401 | 46 | 65 |
| 402 | 69 | 98 |
| 403 | 80 | 97 |
| 404 | 74 | 97 |
| 405 | 75 | 98 |
| 406 | 56 | 61 |
| 407 | 42 | 0 |
| 408 | 36 | 32 |
| 409 | 34 | 43 |
| 410 | 68 | 83 |
| 411 | 102 | 48 |
| 412 | 62 | 0 |
| 413 | 41 | 39 |
| 414 | 71 | 86 |
| 415 | 91 | 52 |
| 416 | 89 | 55 |
| 417 | 89 | 56 |
| 418 | 88 | 58 |
| 419 | 78 | 69 |
| 420 | 98 | 39 |
| 421 | 64 | 61 |
| 422 | 90 | 34 |
| 423 | 88 | 38 |
| 424 | 97 | 62 |
| 425 | 100 | 53 |
| 426 | 81 | 58 |
| 427 | 74 | 51 |
| 428 | 76 | 57 |
| 429 | 76 | 72 |
| 430 | 85 | 72 |
| 431 | 84 | 60 |
| 432 | 83 | 72 |
| 433 | 83 | 72 |
| 434 | 86 | 72 |
| 435 | 89 | 72 |
| 436 | 86 | 72 |
| 437 | 87 | 72 |
| 438 | 88 | 72 |
| 439 | 88 | 71 |
| 440 | 87 | 72 |
| 441 | 85 | 71 |
| 442 | 88 | 72 |
| 443 | 88 | 72 |
| 444 | 84 | 72 |
| 445 | 83 | 73 |
| 446 | 77 | 73 |
| 447 | 74 | 73 |
| 448 | 76 | 72 |
| 449 | 46 | 77 |
| 450 | 78 | 62 |
| 451 | 79 | 35 |
| 452 | 82 | 38 |
| 453 | 81 | 41 |
| 454 | 79 | 37 |
| 455 | 78 | 35 |
| 456 | 78 | 38 |
| 457 | 78 | 46 |
| 458 | 75 | 49 |
| 459 | 73 | 50 |
| 460 | 79 | 58 |
| 461 | 79 | 71 |
| 462 | 83 | 44 |
| 463 | 53 | 48 |
| 464 | 40 | 48 |
| 465 | 51 | 75 |
| 466 | 75 | 72 |
| 467 | 89 | 67 |
| 468 | 93 | 60 |
| 469 | 89 | 73 |
| 470 | 86 | 73 |
| 471 | 81 | 73 |
| 472 | 78 | 73 |
| 473 | 78 | 73 |
| 474 | 76 | 73 |
| 475 | 79 | 73 |
| 476 | 82 | 73 |
| 477 | 86 | 73 |
| 478 | 88 | 72 |
| 479 | 92 | 71 |
| 480 | 97 | 54 |
| 481 | 73 | 43 |
| 482 | 36 | 64 |
| 483 | 63 | 31 |
| 484 | 78 | 1 |
| 485 | 69 | 27 |
| 486 | 67 | 28 |
| 487 | 72 | 9 |
| 488 | 71 | 9 |
| 489 | 78 | 36 |
| 490 | 81 | 56 |
| 491 | 75 | 53 |
| 492 | 60 | 45 |
| 493 | 50 | 37 |
| 494 | 66 | 41 |
| 495 | 51 | 61 |
| 496 | 68 | 47 |
| 497 | 29 | 42 |
| 498 | 24 | 73 |
| 499 | 64 | 71 |
| 500 | 90 | 71 |
| 501 | 100 | 61 |
| 502 | 94 | 73 |
| 503 | 84 | 73 |
| 504 | 79 | 73 |
| 505 | 75 | 72 |
| 506 | 78 | 73 |
| 507 | 80 | 73 |
| 508 | 81 | 73 |
| 509 | 81 | 73 |
| 510 | 83 | 73 |
| 511 | 85 | 73 |
| 512 | 84 | 73 |
| 513 | 85 | 73 |
| 514 | 86 | 73 |
| 515 | 85 | 73 |
| 516 | 85 | 73 |
| 517 | 85 | 72 |
| 518 | 85 | 73 |
| 519 | 83 | 73 |
| 520 | 79 | 73 |
| 521 | 78 | 73 |
| 522 | 81 | 73 |
| 523 | 82 | 72 |
| 524 | 94 | 56 |
| 525 | 66 | 48 |
| 526 | 35 | 71 |
| 527 | 51 | 44 |
| 528 | 60 | 23 |
| 529 | 64 | 10 |
| 530 | 63 | 14 |
| 531 | 70 | 37 |
| 532 | 76 | 45 |
| 533 | 78 | 18 |
| 534 | 76 | 51 |
| 535 | 75 | 33 |
| 536 | 81 | 17 |
| 537 | 76 | 45 |
| 538 | 76 | 30 |
| 539 | 80 | 14 |
| 540 | 71 | 18 |
| 541 | 71 | 14 |
| 542 | 71 | 11 |
| 543 | 65 | 2 |
| 544 | 31 | 26 |
| 545 | 24 | 72 |
| 546 | 64 | 70 |
| 547 | 77 | 62 |
| 548 | 80 | 68 |
| 549 | 83 | 53 |
| 550 | 83 | 50 |
| 551 | 83 | 50 |
| 552 | 85 | 43 |
| 553 | 86 | 45 |
| 554 | 89 | 35 |
| 555 | 82 | 61 |
| 556 | 87 | 50 |
| 557 | 85 | 55 |
| 558 | 89 | 49 |
| 559 | 87 | 70 |
| 560 | 91 | 39 |
| 561 | 72 | 3 |
| 562 | 43 | 25 |
| 563 | 30 | 60 |
| 564 | 40 | 45 |
| 565 | 37 | 32 |
| 566 | 37 | 32 |
| 567 | 43 | 70 |
| 568 | 70 | 54 |
| 569 | 77 | 47 |
| 570 | 79 | 66 |
| 571 | 85 | 53 |
| 572 | 83 | 57 |
| 573 | 86 | 52 |
| 574 | 85 | 51 |
| 575 | 70 | 39 |
| 576 | 50 | 5 |
| 577 | 38 | 36 |
| 578 | 30 | 71 |
| 579 | 75 | 53 |
| 580 | 84 | 40 |
| 581 | 85 | 42 |
| 582 | 86 | 49 |
| 583 | 86 | 57 |
| 584 | 89 | 68 |
| 585 | 99 | 61 |
| 586 | 77 | 29 |
| 587 | 81 | 72 |
| 588 | 89 | 69 |
| 589 | 49 | 56 |
| 590 | 79 | 70 |
| 591 | 104 | 59 |
| 592 | 103 | 54 |
| 593 | 102 | 56 |
| 594 | 102 | 56 |
| 595 | 103 | 61 |
| 596 | 102 | 64 |
| 597 | 103 | 60 |
| 598 | 93 | 72 |
| 599 | 86 | 73 |
| 600 | 76 | 73 |
| 601 | 59 | 49 |
| 602 | 46 | 22 |
| 603 | 40 | 65 |
| 604 | 72 | 31 |
| 605 | 72 | 27 |
| 606 | 67 | 44 |
| 607 | 68 | 37 |
| 608 | 67 | 42 |
| 609 | 68 | 50 |
| 610 | 77 | 43 |
| 611 | 58 | 4 |
| 612 | 22 | 37 |
| 613 | 57 | 69 |
| 614 | 68 | 38 |
| 615 | 73 | 2 |
| 616 | 40 | 14 |
| 617 | 42 | 38 |
| 618 | 64 | 69 |
| 619 | 64 | 74 |
| 620 | 67 | 73 |
| 621 | 65 | 73 |
| 622 | 68 | 73 |
| 623 | 65 | 49 |
| 624 | 81 | 0 |
| 625 | 37 | 25 |
| 626 | 24 | 69 |
| 627 | 68 | 71 |
| 628 | 70 | 71 |
| 629 | 76 | 70 |
| 630 | 71 | 72 |
| 631 | 73 | 69 |
| 632 | 76 | 70 |
| 633 | 77 | 72 |
| 634 | 77 | 72 |
| 635 | 77 | 72 |
| 636 | 77 | 70 |
| 637 | 76 | 71 |
| 638 | 76 | 71 |
| 639 | 77 | 71 |
| 640 | 77 | 71 |
| 641 | 78 | 70 |
| 642 | 77 | 70 |
| 643 | 77 | 71 |
| 644 | 79 | 72 |
| 645 | 78 | 70 |
| 646 | 80 | 70 |
| 647 | 82 | 71 |
| 648 | 84 | 71 |
| 649 | 83 | 71 |
| 650 | 83 | 73 |
| 651 | 81 | 70 |
| 652 | 80 | 71 |
| 653 | 78 | 71 |
| 654 | 76 | 70 |
| 655 | 76 | 70 |
| 656 | 76 | 71 |
| 657 | 79 | 71 |
| 658 | 78 | 71 |
| 659 | 81 | 70 |
| 660 | 83 | 72 |
| 661 | 84 | 71 |
| 662 | 86 | 71 |
| 663 | 87 | 71 |
| 664 | 92 | 72 |
| 665 | 91 | 72 |
| 666 | 90 | 71 |
| 667 | 90 | 71 |
| 668 | 91 | 71 |
| 669 | 90 | 70 |
| 670 | 90 | 72 |
| 671 | 91 | 71 |
| 672 | 90 | 71 |
| 673 | 90 | 71 |
| 674 | 92 | 72 |
| 675 | 93 | 69 |
| 676 | 90 | 70 |
| 677 | 93 | 72 |
| 678 | 91 | 70 |
| 679 | 89 | 71 |
| 680 | 91 | 71 |
| 681 | 90 | 71 |
| 682 | 90 | 71 |
| 683 | 92 | 71 |
| 684 | 91 | 71 |
| 685 | 93 | 71 |
| 686 | 93 | 68 |
| 687 | 98 | 68 |
| 688 | 98 | 67 |
| 689 | 100 | 69 |
| 690 | 99 | 68 |
| 691 | 100 | 71 |
| 692 | 99 | 68 |
| 693 | 100 | 69 |
| 694 | 102 | 72 |
| 695 | 101 | 69 |
| 696 | 100 | 69 |
| 697 | 102 | 71 |
| 698 | 102 | 71 |
| 699 | 102 | 69 |
| 700 | 102 | 71 |
| 701 | 102 | 68 |
| 702 | 100 | 69 |
| 703 | 102 | 70 |
| 704 | 102 | 68 |
| 705 | 102 | 70 |
| 706 | 102 | 72 |
| 707 | 102 | 68 |
| 708 | 102 | 69 |
| 709 | 100 | 68 |
| 710 | 102 | 71 |
| 711 | 101 | 64 |
| 712 | 102 | 69 |
| 713 | 102 | 69 |
| 714 | 101 | 69 |
| 715 | 102 | 64 |
| 716 | 102 | 69 |
| 717 | 102 | 68 |
| 718 | 102 | 70 |
| 719 | 102 | 69 |
| 720 | 102 | 70 |
| 721 | 102 | 70 |
| 722 | 102 | 62 |
| 723 | 104 | 38 |
| 724 | 104 | 15 |
| 725 | 102 | 24 |
| 726 | 102 | 45 |
| 727 | 102 | 47 |
| 728 | 104 | 40 |
| 729 | 101 | 52 |
| 730 | 103 | 32 |
| 731 | 102 | 50 |
| 732 | 103 | 30 |
| 733 | 103 | 44 |
| 734 | 102 | 40 |
| 735 | 103 | 43 |
| 736 | 103 | 41 |
| 737 | 102 | 46 |
| 738 | 103 | 39 |
| 739 | 102 | 41 |
| 740 | 103 | 41 |
| 741 | 102 | 38 |
| 742 | 103 | 39 |
| 743 | 102 | 46 |
| 744 | 104 | 46 |
| 745 | 103 | 49 |
| 746 | 102 | 45 |
| 747 | 103 | 42 |
| 748 | 103 | 46 |
| 749 | 103 | 38 |
| 750 | 102 | 48 |
| 751 | 103 | 35 |
| 752 | 102 | 48 |
| 753 | 103 | 49 |
| 754 | 102 | 48 |
| 755 | 102 | 46 |
| 756 | 103 | 47 |
| 757 | 102 | 49 |
| 758 | 102 | 42 |
| 759 | 102 | 52 |
| 760 | 102 | 57 |
| 761 | 102 | 55 |
| 762 | 102 | 61 |
| 763 | 102 | 61 |
| 764 | 102 | 58 |
| 765 | 103 | 58 |
| 766 | 102 | 59 |
| 767 | 102 | 54 |
| 768 | 102 | 63 |
| 769 | 102 | 61 |
| 770 | 103 | 55 |
| 771 | 102 | 60 |
| 772 | 102 | 72 |
| 773 | 103 | 56 |
| 774 | 102 | 55 |
| 775 | 102 | 67 |
| 776 | 103 | 56 |
| 777 | 84 | 42 |
| 778 | 48 | 7 |
| 779 | 48 | 6 |
| 780 | 48 | 6 |
| 781 | 48 | 7 |
| 782 | 48 | 6 |
| 783 | 48 | 7 |
| 784 | 67 | 21 |
| 785 | 105 | 59 |
| 786 | 105 | 96 |
| 787 | 105 | 74 |
| 788 | 105 | 66 |
| 789 | 105 | 62 |
| 790 | 105 | 66 |
| 791 | 89 | 41 |
| 792 | 52 | 5 |
| 793 | 48 | 5 |
| 794 | 48 | 7 |
| 795 | 48 | 5 |
| 796 | 48 | 6 |
| 797 | 48 | 4 |
| 798 | 52 | 6 |
| 799 | 51 | 5 |
| 800 | 51 | 6 |
| 801 | 51 | 6 |
| 802 | 52 | 5 |
| 803 | 52 | 5 |
| 804 | 57 | 44 |
| 805 | 98 | 90 |
| 806 | 105 | 94 |
| 807 | 105 | 100 |
| 808 | 105 | 98 |
| 809 | 105 | 95 |
| 810 | 105 | 96 |
| 811 | 105 | 92 |
| 812 | 104 | 97 |
| 813 | 100 | 85 |
| 814 | 94 | 74 |
| 815 | 87 | 62 |
| 816 | 81 | 50 |
| 817 | 81 | 46 |
| 818 | 80 | 39 |
| 819 | 80 | 32 |
| 820 | 81 | 28 |
| 821 | 80 | 26 |
| 822 | 80 | 23 |
| 823 | 80 | 23 |
| 824 | 80 | 20 |
| 825 | 81 | 19 |
| 826 | 80 | 18 |
| 827 | 81 | 17 |
| 828 | 80 | 20 |
| 829 | 81 | 24 |
| 830 | 81 | 21 |
| 831 | 80 | 26 |
| 832 | 80 | 24 |
| 833 | 80 | 23 |
| 834 | 80 | 22 |
| 835 | 81 | 21 |
| 836 | 81 | 24 |
| 837 | 81 | 24 |
| 838 | 81 | 22 |
| 839 | 81 | 22 |
| 840 | 81 | 21 |
| 841 | 81 | 31 |
| 842 | 81 | 27 |
| 843 | 80 | 26 |
| 844 | 80 | 26 |
| 845 | 81 | 25 |
| 846 | 80 | 21 |
| 847 | 81 | 20 |
| 848 | 83 | 21 |
| 849 | 83 | 15 |
| 850 | 83 | 12 |
| 851 | 83 | 9 |
| 852 | 83 | 8 |
| 853 | 83 | 7 |
| 854 | 83 | 6 |
| 855 | 83 | 6 |
| 856 | 83 | 6 |
| 857 | 83 | 6 |
| 858 | 83 | 6 |
| 859 | 76 | 5 |
| 860 | 49 | 8 |
| 861 | 51 | 7 |
| 862 | 51 | 20 |
| 863 | 78 | 52 |
| 864 | 80 | 38 |
| 865 | 81 | 33 |
| 866 | 83 | 29 |
| 867 | 83 | 22 |
| 868 | 83 | 16 |
| 869 | 83 | 12 |
| 870 | 83 | 9 |
| 871 | 83 | 8 |
| 872 | 83 | 7 |
| 873 | 83 | 6 |
| 874 | 83 | 6 |
| 875 | 83 | 6 |
| 876 | 83 | 6 |
| 877 | 83 | 6 |
| 878 | 59 | 4 |
| 879 | 50 | 5 |
| 880 | 51 | 5 |
| 881 | 51 | 5 |
| 882 | 51 | 5 |
| 883 | 50 | 5 |
| 884 | 50 | 5 |
| 885 | 50 | 5 |
| 886 | 50 | 5 |
| 887 | 50 | 5 |
| 888 | 51 | 5 |
| 889 | 51 | 5 |
| 890 | 51 | 5 |
| 891 | 63 | 50 |
| 892 | 81 | 34 |
| 893 | 81 | 25 |
| 894 | 81 | 29 |
| 895 | 81 | 23 |
| 896 | 80 | 24 |
| 897 | 81 | 24 |
| 898 | 81 | 28 |
| 899 | 81 | 27 |
| 900 | 81 | 22 |
| 901 | 81 | 19 |
| 902 | 81 | 17 |
| 903 | 81 | 17 |
| 904 | 81 | 17 |
| 905 | 81 | 15 |
| 906 | 80 | 15 |
| 907 | 80 | 28 |
| 908 | 81 | 22 |
| 909 | 81 | 24 |
| 910 | 81 | 19 |
| 911 | 81 | 21 |
| 912 | 81 | 20 |
| 913 | 83 | 26 |
| 914 | 80 | 63 |
| 915 | 80 | 59 |
| 916 | 83 | 100 |
| 917 | 81 | 73 |
| 918 | 83 | 53 |
| 919 | 80 | 76 |
| 920 | 81 | 61 |
| 921 | 80 | 50 |
| 922 | 81 | 37 |
| 923 | 82 | 49 |
| 924 | 83 | 37 |
| 925 | 83 | 25 |
| 926 | 83 | 17 |
| 927 | 83 | 13 |
| 928 | 83 | 10 |
| 929 | 83 | 8 |
| 930 | 83 | 7 |
| 931 | 83 | 7 |
| 932 | 83 | 6 |
| 933 | 83 | 6 |
| 934 | 83 | 6 |
| 935 | 71 | 5 |
| 936 | 49 | 24 |
| 937 | 69 | 64 |
| 938 | 81 | 50 |
| 939 | 81 | 43 |
| 940 | 81 | 42 |
| 941 | 81 | 31 |
| 942 | 81 | 30 |
| 943 | 81 | 35 |
| 944 | 81 | 28 |
| 945 | 81 | 27 |
| 946 | 80 | 27 |
| 947 | 81 | 31 |
| 948 | 81 | 41 |
| 949 | 81 | 41 |
| 950 | 81 | 37 |
| 951 | 81 | 43 |
| 952 | 81 | 34 |
| 953 | 81 | 31 |
| 954 | 81 | 26 |
| 955 | 81 | 23 |
| 956 | 81 | 27 |
| 957 | 81 | 38 |
| 958 | 81 | 40 |
| 959 | 81 | 39 |
| 960 | 81 | 27 |
| 961 | 81 | 33 |
| 962 | 80 | 28 |
| 963 | 81 | 34 |
| 964 | 83 | 72 |
| 965 | 81 | 49 |
| 966 | 81 | 51 |
| 967 | 80 | 55 |
| 968 | 81 | 48 |
| 969 | 81 | 36 |
| 970 | 81 | 39 |
| 971 | 81 | 38 |
| 972 | 80 | 41 |
| 973 | 81 | 30 |
| 974 | 81 | 23 |
| 975 | 81 | 19 |
| 976 | 81 | 25 |
| 977 | 81 | 29 |
| 978 | 83 | 47 |
| 979 | 81 | 90 |
| 980 | 81 | 75 |
| 981 | 80 | 60 |
| 982 | 81 | 48 |
| 983 | 81 | 41 |
| 984 | 81 | 30 |
| 985 | 80 | 24 |
| 986 | 81 | 20 |
| 987 | 81 | 21 |
| 988 | 81 | 29 |
| 989 | 81 | 29 |
| 990 | 81 | 27 |
| 991 | 81 | 23 |
| 992 | 81 | 25 |
| 993 | 81 | 26 |
| 994 | 81 | 22 |
| 995 | 81 | 20 |
| 996 | 81 | 17 |
| 997 | 81 | 23 |
| 998 | 83 | 65 |
| 999 | 81 | 54 |
| 1000 | 81 | 50 |
| 1001 | 81 | 41 |
| 1002 | 81 | 35 |
| 1003 | 81 | 37 |
| 1004 | 81 | 29 |
| 1005 | 81 | 28 |
| 1006 | 81 | 24 |
| 1007 | 81 | 19 |
| 1008 | 81 | 16 |
| 1009 | 80 | 16 |
| 1010 | 83 | 23 |
| 1011 | 83 | 17 |
| 1012 | 83 | 13 |
| 1013 | 83 | 27 |
| 1014 | 81 | 58 |
| 1015 | 81 | 60 |
| 1016 | 81 | 46 |
| 1017 | 80 | 41 |
| 1018 | 80 | 36 |
| 1019 | 81 | 26 |
| 1020 | 86 | 18 |
| 1021 | 82 | 35 |
| 1022 | 79 | 53 |
| 1023 | 82 | 30 |
| 1024 | 83 | 29 |
| 1025 | 83 | 32 |
| 1026 | 83 | 28 |
| 1027 | 76 | 60 |
| 1028 | 79 | 51 |
| 1029 | 86 | 26 |
| 1030 | 82 | 34 |
| 1031 | 84 | 25 |
| 1032 | 86 | 23 |
| 1033 | 85 | 22 |
| 1034 | 83 | 26 |
| 1035 | 83 | 25 |
| 1036 | 83 | 37 |
| 1037 | 84 | 14 |
| 1038 | 83 | 39 |
| 1039 | 76 | 70 |
| 1040 | 78 | 81 |
| 1041 | 75 | 71 |
| 1042 | 86 | 47 |
| 1043 | 83 | 35 |
| 1044 | 81 | 43 |
| 1045 | 81 | 41 |
| 1046 | 79 | 46 |
| 1047 | 80 | 44 |
| 1048 | 84 | 20 |
| 1049 | 79 | 31 |
| 1050 | 87 | 29 |
| 1051 | 82 | 49 |
| 1052 | 84 | 21 |
| 1053 | 82 | 56 |
| 1054 | 81 | 30 |
| 1055 | 85 | 21 |
| 1056 | 86 | 16 |
| 1057 | 79 | 52 |
| 1058 | 78 | 60 |
| 1059 | 74 | 55 |
| 1060 | 78 | 84 |
| 1061 | 80 | 54 |
| 1062 | 80 | 35 |
| 1063 | 82 | 24 |
| 1064 | 83 | 43 |
| 1065 | 79 | 49 |
| 1066 | 83 | 50 |
| 1067 | 86 | 12 |
| 1068 | 64 | 14 |
| 1069 | 24 | 14 |
| 1070 | 49 | 21 |
| 1071 | 77 | 48 |
| 1072 | 103 | 11 |
| 1073 | 98 | 48 |
| 1074 | 101 | 34 |
| 1075 | 99 | 39 |
| 1076 | 103 | 11 |
| 1077 | 103 | 19 |
| 1078 | 103 | 7 |
| 1079 | 103 | 13 |
| 1080 | 103 | 10 |
| 1081 | 102 | 13 |
| 1082 | 101 | 29 |
| 1083 | 102 | 25 |
| 1084 | 102 | 20 |
| 1085 | 96 | 60 |
| 1086 | 99 | 38 |
| 1087 | 102 | 24 |
| 1088 | 100 | 31 |
| 1089 | 100 | 28 |
| 1090 | 98 | 3 |
| 1091 | 102 | 26 |
| 1092 | 95 | 64 |
| 1093 | 102 | 23 |
| 1094 | 102 | 25 |
| 1095 | 98 | 42 |
| 1096 | 93 | 68 |
| 1097 | 101 | 25 |
| 1098 | 95 | 64 |
| 1099 | 101 | 35 |
| 1100 | 94 | 59 |
| 1101 | 97 | 37 |
| 1102 | 97 | 60 |
| 1103 | 93 | 98 |
| 1104 | 98 | 53 |
| 1105 | 103 | 13 |
| 1106 | 103 | 11 |
| 1107 | 103 | 11 |
| 1108 | 103 | 13 |
| 1109 | 103 | 10 |
| 1110 | 103 | 10 |
| 1111 | 103 | 11 |
| 1112 | 103 | 10 |
| 1113 | 103 | 10 |
| 1114 | 102 | 18 |
| 1115 | 102 | 31 |
| 1116 | 101 | 24 |
| 1117 | 102 | 19 |
| 1118 | 103 | 10 |
| 1119 | 102 | 12 |
| 1120 | 99 | 56 |
| 1121 | 96 | 59 |
| 1122 | 74 | 28 |
| 1123 | 66 | 62 |
| 1124 | 74 | 29 |
| 1125 | 64 | 74 |
| 1126 | 69 | 40 |
| 1127 | 76 | 2 |
| 1128 | 72 | 29 |
| 1129 | 66 | 65 |
| 1130 | 54 | 69 |
| 1131 | 69 | 56 |
| 1132 | 69 | 40 |
| 1133 | 73 | 54 |
| 1134 | 63 | 92 |
| 1135 | 61 | 67 |
| 1136 | 72 | 42 |
| 1137 | 78 | 2 |
| 1138 | 76 | 34 |
| 1139 | 67 | 80 |
| 1140 | 70 | 67 |
| 1141 | 53 | 70 |
| 1142 | 72 | 65 |
| 1143 | 60 | 57 |
| 1144 | 74 | 29 |
| 1145 | 69 | 31 |
| 1146 | 76 | 1 |
| 1147 | 74 | 22 |
| 1148 | 72 | 52 |
| 1149 | 62 | 96 |
| 1150 | 54 | 72 |
| 1151 | 72 | 28 |
| 1152 | 72 | 35 |
| 1153 | 64 | 68 |
| 1154 | 74 | 27 |
| 1155 | 76 | 14 |
| 1156 | 69 | 38 |
| 1157 | 66 | 59 |
| 1158 | 64 | 99 |
| 1159 | 51 | 86 |
| 1160 | 70 | 53 |
| 1161 | 72 | 36 |
| 1162 | 71 | 47 |
| 1163 | 70 | 42 |
| 1164 | 67 | 34 |
| 1165 | 74 | 2 |
| 1166 | 75 | 21 |
| 1167 | 74 | 15 |
| 1168 | 75 | 13 |
| 1169 | 76 | 10 |
| 1170 | 75 | 13 |
| 1171 | 75 | 10 |
| 1172 | 75 | 7 |
| 1173 | 75 | 13 |
| 1174 | 76 | 8 |
| 1175 | 76 | 7 |
| 1176 | 67 | 45 |
| 1177 | 75 | 13 |
| 1178 | 75 | 12 |
| 1179 | 73 | 21 |
| 1180 | 68 | 46 |
| 1181 | 74 | 8 |
| 1182 | 76 | 11 |
| 1183 | 76 | 14 |
| 1184 | 74 | 11 |
| 1185 | 74 | 18 |
| 1186 | 73 | 22 |
| 1187 | 74 | 20 |
| 1188 | 74 | 19 |
| 1189 | 70 | 22 |
| 1190 | 71 | 23 |
| 1191 | 73 | 19 |
| 1192 | 73 | 19 |
| 1193 | 72 | 20 |
| 1194 | 64 | 60 |
| 1195 | 70 | 39 |
| 1196 | 66 | 56 |
| 1197 | 68 | 64 |
| 1198 | 30 | 68 |
| 1199 | 70 | 38 |
| 1200 | 66 | 47 |
| 1201 | 76 | 14 |
| 1202 | 74 | 18 |
| 1203 | 69 | 46 |
| 1204 | 68 | 62 |
| 1205 | 68 | 62 |
| 1206 | 68 | 62 |
| 1207 | 68 | 62 |
| 1208 | 68 | 62 |
| 1209 | 68 | 62 |
| 1210 | 54 | 50 |
| 1211 | 41 | 37 |
| 1212 | 27 | 25 |
| 1213 | 14 | 12 |
| 1214 | 0 | 0 |
| 1215 | 0 | 0 |
| 1216 | 0 | 0 |
| 1217 | 0 | 0 |
| 1218 | 0 | 0 |
| 1219 | 0 | 0 |
| 1220 | 0 | 0 |
| 1221 | 0 | 0 |
| 1222 | 0 | 0 |
| 1223 | 0 | 0 |
| 1224 | 0 | 0 |
| 1225 | 0 | 0 |
| 1226 | 0 | 0 |
| 1227 | 0 | 0 |
| 1228 | 0 | 0 |
| 1229 | 0 | 0 |
| 1230 | 0 | 0 |
| 1231 | 0 | 0 |
| 1232 | 0 | 0 |
| 1233 | 0 | 0 |
| 1234 | 0 | 0 |
| 1235 | 0 | 0 |
| 1236 | 0 | 0 |
| 1237 | 0 | 0 |
| 1238 | 0 | 0 |

9)

Der indsættes følgende tillæg:

TILLÆG 4

DYNAMOMETERSKEMA FOR NRTC-PRØVE

Tid (s)

Norm. Hastighed (%)

Norm. Drejningsmoment (%)

1

0

0

2

0

0

3

0

0

4

0

0

5

0

0

6

0

0

7

0

0

8

0

0

9

0

0

10

0

0

11

0

0

12

0

0

13

0

0

14

0

0

15

0

0

16

0

0

17

0

0

18

0

0

19

0

0

20

0

0

21

0

0

22

0

0

23

0

0

24

1

3

25

1

3

26

1

3

27

1

3

28

1

3

29

1

3

30

1

6

31

1

6

32

2

1

33

4

13

34

7

18

35

9

21

36

17

20

37

33

42

38

57

46

39

44

33

40

31

0

41

22

27

42

33

43

43

80

49

44

105

47

45

98

70

46

104

36

47

104

65

48

96

71

49

101

62

50

102

51

51

102

50

52

102

46

53

102

41

54

102

31

55

89

2

56

82

0

57

47

1

58

23

1

59

1

3

60

1

8

61

1

3

62

1

5

63

1

6

64

1

4

65

1

4

66

0

6

67

1

4

68

9

21

69

25

56

70

64

26

71

60

31

72

63

20

73

62

24

74

64

8

75

58

44

76

65

10

77

65

12

78

68

23

79

69

30

80

71

30

81

74

15

82

71

23

83

73

20

84

73

21

85

73

19

86

70

33

87

70

34

88

65

47

89

66

47

90

64

53

91

65

45

92

66

38

93

67

49

94

69

39

95

69

39

96

66

42

97

71

29

98

75

29

99

72

23

100

74

22

101

75

24

102

73

30

103

74

24

104

77

6

105

76

12

106

74

39

107

72

30

108

75

22

109

78

64

110

102

34

111

103

28

112

103

28

113

103

19

114

103

32

115

104

25

116

103

38

117

103

39

118

103

34

119

102

44

120

103

38

121

102

43

122

103

34

123

102

41

124

103

44

125

103

37

126

103

27

127

104

13

128

104

30

129

104

19

130

103

28

131

104

40

132

104

32

133

101

63

134

102

54

135

102

52

136

102

51

137

103

40

138

104

34

139

102

36

140

104

44

141

103

44

142

104

33

143

102

27

144

103

26

145

79

53

146

51

37

147

24

23

148

13

33

149

19

55

150

45

30

151

34

7

152

14

4

153

8

16

154

15

6

155

39

47

156

39

4

157

35

26

158

27

38

159

43

40

160

14

23

161

10

10

162

15

33

163

35

72

164

60

39

165

55

31

166

47

30

167

16

7

168

0

6

169

0

8

170

0

8

171

0

2

172

2

17

173

10

28

174

28

31

175

33

30

176

36

0

177

19

10

178

1

18

179

0

16

180

1

3

181

1

4

182

1

5

183

1

6

184

1

5

185

1

3

186

1

4

187

1

4

188

1

6

189

8

18

190

20

51

191

49

19

192

41

13

193

31

16

194

28

21

195

21

17

196

31

21

197

21

8

198

0

14

199

0

12

200

3

8

201

3

22

202

12

20

203

14

20

204

16

17

205

20

18

206

27

34

207

32

33

208

41

31

209

43

31

210

37

33

211

26

18

212

18

29

213

14

51

214

13

11

215

12

9

216

15

33

217

20

25

218

25

17

219

31

29

220

36

66

221

66

40

222

50

13

223

16

24

224

26

50

225

64

23

226

81

20

227

83

11

228

79

23

229

76

31

230

68

24

231

59

33

232

59

3

233

25

7

234

21

10

235

20

19

236

4

10

237

5

7

238

4

5

239

4

6

240

4

6

241

4

5

242

7

5

243

16

28

244

28

25

245

52

53

246

50

8

247

26

40

248

48

29

249

54

39

250

60

42

251

48

18

252

54

51

253

88

90

254

103

84

255

103

85

256

102

84

257

58

66

258

64

97

259

56

80

260

51

67

261

52

96

262

63

62

263

71

6

264

33

16

265

47

45

266

43

56

267

42

27

268

42

64

269

75

74

270

68

96

271

86

61

272

66

0

273

37

0

274

45

37

275

68

96

276

80

97

277

92

96

278

90

97

279

82

96

280

94

81

281

90

85

282

96

65

283

70

96

284

55

95

285

70

96

286

79

96

287

81

71

288

71

60

289

92

65

290

82

63

291

61

47

292

52

37

293

24

0

294

20

7

295

39

48

296

39

54

297

63

58

298

53

31

299

51

24

300

48

40

301

39

0

302

35

18

303

36

16

304

29

17

305

28

21

306

31

15

307

31

10

308

43

19

309

49

63

310

78

61

311

78

46

312

66

65

313

78

97

314

84

63

315

57

26

316

36

22

317

20

34

318

19

8

319

9

10

320

5

5

321

7

11

322

15

15

323

12

9

324

13

27

325

15

28

326

16

28

327

16

31

328

15

20

329

17

0

330

0

34

331

21

25

332

20

0

333

23

25

334

30

58

335

63

96

336

83

60

337

61

0

338

26

0

339

29

44

340

68

97

341

80

97

342

88

97

343

99

88

344

102

86

345

100

82

346

74

79

347

57

79

348

76

97

349

84

97

350

86

97

351

81

98

352

83

83

353

65

96

354

93

72

355

63

60

356

72

49

357

56

27

358

29

0

359

18

13

360

25

11

361

28

24

362

34

53

363

65

83

364

80

44

365

77

46

366

76

50

367

45

52

368

61

98

369

61

69

370

63

49

371

32

0

372

10

8

373

17

7

374

16

13

375

11

6

376

9

5

377

9

12

378

12

46

379

15

30

380

26

28

381

13

9

382

16

21

383

24

4

384

36

43

385

65

85

386

78

66

387

63

39

388

32

34

389

46

55

390

47

42

391

42

39

392

27

0

393

14

5

394

14

14

395

24

54

396

60

90

397

53

66

398

70

48

399

77

93

400

79

67

401

46

65

402

69

98

403

80

97

404

74

97

405

75

98

406

56

61

407

42

0

408

36

32

409

34

43

410

68

83

411

102

48

412

62

0

413

41

39

414

71

86

415

91

52

416

89

55

417

89

56

418

88

58

419

78

69

420

98

39

421

64

61

422

90

34

423

88

38

424

97

62

425

100

53

426

81

58

427

74

51

428

76

57

429

76

72

430

85

72

431

84

60

432

83

72

433

83

72

434

86

72

435

89

72

436

86

72

437

87

72

438

88

72

439

88

71

440

87

72

441

85

71

442

88

72

443

88

72

444

84

72

445

83

73

446

77

73

447

74

73

448

76

72

449

46

77

450

78

62

451

79

35

452

82

38

453

81

41

454

79

37

455

78

35

456

78

38

457

78

46

458

75

49

459

73

50

460

79

58

461

79

71

462

83

44

463

53

48

464

40

48

465

51

75

466

75

72

467

89

67

468

93

60

469

89

73

470

86

73

471

81

73

472

78

73

473

78

73

474

76

73

475

79

73

476

82

73

477

86

73

478

88

72

479

92

71

480

97

54

481

73

43

482

36

64

483

63

31

484

78

1

485

69

27

486

67

28

487

72

9

488

71

9

489

78

36

490

81

56

491

75

53

492

60

45

493

50

37

494

66

41

495

51

61

496

68

47

497

29

42

498

24

73

499

64

71

500

90

71

501

100

61

502

94

73

503

84

73

504

79

73

505

75

72

506

78

73

507

80

73

508

81

73

509

81

73

510

83

73

511

85

73

512

84

73

513

85

73

514

86

73

515

85

73

516

85

73

517

85

72

518

85

73

519

83

73

520

79

73

521

78

73

522

81

73

523

82

72

524

94

56

525

66

48

526

35

71

527

51

44

528

60

23

529

64

10

530

63

14

531

70

37

532

76

45

533

78

18

534

76

51

535

75

33

536

81

17

537

76

45

538

76

30

539

80

14

540

71

18

541

71

14

542

71

11

543

65

2

544

31

26

545

24

72

546

64

70

547

77

62

548

80

68

549

83

53

550

83

50

551

83

50

552

85

43

553

86

45

554

89

35

555

82

61

556

87

50

557

85

55

558

89

49

559

87

70

560

91

39

561

72

3

562

43

25

563

30

60

564

40

45

565

37

32

566

37

32

567

43

70

568

70

54

569

77

47

570

79

66

571

85

53

572

83

57

573

86

52

574

85

51

575

70

39

576

50

5

577

38

36

578

30

71

579

75

53

580

84

40

581

85

42

582

86

49

583

86

57

584

89

68

585

99

61

586

77

29

587

81

72

588

89

69

589

49

56

590

79

70

591

104

59

592

103

54

593

102

56

594

102

56

595

103

61

596

102

64

597

103

60

598

93

72

599

86

73

600

76

73

601

59

49

602

46

22

603

40

65

604

72

31

605

72

27

606

67

44

607

68

37

608

67

42

609

68

50

610

77

43

611

58

4

612

22

37

613

57

69

614

68

38

615

73

2

616

40

14

617

42

38

618

64

69

619

64

74

620

67

73

621

65

73

622

68

73

623

65

49

624

81

0

625

37

25

626

24

69

627

68

71

628

70

71

629

76

70

630

71

72

631

73

69

632

76

70

633

77

72

634

77

72

635

77

72

636

77

70

637

76

71

638

76

71

639

77

71

640

77

71

641

78

70

642

77

70

643

77

71

644

79

72

645

78

70

646

80

70

647

82

71

648

84

71

649

83

71

650

83

73

651

81

70

652

80

71

653

78

71

654

76

70

655

76

70

656

76

71

657

79

71

658

78

71

659

81

70

660

83

72

661

84

71

662

86

71

663

87

71

664

92

72

665

91

72

666

90

71

667

90

71

668

91

71

669

90

70

670

90

72

671

91

71

672

90

71

673

90

71

674

92

72

675

93

69

676

90

70

677

93

72

678

91

70

679

89

71

680

91

71

681

90

71

682

90

71

683

92

71

684

91

71

685

93

71

686

93

68

687

98

68

688

98

67

689

100

69

690

99

68

691

100

71

692

99

68

693

100

69

694

102

72

695

101

69

696

100

69

697

102

71

698

102

71

699

102

69

700

102

71

701

102

68

702

100

69

703

102

70

704

102

68

705

102

70

706

102

72

707

102

68

708

102

69

709

100

68

710

102

71

711

101

64

712

102

69

713

102

69

714

101

69

715

102

64

716

102

69

717

102

68

718

102

70

719

102

69

720

102

70

721

102

70

722

102

62

723

104

38

724

104

15

725

102

24

726

102

45

727

102

47

728

104

40

729

101

52

730

103

32

731

102

50

732

103

30

733

103

44

734

102

40

735

103

43

736

103

41

737

102

46

738

103

39

739

102

41

740

103

41

741

102

38

742

103

39

743

102

46

744

104

46

745

103

49

746

102

45

747

103

42

748

103

46

749

103

38

750

102

48

751

103

35

752

102

48

753

103

49

754

102

48

755

102

46

756

103

47

757

102

49

758

102

42

759

102

52

760

102

57

761

102

55

762

102

61

763

102

61

764

102

58

765

103

58

766

102

59

767

102

54

768

102

63

769

102

61

770

103

55

771

102

60

772

102

72

773

103

56

774

102

55

775

102

67

776

103

56

777

84

42

778

48

7

779

48

6

780

48

6

781

48

7

782

48

6

783

48

7

784

67

21

785

105

59

786

105

96

787

105

74

788

105

66

789

105

62

790

105

66

791

89

41

792

52

5

793

48

5

794

48

7

795

48

5

796

48

6

797

48

4

798

52

6

799

51

5

800

51

6

801

51

6

802

52

5

803

52

5

804

57

44

805

98

90

806

105

94

807

105

100

808

105

98

809

105

95

810

105

96

811

105

92

812

104

97

813

100

85

814

94

74

815

87

62

816

81

50

817

81

46

818

80

39

819

80

32

820

81

28

821

80

26

822

80

23

823

80

23

824

80

20

825

81

19

826

80

18

827

81

17

828

80

20

829

81

24

830

81

21

831

80

26

832

80

24

833

80

23

834

80

22

835

81

21

836

81

24

837

81

24

838

81

22

839

81

22

840

81

21

841

81

31

842

81

27

843

80

26

844

80

26

845

81

25

846

80

21

847

81

20

848

83

21

849

83

15

850

83

12

851

83

9

852

83

8

853

83

7

854

83

6

855

83

6

856

83

6

857

83

6

858

83

6

859

76

5

860

49

8

861

51

7

862

51

20

863

78

52

864

80

38

865

81

33

866

83

29

867

83

22

868

83

16

869

83

12

870

83

9

871

83

8

872

83

7

873

83

6

874

83

6

875

83

6

876

83

6

877

83

6

878

59

4

879

50

5

880

51

5

881

51

5

882

51

5

883

50

5

884

50

5

885

50

5

886

50

5

887

50

5

888

51

5

889

51

5

890

51

5

891

63

50

892

81

34

893

81

25

894

81

29

895

81

23

896

80

24

897

81

24

898

81

28

899

81

27

900

81

22

901

81

19

902

81

17

903

81

17

904

81

17

905

81

15

906

80

15

907

80

28

908

81

22

909

81

24

910

81

19

911

81

21

912

81

20

913

83

26

914

80

63

915

80

59

916

83

100

917

81

73

918

83

53

919

80

76

920

81

61

921

80

50

922

81

37

923

82

49

924

83

37

925

83

25

926

83

17

927

83

13

928

83

10

929

83

8

930

83

7

931

83

7

932

83

6

933

83

6

934

83

6

935

71

5

936

49

24

937

69

64

938

81

50

939

81

43

940

81

42

941

81

31

942

81

30

943

81

35

944

81

28

945

81

27

946

80

27

947

81

31

948

81

41

949

81

41

950

81

37

951

81

43

952

81

34

953

81

31

954

81

26

955

81

23

956

81

27

957

81

38

958

81

40

959

81

39

960

81

27

961

81

33

962

80

28

963

81

34

964

83

72

965

81

49

966

81

51

967

80

55

968

81

48

969

81

36

970

81

39

971

81

38

972

80

41

973

81

30

974

81

23

975

81

19

976

81

25

977

81

29

978

83

47

979

81

90

980

81

75

981

80

60

982

81

48

983

81

41

984

81

30

985

80

24

986

81

20

987

81

21

988

81

29

989

81

29

990

81

27

991

81

23

992

81

25

993

81

26

994

81

22

995

81

20

996

81

17

997

81

23

998

83

65

999

81

54

1000

81

50

1001

81

41

1002

81

35

1003

81

37

1004

81

29

1005

81

28

1006

81

24

1007

81

19

1008

81

16

1009

80

16

1010

83

23

1011

83

17

1012

83

13

1013

83

27

1014

81

58

1015

81

60

1016

81

46

1017

80

41

1018

80

36

1019

81

26

1020

86

18

1021

82

35

1022

79

53

1023

82

30

1024

83

29

1025

83

32

1026

83

28

1027

76

60

1028

79

51

1029

86

26

1030

82

34

1031

84

25

1032

86

23

1033

85

22

1034

83

26

1035

83

25

1036

83

37

1037

84

14

1038

83

39

1039

76

70

1040

78

81

1041

75

71

1042

86

47

1043

83

35

1044

81

43

1045

81

41

1046

79

46

1047

80

44

1048

84

20

1049

79

31

1050

87

29

1051

82

49

1052

84

21

1053

82

56

1054

81

30

1055

85

21

1056

86

16

1057

79

52

1058

78

60

1059

74

55

1060

78

84

1061

80

54

1062

80

35

1063

82

24

1064

83

43

1065

79

49

1066

83

50

1067

86

12

1068

64

14

1069

24

14

1070

49

21

1071

77

48

1072

103

11

1073

98

48

1074

101

34

1075

99

39

1076

103

11

1077

103

19

1078

103

7

1079

103

13

1080

103

10

1081

102

13

1082

101

29

1083

102

25

1084

102

20

1085

96

60

1086

99

38

1087

102

24

1088

100

31

1089

100

28

1090

98

3

1091

102

26

1092

95

64

1093

102

23

1094

102

25

1095

98

42

1096

93

68

1097

101

25

1098

95

64

1099

101

35

1100

94

59

1101

97

37

1102

97

60

1103

93

98

1104

98

53

1105

103

13

1106

103

11

1107

103

11

1108

103

13

1109

103

10

1110

103

10

1111

103

11

1112

103

10

1113

103

10

1114

102

18

1115

102

31

1116

101

24

1117

102

19

1118

103

10

1119

102

12

1120

99

56

1121

96

59

1122

74

28

1123

66

62

1124

74

29

1125

64

74

1126

69

40

1127

76

2

1128

72

29

1129

66

65

1130

54

69

1131

69

56

1132

69

40

1133

73

54

1134

63

92

1135

61

67

1136

72

42

1137

78

2

1138

76

34

1139

67

80

1140

70

67

1141

53

70

1142

72

65

1143

60

57

1144

74

29

1145

69

31

1146

76

1

1147

74

22

1148

72

52

1149

62

96

1150

54

72

1151

72

28

1152

72

35

1153

64

68

1154

74

27

1155

76

14

1156

69

38

1157

66

59

1158

64

99

1159

51

86

1160

70

53

1161

72

36

1162

71

47

1163

70

42

1164

67

34

1165

74

2

1166

75

21

1167

74

15

1168

75

13

1169

76

10

1170

75

13

1171

75

10

1172

75

7

1173

75

13

1174

76

8

1175

76

7

1176

67

45

1177

75

13

1178

75

12

1179

73

21

1180

68

46

1181

74

8

1182

76

11

1183

76

14

1184

74

11

1185

74

18

1186

73

22

1187

74

20

1188

74

19

1189

70

22

1190

71

23

1191

73

19

1192

73

19

1193

72

20

1194

64

60

1195

70

39

1196

66

56

1197

68

64

1198

30

68

1199

70

38

1200

66

47

1201

76

14

1202

74

18

1203

69

46

1204

68

62

1205

68

62

1206

68

62

1207

68

62

1208

68

62

1209

68

62

1210

54

50

1211

41

37

1212

27

25

1213

14

12

1214

0

0

1215

0

0

1216

0

0

1217

0

0

1218

0

0

1219

0

0

1220

0

0

1221

0

0

1222

0

0

1223

0

0

1224

0

0

1225

0

0

1226

0

0

1227

0

0

1228

0

0

1229

0

0

1230

0

0

1231

0

0

1232

0

0

1233

0

0

1234

0

0

1235

0

0

1236

0

0

1237

0

0

1238

0

0

NRTC-dynamometerskemaet er vist grafisk nedenfor

Image

Tillæg 5

Forskrifter vedrørende holdbarhed

1.   EMISSIONSHOLDBARHED OG FORRINGELSESFAKTORER.

Dette tillæg finder kun anvendelse på motorer med kompressionstænding i trin III A, III B og IV.

| 1.1. | Fabrikanten fastsætter en forringelsesfaktor (DF) for hvert af de af grænseværdier omfattede forurenende stoffer for alle motorfamilier i trin III A og III B. Sådanne forringelsesfaktorer skal anvendes til typegodkendelse og prøvning i produktionen. |
| --- | --- |

1.1.

Fabrikanten fastsætter en forringelsesfaktor (DF) for hvert af de af grænseværdier omfattede forurenende stoffer for alle motorfamilier i trin III A og III B. Sådanne forringelsesfaktorer skal anvendes til typegodkendelse og prøvning i produktionen.

| 1.1.1. | Prøve til fastlæggelse af forringelsesfaktorer udføres således: |
| --- | --- |

1.1.1.

Prøve til fastlæggelse af forringelsesfaktorer udføres således:

| 1.1.1.1. | Fabrikanten udfører holdbarhedsprøver med akkumulerede motordriftstimer i henhold til en prøveplan, der efter god teknisk praksis anses for repræsentativ for motorer i brug hvad angår karakterisering af forringelsen af emissionspræstationerne. Holdbarhedsprøvningsperioden bør typisk repræsentere et tidsrum svarende til mindst en fjerdedel af emissionsholdbarhedsperioden (EDP).
  Driftsakkumulering kan opnås ved at køre motoren på dynamometerprøvebænk eller ved faktisk drift af en maskine i marken. Der kan anvendes accelererede holdbarhedsprøver, hvorved prøveplanen for driftsakkumulering gennemføres med højere belastningsfaktor end der typisk forekommer i marken. Accelerationsfaktoren, der kæder antal motorholdbarhedsdriftstimer sammen med det tilsvarende antal emissionsholdbarhedstimer, fastsættes af motorfabrikanten på grundlag af god teknisk skik.
  I holdbarhedsprøvningsperioden kan ingen emissionsfølsomme komponenter serviceres eller repareres ud over gennemførelse af den af fabrikanten anbefalede rutinemæssige serviceplan.
  Prøvemotoren, dens undersystemer og de komponenter, der skal anvendes til at bestemme forringelsesfaktorer for udstødningsemissionen for en motorfamilie eller for flere motorfamilier med ensartet emissionskontrolteknik, udvælges af motorfabrikanten på grundlag af god teknisk skik. Kriteriet er, at den afprøvede motor er repræsentativ for emissionsforringelsesegenskaberne hos de motorfamilier, som skal godkendes efter de resulterende forringelsesfaktorer. Motorer med anden boring og slaglængde, anden opbygning, andet luftindtagssystem eller andet brændstofsystem kan anses for ækvivalente med hensyn til emissionsforringelsesegenskaber, hvis der er rimeligt teknisk grundlag derfor.
  Forringelsesfaktorer fra en anden fabrikant kan anvendes, hvis der er et rimeligt grundlag for at anse teknikken for ækvivalent med hensyn til emissionsforringelse og der er dokumentation for, at prøverne er udført i henhold til de fastlagte krav.
  Emissionsprøvning udføres efter de i dette direktiv fastlagte metoder for prøvemotoren efter den første tilkørsel, men før nogen form for driftsakkumulering, og ved holdbarhedsperiodens slutning. Emissionsprøvning kan desuden med mellemrum udføres i driftsakkumuleringsperioden og anvendes til bestemmelse af forringelsesudviklingen. |
| --- | --- |

1.1.1.1.

Fabrikanten udfører holdbarhedsprøver med akkumulerede motordriftstimer i henhold til en prøveplan, der efter god teknisk praksis anses for repræsentativ for motorer i brug hvad angår karakterisering af forringelsen af emissionspræstationerne. Holdbarhedsprøvningsperioden bør typisk repræsentere et tidsrum svarende til mindst en fjerdedel af emissionsholdbarhedsperioden (EDP).

Driftsakkumulering kan opnås ved at køre motoren på dynamometerprøvebænk eller ved faktisk drift af en maskine i marken. Der kan anvendes accelererede holdbarhedsprøver, hvorved prøveplanen for driftsakkumulering gennemføres med højere belastningsfaktor end der typisk forekommer i marken. Accelerationsfaktoren, der kæder antal motorholdbarhedsdriftstimer sammen med det tilsvarende antal emissionsholdbarhedstimer, fastsættes af motorfabrikanten på grundlag af god teknisk skik.

I holdbarhedsprøvningsperioden kan ingen emissionsfølsomme komponenter serviceres eller repareres ud over gennemførelse af den af fabrikanten anbefalede rutinemæssige serviceplan.

Prøvemotoren, dens undersystemer og de komponenter, der skal anvendes til at bestemme forringelsesfaktorer for udstødningsemissionen for en motorfamilie eller for flere motorfamilier med ensartet emissionskontrolteknik, udvælges af motorfabrikanten på grundlag af god teknisk skik. Kriteriet er, at den afprøvede motor er repræsentativ for emissionsforringelsesegenskaberne hos de motorfamilier, som skal godkendes efter de resulterende forringelsesfaktorer. Motorer med anden boring og slaglængde, anden opbygning, andet luftindtagssystem eller andet brændstofsystem kan anses for ækvivalente med hensyn til emissionsforringelsesegenskaber, hvis der er rimeligt teknisk grundlag derfor.

Forringelsesfaktorer fra en anden fabrikant kan anvendes, hvis der er et rimeligt grundlag for at anse teknikken for ækvivalent med hensyn til emissionsforringelse og der er dokumentation for, at prøverne er udført i henhold til de fastlagte krav.

Emissionsprøvning udføres efter de i dette direktiv fastlagte metoder for prøvemotoren efter den første tilkørsel, men før nogen form for driftsakkumulering, og ved holdbarhedsperiodens slutning. Emissionsprøvning kan desuden med mellemrum udføres i driftsakkumuleringsperioden og anvendes til bestemmelse af forringelsesudviklingen.

| 1.1.1.2. | Driftsakkumuleringsprøver og emissionsprøver, som udføres til bestemmelse af forringelsen, må ikke overværes af de godkendende myndigheder. |
| --- | --- |

1.1.1.2.

Driftsakkumuleringsprøver og emissionsprøver, som udføres til bestemmelse af forringelsen, må ikke overværes af de godkendende myndigheder.

| 1.1.1.3. | Bestemmelse af forringelsesfaktorer af holdbarhedsprøverne
  Ved en additiv forringelsesfaktor forstås en faktor, der fås ved subtraktion af den emissionsværdi, der fastlagt ved begyndelsen af emissionsholdbarhedsperioden, fra den emissionsværdi, der er fastlagt som repræsentativ for emissionspræstationerne ved slutningen af emissionsholdbarhedsperioden.
  Ved en multiplikativ forringelsesfaktor forstås emissionsniveauet ved slutningen af emissionsholdbarhedsperioden divideret med det registrerede emissionsniveau ved begyndelsen af emissionsholdbarhedsperioden.
  For hvert af de af lovgivningen omfattede forurenende stoffer skal opstilles en særskilt forringelsesfaktor. Ved opstilling af en forringelsesfaktor i forhold til NOx + HC normen for en additiv forringelsesfaktor finder bestemmelsen sted på grundlag af summen af de forurenende stoffer, dog således, at en negativ forringelse for ét forurenende stofs vedkommende ikke kan opveje forringelsen for et andet. For en multiplikativ forringelsesfaktor for NOx + HC fastlægges særskilte forringelsesfaktorer for HC og NOx, og disse finder særskilt anvendelse ved beregning af de forringede emissionsniveauer ud fra et emissionsprøvningsresultat, før de resulterende forringede NOx- og HC-værdier kombineres for at fastslå om normerne er overholdt.
  Hvis prøvningen ikke omfatter hele emissionsholdbarhedsperioden, bestemmes emissionsværdierne ved emissionsholdbarhedsperiodens slutning ved, at den i prøvningsperioden bestemte udvikling i emissionsforringelse ekstrapoleres til hele emissionsholdbarhedsperioden.
  Når der i holdbarhedsprøvningsperioden med driftsakkumulering er sket periodisk registrering af emissionsprøvningsresultat, skal emissionsniveauerne ved emissionsholdbarhedsperiodens slutning bestemmes ved hjælp af statistiske standardmetoder baseret på god praksis; til bestemmelse af de endelige emissionsværdier kan anvendes statistiske signifikanstests.
  Resulterer beregningen i en værdi på mindre end 1,00 for en multiplikativ forringelsesfaktor eller mindre end 0,00 for en additiv forringelsesfaktor, sættes forringelsesfaktoren til henholdsvis 1,0 og 0,00 |
| --- | --- |

1.1.1.3.

Bestemmelse af forringelsesfaktorer af holdbarhedsprøverne

Ved en additiv forringelsesfaktor forstås en faktor, der fås ved subtraktion af den emissionsværdi, der fastlagt ved begyndelsen af emissionsholdbarhedsperioden, fra den emissionsværdi, der er fastlagt som repræsentativ for emissionspræstationerne ved slutningen af emissionsholdbarhedsperioden.

Ved en multiplikativ forringelsesfaktor forstås emissionsniveauet ved slutningen af emissionsholdbarhedsperioden divideret med det registrerede emissionsniveau ved begyndelsen af emissionsholdbarhedsperioden.

For hvert af de af lovgivningen omfattede forurenende stoffer skal opstilles en særskilt forringelsesfaktor. Ved opstilling af en forringelsesfaktor i forhold til NOx + HC normen for en additiv forringelsesfaktor finder bestemmelsen sted på grundlag af summen af de forurenende stoffer, dog således, at en negativ forringelse for ét forurenende stofs vedkommende ikke kan opveje forringelsen for et andet. For en multiplikativ forringelsesfaktor for NOx + HC fastlægges særskilte forringelsesfaktorer for HC og NOx, og disse finder særskilt anvendelse ved beregning af de forringede emissionsniveauer ud fra et emissionsprøvningsresultat, før de resulterende forringede NOx- og HC-værdier kombineres for at fastslå om normerne er overholdt.

Hvis prøvningen ikke omfatter hele emissionsholdbarhedsperioden, bestemmes emissionsværdierne ved emissionsholdbarhedsperiodens slutning ved, at den i prøvningsperioden bestemte udvikling i emissionsforringelse ekstrapoleres til hele emissionsholdbarhedsperioden.

Når der i holdbarhedsprøvningsperioden med driftsakkumulering er sket periodisk registrering af emissionsprøvningsresultat, skal emissionsniveauerne ved emissionsholdbarhedsperiodens slutning bestemmes ved hjælp af statistiske standardmetoder baseret på god praksis; til bestemmelse af de endelige emissionsværdier kan anvendes statistiske signifikanstests.

Resulterer beregningen i en værdi på mindre end 1,00 for en multiplikativ forringelsesfaktor eller mindre end 0,00 for en additiv forringelsesfaktor, sættes forringelsesfaktoren til henholdsvis 1,0 og 0,00

| 1.1.1.4. | Med typegodkendelsesmyndighedens godkendelse kan en fabrikant anvende forringelsesfaktorer, der er bestemt på grundlag af resultaterne af holdbarhedsprøver, som er udført til bestemmelse af forringelsesfaktorer med henblik på godkendelse af vejgående HD-motorer med kompressionstænding. Dette vil blive godtaget, hvis der er teknisk ækvivalens mellem den afprøvede vejgående motor og de ikke-vejgående motorfamilier, som skal godkendes med anvendelse af de pågældende forringelsesfaktorer. Forringelsesfaktorer, som er afledt af emissionsholdbarhedsresultater for vejgående motorer, skal beregnes på grundlag af de i punkt 2 fastsatte emissionsholdbarhedsperioder. |
| --- | --- |

1.1.1.4.

Med typegodkendelsesmyndighedens godkendelse kan en fabrikant anvende forringelsesfaktorer, der er bestemt på grundlag af resultaterne af holdbarhedsprøver, som er udført til bestemmelse af forringelsesfaktorer med henblik på godkendelse af vejgående HD-motorer med kompressionstænding. Dette vil blive godtaget, hvis der er teknisk ækvivalens mellem den afprøvede vejgående motor og de ikke-vejgående motorfamilier, som skal godkendes med anvendelse af de pågældende forringelsesfaktorer. Forringelsesfaktorer, som er afledt af emissionsholdbarhedsresultater for vejgående motorer, skal beregnes på grundlag af de i punkt 2 fastsatte emissionsholdbarhedsperioder.

| 1.1.1.5. | Når der i en motorfamilie anvendes anerkendt teknologi, kan der i stedet for prøvning anvendes en analyse baseret på god teknisk praksis til bestemmelse af en forringelsesfaktor for den motorfamilie, der skal godkendes af den typegodkendende myndighed. |
| --- | --- |

1.1.1.5.

Når der i en motorfamilie anvendes anerkendt teknologi, kan der i stedet for prøvning anvendes en analyse baseret på god teknisk praksis til bestemmelse af en forringelsesfaktor for den motorfamilie, der skal godkendes af den typegodkendende myndighed.

| 1.2. | Oplysning om forringelsesfaktorer i ansøgninger om godkendelse |
| --- | --- |

1.2.

Oplysning om forringelsesfaktorer i ansøgninger om godkendelse

| 1.2.1. | I ansøgninger om godkendelse af motorer med kompressionstænding uden efterbehandlingsanordning skal angives additive forringelsesfaktorer for hvert forurenende stof. |
| --- | --- |

1.2.1.

I ansøgninger om godkendelse af motorer med kompressionstænding uden efterbehandlingsanordning skal angives additive forringelsesfaktorer for hvert forurenende stof.

| 1.2.2. | I ansøgninger om godkendelse af motorer med kompressionstænding med efterbehandlingsanordning skal angives multiplikative forringelsesfaktorer for hvert forurenende stof. |
| --- | --- |

1.2.2.

I ansøgninger om godkendelse af motorer med kompressionstænding med efterbehandlingsanordning skal angives multiplikative forringelsesfaktorer for hvert forurenende stof.

| 1.2.3. | Fabrikanten skal på anmodning af den typegodkendende myndighed indsende oplysninger, der dokumenterer forringelsesfaktorerne. Sådanne oplysninger består typisk af emissionsprøvningsresultater, prøveplan med driftsakkumulering, vedligeholdelsesprocedurer samt, i givet fald fald, oplysninger, der dokumenterer den tekniske vurdering af motorernes ækvivalens. |
| --- | --- |

1.2.3.

Fabrikanten skal på anmodning af den typegodkendende myndighed indsende oplysninger, der dokumenterer forringelsesfaktorerne. Sådanne oplysninger består typisk af emissionsprøvningsresultater, prøveplan med driftsakkumulering, vedligeholdelsesprocedurer samt, i givet fald fald, oplysninger, der dokumenterer den tekniske vurdering af motorernes ækvivalens.

2.   EMISSIONSHOLDBARHEDSPERIODER FOR TRIN IIIA, IIIB OG IV MOTORER.

| 2.1. | Fabrikanten benytter emissionsholdbarhedsperioden i tabel 1 i dette punkt. |
| --- | --- |

2.1.

Fabrikanten benytter emissionsholdbarhedsperioden i tabel 1 i dette punkt.

Tabel 1:Kategorier af emissionsholdbarhedsperioder for motorer med kompressionstænding i trin IIIA, IIIB og IV (timer)

| Kategori (effektområde) | Driftslevetid (timer)
  Emissionsholdbarhedsperiode |
| --- | --- |
| ≤ 37 kW
  (motorer, der kører med konstant hastighed) | 3 000 |
| ≤ 37 kW
  (motorer, der ikke kører med konstant hastighed) | 5 000 |
| > 37 kW | 8 000 |
| Motorer til brug i fartøjer på indre vandveje | 10 000 |
| Motorer til motorvogne | 10 000 |

Kategori (effektområde)

Driftslevetid (timer)

Emissionsholdbarhedsperiode

≤ 37 kW

(motorer, der kører med konstant hastighed)

3 000

≤ 37 kW

(motorer, der ikke kører med konstant hastighed)

5 000

> 37 kW

8 000

Motorer til brug i fartøjer på indre vandveje

10 000

Motorer til motorvogne

10 000

3.   BILAG V ÆNDRES SÅLEDES:

| 1) | Overskrifterne erstattes af følgende
  »TEKNISKE SPECIFIKATIONER FOR DET REFERENCEBRÆNDSTOF, SOM FORESKRIVES TIL GODKENDELSESPRØVNING OG TIL KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
  REFERENCEBRÆNDSTOF FOR KOMPRESSIONSTÆNDINGSMOTORER, DER ER BESTEMT TIL ANVENDELSE I MOBILE IKKE-VEJGÅENDE MOBILE MASKINER OG ER TYPEGODKENDT I HENHOLD TIL GRÆNSEVÆRDIERNE I TRIN I OG II, SAMT FOR MOTORER, BESTEMT TIL FARTØJER PÅ INDRE VANDVEJE.« |
| --- | --- |

1)

Overskrifterne erstattes af følgende

»TEKNISKE SPECIFIKATIONER FOR DET REFERENCEBRÆNDSTOF, SOM FORESKRIVES TIL GODKENDELSESPRØVNING OG TIL KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

REFERENCEBRÆNDSTOF FOR KOMPRESSIONSTÆNDINGSMOTORER, DER ER BESTEMT TIL ANVENDELSE I MOBILE IKKE-VEJGÅENDE MOBILE MASKINER OG ER TYPEGODKENDT I HENHOLD TIL GRÆNSEVÆRDIERNE I TRIN I OG II, SAMT FOR MOTORER, BESTEMT TIL FARTØJER PÅ INDRE VANDVEJE.«

| 2) | Følgende indsættes efter tabellen om referencebrændstof til diesel:
  »REFERENCEBRÆNDSTOF FOR KOMPRESSIONSTÆNDINGSMOTORER, DER ER BESTEMT TIL ANVENDELSE I MOBILE IKKE-VEJGÅENDE MOBILE MASKINER OG ER TYPEGODKENDT I HENHOLD TIL GRÆNSEVÆRDIERNE I TRIN IIIB.









  Parameter | Enhed | Grænseværdier (10) | Prøvningsmetode |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimum | Maksimum |
| Cetantal (11) | | 52 | 54,0 | EN-ISO 5165 |
| Massefylde ved 15 °C | kg/m3 | 833 | 837 | EN-ISO 3675 |
| Destillation: | | | | |
| 50 % punkt | °C | 245 | — | EN-ISO 3405 |
| 95 % punkt | °C | 345 | 350 | EN-ISO 3405 |
| — Slutkogepunkt | °C | — | 370 | EN-ISO 3405 |
| Flammepunkt | °C | 55 | — | EN 22719 |
| CFPP | °C | — | -5 | EN 116 |
| Viskositet ved 40 °C | mm2/s | 2,5 | 3,5 | EN-ISO 3104 |
| Polycykliske aromatiske kulbrinter | % m/m | 3,0 | 6,0 | IP 391 |
| Svovl (12) | mg/kg | — | 300 | ASTM D 5453 |
| Kobberkorrosion | | — | class 1 | EN-ISO 2160 |
| Kulstofrest efter Conradson (10 % tørstofrest) | % m/m | — | 0,2 | EN-ISO 10370 |
| Askeindhold | % m/m | — | 0,01 | EN-ISO 6245 |
| Vandindhold | % m/m | — | 0,05 | EN-ISO 12937 |
| Neutralisationstal (stærk syre) | mg KOH/g | — | 0,02 | ASTM D 974 |
| Oxidationsbestandig-hed (13) | mg/ml | — | 0,025 | EN-ISO 12205 |

2)

Følgende indsættes efter tabellen om referencebrændstof til diesel:

»REFERENCEBRÆNDSTOF FOR KOMPRESSIONSTÆNDINGSMOTORER, DER ER BESTEMT TIL ANVENDELSE I MOBILE IKKE-VEJGÅENDE MOBILE MASKINER OG ER TYPEGODKENDT I HENHOLD TIL GRÆNSEVÆRDIERNE I TRIN IIIB.

Parameter

Enhed

Grænseværdier (10)

10

Prøvningsmetode

Minimum

Maksimum

Cetantal (11)

11

52

54,0

EN-ISO 5165

Massefylde ved 15 °C

kg/m3

3

833

837

EN-ISO 3675

Destillation:

50 % punkt

°C

245

—

EN-ISO 3405

95 % punkt

°C

345

350

EN-ISO 3405

— Slutkogepunkt

°C

—

370

EN-ISO 3405

Flammepunkt

°C

55

—

EN 22719

CFPP

°C

—

-5

EN 116

Viskositet ved 40 °C

mm2/s

2

2,5

3,5

EN-ISO 3104

Polycykliske aromatiske kulbrinter

% m/m

3,0

6,0

IP 391

Svovl (12)

12

mg/kg

—

300

ASTM D 5453

Kobberkorrosion

—

class 1

EN-ISO 2160

Kulstofrest efter Conradson (10 % tørstofrest)

% m/m

—

0,2

EN-ISO 10370

Askeindhold

% m/m

—

0,01

EN-ISO 6245

Vandindhold

% m/m

—

0,05

EN-ISO 12937

Neutralisationstal (stærk syre)

mg KOH/g

—

0,02

ASTM D 974

Oxidationsbestandig-hed (13)

13

mg/ml

—

0,025

EN-ISO 12205

REFERENCEBRÆNDSTOF FOR KOMPRESSIONSTÆNDINGSMOTORER, DER ER BESTEMT TIL ANVENDELSE I MOBILE IKKE-VEJGÅENDE MOBILE MASKINER OG ER TYPEGODKENDT I HENHOLD TIL GRÆNSEVÆRDIERNE I TRIN IIIB OG IV

| Parameter | Enhed | Grænseværdier (14) | Prøvningsmetode |
| --- | --- | --- | --- |
| Minimum | Maksimum |
| Cetantal (15) | | | 54,0 | EN-ISO 5165 |
| Massefylde ved 15 °C | kg/m3 | 833 | 837 | EN-ISO 3675 |
| Destillation: | | | | |
| 50 % punkt | °C | 245 | — | EN-ISO 3405 |
| 95 % punkt | °C | 345 | 350 | EN-ISO 3405 |
| — Slutkogepunkt | °C | — | 370 | EN-ISO 3405 |
| Flammepunkt | °C | 55 | — | EN 22719 |
| CFPP | °C | — | -5 | EN 116 |
| Viskositet ved 40 °C | mm2/s | 2,3 | 3,3 | EN-ISO 3104 |
| Polycykliske aromatiske kulbrinter | % m/m | 3,0 | 6,0 | IP 391 |
| Svovl (16) | mg/kg | — | 10 | ASTM D 5453 |
| Kobberkorrosion | | — | class 1 | EN-ISO 2160 |
| Kulstofrest efter Conradson (10 % tørstofrest) | % m/m | — | 0,2 | EN-ISO 10370 |
| Askeindhold | % m/m | — | 0,01 | EN-ISO 6245 |
| Vandindhold | % m/m | — | 0,02 | EN-ISO 12937 |
| Neutralisationstal (stærk syre) | mg KOH/g | — | 0,02 | ASTM D 974 |
| Oxidationsbestandighed (17) | mg/ml | — | 0,025 | EN-ISO 12205 |
| Smøreevne (diameter af HFRR slidmærke ved 60 °C) | μm | — | 400 | CEC F-06-A-96 |
| FAME | forbudt |

Parameter

Enhed

Grænseværdier (14)

14

Prøvningsmetode

Minimum

Maksimum

Cetantal (15)

15

54,0

EN-ISO 5165

Massefylde ved 15 °C

kg/m3

3

833

837

EN-ISO 3675

Destillation:

50 % punkt

°C

245

—

EN-ISO 3405

95 % punkt

°C

345

350

EN-ISO 3405

— Slutkogepunkt

°C

—

370

EN-ISO 3405

Flammepunkt

°C

55

—

EN 22719

CFPP

°C

—

-5

EN 116

Viskositet ved 40 °C

mm2/s

2

2,3

3,3

EN-ISO 3104

Polycykliske aromatiske kulbrinter

% m/m

3,0

6,0

IP 391

Svovl (16)

16

mg/kg

—

10

ASTM D 5453

Kobberkorrosion

—

class 1

EN-ISO 2160

Kulstofrest efter Conradson (10 % tørstofrest)

% m/m

—

0,2

EN-ISO 10370

Askeindhold

% m/m

—

0,01

EN-ISO 6245

Vandindhold

% m/m

—

0,02

EN-ISO 12937

Neutralisationstal (stærk syre)

mg KOH/g

—

0,02

ASTM D 974

Oxidationsbestandighed (17)

17

mg/ml

—

0,025

EN-ISO 12205

Smøreevne (diameter af HFRR slidmærke ved 60 °C)

μm

—

400

CEC F-06-A-96

FAME

forbudt

4.   BILAG VII ÆNDRES SÅLEDES:

TILLÆG 1 AFFATTES SÅLEDES:

»Tillæg 1

PRØVNINGSRESULTATER FOR MOTORER MED KOMPRESSIONSTÆNDING

PRØVNINGSRESULTATER

| 1. | OPLYSNINGER VEDRØRENDE UDFØRELSE AF NRSC-PRØVE (18): |
| --- | --- |

1.

OPLYSNINGER VEDRØRENDE UDFØRELSE AF NRSC-PRØVE (18):

| 1.1. | Referencebrændstof, der er anvendt ved prøvningen |
| --- | --- |

1.1.

Referencebrændstof, der er anvendt ved prøvningen

| 1.1.1. | Cetantal: ... |
| --- | --- |

1.1.1.

Cetantal: ...

| 1.1.2. | Svovlindhold: ... |
| --- | --- |

1.1.2.

Svovlindhold: ...

| 1.1.3. | Densitet ... |
| --- | --- |

1.1.3.

Densitet ...

| 1.2. | Smøremiddel |
| --- | --- |

1.2.

Smøremiddel

| 1.2.1. | Fabrikat(er): ... |
| --- | --- |

1.2.1.

Fabrikat(er): ...

| 1.2.2. | Type(r): ... |
| --- | --- |

1.2.2.

Type(r): ...

(angiv olieprocent i blandingen, hvis brændstoffet iblandes smøremidlet)

| 1.3. | Eventuelt motordrevet udstyr |
| --- | --- |

1.3.

Eventuelt motordrevet udstyr

| 1.3.1. | Liste og angivelse af detaljer til identifikation: ... |
| --- | --- |

1.3.1.

Liste og angivelse af detaljer til identifikation: ...

| 1.3.2. | Optagen effekt ved angivne motorhastigheder (som specificeret af fabrikanten): ... | Optagen effekt PAE (kW) ved forskellige motorhastigheder (19), i det tillæg 3 til dette bilag tages i betragtning |
| --- | --- | --- |
| Udstyr | I mellemområdet
  (i givet fald) | Nominel |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| Total: | | |

1.3.2.

Optagen effekt ved angivne motorhastigheder (som specificeret af fabrikanten): ...

Optagen effekt PAE (kW) ved forskellige motorhastigheder (19), i det tillæg 3 til dette bilag tages i betragtning

Udstyr

I mellemområdet

(i givet fald)

Nominel

Total:

| 1.4. | Motorydelse |
| --- | --- |

1.4.

Motorydelse

| 1.4.1. | Motorhastigheder:
  Tomgang: ... rpm
  I mellemområdet ... rpm
  Nominel: ... rpm |
| --- | --- |

1.4.1.

Motorhastigheder:

Tomgang: ... rpm

I mellemområdet ... rpm

Nominel: ... rpm

| 1.4.2. | Motoreffekt (20) | Effektindstilling (kW) ved forskellige motorhastigheder |
| --- | --- | --- |
| Omstændighed | I mellemområdet
  (i givet fald) | Nominel |
| Maksimaleffekt målt ved prøven (PM)
  (kW) (a) | | |
| Total optagen effekt af motordrevet udstyr i henhold til dette tillægs punkt 1.3.2 eller bilag III, punkt 3.1, (PAE)
  (kW) (b) | | |
| Motorens nettoeffekt som angivet i bilag I, punkt 2.4, (kW) (c) | | |
| c = a + b | | |

1.4.2.

Motoreffekt (20)

Effektindstilling (kW) ved forskellige motorhastigheder

Omstændighed

I mellemområdet

(i givet fald)

Nominel

Maksimaleffekt målt ved prøven (PM)

(kW) (a)

Total optagen effekt af motordrevet udstyr i henhold til dette tillægs punkt 1.3.2 eller bilag III, punkt 3.1, (PAE)

(kW) (b)

Motorens nettoeffekt som angivet i bilag I, punkt 2.4, (kW) (c)

c = a + b

| 1.5. | Emissionsniveau |
| --- | --- |

1.5.

Emissionsniveau

| 1.5.1. | Dynamometerindstilling (kW) | Dynamometerindstilling (kW) ved forskellige motorhastigheder |
| --- | --- | --- |
| Belastning (%) | I mellemområdet
  (i givet fald) | Nominel |
| 10 (i givet fald) | | |
| 25 (i givet fald) | | |
| 50 | | |
| 75 | | |
| 100 | | |

1.5.1.

Dynamometerindstilling (kW)

Dynamometerindstilling (kW) ved forskellige motorhastigheder

Belastning (%)

I mellemområdet

(i givet fald)

Nominel

10 (i givet fald)

25 (i givet fald)

50

75

100

| 1.5.2. | Emissionsresultater for NRSC-prøve:
  CO: ... g/kWh
  HC: ... g/kWh
  NOx: ... g/kWh
  NMHC + NOx: ... g/kWh
  Partikler: ... g/kWh |
| --- | --- |

1.5.2.

Emissionsresultater for NRSC-prøve:

CO: ... g/kWh

HC: ... g/kWh

NOx: ... g/kWh

NMHC + NOx: ... g/kWh

Partikler: ... g/kWh

| 1.5.3. | Prøvetagningssystem anvendt ved NRSC-prøve: |
| --- | --- |

1.5.3.

Prøvetagningssystem anvendt ved NRSC-prøve:

| 1.5.3.1. | Forurenende luftarter (21) |
| --- | --- |

1.5.3.1.

Forurenende luftarter (21)

| 1.5.3.2. | Partikler (21) |
| --- | --- |

1.5.3.2.

Partikler (21)

| 1.5.3.2.1. | Metode (22): enkeltfilter/flerfilter |
| --- | --- |

1.5.3.2.1.

Metode (22): enkeltfilter/flerfilter

| 2. | OPLYSNINGER VEDRØRENDE UDFØRELSE AF NRTC-PRØVE (23): |
| --- | --- |

2.

OPLYSNINGER VEDRØRENDE UDFØRELSE AF NRTC-PRØVE (23):

| 2.1. | Emissionsresultater for NRTC-prøve:
  CO: ... g/kWh
  NMHC: ... g/kWh
  NOx: ... g/kWh
  Partikler: ... g/kWh
  NMHC + NOx: ... g/kWh |
| --- | --- |

2.1.

Emissionsresultater for NRTC-prøve:

CO: ... g/kWh

NMHC: ... g/kWh

NOx: ... g/kWh

Partikler: ... g/kWh

NMHC + NOx: ... g/kWh

| 2.2. | Prøvetagningssystem anvendt ved NRTC-prøve:
  Forurenende luftarter (24): ...
  Partikler (24): ... |
| --- | --- |

2.2.

Prøvetagningssystem anvendt ved NRTC-prøve:

Forurenende luftarter (24): ...

Partikler (24): ...

Metode (25): enkeltfilter/flerfilter«

5.   BILAG XII ÆNDRES SÅLEDES:

Der indsættes følgende nye punkt 3:

| »3. | For motorer af kategori H, I, og J (trin IIIA) og motorer af kategori K, L og M (trin IIIB) som defineret i artikel 9, afsnit 3, anerkendes følgende typegodkendelser og eventuelle tilhørende typegodkendelsesmærker som ækvivalente med godkendelse efter dette direktiv: |
| --- | --- |

»3.

For motorer af kategori H, I, og J (trin IIIA) og motorer af kategori K, L og M (trin IIIB) som defineret i artikel 9, afsnit 3, anerkendes følgende typegodkendelser og eventuelle tilhørende typegodkendelsesmærker som ækvivalente med godkendelse efter dette direktiv:

| 3.1 | Typegodkendelser, som er meddelt i henhold til direktiv 88/77/EØF som ændret ved direktiv 99/96/EF og er i overensstemmelse med trin B1, B2 eller C, jf. artikel 2 og punkt 6.2.1 i bilag I. |
| --- | --- |

3.1

Typegodkendelser, som er meddelt i henhold til direktiv 88/77/EØF som ændret ved direktiv 99/96/EF og er i overensstemmelse med trin B1, B2 eller C, jf. artikel 2 og punkt 6.2.1 i bilag I.

| 3.2 | FN-ECE regulativ nr. 49, ændringsserie 03, som er i overensstemmelse med trin B1, B2 og C, jf. punkt 5.2.« |
| --- | --- |

3.2

FN-ECE regulativ nr. 49, ændringsserie 03, som er i overensstemmelse med trin B1, B2 og C, jf. punkt 5.2.«

---

(1)  Bemærkning 2 ændres som følger: Identisk med C1-cyklus beskrevet i punkt 8.3.1.1 i standarden ISO 8178-4: 2002(E).

1

(2)  Bemærkning 2 ændres som følger: Identisk med D2-cyklus beskrevet i punkt 8.4.1 i standarden ISO8178-4: 2002(E).

2

(3)  Hjælpemotorer, der kører med fast hastighed, skal certificeres med ISO D2-driftscyklussen, dvs. den 5-sekvensers steady-state cyklus, der er specificeret i ovenstående punkt 3.7.1.2, mens hjæpemotorer, der kører med varierende hastighed, skal certificeres med ISO C1-driftscyklussen, dvs. den 8-sekvensers steady-state cyklus, der er specificeret i ovenstående punkt 3.7.1.1.

3

(4)  Identisk med E3-cyklussen, der er beskrevet i punkt 8.5.1, 8.5.2 og 8.5.3 i ISO8178-4: 2002(E)-normen. De fire sekvenser er baseret på en gennemsnitlig linje, der afgrænser området med positivt drejningsmoment, og er bestemt til målinger under brug.

4

(5)  Identisk med E2-cyklussen, der er beskrevet i punkt 8.5.1, 8.5.2 og 8.5.3 i ISO8178-4: 2002(E)- normen.

5

(6)  Identisk med F-cyklussen, der er beskrevet i ISO8178-4: 2002(E).«

6

(7)  Kalibreringsmetoden er fælles for NRSC- og NRTC-prøverne, bortset fra forskrifterne i punkt 1.11 og 2.6.

7

(8)  For NOx-emissionens vedkommende skal NOx-koncentration (NOxconc eller NOxconcc) ganges med KHNOX (faktor til fugtighedskorrektion af NOx som anført i punkt 1.3.3) på følgende måde: KHNOX x conc eller KHNOX x con

8

x

x

x

x

c

HNOX

x

HNOX

HNOX

(9)  Partikelmassestrømningshastigheden PTmass skal ganges med Kp (fugtighedskorrektionsfaktoren for partikelemission omhandlet i punkt 1.4.1).

9

(10)  De i specifikationerne angivne værdier er »sande værdier«. Grænseværdierne for dem er fastsat i henhold til ISO 4259 »Petroleum products — Determination and application of precision data in relation to methods of test«, idet minimumsværdien er fastsat på grundlag af en minimumsforskel på 2R større end nul; for maksimums- og minimumsværdi har minimumsforskellen været 4R (R = reproducerbarhed). Til trods for denne foranstaltning, som er nødvendig af statistiske grunde, bør brændstoffabrikanten tilstræbe en værdi på nul, når den foreskrevne maksimumsværdi er 2R, og en gennemsnitsværdi i tilfælde, hvor der angives maksimums- og minimumsgrænser ... Hvis det bliver nødvendigt at afgøre, om et brændstof opfylder kravene i specifikationerne, anvendes ISO 4259.

10

(11)  Det angivne interval for cetan opfylder ikke kravet om et mindsteområde på 4R. I tilfælde af tvist mellem brændstofleverandør og -bruger kan bestemmelserne i ISO 4259 imidlertid anvendes til afgørelse af tvistigheder, forudsat at målingerne gentages et tilstrækkeligt antal gange til at den fornødne præcision kan opnås. Dette må foretrækkes frem for enkeltstående målinger.

11

(12)  Det faktiske svovlindhold i det brændstof, der er anvendt til prøven, skal angives.

12

(13)  Selv om iltningsstabiliteten kontrolleres, må holdbarheden antages at være begrænset. Leverandøren bør anmodes om retningslinjer for opbevaring og holdbarhed

13

(14)  De i specifikationerne angivne værdier er »sande værdier«. Grænseværdierne for dem er fastsat i henhold til ISO 4259 »Petroleum products — Determination and application of precision data in relation to methods of test«, idet minimumsværdien er fastsat på grundlag af en minimumsforskel på 2R større end nul; for maksimums- og minimumsværdi har minimumsforskellen været 4R (R = reproducerbarhed). Til trods for denne foranstaltning, som er nødvendig af statistiske grunde, bør brændstoffabrikanten tilstræbe en værdi på nul, når den foreskrevne maksimumsværdi er 2R, og en gennemsnitsværdi i tilfælde, hvor der angives maksimums- og minimumsgrænser. Hvis det bliver nødvendigt at afgøre, om et brændstof opfylder kravene i specifikationerne, anvendes ISO 4259.

14

(15)  Det angivne interval for cetan opfylder ikke kravet om et mindsteområde på 4R. I tilfælde af tvist mellem brændstofleverandør og -bruger kan bestemmelserne i ISO 4259 imidlertid anvendes til afgørelse af tvistigheder, forudsat at målingerne gentages et tilstrækkeligt antal gange til at den fornødne præcision kan opnås. Dette må foretrækkes frem for enkeltstående målinger.

15

(16)  Det faktiske svovlindhold i det brændstof, der er anvendt til Type I-prøven, skal angives.

16

(17)  Selv om iltningsstabiliteten kontrolleres, må holdbarheden antages at være begrænset. Leverandøren bør anmodes om retningslinjer for opbevaring og holdbarhed.

17

(18)  Er der flere stammotorer, skal der indleveres et skema for hver af disse.

18

(19)  Må ikke være over 10 % af den under prøven målte effekt.

19

(20)  Ukorrigeret effekt målt i henhold til bestemmelserne i bilag I, punkt 2.4.

20

(21)  Angiv illustrationsnumrene svarende til bilag VI, punkt 1.

21

(22)  Det ikke gældende overstreges.

22

(23)  Er der flere stammotorer, skal der indleveres et skema for hver af disse.

23

(24)  Nummern der Abbildungen in Anhang VI Abschnitt 1 angeben.

24

(25)  Gegebenenfalls streichen.

25

BILAG II

»Bilag VI

SYSTEM TIL ANALYSE OG PRØVETAGNING

1.   SYSTEMER TIL UDTAGNING AF PRØVER AF GAS OG PARTIKLER

| Figur nr. | Beskrivelse |
| --- | --- |
| 2 | System til analyse af ufortyndet udstødningsgas; |
| 3 | System til analyse af fortyndet udstødningsgas; |
| 4 | Delstrømssystem med isokinetisk sonde, sugepumperegulering og delstrømsprøveudtagning |
| 5 | Delstrømssystem med isokinetisk sonde, trykpumperegulering og delstrømsprøveudtagning |
| 6 | Delstrømssystem reguleret af CO2- eller NOx-koncentration med delstrømsprøveudtagning |
| 7 | Delstrømssystem reguleret af CO2- eller kulstofbalance, totalprøveudtagning |
| 8 | Delstrømssystem med enkeltventuri, koncentrationsmåling og delstrømsprøveudtagning |
| 9 | Delstrømssystem m. dobb. venturi el. blænde, konc.måling & delstrømsprøveudtagning |
| 10 | Delstrømssystem med flerrørsopdeling, koncentrationsmåling og delstrømsprøveudtagning |
| 11 | Delstrømsfortyndingssystem med flowregulering og totalprøveudtagning |
| 12 | Delstrømsfortyndingssystem med flowregulering og delstrømsprøveudtagning |
| 13 | Totalstrømsfortyndingssystem m. trykpumpe el. kritisk venturi samt delstrømsprøveudtagning |
| 14 | Partikelprøvetagningssystem |
| 15 | Fortyndingssystem til totalstrømssystem |

Figur nr.

Beskrivelse

2

System til analyse af ufortyndet udstødningsgas;

3

System til analyse af fortyndet udstødningsgas;

4

Delstrømssystem med isokinetisk sonde, sugepumperegulering og delstrømsprøveudtagning

5

Delstrømssystem med isokinetisk sonde, trykpumperegulering og delstrømsprøveudtagning

6

Delstrømssystem reguleret af CO2- eller NOx-koncentration med delstrømsprøveudtagning

7

Delstrømssystem reguleret af CO2- eller kulstofbalance, totalprøveudtagning

8

Delstrømssystem med enkeltventuri, koncentrationsmåling og delstrømsprøveudtagning

9

Delstrømssystem m. dobb. venturi el. blænde, konc.måling & delstrømsprøveudtagning

10

Delstrømssystem med flerrørsopdeling, koncentrationsmåling og delstrømsprøveudtagning

11

Delstrømsfortyndingssystem med flowregulering og totalprøveudtagning

12

Delstrømsfortyndingssystem med flowregulering og delstrømsprøveudtagning

13

Totalstrømsfortyndingssystem m. trykpumpe el. kritisk venturi samt delstrømsprøveudtagning

14

Partikelprøvetagningssystem

15

Fortyndingssystem til totalstrømssystem

1.1.   Bestemmelse af forurenende luftarter

En detaljeret beskrivelse af det anbefalede prøvetagnings- og analysesystem er givet i punkt 1.1.1 og fig. 2 og 3. Da der med en afvigende udformning af systemerne vil kunne fås tilsvarende resultater, kræves ikke nøje overensstemmelse med den udformning, der er gengivet i disse figurer. Der kan anvendes supplerende komponenter, såsom instrumenter, ventiler, magnetventiler, pumper og kontakter, til at opnå yderligere oplysninger og koordinere funktionen af de indgående systemer. Andre komponenter kan udelades, hvis de for nogle systemers vedkommende er unødvendige for at sikre nøjagtigheden, og deres udeladelse er teknisk velbegrundet.

1.1.1.   Udstødningens gaskomponenter: CO, CO2, HC, NOx

Der beskrives et analysesystem til bestemmelse af forurenende luftarter i den ufortyndede udstødningsgas, baseret på anvendelse af:

| — | HFID-analysator til kulbrintebestemmelse, |
| --- | --- |

—

HFID-analysator til kulbrintebestemmelse,

| — | NDIR-analysatorer til bestemmelse af kulmonoxid og kuldioxid |
| --- | --- |

—

NDIR-analysatorer til bestemmelse af kulmonoxid og kuldioxid

| — | HCLD- eller tilsvarende analysator til bestemmelse af kvælstofoxid. |
| --- | --- |

—

HCLD- eller tilsvarende analysator til bestemmelse af kvælstofoxid.

For den ufortyndede udstødningsgas (figur 2) kan prøverne til bestemmelse af alle komponenter enten tages ved hjælp af en enkelt udtagningssonde eller med to tætsiddende sonder med indvendig forgrening til de forskellige analysatorer. Der skal være draget omsorg for, at der ikke kan forekomme kondensation af udstødningsgassens komponenter (herunder vand og svovlsyre) nogetsteds i analysesystemet.

For den fortyndede udstødningsgas (figur 3), skal prøven til kulbrintebestemmelse tages med en anden udtagningssonde end den, der anvendes til de øvrige komponenter. Der skal være draget omsorg for, at der ikke kan forekomme kondensation af udstødningsgassens komponenter (herunder vand og svovlsyre) nogetsteds i analysesystemet.

Figur 2

Blokdiagram over system til bestemmelse af udstødningsgassens indhold af CO, NOx og HC

Image

Figur 3

Blokdiagram over system til bestemmelse af CO, CO2, NOx og HC i fortyndet udstødningsgas

Image

Beskrivelse — figur 2 og 3

Som hovedregel gælder:

Alle komponenter i prøvetagningsvejen skal holdes på den temperatur, der foreskrives for det pågældende system.

| — | SP1: prøvetagningssonde for ufortyndet udstødningsgas (kun figur 2)
  En lige flerhullet sonde af rustfrit stål med lukket bund anbefales. Dens indvendige diameter må ikke være større end prøveudtagningsledningens indvendige diameter. Sondens vægtykkelse bør ikke være over 1 mm. Sonden skal have mindst tre huller i tre forskellige, radiære planer; hullerne skal være dimensioneret således, at de optager omtrent tilnærmelsesvis samme mængde prøve. Sonden skal strække sig over mindst 80 % af udstødningsrørets diameter. |
| --- | --- |

—

SP1: prøvetagningssonde for ufortyndet udstødningsgas (kun figur 2)

En lige flerhullet sonde af rustfrit stål med lukket bund anbefales. Dens indvendige diameter må ikke være større end prøveudtagningsledningens indvendige diameter. Sondens vægtykkelse bør ikke være over 1 mm. Sonden skal have mindst tre huller i tre forskellige, radiære planer; hullerne skal være dimensioneret således, at de optager omtrent tilnærmelsesvis samme mængde prøve. Sonden skal strække sig over mindst 80 % af udstødningsrørets diameter.

| — | SP2: prøvetagningssonde for fortyndet udstødningsgas (kun figur 3)
  Sonden skal:






  — | være defineret som de første 254 til 762 mm af kulbrinteprøveudtagsledningen (HSL3) |
| --- | --- | --- |

—

SP2: prøvetagningssonde for fortyndet udstødningsgas (kun figur 3)

Sonden skal:

—

være defineret som de første 254 til 762 mm af kulbrinteprøveudtagsledningen (HSL3)

| — | have en indvendig diameter på mindst 5 mm |
| --- | --- |

—

have en indvendig diameter på mindst 5 mm

| — | være monteret i fortyndingstunnelen, DT (punkt 1.2.1.2) i et punkt, hvor fortyndingsluft og udstødningsgas er godt opblandet (dvs. ca. 10 tunneldiametre nedstrøms for det punkt, hvor udstødningsgassen tilføres tunnelen) |
| --- | --- |

—

være monteret i fortyndingstunnelen, DT (punkt 1.2.1.2) i et punkt, hvor fortyndingsluft og udstødningsgas er godt opblandet (dvs. ca. 10 tunneldiametre nedstrøms for det punkt, hvor udstødningsgassen tilføres tunnelen)

| — | være placeret i tilstrækkelig afstand (radiært) fra andre sonder og fra tunnelens væg, til at den ikke påvirkes af slipstrømme eller hvirvelstrømme |
| --- | --- |

—

være placeret i tilstrækkelig afstand (radiært) fra andre sonder og fra tunnelens væg, til at den ikke påvirkes af slipstrømme eller hvirvelstrømme

| — | være opvarmet således, at gasstrømmen kan opvarmes til 463 K (190 °C) ± 10 K ved afgangen fra sonden. |
| --- | --- |

—

være opvarmet således, at gasstrømmen kan opvarmes til 463 K (190 °C) ± 10 K ved afgangen fra sonden.

| — | SP3: sonde til udtagning af prøver af fortyndet udstødningsgas til bestemmelse af CO, CO2 og NOx (kun figur 3)
  Sonden skal:






  — | være beliggende i samme plan som SP2 |
| --- | --- | --- |

—

SP3: sonde til udtagning af prøver af fortyndet udstødningsgas til bestemmelse af CO, CO2 og NOx (kun figur 3)

Sonden skal:

—

være beliggende i samme plan som SP2

| — | være placeret i tilstrækkelig afstand (radiært) fra andre sonder og fra tunnelens væg, til at den ikke påvirkes af slipstrømme eller hvirvelstrømme |
| --- | --- |

—

være placeret i tilstrækkelig afstand (radiært) fra andre sonder og fra tunnelens væg, til at den ikke påvirkes af slipstrømme eller hvirvelstrømme

| — | være opvarmet og isoleret over hele sin længde til en minimumstemperatur på 328 K (55 °C), således at dannelse af kondensvand forhindres. |
| --- | --- |

—

være opvarmet og isoleret over hele sin længde til en minimumstemperatur på 328 K (55 °C), således at dannelse af kondensvand forhindres.

| — | HSL1: prøveudtagsledning
  Prøveudtagsledningen leder gasprøver fra en enkeltsonde til forgreningspunktet (-punkterne) og til kulbrinteanalysatoren.
  For denne prøveudtagsledning gælder:






  — | ledningens indvendige diameter skal være mindst 5 mm og højst 13,5 mm |
| --- | --- | --- |

—

HSL1: prøveudtagsledning

Prøveudtagsledningen leder gasprøver fra en enkeltsonde til forgreningspunktet (-punkterne) og til kulbrinteanalysatoren.

For denne prøveudtagsledning gælder:

—

ledningens indvendige diameter skal være mindst 5 mm og højst 13,5 mm

| — | ledningen skal være fremstillet af rustfrit stål eller PTFE |
| --- | --- |

—

ledningen skal være fremstillet af rustfrit stål eller PTFE

| — | såfremt temperaturen af udstødningsgassen ved prøvetagningssonden er 463 K (190 °C) eller derunder, skal ledningens vægtemperatur holdes på 463 K (190 °C) ± 10 K, målt på hver sektion med særskilt temperaturregulering |
| --- | --- |

—

såfremt temperaturen af udstødningsgassen ved prøvetagningssonden er 463 K (190 °C) eller derunder, skal ledningens vægtemperatur holdes på 463 K (190 °C) ± 10 K, målt på hver sektion med særskilt temperaturregulering

| — | såfremt temperaturen af udstødningsgassen ved prøvetagningssonden er over 463 K (190 °C), skal ledningens vægtemperatur være over 453 K (180 °C) |
| --- | --- |

—

såfremt temperaturen af udstødningsgassen ved prøvetagningssonden er over 463 K (190 °C), skal ledningens vægtemperatur være over 453 K (180 °C)

| — | gastemperaturen i ledningen skal være 463 K (190 °C) ± 10 K umiddelbart før det opvarmede filter (F2) og HFID-enheden |
| --- | --- |

—

gastemperaturen i ledningen skal være 463 K (190 °C) ± 10 K umiddelbart før det opvarmede filter (F2) og HFID-enheden

| — | HSL2: Opvarmet NOx-prøvetagningsledning
  For prøvetagningsledningen gælder:






  — | ledningens vægtemperatur skal være mellem 328 og 473 K (55 og 200 °C) frem til konverteren, såfremt kølebad anvendes, og frem til analysatoren, såfremt kølebad ikke anvendes |
| --- | --- | --- |

—

HSL2: Opvarmet NOx-prøvetagningsledning

For prøvetagningsledningen gælder:

—

ledningens vægtemperatur skal være mellem 328 og 473 K (55 og 200 °C) frem til konverteren, såfremt kølebad anvendes, og frem til analysatoren, såfremt kølebad ikke anvendes

| — | ledningen skal være fremstillet af rustfrit stål eller PTFE.
  Da opvarmning af prøveudtagsledningen kun er nødvendig til forhindring af kondensation af vand og svovlsyre, vil prøveudtagsledningens temperatur være baseret på brændstoffets svovlindhold. |
| --- | --- |

—

ledningen skal være fremstillet af rustfrit stål eller PTFE.

Da opvarmning af prøveudtagsledningen kun er nødvendig til forhindring af kondensation af vand og svovlsyre, vil prøveudtagsledningens temperatur være baseret på brændstoffets svovlindhold.

| — | SL: prøveudtagsledning for CO (CO2)
  Ledningen skal være fremstillet af PTFE eller rustfrit stål. Den kan være opvarmet eller uopvarmet. |
| --- | --- |

—

SL: prøveudtagsledning for CO (CO2)

Ledningen skal være fremstillet af PTFE eller rustfrit stål. Den kan være opvarmet eller uopvarmet.

| — | BK: sæk til baggrundsbestemmelse (valgfri; kun figur 3)
  Til bestemmelse af baggrundskoncentrationer. |
| --- | --- |

—

BK: sæk til baggrundsbestemmelse (valgfri; kun figur 3)

Til bestemmelse af baggrundskoncentrationer.

| — | BG: udtagningssæk (valgfri; figur 3 kun CO og CO2)
  Til bestemmelse af prøvernes koncentrationer. |
| --- | --- |

—

BG: udtagningssæk (valgfri; figur 3 kun CO og CO2)

Til bestemmelse af prøvernes koncentrationer.

| — | F1: opvarmet forfilter (valgfrit)
  Temperaturen skal være den samme som for HSL1. |
| --- | --- |

—

F1: opvarmet forfilter (valgfrit)

Temperaturen skal være den samme som for HSL1.

| — | F2: opvarmet filter
  Filteret skal udskille alle partikler fra gasprøven før analysatoren. Temperaturen skal være den samme som for HSL1. Filteret skal udskiftes efter behov. |
| --- | --- |

—

F2: opvarmet filter

Filteret skal udskille alle partikler fra gasprøven før analysatoren. Temperaturen skal være den samme som for HSL1. Filteret skal udskiftes efter behov.

| — | P: opvarmet prøvetagningspumpe
  Pumpen skal være opvarmet og temperaturen svare til HSL1. |
| --- | --- |

—

P: opvarmet prøvetagningspumpe

Pumpen skal være opvarmet og temperaturen svare til HSL1.

| — | HC
  Opvarmet flammeiondetektor (HFID) til kulbrintebestemmelse. Temperaturen skal holdes mellem 453 og 473 K (180 og 200 °C). |
| --- | --- |

—

HC

Opvarmet flammeiondetektor (HFID) til kulbrintebestemmelse. Temperaturen skal holdes mellem 453 og 473 K (180 og 200 °C).

| — | CO, CO2

  NDIR-analysatorer til kulmonoxid- og kuldioxidbestemmelse. |
| --- | --- |

—

CO, CO2

NDIR-analysatorer til kulmonoxid- og kuldioxidbestemmelse.

| — | NO2

  (H)CLD-analysatorer til bestemmelse af kvælstofoxider. Anvendes en HCLD, skal temperaturen holdes i intervallet mellem 328 og 473 K (55 og 200 °C). |
| --- | --- |

—

NO2

(H)CLD-analysatorer til bestemmelse af kvælstofoxider. Anvendes en HCLD, skal temperaturen holdes i intervallet mellem 328 og 473 K (55 og 200 °C).

| — | C: konverter
  Der skal anvendes en konverter til katalytisk reduktion af NO2 til NO før bestemmelse i CLD- eller HCLD-enheden. |
| --- | --- |

—

C: konverter

Der skal anvendes en konverter til katalytisk reduktion af NO2 til NO før bestemmelse i CLD- eller HCLD-enheden.

| — | B: kølebad
  Til køling af udstødningsgasprøven og fortætning af dennes vandindhold. Badets temperatur holdes mellem 273 og 277 K (0 og 4 °C) ved istilsætning eller køling. Kølebadet kan undlades, hvis analyseenheden er fri for interferens fra vanddamp som fastlagt i bilag III, tillæg 2, punkt 1.9.1 og 1.9.2.
  Der må ikke benyttes kemiske tørremidler til fjernelse af vandindholdet i prøven. |
| --- | --- |

—

B: kølebad

Til køling af udstødningsgasprøven og fortætning af dennes vandindhold. Badets temperatur holdes mellem 273 og 277 K (0 og 4 °C) ved istilsætning eller køling. Kølebadet kan undlades, hvis analyseenheden er fri for interferens fra vanddamp som fastlagt i bilag III, tillæg 2, punkt 1.9.1 og 1.9.2.

Der må ikke benyttes kemiske tørremidler til fjernelse af vandindholdet i prøven.

| — | T1, T2, T3: temperaturføler
  Til overvågning af gasstrømmens temperatur. |
| --- | --- |

—

T1, T2, T3: temperaturføler

Til overvågning af gasstrømmens temperatur.

| — | T4: temperaturføler
  Temperatur af NO2-NO konverteren. |
| --- | --- |

—

T4: temperaturføler

Temperatur af NO2-NO konverteren.

| — | T5: temperaturføler
  Til regulering af kølebadets temperatur. |
| --- | --- |

—

T5: temperaturføler

Til regulering af kølebadets temperatur.

| — | G1, G2, G3: trykmåler
  Til måling af trykket i prøveudtagsledningerne. |
| --- | --- |

—

G1, G2, G3: trykmåler

Til måling af trykket i prøveudtagsledningerne.

| — | R1, R2: trykregulator
  Til kontrol af henholdsvis luft og brændstof til HFID-analysatoren. |
| --- | --- |

—

R1, R2: trykregulator

Til kontrol af henholdsvis luft og brændstof til HFID-analysatoren.

| — | R3, R4, R5: trykregulator
  Til regulering af trykket i prøveudtagsledninger og af gastilførslen til analysatorerne. |
| --- | --- |

—

R3, R4, R5: trykregulator

Til regulering af trykket i prøveudtagsledninger og af gastilførslen til analysatorerne.

| — | FL1, FL2, FL3: flowmeter
  Til strømningsregulering af prøvegasomledning. |
| --- | --- |

—

FL1, FL2, FL3: flowmeter

Til strømningsregulering af prøvegasomledning.

| — | FL4 til FL7: flowmeter (valgfrit)
  Til regulering af gennemstrømningshastigheden i analysatorerne. |
| --- | --- |

—

FL4 til FL7: flowmeter (valgfrit)

Til regulering af gennemstrømningshastigheden i analysatorerne.

| — | V1 til V6: omskifterventiler
  Passende ventiler til omstilling mellem prøve-, kalibreringsgas- og frisklufttilførsel til analysatoren. |
| --- | --- |

—

V1 til V6: omskifterventiler

Passende ventiler til omstilling mellem prøve-, kalibreringsgas- og frisklufttilførsel til analysatoren.

| — | V7, V8: magnetventiler
  Til omgåelse af NO2-NO konverteren. |
| --- | --- |

—

V7, V8: magnetventiler

Til omgåelse af NO2-NO konverteren.

| — | V9: nåleventil
  Til afbalancering af gennemstrømningen gennem NO2-NO konverteren og omledningen. |
| --- | --- |

—

V9: nåleventil

Til afbalancering af gennemstrømningen gennem NO2-NO konverteren og omledningen.

| — | V10, V11: nåleventil
  Til regulering af gasstrømmene til analysatorerne. |
| --- | --- |

—

V10, V11: nåleventil

Til regulering af gasstrømmene til analysatorerne.

| — | V12, V13: aftapningsventil
  Til udtømning af kondensat fra bad B. |
| --- | --- |

—

V12, V13: aftapningsventil

Til udtømning af kondensat fra bad B.

| — | V14: omskifterventil
  Til omskiftning mellem udtagningssække for prøve og baggrund. |
| --- | --- |

—

V14: omskifterventil

Til omskiftning mellem udtagningssække for prøve og baggrund.

1.2.   Bestemmelse af partikelindhold

En udtømmende beskrivelse af de anbefalede systemer til fortynding og prøveudtagning er givet i punkt 1.2.1 og 1.2.2 og figur 4 til 15. Da tilsvarende resultater vil kunne fås med en afvigende udformning af systemerne, kræves ikke nøje overensstemmelse med den udformning, der er gengivet i disse figurer. Der kan anvendes supplerende komponenter såsom instrumenter, ventiler, magnetventiler, pumper og kontakter til at opnå yderligere oplysninger og koordinere funktionen af de indgående systemer. Andre komponenter kan udelades, hvis de for nogle systemers vedkommende ikke er nødvendige af hensyn til nøjagtigheden, og hvis udeladelsen af dem er teknisk velbegrundet.

1.2.1.   Fortyndingssystem

1.2.1.1.   Delstrømsfortyndingssystem (figur 4 til 12) (1)

Der beskrives et fortyndingssystem baseret på fortynding af en del af udstødningsgasstrømmen. Til deling og efterfølgende fortynding af udstødningsgasstrømmen kan forskellige typer fortyndingssystemer anvendes. Til den derpå følgende udskillelse af partikler kan enten hele mængden af udstødningsgas eller en del af den fortyndede udstødningsgas ledes til partikeludskillelsessystemet (punkt 1.2.2, figur 14). Den førstnævnte metode benævnes totalprøveudtagning, den sidstnævnte delstrømsprøveudtagning.

Beregningen af fortyndingsforholdet vil afhænge af den anvendte type system.

Følgende typer anbefales:

| — | isokinetiske systemer figur (4 og 5)
  I denne type systemer bliver tilførslen til overføringsrøret afpasset efter udstødningsgasstrømmens hastighed og/eller tryk, hvilket således kræver uforstyrret og homogen strømning af udstødningsgassen ved prøveudtagssonden. Dette opnås sædvanligvis ved hjælp af en resonator og et lige tilførselsrør opstrøms for prøveudtagningsstedet. Delingsforholdet kan derved beregnes af let målelige størrelser såsom rørdiametre. Det skal bemærkes, at isokinetiske forhold kun anvendes til tilpasning af strømningsparametre og ikke til tilpasning af størrelsesfordelingen. Dette sidste er dog typisk unødvendigt, da partiklerne er så små, at de følger strømlinjerne. |
| --- | --- |

—

isokinetiske systemer figur (4 og 5)

I denne type systemer bliver tilførslen til overføringsrøret afpasset efter udstødningsgasstrømmens hastighed og/eller tryk, hvilket således kræver uforstyrret og homogen strømning af udstødningsgassen ved prøveudtagssonden. Dette opnås sædvanligvis ved hjælp af en resonator og et lige tilførselsrør opstrøms for prøveudtagningsstedet. Delingsforholdet kan derved beregnes af let målelige størrelser såsom rørdiametre. Det skal bemærkes, at isokinetiske forhold kun anvendes til tilpasning af strømningsparametre og ikke til tilpasning af størrelsesfordelingen. Dette sidste er dog typisk unødvendigt, da partiklerne er så små, at de følger strømlinjerne.

| — | Strømningsregulerede systemer med koncentrationsmåling (figur 6 til 10).
  I disse systemer tages en prøve af den samlede udstødningsgasstrøm ved indstilling af strømningshastigheden af fortyndingsluft og af den samlede fortyndede udstødningsgasstrøm. Fortyndingsforholdet bestemmes af koncentrationen af sporluftarter som CO2 eller NOx, der er naturligt forekommende i motorens udstødning. Koncentrationerne i den fortyndede udstødningsgas og i fortyndingsluften måles, mens koncentrationen i den ufortyndede udstødningsgas enten kan måles direkte eller bestemmes af brændstoftilførselshastigheden og kulstofbalancen, forudsat at brændstoffets sammensætning er kendt. Systemerne kan reguleres ved det beregnede fortyndingsforhold (figur 6 og 7) eller ved størrelsen af den tilførte strøm til overføringsrøret (figur 8, 9 og 10). |
| --- | --- |

—

Strømningsregulerede systemer med koncentrationsmåling (figur 6 til 10).

I disse systemer tages en prøve af den samlede udstødningsgasstrøm ved indstilling af strømningshastigheden af fortyndingsluft og af den samlede fortyndede udstødningsgasstrøm. Fortyndingsforholdet bestemmes af koncentrationen af sporluftarter som CO2 eller NOx, der er naturligt forekommende i motorens udstødning. Koncentrationerne i den fortyndede udstødningsgas og i fortyndingsluften måles, mens koncentrationen i den ufortyndede udstødningsgas enten kan måles direkte eller bestemmes af brændstoftilførselshastigheden og kulstofbalancen, forudsat at brændstoffets sammensætning er kendt. Systemerne kan reguleres ved det beregnede fortyndingsforhold (figur 6 og 7) eller ved størrelsen af den tilførte strøm til overføringsrøret (figur 8, 9 og 10).

| — | Strømningsregulerede systemer med flowmåling (figur 11 og 12)
  I disse systemer tages en prøve af den samlede udstødningsgasstrøm ved indstilling af strømningshastigheden af fortyndingsluften og af den samlede strøm af fortyndet udstødningsgas. Fortyndingsforholdet bestemmes af forskellen mellem de to strømningshastigheder. Der kræves nøjagtig indbyrdes kalibrering af flowmetrene, da den relative forskel mellem de to strømningshastigheder kan føre til væsentlige fejl ved større fortyndingsforhold . Strømningsreguleringen er ganske enkel og består i, at den fortyndede udstødningsgasstrøm holdes konstant, mens man om nødvendigt varierer strømningshastigheden af fortyndingsluften.
  For at udnytte fordelene ved fortyndingssystemer efter delstrømsprincippet skal der drages omsorg for at undgå eventuelle problemer med tab af partikler i overføringsrøret, idet der tages en repræsentativ prøve for motorens udstødning, og delingsforholdet bestemmes.
  I de beskrevne systemer er der taget hensyn til disse vigtige punkter. |
| --- | --- |

—

Strømningsregulerede systemer med flowmåling (figur 11 og 12)

I disse systemer tages en prøve af den samlede udstødningsgasstrøm ved indstilling af strømningshastigheden af fortyndingsluften og af den samlede strøm af fortyndet udstødningsgas. Fortyndingsforholdet bestemmes af forskellen mellem de to strømningshastigheder. Der kræves nøjagtig indbyrdes kalibrering af flowmetrene, da den relative forskel mellem de to strømningshastigheder kan føre til væsentlige fejl ved større fortyndingsforhold . Strømningsreguleringen er ganske enkel og består i, at den fortyndede udstødningsgasstrøm holdes konstant, mens man om nødvendigt varierer strømningshastigheden af fortyndingsluften.

For at udnytte fordelene ved fortyndingssystemer efter delstrømsprincippet skal der drages omsorg for at undgå eventuelle problemer med tab af partikler i overføringsrøret, idet der tages en repræsentativ prøve for motorens udstødning, og delingsforholdet bestemmes.

I de beskrevne systemer er der taget hensyn til disse vigtige punkter.

Figur 4

Fortyndingssystem efter delstrømsprincippet med isokinetisk sonde og delstrømsprøveudtagning (SB-regulering)

Image

Den ufortyndede udstødningsgas overføres af den isokinetiske prøvetagningssonde (ISP) fra udstødningsrøret (EP) gennem overføringsrøret (TT) til fortyndingstunnelen (DT). Trykforskellen af udstødningsgassen mellem udstødningsrøret og sondens indgang måles med tryktransduceren DPT. Dette signal føres til strømningsregulatoren FC1, som regulerer sugepumpen SB således, at der opretholdes en trykforskel på nul ved den yderste ende af sonden. Under disse omstændigheder er hastigheden af udstødningsgassen i EP og ISP ens, og strømmen gennem ISP og TT er en konstant brøkdel af udstødningsgasstrømmen. Delingsforholdet bestemmes af forholdet mellem tværsnitsarealet af EP og ISP. Strømningshastigheden af fortyndingsluft måles med flowmeteret FM1. Fortyndingsforholdet beregnes af fortyndingsluftens strømningshastighed og delingsforholdet.

Figur 5

Fortyndingssystem efter delstrømsprincippet med isokinetisk sonde og delstrømsprøveudtagning (PB-regulering)

Image

Den ufortyndede udstødningsgas overføres af den isokinetiske prøveudtagningssonde (ISP) fra udstødningsrøret (EP) til fortyndingstunnelen (DT) gennem overføringsrøret (TT). Trykforskellen af udstødningsgassen mellem udstødningsrøret og sondens indgang måles med tryktransduceren DPT. Dette signal overføres til strømningsregulatoren FCI, der regulerer trykpumpen PB, således at trykdifferencen ved enden af sonden holdes på nul. Dette gøres ved at tage en lille brøkdel af fortyndingsluften (efter at dennes strømningshastighed er målt af flowmeteret FM1), og tilføre den til TT ved hjælp af en pneumatisk åbning. Under disse omstændigheder er hastigheden af udstødningsgassen i EP og ISP ens, og strømmen gennem ISP og TT er en konstant brøkdel af udstødningsgasstrømmen. Delingsforholdet bestemmes af forholdet mellem tværsnitsarealet af EP og ISP. Fortyndingsluften suges gennem DT af sugepumpen SB, og strømningshastigheden måles af FM1 ved indgangen til DT. Fortyndingsforholdet beregnes af fortyndingsluftens strømningshastighed og delingsforholdet.

Figur 6

Delstrømsfortyndingssystem med måling af CO2- eller NOx-koncentration og delstrømsprøveudtagning

Image

Ufortyndet udstødningsgas føres fra udstødningsrøret EP til fortyndingstunnelen DT gennem prøvetagningssonden SP og overføringsrøret TT. Koncentrationerne af sporgasser (CO2 eller NOx) måles i den ufortyndede og fortyndede udstødningsgas samt i fortyndingsluften ved hjælp af gasanalysatoren (-erne) EGA. Signalerne herfra overføres til strømningsregulatoren FC2, der ved styring af trykpumpen PB og sugepumpen SM opretholder det korrekte delingsog fortyndingsforhold i DT. Fortyndingsforholdet beregnes af sporgaskoncentrationerne i ufortyndet udstødningsgas, fortyndet udstødningsgas og fortyndingsluft.

Figur 7

Delstrømsfortyndingssystem med CO2-koncentrationsmåling, kulstofbalance og udtagning af totalstrømsprøve

Image

Ufortyndet udstødningsgas føres fra udstødningsrøret EP til fortyndingstunnelen DT gennem prøvetagningssonden SP og overføringsrøret TT. CO2-koncentrationen i den fortyndede udstødningsgas og i fortyndingsluften måles af gasanalysatoren (-erne) EGA. Signalerne for CO2- og brændstofstrøm GFUEL tilføres enten strømningsregulatoren FC2 eller strømningsregulatoren FC3 i partikelprøvetagningssystemet (figur 14). FC2 regulerer trykpumpen PB, mens FC3 regulerer partikelprøvetagningssystemet (figur 14) og derved indstiller systemets indad- og udadgående strømme, således at det ønskede delingsforhold og fortyndingsforhold i fortyndingstunnelen DT opretholdes. Fortyndingsforholdet beregnes af CO2-koncentrationerne og GFUEL ved hjælp af kulstofbalancen.

Figur 8

Delstrømsfortyndingssystem med enkelt venturi, koncentrationsmåling og delstrømsprøveudtagning

Image

Ufortyndet udstødningsgas overføres gennem prøvetagningssonden SP og overføringsrøret (TT) fra udstødningsrøret (EP) til fortyndingstunnelen (DT) som følge af det undertryk, som venturien (VN) skaber i DT. Gashastigheden i overføringsrøret TT afhænger af impulsudvekslingen i venturiområdet og påvirkes af gassens absolutte temperatur ved afgangen fra TT. Udstødningsgassens delingsforhold er derfor ikke konstant ved en given tunnelgennemstrømning, og ved lav belastning er fortyndingsforholdet en smule lavere end ved høj belastning. Koncentrationen af sporluftarterne (CO2 eller NOx) måles i den ufortyndede udstødningsgas, den fortyndede udstødningsgas og fortyndingsluften med udstødningsgasanalysatoren (-erne) EGA, og af de således målte værdier beregnes fortyndingsforholdet.

Figur 9

Delstrømsfortyndingssystem med dobbelt venturi eller dobbelt blænde, koncentrationsmåling og delstrømsprøveudtagning

Image

Den ufortyndede udstødningsgas føres fra udstødningsrøret EP til fortyndingstunnelen DT gennem prøvetagningssonden SP og overføringsrøret TT af en strømdeler, der indeholder et sæt blænder eller venturier. Den første, (FD1) er placeret i EP, den anden (FD2) i TT. Herudover kræves to trykreguleringsventiler (PCV1 og PCV2), der holder udstødningsgassens delingsforhold konstant ved at regulere modtrykket i EP og trykket i DT. PCV1 er placeret nedstrøms for SP i EP, PCV2 mellem trykpumpen PB og DT. Koncentrationen af sporgas (CO2 eller NOx) måles i den ufortyndede udstødningsgas, den fortyndede udstødningsgas og fortyndingsluften ved hjælp af udstødningsgasanalysatoren (-erne) EGA. Disse værdier er nødvendige til kontrol af udstødningsgassens delingsforhold og kan anvendes til justering af PCV1 og PCV2, hvorved delingsforholdet kan reguleres nøjagtigt. Fortyndingsforholdet beregnes af sporgaskoncentrationerne.

Figur 10

Delstrømsfortyndingssystem med flerrørsopdeling, koncentrationsmåling og delstrømsprøveudtagning

Image

Den ufortyndede udstødningsgas føres fra udstødningsrøret EP til fortyndingstunnelen DT gennem overføringsrøret TT af en strømdeler FD3, der består af en række rør af ens dimensioner (samme diameter, længde og indlejringsradius), monteret i EP. Udstødningsgassen fra et af disse rør ledes til fortyndingstunnelen DT, mens gassen fra de øvrige rør føres gennem dæmpekammeret DC. Udstødningsgassens delingsforhold er således bestemt af det samlede antal rør. Til at holde delingsforholdet konstant kræves en trykdifferens på nul mellem dæmpekammeret DC og afgangen fra overføringsrøret TT, hvilket måles af differenstryktransduceren DPT. Et differenstryk på nul opnås ved indblæsning af frisk luft i fortyndingstunnelen DT ved afgangen fra overføringsrøret TT. Koncentrationen af sporgas (CO2 eller NOx) måles i den ufortyndede udstødningsgas, den fortyndede udstødningsgas og fortyndingsluften ved hjælp af udstødningsgasanalysatoren (-erne) EGA. Disse værdier er nødvendige til regulering af udstødningsgassens delingsforhold og kan anvendes til styring af strømningshastigheden af indblæst luft, hvorved delingsforholdet kan reguleres nøjagtigt. Fortyndingsforholdet beregnes af sporgaskoncentrationerne.

Figur 11

Delstrømsfortyndingssystem med strømningsregulering og totalstrømsprøveudtagning

Image

Ufortyndet udstødningsgas føres fra udstødningsrøret EP til fortyndingstunnelen DT gennem prøvetagningssonden SP og overføringsrøret TT. Den samlede strømningshastighed gennem tunnelen justeres ved hjælp af strømningsregulatoren FC3 og prøvetagningspumpen P i partikelprøveudtagningssystemet (figur 16).

Fortyndingsluftens strømningshastighed reguleres af strømningsregulatoren FC2, der kan benytte GEXH, GAIR eller GFUEL som styresignal til regulering af udstødningsgassens delingsforhold. Fortyndingstunnelen DT's indgående prøvegasstrøm er forskellen mellem den samlede gennemstrømning og fortyndingsluftstrømmen. Fortyndingsluftens strømningshastighed måles af flowmeteret FM1, den samlede strømningshastighed af flowmeteret FM3 i partikelprøveudtagningssystemet (figur 14). Af disse to strømningshastigheder kan fortyndingsforholdet beregnes.

Figur 12

Delstrømsfortyndingssystem med strømningsregulering og delstrømsprøveudtagning

Image

Ufortyndet udstødningsgas føres fra udstødningsrøret EP til fortyndingstunnelen DT gennem prøvetagningssonden SP og overføringsrøret TT. Udstødningsgassens delingsforhold og den indgående strøm til DT reguleres af strømningsregulatoren FC2, som styrer flow (eller hastighed) af trykpumpen PB og sugepumpen SB i forhold dertil. Dette er muligt, fordi den af partikelprøvetagningssystemet udtagne prøve returneres til DT. GEXH, GAIR og GFUEL kan anvendes som styresignaler for strømningsregulatoren FC2. Fortyndingsluftens strømningshastighed måles med flowmeteret FM1, den samlede gennemstrømning med flowmeteret FM2. Af disse to strømningshastigheder kan fortyndingsforholdet beregnes.

Beskrivelse — figur 4 til 12

| — | EP: Udstødningsrør
  Udstødningsrøret kan være isoleret. For at mindske opvarmningstrægheden af udstødningsrøret anbefales, at forholdet vægtykkelse: diameter er højst 0,015.
  Længden af fleksible rørafsnit skal være begrænset til tolv rørdiametre. Bøjninger skal indskrænkes til det mindst mulige for at mindske inertiafsætningen. Indgår en prøvebænkslydpotte i systemet, kan denne ligeledes være isoleret.
  I isokinetiske systemer skal udstødningsrøret være fri for skarpe bøjninger og bratte diameterændringer i en afstand af mindst seks rørdiametre opstrøms og tre rørdiametre nedstrøms for prøvetagningssonden. Gashastigheden på prøvetagningsstedet skal være over 10 m/s undtagen i tomgang. Udstødningsgassens tryksvingninger må i gennemsnit ikke være over ± 500 Pa. Foranstaltninger til nedsættelse af tryksvingningerne ud over brug af et udstødningssystem af chassistype (bestående af en lydpotte og en efterbehandlingsenhed) må ikke ændre motorydelsen eller medføre partikelafsætning.
  I systemer uden isokinetiske sonder anbefales, at røret i en afstand af mindst seks rørdiametre opstrøms for og tre rørdiametre nedstrøms for prøvetagningssonden er lige. |
| --- | --- |

—

EP: Udstødningsrør

Udstødningsrøret kan være isoleret. For at mindske opvarmningstrægheden af udstødningsrøret anbefales, at forholdet vægtykkelse: diameter er højst 0,015.

Længden af fleksible rørafsnit skal være begrænset til tolv rørdiametre. Bøjninger skal indskrænkes til det mindst mulige for at mindske inertiafsætningen. Indgår en prøvebænkslydpotte i systemet, kan denne ligeledes være isoleret.

I isokinetiske systemer skal udstødningsrøret være fri for skarpe bøjninger og bratte diameterændringer i en afstand af mindst seks rørdiametre opstrøms og tre rørdiametre nedstrøms for prøvetagningssonden. Gashastigheden på prøvetagningsstedet skal være over 10 m/s undtagen i tomgang. Udstødningsgassens tryksvingninger må i gennemsnit ikke være over ± 500 Pa. Foranstaltninger til nedsættelse af tryksvingningerne ud over brug af et udstødningssystem af chassistype (bestående af en lydpotte og en efterbehandlingsenhed) må ikke ændre motorydelsen eller medføre partikelafsætning.

I systemer uden isokinetiske sonder anbefales, at røret i en afstand af mindst seks rørdiametre opstrøms for og tre rørdiametre nedstrøms for prøvetagningssonden er lige.

| — | SP: Prøvetagningssonde (figur 6 til 12)
  Sondens indvendige diameter skal være mindst 4 mm. Forholdet mellem diameteren af udstødningsrør og sonde skal være mindst fire. Sonden skal være et åbent, opadvendt rør beliggende i udstødningsrørets midtlinje, eller en flerhullet sonde som beskrevet under SP1 i punkt 1.1.1. |
| --- | --- |

—

SP: Prøvetagningssonde (figur 6 til 12)

Sondens indvendige diameter skal være mindst 4 mm. Forholdet mellem diameteren af udstødningsrør og sonde skal være mindst fire. Sonden skal være et åbent, opadvendt rør beliggende i udstødningsrørets midtlinje, eller en flerhullet sonde som beskrevet under SP1 i punkt 1.1.1.

| — | ISP: Isokinetisk prøvetagningssonde (figur 4 og 5)
  Den isokinetiske prøvetagningssonde skal være placeret vendt mod strømmen og i udstødningsrørets midtlinje, hvor kravene til strømningsforholdene i afsnit EP er opfyldt, og skal være udformet således, at den giver en proportional prøve af den ufortyndede udstødningsgas. Dens indvendige diameter skal være mindst 12 mm.
  For at isokinetisk opdeling af udstødningsgassen kan finde sted, kræves et reguleringssystem til opretholdelse af et differenstryk på nul mellem EP og ISP. Under disse omstændigheder er gashastigheden i EP og ISP ens, og massestrømmen gennem ISP er en fast brøkdel af udstødningsgasstrømmen. ISP tilsluttes en differenstryktransducer. Fastholdelse af differenstrykket mellem EP og ISP på nul sker gennem styring af blæserhastigheden eller ved hjælp af en strømningsregulator. |
| --- | --- |

—

ISP: Isokinetisk prøvetagningssonde (figur 4 og 5)

Den isokinetiske prøvetagningssonde skal være placeret vendt mod strømmen og i udstødningsrørets midtlinje, hvor kravene til strømningsforholdene i afsnit EP er opfyldt, og skal være udformet således, at den giver en proportional prøve af den ufortyndede udstødningsgas. Dens indvendige diameter skal være mindst 12 mm.

For at isokinetisk opdeling af udstødningsgassen kan finde sted, kræves et reguleringssystem til opretholdelse af et differenstryk på nul mellem EP og ISP. Under disse omstændigheder er gashastigheden i EP og ISP ens, og massestrømmen gennem ISP er en fast brøkdel af udstødningsgasstrømmen. ISP tilsluttes en differenstryktransducer. Fastholdelse af differenstrykket mellem EP og ISP på nul sker gennem styring af blæserhastigheden eller ved hjælp af en strømningsregulator.

| — | FD1 og FD2: Strømdelere (figur 9)
  I udstødningsrøret (EP) og i overføringsrøret (TT) er indsat et sæt venturier eller blænder, som afgiver en proportional prøve af den ufortyndede udstødningsgas. Til proportional deling kræves et reguleringssystem bestående af to trykreguleringsventiler PCV1 og PCV2 til regulering af trykket i udstødningsrøret EP og fortyndingstunnelen DT. |
| --- | --- |

—

FD1 og FD2: Strømdelere (figur 9)

I udstødningsrøret (EP) og i overføringsrøret (TT) er indsat et sæt venturier eller blænder, som afgiver en proportional prøve af den ufortyndede udstødningsgas. Til proportional deling kræves et reguleringssystem bestående af to trykreguleringsventiler PCV1 og PCV2 til regulering af trykket i udstødningsrøret EP og fortyndingstunnelen DT.

| — | FD3: Strømdeler (figur 10)
  I udstødningsrøret EP er monteret et sæt rør (en flerrørsenhed), der afgiver en proportional prøve af den ufortyndede udstødningsgas. Det ene af rørene fører udstødningsgas til fortyndingstunnelen DT, mens de øvrige rør fører udstødningsgassen til et dæmpekammer DC. Rørene skal have ens dimensioner (samme diameter, længde og bøjningsradius), således at delingsforholdet for udstødningsgassen alene afhænger af det samlede antal rør. Til proportional deling kræves et reguleringssystem, der opretholder et differenstryk på nul mellem flerrørsenhedens udmunding i dæmpekammeret DC og afgangen fra overføringsrøret TT. Under disse omstændigheder er udstødningsgassens hastighed i udstødningsrøret EP og strømdeleren FD3 proportionale, og gennem overføringsrøret TT strømmer en konstant brøkdel af udstødningsgasstrømmen. De to punkter skal være forbundet med en differenstryktransducer DPT. Reguleringen af differenstrykket på nul sker ved hjælp af strømningsregulatoren FC1. |
| --- | --- |

—

FD3: Strømdeler (figur 10)

I udstødningsrøret EP er monteret et sæt rør (en flerrørsenhed), der afgiver en proportional prøve af den ufortyndede udstødningsgas. Det ene af rørene fører udstødningsgas til fortyndingstunnelen DT, mens de øvrige rør fører udstødningsgassen til et dæmpekammer DC. Rørene skal have ens dimensioner (samme diameter, længde og bøjningsradius), således at delingsforholdet for udstødningsgassen alene afhænger af det samlede antal rør. Til proportional deling kræves et reguleringssystem, der opretholder et differenstryk på nul mellem flerrørsenhedens udmunding i dæmpekammeret DC og afgangen fra overføringsrøret TT. Under disse omstændigheder er udstødningsgassens hastighed i udstødningsrøret EP og strømdeleren FD3 proportionale, og gennem overføringsrøret TT strømmer en konstant brøkdel af udstødningsgasstrømmen. De to punkter skal være forbundet med en differenstryktransducer DPT. Reguleringen af differenstrykket på nul sker ved hjælp af strømningsregulatoren FC1.

| — | EGA: Udstødningsgasanalysator (figur 6 til 10)
  Der kan anvendes CO2- eller NOx-analysatorer (ved kulstofbalancemetoden kun CO2). Analysatorerne skal kalibreres på samme måde som dem, der benyttes til bestemmelse af forurenende luftarter. Til bestemmelse af koncentrationsforskelle kan anvendes en eller flere analysatorer.
  Målesystemet skal kunne bestemme GEDFW,i med en præcision på ± 4 %. |
| --- | --- |

—

EGA: Udstødningsgasanalysator (figur 6 til 10)

Der kan anvendes CO2- eller NOx-analysatorer (ved kulstofbalancemetoden kun CO2). Analysatorerne skal kalibreres på samme måde som dem, der benyttes til bestemmelse af forurenende luftarter. Til bestemmelse af koncentrationsforskelle kan anvendes en eller flere analysatorer.

Målesystemet skal kunne bestemme GEDFW,i med en præcision på ± 4 %.

| — | TT: Overføringsrør (figur 4 til 12)
  For partikelprøveoverføringsrøret gælder:






  — | Røret skal være så kort som muligt og højst 5 m langt |
| --- | --- | --- |

—

TT: Overføringsrør (figur 4 til 12)

For partikelprøveoverføringsrøret gælder:

—

Røret skal være så kort som muligt og højst 5 m langt

| — | Rørets diameter skal være mindst lig sondediameteren, men højst 25 mm |
| --- | --- |

—

Rørets diameter skal være mindst lig sondediameteren, men højst 25 mm

| — | Rørets munding skal vende nedstrøms og være placeret i fortyndingstunnelens midtlinje. |
| --- | --- |

—

Rørets munding skal vende nedstrøms og være placeret i fortyndingstunnelens midtlinje.

Er rørets længde 1 meter eller derunder, skal det isoleres med brug af materiale med en varmeledningsevne på højst 0,05 W/(m × K) med en radial isoleringstykkelse svarende til sondens diameter. Er røret længere end 1 meter, skal det være isoleret og opvarmet til en vægtemperatur på mindst 523 K (250 °C).

Alternativt kan den nødvendige vægtemperatur af røret bestemmes ved sædvanlige varmeoverføringsberegninger.

| — | DPT: Differenstryktransducer (figur 4, 5 og 10)
  Differenstryktransduceren skal have et område på højst ± 500 Pa. |
| --- | --- |

—

DPT: Differenstryktransducer (figur 4, 5 og 10)

Differenstryktransduceren skal have et område på højst ± 500 Pa.

| — | FC1: Strømningsregulator (figur 4, 5 og 10)
  I isokinetiske systemer (figur 4 og 5) kræves en strømningsregulator til opretholdelse af et differenstryk på nul mellem EP og ISP. Reguleringen kan finde sted på følgende måder:






  a) | ved at styre hastighed eller gennemstrømning i sugepumpen (SB) og fastholde hastigheden af trykpumpen (PB) i hver prøvningssekvens (figur 4) |
| --- | --- | --- |

—

FC1: Strømningsregulator (figur 4, 5 og 10)

I isokinetiske systemer (figur 4 og 5) kræves en strømningsregulator til opretholdelse af et differenstryk på nul mellem EP og ISP. Reguleringen kan finde sted på følgende måder:

a)

ved at styre hastighed eller gennemstrømning i sugepumpen (SB) og fastholde hastigheden af trykpumpen (PB) i hver prøvningssekvens (figur 4)

eller

| b) | ved at indstille sugepumpen (SB) på en konstant massestrøm af fortyndet udstødningsgas og styre pumpehastigheden af trykpumpen (PB) og dermed udstødningsprøvegasstrømmen i et område ved enden af overføringsrøret (TT) (figur 5). |
| --- | --- |

b)

ved at indstille sugepumpen (SB) på en konstant massestrøm af fortyndet udstødningsgas og styre pumpehastigheden af trykpumpen (PB) og dermed udstødningsprøvegasstrømmen i et område ved enden af overføringsrøret (TT) (figur 5).

For trykregulerede systemer må restfejlen i reguleringssløjfen ikke være over ± 3 Pa. Tryksvingningerne i fortyndingstunnelen må i gennemsnit ikke overstige ± 250 Pa.

For at opnå proportional opdeling af udstødningsgassen i flerrørssystemer (figur 10) kræves en strømningsregulator, der holder et differenstryk på nul mellem udgangen af flerrørsenheden og afgangen fra overføringsrøret (TT). Reguleringen kan ske ved styring af luftindblæsningen i fortyndingstunnelen (DT) ved afgangen fra TT.

| — | PCV1, PCV2: Trykreguleringsventiler (figur 9)
  Til proportional strømdeling i systemer med dobbelt venturi/blænde kræves to trykreguleringsventiler, der regulerer modtrykket i udstødningsrøret (EP) og trykket i fortyndingstunnelen (DT). Ventilerne skal være placeret nedstrøms for prøvetagningssonden SP i udstødningsrøret (EP) og mellem trykpumpen (PB) og fortyndingstunnelen (DT). |
| --- | --- |

—

PCV1, PCV2: Trykreguleringsventiler (figur 9)

Til proportional strømdeling i systemer med dobbelt venturi/blænde kræves to trykreguleringsventiler, der regulerer modtrykket i udstødningsrøret (EP) og trykket i fortyndingstunnelen (DT). Ventilerne skal være placeret nedstrøms for prøvetagningssonden SP i udstødningsrøret (EP) og mellem trykpumpen (PB) og fortyndingstunnelen (DT).

| — | DC: Dæmpekammer (figur 10)
  Ved afgangen fra flerrørsenheden skal forefindes et dæmpekammer til minimering af tryksvingningerne i udstødningsrøret (EP). |
| --- | --- |

—

DC: Dæmpekammer (figur 10)

Ved afgangen fra flerrørsenheden skal forefindes et dæmpekammer til minimering af tryksvingningerne i udstødningsrøret (EP).

| — | VN: Venturi (figur 8)
  Fortyndingstunnelen er forsynet med en venturi, der skaber undertryk omkring afgangen fra overføringsrøret TT. Størrelsen af gasstrømmen gennem TT bestemmes af impulsudvekslingen i venturiområdet og er som hovedregel proportional med strømningshastigheden i trykpumpen PB, hvorved der fås et konstant fortyndingsforhold. Da impulsudvekslingen påvirkes af temperaturen ved afgangen fra overføringsrøret TT og af trykforskellen mellem udstødningsrøret EP og fortyndingstunnelen DT, er det faktiske fortyndingsforhold en smule lavere ved lav end ved høj belastning. |
| --- | --- |

—

VN: Venturi (figur 8)

Fortyndingstunnelen er forsynet med en venturi, der skaber undertryk omkring afgangen fra overføringsrøret TT. Størrelsen af gasstrømmen gennem TT bestemmes af impulsudvekslingen i venturiområdet og er som hovedregel proportional med strømningshastigheden i trykpumpen PB, hvorved der fås et konstant fortyndingsforhold. Da impulsudvekslingen påvirkes af temperaturen ved afgangen fra overføringsrøret TT og af trykforskellen mellem udstødningsrøret EP og fortyndingstunnelen DT, er det faktiske fortyndingsforhold en smule lavere ved lav end ved høj belastning.

| — | FC2: Strømningsregulator (figur 6, 7, 11 og 12; valgfri)
  Til regulering af gennemstrømningen i trykpumpen PB og/eller sugepumpen SB kan anvendes en strømningsregulator. Den kan tilsluttes signalet udstødningsgas- eller brændstofstrøm og/eller differenssignalet for CO2 eller NOx.
  Anvendes en tryksat luftforsyning (figur 11), kontrollerer strømningsregulatoren FC2 luftstrømmen direkte. |
| --- | --- |

—

FC2: Strømningsregulator (figur 6, 7, 11 og 12; valgfri)

Til regulering af gennemstrømningen i trykpumpen PB og/eller sugepumpen SB kan anvendes en strømningsregulator. Den kan tilsluttes signalet udstødningsgas- eller brændstofstrøm og/eller differenssignalet for CO2 eller NOx.

Anvendes en tryksat luftforsyning (figur 11), kontrollerer strømningsregulatoren FC2 luftstrømmen direkte.

| — | FM1: Flowmeter (figur 6, 7, 11 og 12)
  Gasmåler eller andet flowmeter til måling af fortyndingsluftstrømmen. FM1 er ikke obligatorisk, hvis trykpumpen PB er kalibreret til måling af strømningen. |
| --- | --- |

—

FM1: Flowmeter (figur 6, 7, 11 og 12)

Gasmåler eller andet flowmeter til måling af fortyndingsluftstrømmen. FM1 er ikke obligatorisk, hvis trykpumpen PB er kalibreret til måling af strømningen.

| — | FM2: Flowmeter (figur 12)
  Gasmåler eller andet flowmeter til måling af strømmen af fortyndet udstødningsgas. FM2 er ikke obligatorisk, hvis sugepumpen SB er kalibreret til måling af gennemstrømningen. |
| --- | --- |

—

FM2: Flowmeter (figur 12)

Gasmåler eller andet flowmeter til måling af strømmen af fortyndet udstødningsgas. FM2 er ikke obligatorisk, hvis sugepumpen SB er kalibreret til måling af gennemstrømningen.

| — | PB: Trykpumpe (figur 4, 5, 6, 7, 8, 9 og 12)
  Til regulering af fortyndingsluftens strømningshastighed kan PB tilsluttes strømningsregulatorerne FC1 eller FC2. En trykpumpe PB kræves ikke, hvis der anvendes et drosselspjæld. Er PB kalibreret, kan den anvendes til måling af strømmen af fortyndingsluft. |
| --- | --- |

—

PB: Trykpumpe (figur 4, 5, 6, 7, 8, 9 og 12)

Til regulering af fortyndingsluftens strømningshastighed kan PB tilsluttes strømningsregulatorerne FC1 eller FC2. En trykpumpe PB kræves ikke, hvis der anvendes et drosselspjæld. Er PB kalibreret, kan den anvendes til måling af strømmen af fortyndingsluft.

| — | SB: Sugepumpe (figur 4, 5, 6, 9, 10 og 12)
  Kun til systemer med delstrømsprøveudtagning. Er SB kalibreret, kan den anvendes til måling af strømmen af fortyndet udstødningsgas. |
| --- | --- |

—

SB: Sugepumpe (figur 4, 5, 6, 9, 10 og 12)

Kun til systemer med delstrømsprøveudtagning. Er SB kalibreret, kan den anvendes til måling af strømmen af fortyndet udstødningsgas.

| — | DAF: Fortyndingsluftfilter (figur 4 til 12)
  Det anbefales, at fortyndingsluften filtreres og skrubbes med trækul for at fjerne baggrundsindholdet af kulbrinter. Fortyndingsluftens temperatur skal være 298 K (25 °C) ± 5 K.
  På fabrikantens begæring skal der efter god teknisk skik tages prøver af fortyndingsluften til bestemmelse af baggrundspartikelkoncentrationen, som derefter fratrækkes de værdier, der måles i den fortyndede udstødningsgas. |
| --- | --- |

—

DAF: Fortyndingsluftfilter (figur 4 til 12)

Det anbefales, at fortyndingsluften filtreres og skrubbes med trækul for at fjerne baggrundsindholdet af kulbrinter. Fortyndingsluftens temperatur skal være 298 K (25 °C) ± 5 K.

På fabrikantens begæring skal der efter god teknisk skik tages prøver af fortyndingsluften til bestemmelse af baggrundspartikelkoncentrationen, som derefter fratrækkes de værdier, der måles i den fortyndede udstødningsgas.

| — | PSP: Prøvetagningssonde for partikler (figur 4, 5, 6, 8, 9, 10 og 12)
  Prøvetagningssonden, som er den forreste del af PTT






  — | skal være placeret, så den vender mod strømmen et sted, hvor fortyndingsluft og udstødningsgas er godt opblandet, dvs. i midtlinjen af fortyndingstunnel DT, ca. ti tunneldiametre nedstrøms for det punkt, hvor udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen. |
| --- | --- | --- |

—

PSP: Prøvetagningssonde for partikler (figur 4, 5, 6, 8, 9, 10 og 12)

Prøvetagningssonden, som er den forreste del af PTT

—

skal være placeret, så den vender mod strømmen et sted, hvor fortyndingsluft og udstødningsgas er godt opblandet, dvs. i midtlinjen af fortyndingstunnel DT, ca. ti tunneldiametre nedstrøms for det punkt, hvor udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen.

| — | skal have en indvendig diameter på mindst 12 mm |
| --- | --- |

—

skal have en indvendig diameter på mindst 12 mm

| — | kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325 K (52 °C), enten ved direkte opvarmning eller ved forvarmning af fortyndingsluften, forudsat at temperaturen af luften ikke overstiger 325 K (52 °C), før udstødningsgassen tilføres fortyndingsluften |
| --- | --- |

—

kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325 K (52 °C), enten ved direkte opvarmning eller ved forvarmning af fortyndingsluften, forudsat at temperaturen af luften ikke overstiger 325 K (52 °C), før udstødningsgassen tilføres fortyndingsluften

| — | kan være isoleret. |
| --- | --- |

—

kan være isoleret.

| — | DT: Fortyndingstunnel (figur 4 til 12)
  For fortyndingstunnelen gælder følgende:






  — | tunnelen skal være tilstrækkelig lang til at sikre fuldstændig opblanding af udstødningsgas og fortyndingsluft ved turbulent strømning |
| --- | --- | --- |

—

DT: Fortyndingstunnel (figur 4 til 12)

For fortyndingstunnelen gælder følgende:

—

tunnelen skal være tilstrækkelig lang til at sikre fuldstændig opblanding af udstødningsgas og fortyndingsluft ved turbulent strømning

| — | tunnelen skal være fremstillet af rustfrit stål






  — | er tunnelens indvendige diameter over 75 mm, må forholdet vægtykkelse: diameter højst være 0,025:1 |
| --- | --- | --- |

—

tunnelen skal være fremstillet af rustfrit stål

—

er tunnelens indvendige diameter over 75 mm, må forholdet vægtykkelse: diameter højst være 0,025:1

| — | er tunnelens indvendige diameter ikke over 75 mm, må den nominelle vægtykkelse ikke være over 1,5 mm |
| --- | --- |

—

er tunnelens indvendige diameter ikke over 75 mm, må den nominelle vægtykkelse ikke være over 1,5 mm

| — | er tunnelen af typen med delstrømsprøveudtagning, skal dens diameter være mindst 75 mm |
| --- | --- |

—

er tunnelen af typen med delstrømsprøveudtagning, skal dens diameter være mindst 75 mm

| — | er tunnelen af typen med totalprøveudtagning, anbefales en tunneldiameter på mindst 25 mm |
| --- | --- |

—

er tunnelen af typen med totalprøveudtagning, anbefales en tunneldiameter på mindst 25 mm

| — | kan opvarmes til en vægtemperatur på højst 325 K (52 °C) ved direkte opvarmning eller ved forvarmning af fortyndingsluften, forudsat at lufttemperaturen ikke er over 325 K (52 °C). før udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen |
| --- | --- |

—

kan opvarmes til en vægtemperatur på højst 325 K (52 °C) ved direkte opvarmning eller ved forvarmning af fortyndingsluften, forudsat at lufttemperaturen ikke er over 325 K (52 °C). før udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen

| — | kan være isoleret. |
| --- | --- |

—

kan være isoleret.

Tunnelen skal sikre tilstrækkelig opblanding af udstødningsgassen med fortyndingsluften. For systemer med delstrømsprøveudtagning skal opblandingens kvalitet efter idriftsættelse kontrolleres ved, at tunnelens CO2-profil bestemmes, mens motoren er i gang (mindst fire målepunkter med samme indbyrdes afstand). Om nødvendigt kan anvendes en blænde til at sikre opblanding.

BEMÆRKNING: Hvis temperaturen omkring fortyndingstunnelen (DT) er under 239 K (20 °C), bør der tages forholdsregler til at undgå tab af partikler på de kolde overflader af fortyndingstunnelens vægge. Det anbefales derfor, at tunnelen opvarmes og/eller isoleres inden for ovennævnte grænser.

Ved stærk belastning af motoren kan tunnelen køles med ikke-aggressive midler som f.eks. roterende ventilator, forudsat at temperaturen af kølemediet ikke er under 293 K (20 °C).

| — | HE: Varmeveksler (figur 9 og 10) |
| --- | --- |

—

HE: Varmeveksler (figur 9 og 10)

Varmeveksleren skal have tilstrækkelig kapacitet til at holde sugepumpen SB's indgangstemperatur inden for ± 11 K af den gennemsnitlige driftstemperatur, der er iagttaget under testen.

1.2.1.2.   Totalstrømsfortyndingssystem (figur 13)

Der beskrives et system til fortynding af den samlede mængde udstødningsgas, baseret på prøvetagning med konstant volumen (Constant Volume Sampling (CVS)). Det samlede rumfang af blandingen af udstødningsgas og fortyndingsluft skal måles. Der kan enten anvendes et PDP- eller SSV-system.

Til efterfølgende indsamling af partikler ledes en prøve af den fortyndede udstødningsgas til partikelindsamlingssystemet (punkt 1.2.2, figur 14 og 15). Gøres dette direkte, betegnes det enkelt fortynding. Hvis prøven fortyndes endnu en gang i den sekundære fortyndingstunnel, betegnes dette dobbelt fortynding. Sidstnævnte er nyttigt, hvis kravene til filteroverfladens temperatur ikke kan opfyldes ved enkelt fortynding. Skønt det dobbelte fortyndingssystem delvis er et fortyndingssystem, beskrives det som en modifikation af partikelprøvetagningssystemet i punkt 1.2.2, (figur 15), da det for de fleste komponenters vedkommende svarer til et typisk partikelprøvetagningssystem.

Forurenende luftarter kan desuden bestemmes i fortyndingstunnelen i et fortyndingssystem af totalstrømstypen. Derfor er prøvetagningssonder for gaskomponenter vist i figur 13, men er ikke medtaget i beskrivelseslisten. De respektive krav er anført i punkt 1.1.1.

Beskrivelser (figur 13)

| — | EP: Udstødningsrør
  Længden af udstødningsrøret må ikke være over 10 m, regnet fra afgangen af motorens udstødningsmanifold, fra turboladerens afgang eller fra en efterbehandlingsenhed til fortyndingstunnelen. Er systemet over 4 m langt, skal alle rør ud over en længde af 4 m være isoleret, bortset fra en eventuel røgmåler. Isoleringens radiale tykkelse skal være mindst 25 mm. Isoleringens varmeledningsevne må ikke være over 0,1 W/(mK), målt ved 673 K (400 °C). For at mindske opvarmningstrægheden af udstødningsrøret anbefales et forhold vægtykkelse: diameter på højst 0,015. Længden af fleksible rørafsnit skal være begrænset til 12 rørdiametre. |
| --- | --- |

—

EP: Udstødningsrør

Længden af udstødningsrøret må ikke være over 10 m, regnet fra afgangen af motorens udstødningsmanifold, fra turboladerens afgang eller fra en efterbehandlingsenhed til fortyndingstunnelen. Er systemet over 4 m langt, skal alle rør ud over en længde af 4 m være isoleret, bortset fra en eventuel røgmåler. Isoleringens radiale tykkelse skal være mindst 25 mm. Isoleringens varmeledningsevne må ikke være over 0,1 W/(mK), målt ved 673 K (400 °C). For at mindske opvarmningstrægheden af udstødningsrøret anbefales et forhold vægtykkelse: diameter på højst 0,015. Længden af fleksible rørafsnit skal være begrænset til 12 rørdiametre.

Figur 13

Fuldstrømsfortyndingssystem

Image

Hele mængden af ufortyndet udstødningsgas opblandes i fortyndingstunnelen med fortyndingsluft. Strømningshastigheden af den fortyndede udstødningsgas måles enten med en fortrængningspumpe PDP, med en kritisk venturi CFV, eller med en subsonisk venturi SSV. Til proportional partikeludskillelse og strømningsmåling kan benyttes en varmeveksler HE eller elektronisk strømningskompensation EFC. Da partikelbestemmelsen er baseret på den totale fortyndede udstødningsgasstrøm, behøver fortyndingsforholdet ikke beregnes.

| — | PDP: Fortrængningspumpe
  PDP måler den totale fortyndede udstødningsgasstrøm på grundlag af antal pumpeomdrejninger og pumpens slagvolumen. Modtrykket i udstødningssystemet må ikke kunstigt sænkes af PDP eller tilførselssystemet for fortyndingsluft. Modtrykket i udstødningssystemet, målt under statiske forhold når konstantvolumen-prøvetagningssystemet CVS er i funktion, må ikke afvige mere end ± 1,5 kPa fra det målte statiske tryk uden tilslutning til CVS med samme motorhastighed og -belastning.
  Temperaturen af gasblandingen umiddelbart foran fortrængningspumpen PDP må ikke afvige mere end ± 6 K fra den gennemsnitlige driftstemperatur målt under prøven, når der ikke anvendes strømningskompensation.
  Strømningskompensation kan kun anvendes, hvis temperaturen ved indgangen til PDP ikke er over 323 K (50 °C). |
| --- | --- |

—

PDP: Fortrængningspumpe

PDP måler den totale fortyndede udstødningsgasstrøm på grundlag af antal pumpeomdrejninger og pumpens slagvolumen. Modtrykket i udstødningssystemet må ikke kunstigt sænkes af PDP eller tilførselssystemet for fortyndingsluft. Modtrykket i udstødningssystemet, målt under statiske forhold når konstantvolumen-prøvetagningssystemet CVS er i funktion, må ikke afvige mere end ± 1,5 kPa fra det målte statiske tryk uden tilslutning til CVS med samme motorhastighed og -belastning.

Temperaturen af gasblandingen umiddelbart foran fortrængningspumpen PDP må ikke afvige mere end ± 6 K fra den gennemsnitlige driftstemperatur målt under prøven, når der ikke anvendes strømningskompensation.

Strømningskompensation kan kun anvendes, hvis temperaturen ved indgangen til PDP ikke er over 323 K (50 °C).

| — | CFV: Kritisk venturi
  CFV måler den totale fortyndede udstødningsgasstrøm ved at opretholde neddroslet (kritisk) strømning). Det statiske modtryk i udstødningssystemet, målt med CFV-systemet i funktion, skal være inden for ± 1,5 kPa af det statiske tryk, målt uden tilslutning til CFV ved samme motorhastighed og -belastning. Gasblandingens temperatur umiddelbart foran den kritiske venturi må ikke afvige mere end ± 11 K fra den gennemsnitlige driftstemperatur, der måles under testen uden brug af strømningskompensation. |
| --- | --- |

—

CFV: Kritisk venturi

CFV måler den totale fortyndede udstødningsgasstrøm ved at opretholde neddroslet (kritisk) strømning). Det statiske modtryk i udstødningssystemet, målt med CFV-systemet i funktion, skal være inden for ± 1,5 kPa af det statiske tryk, målt uden tilslutning til CFV ved samme motorhastighed og -belastning. Gasblandingens temperatur umiddelbart foran den kritiske venturi må ikke afvige mere end ± 11 K fra den gennemsnitlige driftstemperatur, der måles under testen uden brug af strømningskompensation.

| — | SSV: Subsonisk venturi
  Den subsoniske venturi SSV måler den fortyndede udstødningsgasstrøm som funktion af indgangstryk og -temperatur, og af tryktabet mellem SSV-indgangen og forsnævringen. Det statiske modtryk i udstødningssystemet, målt med SSV-systemet i funktion, skal være inden for ± 1,5 kPa af det statiske tryk, målt uden tilslutning til SSV ved samme motorhastighed og -belastning. Gasblandingens temperatur umiddelbart foran den kritiske venturi må ikke afvige mere end ± 11 K fra den gennemsnitlige driftstemperatur, der måles under testen uden brug af strømningskompensation. |
| --- | --- |

—

SSV: Subsonisk venturi

Den subsoniske venturi SSV måler den fortyndede udstødningsgasstrøm som funktion af indgangstryk og -temperatur, og af tryktabet mellem SSV-indgangen og forsnævringen. Det statiske modtryk i udstødningssystemet, målt med SSV-systemet i funktion, skal være inden for ± 1,5 kPa af det statiske tryk, målt uden tilslutning til SSV ved samme motorhastighed og -belastning. Gasblandingens temperatur umiddelbart foran den kritiske venturi må ikke afvige mere end ± 11 K fra den gennemsnitlige driftstemperatur, der måles under testen uden brug af strømningskompensation.

| — | HE: Varmeveksler (valgfri når EFC anvendes)
  Varmeveksleren skal have tilstrækkelig kapacitet til at holde temperaturen inden for ovennævnte grænser. |
| --- | --- |

—

HE: Varmeveksler (valgfri når EFC anvendes)

Varmeveksleren skal have tilstrækkelig kapacitet til at holde temperaturen inden for ovennævnte grænser.

| — | EFC: Elektronisk strømningskompensation (valgfri, når varmeveksler anvendes)
  Hvis indgangstemperaturen til enten fortrængningspumpe PDP, kritisk venturi CFV eller subsonisk venturi SSV ikke holdes inden for de ovenfor angivne grænser, kræves et system til elektronisk strømningskompensation, som konstant måler strømningshastigheden og regulerer det proportionale prøveudtag i partikeludskillelsessystemet. Hertil anvendes strømningshastighedssignalerne, der afgives løbende, til at korrigere prøvegassens strømningshastighed gennem partikeludskillelsessystemets filtre (figur 14 og 15). |
| --- | --- |

—

EFC: Elektronisk strømningskompensation (valgfri, når varmeveksler anvendes)

Hvis indgangstemperaturen til enten fortrængningspumpe PDP, kritisk venturi CFV eller subsonisk venturi SSV ikke holdes inden for de ovenfor angivne grænser, kræves et system til elektronisk strømningskompensation, som konstant måler strømningshastigheden og regulerer det proportionale prøveudtag i partikeludskillelsessystemet. Hertil anvendes strømningshastighedssignalerne, der afgives løbende, til at korrigere prøvegassens strømningshastighed gennem partikeludskillelsessystemets filtre (figur 14 og 15).

| — | DT: Fortyndingstunnel
  For fortyndingstunnelen gælder følgende:






  — | tunnelens diameter skal være tilstrækkelig lille til at skabe turbulent strømning (Reynold's tal større end 4 000) og tilstrækkelig lang til at sikre fuldstændig opblanding af udstødningsgas og fortyndingsluft. Der kan anvendes en blænde til at sikre opblanding |
| --- | --- | --- |

—

DT: Fortyndingstunnel

For fortyndingstunnelen gælder følgende:

—

tunnelens diameter skal være tilstrækkelig lille til at skabe turbulent strømning (Reynold's tal større end 4 000) og tilstrækkelig lang til at sikre fuldstændig opblanding af udstødningsgas og fortyndingsluft. Der kan anvendes en blænde til at sikre opblanding

| — | tunnelens diameter skal være mindst 75 mm |
| --- | --- |

—

tunnelens diameter skal være mindst 75 mm

| — | tunnelen kan være isoleret. |
| --- | --- |

—

tunnelen kan være isoleret.

Motorens udstødning skal ledes direkte med strømmen i det punkt, hvor den tilføres fortyndingstunnelen, og skal være godt opblandet.

Hvis der anvendes enkelt fortynding, overføres en prøve fra fortyndingstunnelen til partikeludskillelsessystemet (punkt 1.2.2, figur 14). Trykpumpen (PDP), den kritiske venturi (CFV) eller den subsoniske venturi (SSV) skal have tilstrækkelig strømningskapacitet til at holde temperaturen af den fortyndede udstødningsgas på højst 325 K (52 °C) umiddelbart foran det primære partikelfilter.

Anvendes dobbelt fortynding, overføres en prøve fra fortyndingstunnelen til den sekundære fortyndingstunnel, hvor den fortyndes yderligere og derefter ledes gennem prøveudskillelsesfiltrene (punkt 1.2.2, figur 15). PDP, CFV eller SSV skal have tilstrækkelig strømningskapacitet til at holde temperaturen af den fortyndede udstødningsgas på højst 464 K (191 °C) i prøvetagningszonen. Det sekundære fortyndingssystem skal tilføre tilstrækkelig fortyndingsluft til at holde temperaturen af den dobbelt fortyndede udstødningsgasstrøm på højst 325 K (52 °C) umiddelbart før det primære partikelfilter.

| — | DAF: Fortyndingsluftfilter
  Det anbefales, at fortyndingsluften filtreres og skrubbes med trækul for at fjerne baggrundsindholdet af kulbrinter. Fortyndingsluftens temperatur skal være 298 K (25 °C) ± 5 K. På fabrikantens anmodning kan der efter god teknisk skik tages prøver af fortyndingsluften til bestemmelse af baggrundspartikelkoncentrationen, som derefter fratrækkes de værdier, der måles i den fortyndede udstødningsgas. |
| --- | --- |

—

DAF: Fortyndingsluftfilter

Det anbefales, at fortyndingsluften filtreres og skrubbes med trækul for at fjerne baggrundsindholdet af kulbrinter. Fortyndingsluftens temperatur skal være 298 K (25 °C) ± 5 K. På fabrikantens anmodning kan der efter god teknisk skik tages prøver af fortyndingsluften til bestemmelse af baggrundspartikelkoncentrationen, som derefter fratrækkes de værdier, der måles i den fortyndede udstødningsgas.

| — | PSP: Partikelprøvetagningssonde
  Prøvetagningssonden, som er den forreste del af PTT






  — | skal være placeret, så den vender mod strømmen et sted, hvor fortyndingsluft og udstødningsgas er godt opblandet, dvs. i midtlinjen af fortyndingstunnel DT, ca. ti tunneldiametre nedstrøms for det punkt, hvor udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen. |
| --- | --- | --- |

—

PSP: Partikelprøvetagningssonde

Prøvetagningssonden, som er den forreste del af PTT

—

skal være placeret, så den vender mod strømmen et sted, hvor fortyndingsluft og udstødningsgas er godt opblandet, dvs. i midtlinjen af fortyndingstunnel DT, ca. ti tunneldiametre nedstrøms for det punkt, hvor udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen.

| — | skal have en indvendig diameter på mindst 12 mm |
| --- | --- |

—

skal have en indvendig diameter på mindst 12 mm

| — | kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325 K (52 °C), enten ved direkte opvarmning eller ved forvarmning af fortyndingsluften, forudsat at temperaturen af luften ikke overstiger 325 K (52 °C), før udstødningsgassen tilføres fortyndingsluften |
| --- | --- |

—

kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325 K (52 °C), enten ved direkte opvarmning eller ved forvarmning af fortyndingsluften, forudsat at temperaturen af luften ikke overstiger 325 K (52 °C), før udstødningsgassen tilføres fortyndingsluften

| — | kan være isoleret. |
| --- | --- |

—

kan være isoleret.

1.2.2.   Partikelindsamlingssystem (figur 14 og 15)

Der kræves et system til udskillelse af partiklerne på partikelfilteret. Ved total prøveindsamling med delstrømsfortynding, hvor hele den fortyndede udstødningsgasprøve ledes gennem filtrene, udgør fortyndings- (punkt 1.2.1.1, figur 7 og 11) og prøvetagningssystemet sædvanligvis en helhed. Ved delvis prøveindsamling med delstrømsfortynding eller totalstrømsfortynding, hvoraf kun en del af den fortyndede udstødningsgas ledes gennem filtrene, er fortyndings-(punkt 1.2.1.1, figur 4, 5, 6, 8, 9, 10 og 12 og punkt 1.2.1.2, figur 13) og prøvetagningssystem sædvanligvis særskilte enheder.

I dette direktiv anses det dobbelte fortyndingssystem DDS (figur 15) i et totalstrømsfortyndingssystem som en særlig modifikation af et typisk prøvetagningssystem som det i figur 14 viste. I det dobbelte fortyndingssystem indgår alle vigtige dele af partikelprøvetagningssystemet, foruden visse fortyndingsfaciliteter såsom tilførsel af fortyndingsluft og en sekundær fortyndingstunnel.

For at undgå enhver påvirkning af reguleringssløjferne anbefales det at lade prøvetagningspumpen arbejde under hele prøveforløbet. Ved enkeltfiltermetoden skal der anvendes et omledningssystem til at lede prøven gennem prøvetagningsfiltrene til ønsket tid. Interferens med reguleringssløjferne fra tilkoblingsproceduren skal nedsættes til det mindst mulige.

Beskrivelser — figur 14 og 15

| — | PSP: Partikelprøvetagningssonde (figur 14 og 15)
  Partikelprøvetagningssystemet, der er vist i figurerne, udgør den forreste del af partikeloverføringsrøret PTT.
  Partikelprøvetagningssonden:






  — | skal vende opstrøms og være monteret på et sted, hvor fortyndingsluft og udstødningsgas er godt opblandet, dvs. i midtlinjen i fortyndingstunnelen DT (punkt 1.2.1), ca. ti tunneldiametre nedstrøms for det punkt, hvor udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen) |
| --- | --- | --- |

—

PSP: Partikelprøvetagningssonde (figur 14 og 15)

Partikelprøvetagningssystemet, der er vist i figurerne, udgør den forreste del af partikeloverføringsrøret PTT.

Partikelprøvetagningssonden:

—

skal vende opstrøms og være monteret på et sted, hvor fortyndingsluft og udstødningsgas er godt opblandet, dvs. i midtlinjen i fortyndingstunnelen DT (punkt 1.2.1), ca. ti tunneldiametre nedstrøms for det punkt, hvor udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen)

| — | skal have en indvendig diameter på mindst 12 mm |
| --- | --- |

—

skal have en indvendig diameter på mindst 12 mm

| — | kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325 K (52 °C), enten ved direkte opvarmning eller ved forvarmning af fortyndingsluften, forudsat at temperaturen af luften ikke overstiger 325 K (52 °C), før udstødningsgassen tilføres fortyndingsluften |
| --- | --- |

—

kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325 K (52 °C), enten ved direkte opvarmning eller ved forvarmning af fortyndingsluften, forudsat at temperaturen af luften ikke overstiger 325 K (52 °C), før udstødningsgassen tilføres fortyndingsluften

| — | kan være isoleret. |
| --- | --- |

—

kan være isoleret.

Figur 14

Partikelprøvetagningssystem

Image

Ved hjælp af prøvetagningspumpen P tages en prøve af den fortyndede udstødningsgas taget fra fortyndingstunnelen (DT) i et delstrøms- eller totalstrømsfortyndingssystem gennem partikelprøvetagningssonden (PSP) og partikeloverføringsrøret (PTT). Prøven ledes gennem filterholderen (-holderne) (FH), der indeholder prøvetagningsfiltrene. Prøvestrømmens strømningshastighed reguleres af strømningsregulatoren (FC3). Anvendes elektronisk strømningskompensation (EFC) (figur 13), benyttes strømningshastigheden af fortyndet udstødningsgas som styresignal for FC3.

Figur 15

Fortyndingssystem (kun fuldstrømssystem)

Image

En prøve af den fortyndede udstødningsgas overføres fra fortyndingstunnelen (DT) i et totalstrømsfortyndingssystem gennem partikelprøvetagningssonden PSP og partikeloverføringsrøret PTT til den sekundære fortyndingstunnel SDT, hvor den fortyndes yderligere. Prøven ledes dernæst gennem filterholderen (-holderne), der indeholder partikelprøvetagningsfiltrene. Fortyndingsluftens strømningshastighed er sædvanligvis konstant, hvorimod prøvegassens strømningshastighed reguleres af strømningsregulatoren FC3. Anvendes elektronisk strømningskompensation (EFC) (figur 13), fungerer strømningshastigheden af fortyndet udstødningsgas som styresignal for FC3.

| — | PTT: Partikeloverføringsrør (figur 14 og 15)
  Partikeloverføringsrøret skal være så kort som muligt og højst 1 020 mm.
  Dimensioneringen er gyldig for:






  — | delstrømsfortyndingssystemer med delvis prøvetagning samt totalstrømsfortyndingssystemer med enkelt fortyndingssystem fra prøvesondens ende til filterholderen |
| --- | --- | --- |

—

PTT: Partikeloverføringsrør (figur 14 og 15)

Partikeloverføringsrøret skal være så kort som muligt og højst 1 020 mm.

Dimensioneringen er gyldig for:

—

delstrømsfortyndingssystemer med delvis prøvetagning samt totalstrømsfortyndingssystemer med enkelt fortyndingssystem fra prøvesondens ende til filterholderen

| — | delstrømsfortyndingssystemer med total prøvetagning fra enden af fortyndingstunnelen til filterholderen |
| --- | --- |

—

delstrømsfortyndingssystemer med total prøvetagning fra enden af fortyndingstunnelen til filterholderen

| — | totalstrømsfortyndingssystemer med dobbelt fortynding fra enden af sonden til den sekundære fortyndingstunnel. |
| --- | --- |

—

totalstrømsfortyndingssystemer med dobbelt fortynding fra enden af sonden til den sekundære fortyndingstunnel.

Overføringsrøret:

| — | kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325 K (52 °C), enten ved direkte opvarmning eller ved forvarmning af fortyndingsluften, forudsat at temperaturen af luften ikke overstiger 325 K (52 °C), før udstødningsgassen tilføres fortyndingsluften |
| --- | --- |

—

kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325 K (52 °C), enten ved direkte opvarmning eller ved forvarmning af fortyndingsluften, forudsat at temperaturen af luften ikke overstiger 325 K (52 °C), før udstødningsgassen tilføres fortyndingsluften

| — | kan være isoleret. |
| --- | --- |

—

kan være isoleret.

| — | SDT: Sekundær fortyndingstunnel (figur 15)
  Diameteren af den sekundære fortyndingstunnel skal være mindst 75 mm, og dens længde skal være tilstrækkelig til, at gassens opholdstid er mindst 0,25 sekund for den dobbeltfortyndede prøve. Den primære filterholder, FH, skal være placeret højst 300 mm fra afgangen fra SDT.
  Den sekundære fortyndingstunnel:






  — | kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325 K (52 °C), enten ved direkte opvarmning eller ved forvarmning af fortyndingsluften, forudsat at temperaturen af luften ikke overstiger 325 K (52 °C), før udstødningsgassen tilføres fortyndingsluften |
| --- | --- | --- |

—

SDT: Sekundær fortyndingstunnel (figur 15)

Diameteren af den sekundære fortyndingstunnel skal være mindst 75 mm, og dens længde skal være tilstrækkelig til, at gassens opholdstid er mindst 0,25 sekund for den dobbeltfortyndede prøve. Den primære filterholder, FH, skal være placeret højst 300 mm fra afgangen fra SDT.

Den sekundære fortyndingstunnel:

—

kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325 K (52 °C), enten ved direkte opvarmning eller ved forvarmning af fortyndingsluften, forudsat at temperaturen af luften ikke overstiger 325 K (52 °C), før udstødningsgassen tilføres fortyndingsluften

| — | kan være isoleret. |
| --- | --- |

—

kan være isoleret.

| — | FH: Filterholder(e) (figur 14 og 15)
  Til primære filtre og sekundære filtre kan anvendes et enkelt filterhus eller separate filterhuse. Kravene i bilag III, tillæg 1, punkt 1.5.1.3 skal være opfyldt.
  Filterholderen (-holderne):






  — | kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325 K (52 °C), enten direkte eller ved forvarmning af fortyndingsluften, forudsat at lufttemperaturen ikke er over 325 K (52 C) |
| --- | --- | --- |

—

FH: Filterholder(e) (figur 14 og 15)

Til primære filtre og sekundære filtre kan anvendes et enkelt filterhus eller separate filterhuse. Kravene i bilag III, tillæg 1, punkt 1.5.1.3 skal være opfyldt.

Filterholderen (-holderne):

—

kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325 K (52 °C), enten direkte eller ved forvarmning af fortyndingsluften, forudsat at lufttemperaturen ikke er over 325 K (52 C)

| — | kan være isoleret. |
| --- | --- |

—

kan være isoleret.

| — | P: Prøvetagningspumpe (figur 14 og 15)
  Partikelprøvetagningspumpen skal være placeret i tilstrækkelig afstand fra tunnelen, således at gassens indgangstemperatur fastholdes (inden for en afvigelse på ± 3 K), hvis der ikke anvendes strømningskorrektion med regulatoren FC3. |
| --- | --- |

—

P: Prøvetagningspumpe (figur 14 og 15)

Partikelprøvetagningspumpen skal være placeret i tilstrækkelig afstand fra tunnelen, således at gassens indgangstemperatur fastholdes (inden for en afvigelse på ± 3 K), hvis der ikke anvendes strømningskorrektion med regulatoren FC3.

| — | DP: Fortyndingsluftpumpe (figur 15) (kun ved totalstrømssystem med dobbelt fortynding)
  Fortyndingsluftpumpen skal være placeret således, at den leverer sekundær fortyndingsluft ved en temperatur af 298 K (25 °C) ± 5 K. |
| --- | --- |

—

DP: Fortyndingsluftpumpe (figur 15) (kun ved totalstrømssystem med dobbelt fortynding)

Fortyndingsluftpumpen skal være placeret således, at den leverer sekundær fortyndingsluft ved en temperatur af 298 K (25 °C) ± 5 K.

| — | FC3: Strømningsregulator (figur 14 og 15)
  Til at kompensere for variationer i partikelprøvegassens strømningshastighed forårsaget af svingninger i temperatur og modtryk på prøvens vej anvendes en strømningsregulator, medmindre dette kan ske på anden måde. En strømningsregulator kræves, hvis der benyttes elektronisk strømningskompensation (EFC) (figur 13). |
| --- | --- |

—

FC3: Strømningsregulator (figur 14 og 15)

Til at kompensere for variationer i partikelprøvegassens strømningshastighed forårsaget af svingninger i temperatur og modtryk på prøvens vej anvendes en strømningsregulator, medmindre dette kan ske på anden måde. En strømningsregulator kræves, hvis der benyttes elektronisk strømningskompensation (EFC) (figur 13).

| — | FM3: Flowmeter (figur 14 og 15) (partikelprøvestrøm)
  Gasmåler eller flowmeter skal være placeret i tilstrækkelig afstand fra prøvetagningspumpen, således at indsugningsgassens temperatur fastholdes (inden for ± 3 K), hvis der ikke anvendes strømningskorrektion med regulatoren FC3. |
| --- | --- |

—

FM3: Flowmeter (figur 14 og 15) (partikelprøvestrøm)

Gasmåler eller flowmeter skal være placeret i tilstrækkelig afstand fra prøvetagningspumpen, således at indsugningsgassens temperatur fastholdes (inden for ± 3 K), hvis der ikke anvendes strømningskorrektion med regulatoren FC3.

| — | FM4: Flowmeter (figur 15) (kun totalstrømsfortyndingssystem med dobbelt fortynding)
  Gasmåler eller flowmeter skal være placeret således, at gassens indgangstemperatur holdes på 298 K (25 °C) ± 5 K. |
| --- | --- |

—

FM4: Flowmeter (figur 15) (kun totalstrømsfortyndingssystem med dobbelt fortynding)

Gasmåler eller flowmeter skal være placeret således, at gassens indgangstemperatur holdes på 298 K (25 °C) ± 5 K.

| — | BV: Kugleventil (frivillig)
  Kugleventilens diameter skal være mindst lig den indvendige diameter af prøvetagningsrøret, og dens omskiftningstid skal være under 0,5 sekund.
  BEMÆRKNING: Hvis temperaturen omkring PSP, PTT, SDT og FH er under 239 K (20 °C), bør der tages forholdsregler til at undgå tab af partikler på de kolde overflader af væggene af disse dele. Derfor anbefales opvarmning og/eller isolering af disse dele inden for de i de pågældende beskrivelser foreskrevne grænser. Derudover anbefales, at filteroverfladens temperatur under prøvetagningen ikke er under 293 K (20 °C). |
| --- | --- |

—

BV: Kugleventil (frivillig)

Kugleventilens diameter skal være mindst lig den indvendige diameter af prøvetagningsrøret, og dens omskiftningstid skal være under 0,5 sekund.

BEMÆRKNING: Hvis temperaturen omkring PSP, PTT, SDT og FH er under 239 K (20 °C), bør der tages forholdsregler til at undgå tab af partikler på de kolde overflader af væggene af disse dele. Derfor anbefales opvarmning og/eller isolering af disse dele inden for de i de pågældende beskrivelser foreskrevne grænser. Derudover anbefales, at filteroverfladens temperatur under prøvetagningen ikke er under 293 K (20 °C).

Ved stærk motorbelastning kan der anvendes køling af ovenstående dele på ikke aggressiv måde som f.eks. ved en roterende ventilator, forudsat at temperaturen af kølemediet ikke er under 293 K (20 °C).«

---

(1)  I figur 4 til 12 vises mange typer delstrømsfortyndingssystemer, som normalt kan anvendes til steady-state prøvning (NRSC). På grund af de meget strenge krav i overgangsprøverne kan kun de delstrømsfortyndingssystemer (figur 4 til 12), som kan opfylde alle kravene i Specifikationer for delstrømsfortyndingssystemer i bilag III, tillæg 1, punkt 2.4, godkendes til overgangsprøvning (NRTC).

1

BILAG III

»Bilag XIII

BESTEMMELSER FOR MOTORER, SOM BRINGES PÅ MARKEDET UNDER EN »FLEKSIBEL ORDNING«

På anmodning af en fabrikant af oprindeligt materiel, og når en godkendelsesmyndighed har givet tilladelse, kan en motorfabrikant i perioden mellem to efterfølgende trin af grænseværdier bringe et begrænset antal motorer på markedet, som kun opfylder emissionsgrænseværdierne svarende til det foregående trin, efter følgende regler:

1.   MOTORFABRIKANTES OG FABRIKANTEN AF DET OPRINDELIGE MATERIELS FORANSTALTNINGER

| 1.1. | En fabrikant af oprindeligt materiel(OEM), som ønsker at anvende fleksibilitetsordningen, anmoder om tilladelse fra en godkendelsesmyndighed til, at den i perioden mellem to emissionstrin fra sine motorleverandører kan indkøbe det antal motorer, der er anført i punkt 1.2 og 1.3, og som ikke opfylder de nuværende emissionsgrænseværdier, men som er godkendt i den seneste periode for emissionsgrænseværdier. |
| --- | --- |

1.1.

En fabrikant af oprindeligt materiel(OEM), som ønsker at anvende fleksibilitetsordningen, anmoder om tilladelse fra en godkendelsesmyndighed til, at den i perioden mellem to emissionstrin fra sine motorleverandører kan indkøbe det antal motorer, der er anført i punkt 1.2 og 1.3, og som ikke opfylder de nuværende emissionsgrænseværdier, men som er godkendt i den seneste periode for emissionsgrænseværdier.

| 1.2. | Det antal motorer, som markedsføres i henhold til fleksibilitetsordningen, må for hver motorkategori ikke være over 20 % af det materiel, som fabrikanten af det oprindelige materiel årligt sælger, med motorer af denne motorkategori (beregnet som gennemsnittet af de seneste 5 års salg på EU-markedet). Hvis en fabrikant af oprindeligt materiel har markedsført udstyret i EU i mindre end 5 år, vil gennemsnittet blive beregnet på grundlag af den periode, som fabrikanten af oprindeligt materiel har markedsført i udstyret i EU. |
| --- | --- |

1.2.

Det antal motorer, som markedsføres i henhold til fleksibilitetsordningen, må for hver motorkategori ikke være over 20 % af det materiel, som fabrikanten af det oprindelige materiel årligt sælger, med motorer af denne motorkategori (beregnet som gennemsnittet af de seneste 5 års salg på EU-markedet). Hvis en fabrikant af oprindeligt materiel har markedsført udstyret i EU i mindre end 5 år, vil gennemsnittet blive beregnet på grundlag af den periode, som fabrikanten af oprindeligt materiel har markedsført i udstyret i EU.

| 1.3. | Som alternativ til den i punkt 1.2 givne mulighed kan fabrikanten af oprindeligt materiel kan anmode om tilladelse til, at dennes motorleverandører kan markedsføre et fast antal motorer i henhold til fleksibilitetsordningen. Antallet af motorer i hver motorkategori må ikke overskride følgende værdier:






  Motorkategori | Antal motorer |
| --- | --- | --- |
| 19-37kW | 200 |
| 37-75kW | 150 |
| 75-130kW | 100 |
| 130-560kW | 50 |

1.3.

Som alternativ til den i punkt 1.2 givne mulighed kan fabrikanten af oprindeligt materiel kan anmode om tilladelse til, at dennes motorleverandører kan markedsføre et fast antal motorer i henhold til fleksibilitetsordningen. Antallet af motorer i hver motorkategori må ikke overskride følgende værdier:

Motorkategori

Antal motorer

19-37kW

200

37-75kW

150

75-130kW

100

130-560kW

50

| 1.4. | Fabrikanten af oprindeligt materiel vedlægger følgende oplysninger i sin ansøgning til godkendelsesmyndigheden:






  a) | Et udsnit af de mærkater, som skal fornyes alle mobile ikke-vejgående maskiner med en motor, der markedsføres i henhold til fleksibilitetsordningen, vil blive udtaget. Mærkaterne skal forsynes med følgende tekst »Maskine nr. ... (fortløbende nr. på maskine) af ... (totalt antal maskiner i det pågældende effektområde) med motornr. ... med godkendelsestype (dir. 97/68/EF) nr. ...« og |
| --- | --- | --- |

1.4.

Fabrikanten af oprindeligt materiel vedlægger følgende oplysninger i sin ansøgning til godkendelsesmyndigheden:

a)

Et udsnit af de mærkater, som skal fornyes alle mobile ikke-vejgående maskiner med en motor, der markedsføres i henhold til fleksibilitetsordningen, vil blive udtaget. Mærkaterne skal forsynes med følgende tekst »Maskine nr. ... (fortløbende nr. på maskine) af ... (totalt antal maskiner i det pågældende effektområde) med motornr. ... med godkendelsestype (dir. 97/68/EF) nr. ...« og

| b) | Et udsnit af det supplerende mærkat, som skal forsynes motoren med den tekst, der er nævnt i dette bilags punkt 2.2. |
| --- | --- |

b)

Et udsnit af det supplerende mærkat, som skal forsynes motoren med den tekst, der er nævnt i dette bilags punkt 2.2.

| 1.5. | Fabrikanten af oprindeligt materiel underretter godkendelsesmyndighederne i hver medlemsstat om anvendelsen af fleksibilitetsordningen. |
| --- | --- |

1.5.

Fabrikanten af oprindeligt materiel underretter godkendelsesmyndighederne i hver medlemsstat om anvendelsen af fleksibilitetsordningen.

| 1.6. | Fabrikanten af oprindeligt materiel skal give godkendelsesmyndigheden de oplysninger, som er forbundet med gennemførelsen af fleksibilitetsordningen, der anses for nødvendige for afgørelsen. |
| --- | --- |

1.6.

Fabrikanten af oprindeligt materiel skal give godkendelsesmyndigheden de oplysninger, som er forbundet med gennemførelsen af fleksibilitetsordningen, der anses for nødvendige for afgørelsen.

| 1.7. | Fabrikanten af oprindeligt materiel forelægger medlemsstatens godkendelsesmyndigheder hver sjette måned en rapport om gennemførelsen af de fleksibilitetsordninger, som fabrikanten anvender. Rapporten skal indeholde samlede oplysninger om antallet af motorer og mobile ikke-vejgående maskiner, som er markedsført i henhold til fleksibilitetsordningen, med motornr. og serienumre for de mobile ikke-vejgående maskiner, og de medlemsstater, hvor de mobile ikkevejgående maskiner er blevet markedsført. Denne procedure fortsættes så længe, at fleksibilitetsordningen stadig anvendes. |
| --- | --- |

1.7.

Fabrikanten af oprindeligt materiel forelægger medlemsstatens godkendelsesmyndigheder hver sjette måned en rapport om gennemførelsen af de fleksibilitetsordninger, som fabrikanten anvender. Rapporten skal indeholde samlede oplysninger om antallet af motorer og mobile ikke-vejgående maskiner, som er markedsført i henhold til fleksibilitetsordningen, med motornr. og serienumre for de mobile ikke-vejgående maskiner, og de medlemsstater, hvor de mobile ikkevejgående maskiner er blevet markedsført. Denne procedure fortsættes så længe, at fleksibilitetsordningen stadig anvendes.

2.   MOTORFABRIKANTENS FORANSTALTNINGER

| 2.1. | En motorfabrikant kan under en fleksibel ordning markedsføre motorer omfattet af en godkendelse efter punkt 1 i dette bilag. |
| --- | --- |

2.1.

En motorfabrikant kan under en fleksibel ordning markedsføre motorer omfattet af en godkendelse efter punkt 1 i dette bilag.

| 2.2. | Motorfabrikanten anbringer på de pågældende motorer en mærkat med teksten: »Motor markedsført i henhold til fleksibilitetsordningen«. |
| --- | --- |

2.2.

Motorfabrikanten anbringer på de pågældende motorer en mærkat med teksten: »Motor markedsført i henhold til fleksibilitetsordningen«.

3.   GODKENDELSESMYNDIGHEDENS FORANSTALTNINGER

| 3.1. | Godkendelsesmyndigheden vurderer indeholdet af ansøgningen om at anvende fleksibilitetsordningen og de vedlagte dokumenter. Den underetter derfor fabrikanten af oprindeligt materiel om sin afgørelse om, hvorvidt det er tilladt at anvende fleksibilitetsordningen.» |
| --- | --- |

3.1.

Godkendelsesmyndigheden vurderer indeholdet af ansøgningen om at anvende fleksibilitetsordningen og de vedlagte dokumenter. Den underetter derfor fabrikanten af oprindeligt materiel om sin afgørelse om, hvorvidt det er tilladt at anvende fleksibilitetsordningen.»

BILAG IV

Følgende bilag IV indsættes:

Bilag XIV

CCNR- trin I (1)

| PN

  (kW) | CO
  (g/kWh) | HC
  (g/kWh) | NOx

  (g/k/Wh) | PT
  (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 37 ≤ PN < 75 | 6,5 | 1,3 | 9,2 | 0,85 |
| 75 ≤ PN < 130 | 5,0 | 1,3 | 9,2 | 0,70 |
| P ≥ 130 | 5,0 | 1,3 | n ≥ 2800 tr/min = 9.2
  500 ≤ n < 2800 tr/min = 45 × n(-0.2) | 0,54 |

PN

(kW)

CO

(g/kWh)

HC

(g/kWh)

NOx

(g/k/Wh)

PT

(g/kWh)

37 ≤ PN < 75

6,5

1,3

9,2

0,85

75 ≤ PN < 130

5,0

1,3

9,2

0,70

P ≥ 130

5,0

1,3

n ≥ 2800 tr/min = 9.2

500 ≤ n < 2800 tr/min = 45 × n(-0.2)

0,54

Bilag XV

CCNR- trin II (2)

| PN

  (kW) | CO
  (g/kWh) | HC
  (g/kWh) | NOx

  (g/k/Wh) | PT
  (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 18 ≤ PN < 37 | 5,5 | 1,5 | 8,0 | 0,8 |
| 37 ≤ PN < 75 | 5,0 | 1,3 | 7,0 | 0,4 |
| 75 ≤ PN < 130 | 5,0 | 1,0 | 6,0 | 0,3 |
| 130 ≤ PN < 560 | 3,5 | 1,0 | 6,0 | 0,2 |
| PN ≥ 560 | 3,5 | 1,0 | n ≥ 3150 min(-1) = 6,0
  343 ≤ n < 3150 min(-1) = 45 n(-0,2) -3
  n < 343 min(-1) = 11,0 | 0,2 |

PN

(kW)

CO

(g/kWh)

HC

(g/kWh)

NOx

(g/k/Wh)

PT

(g/kWh)

18 ≤ PN < 37

5,5

1,5

8,0

0,8

37 ≤ PN < 75

5,0

1,3

7,0

0,4

75 ≤ PN < 130

5,0

1,0

6,0

0,3

130 ≤ PN < 560

3,5

1,0

6,0

0,2

PN ≥ 560

3,5

1,0

n ≥ 3150 min(-1) = 6,0

343 ≤ n < 3150 min(-1) = 45 n(-0,2) -3

n < 343 min(-1) = 11,0

0,2

---

(1)  CCNR-protokol 19, beslutning fra Centralkommissionen for Sejlads på Rhinen af 11. maj 2000.

1

(2)  CCNR-protokol 21, beslutning fra Centralkommissionen for Sejlads på Rhinen af 31. maj 2001.

2

---

Onsdag, den 22. oktober 2003

| 1.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 82/267 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 82/267

---

PROTOKOL

(2004/C 82 E/01)

AFVIKLING AF MØDET

FORSÆDE: Pat COX

formand

1.   Åbning af mødet

Formanden åbnede mødet kl. 09.05.

Formanden meddelte, at der nu var tre nye tolkekabiner for polsk, ungarsk og tjekkisk. Han mindede om, at der fra mødeperioden i maj 2004 ville blive tolket til og fra alle de nye sprog. Indtil da var der planlagt en rotationsordning mellem de nye sprog.

2.   Modtagne dokumenter

Formanden havde modtaget: fra medlemmerne

følgende forslag til henstilling (forretningsordenens artikel 49):

| — | Bastiaan Belder for EDD-Gruppen om forbindelserne mellem EU og Rusland (B5-0438/2003).






  henvist til: | korr.udv.: AFET |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: ITRE |

—

Bastiaan Belder for EDD-Gruppen om forbindelserne mellem EU og Rusland (B5-0438/2003).

henvist til:

korr.udv.: AFET

rådg.udv.: ITRE

3.   Resultatet af Det Europæiske Råds møde (Bruxelles, den 16.-17. oktober 2003), herunder statusrapport om regeringskonferencen (redegørelser efterfulgt af forhandling)

Redegørelser fra Rådet og Kommissionen: Resultatet af Det Europæiske Råds møde (Bruxelles, den 16.-17. oktober 2003), herunder statusrapport om regeringskonferencen.

Graham R. Watson for ELDR-Gruppen tog ordet for at anmode Rådets formand om i sit indlæg at kommentere tilbageholdelsen uden rettergang af 26 europæiske statsborgere i Guantánamo Bay. Han opfordrede derudover Rådets formand til ved enhver lejlighed at tage dette emne op med den amerikanske regering samt sætte det på dagsordenen for det kommende EU/USA-topmøde.

Formanden afgav en kort indledende erklæring, hvori han understregede, at det italienske formandskab fuldt ud havde indfriet de løfter, det nogle måneder tidligere havde afgivet vedrørende Parlamentets deltagelse i regeringskonferencen.

Silvio Berlusconi (formand for Rådet) og Romano Prodi (formand for Kommissionen) afgav redegørelserne.

Talere: Hans-Gert Poettering for PPE-DE-Gruppen, Enrique Barón Crespo for PSE-Gruppen, Graham R. Watson for ELDR-Gruppen, Francis Wurtz for GUE/NGL-Gruppen, Monica Frassoni for Verts/ALE-Gruppen, Charles Pasqua for UEN-Gruppen, Jens-Peter Bonde for EDD-Gruppen, Marco Pannella løsgænger, Íñigo Méndez de Vigo, Giorgio Napolitano, Francesco Rutelli, Fausto Bertinotti, Nelly Maes, Cristiana Muscardini, William Abitbol, Mario Borghezio, Elmar Brok, Robert Goebbels, Antonio Di Pietro, Armando Cossutta, Josu Ortuondo Larrea, Luís Queiró, Georges Berthu, Jonathan Evans, Martin Schulz, Jules Maaten, Daniela Raschhofer, Markus Ferber, Christa Randzio-Plath, Andrew Nicholas Duff, Carl Lang, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Anna Terrón i Cusí, Astrid Thors, Jorge Salvador Hernández Mollar, Dagmar Roth-Behrendt, Francesco Fiori, Othmar Karas, Arie M. Oostlander, Hubert Pirker, Johannes (Hannes) Swoboda, Antonio Tajani, Silvio Berlusconi, Romano Prodi og Graham R. Watson.

Beslutningsforslag fremsat som afslutning på forhandlingen (forretningsordenens artikel 37, stk. 2):

| — | Monica Frassoni, Daniel Marc Cohn-Bendit og Nelly Maes for Verts/ALE-Gruppen, om resultaterne af Det Europæiske Råds møde samt en situationsrapport fra regeringskonferencen (Bruxelles den 16.-17. oktober 2003) (B5-0456/2003) |
| --- | --- |

—

Monica Frassoni, Daniel Marc Cohn-Bendit og Nelly Maes for Verts/ALE-Gruppen, om resultaterne af Det Europæiske Råds møde samt en situationsrapport fra regeringskonferencen (Bruxelles den 16.-17. oktober 2003) (B5-0456/2003)

| — | Enrique Barón Crespo for PSE-Gruppen, om resultatet af Det Europæiske Råds møde i Bruxelles den 16.-17. oktober 2003 (B5-0457/2003) |
| --- | --- |

—

Enrique Barón Crespo for PSE-Gruppen, om resultatet af Det Europæiske Råds møde i Bruxelles den 16.-17. oktober 2003 (B5-0457/2003)

| — | Jules Maaten og Andrew Nicholas Duff for ELDR-Gruppen, om Det Europæiske Råds møde i Bruxelles den 16. og 17. oktober 2003 (B5-0458/2003) |
| --- | --- |

—

Jules Maaten og Andrew Nicholas Duff for ELDR-Gruppen, om Det Europæiske Råds møde i Bruxelles den 16. og 17. oktober 2003 (B5-0458/2003)

| — | Hans-Gert Poettering, Françoise Grossetête, Othmar Karas, Ilkka Suominen, W.G. van Velzen, Arie M. Oostlander og Hubert Pirker for PPE-DE-Gruppen, om Det Europæiske Råd i Bruxelles den 16.-17-oktober 2003, herunder en statusrapport om arbejdet i regeringskonferencen (B5-0459/2003) |
| --- | --- |

—

Hans-Gert Poettering, Françoise Grossetête, Othmar Karas, Ilkka Suominen, W.G. van Velzen, Arie M. Oostlander og Hubert Pirker for PPE-DE-Gruppen, om Det Europæiske Råd i Bruxelles den 16.-17-oktober 2003, herunder en statusrapport om arbejdet i regeringskonferencen (B5-0459/2003)

| — | Francis Wurtz for GUE/NGL-Gruppen, om konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 16. og 17. oktober 2003 (B5-0461/2003) |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz for GUE/NGL-Gruppen, om konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 16. og 17. oktober 2003 (B5-0461/2003)

| — | Charles Pasqua, Cristiana Muscardini, Gerard Collins og Luís Queiró for UEN-Gruppen, om Det Europæiske Råd i Bruxelles den 16. og 17. oktober 2003 (B5-0463/2003). |
| --- | --- |

—

Charles Pasqua, Cristiana Muscardini, Gerard Collins og Luís Queiró for UEN-Gruppen, om Det Europæiske Råd i Bruxelles den 16. og 17. oktober 2003 (B5-0463/2003).

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 23.10.2003, punkt 15.

4.   Velkomstord

Formanden bød på Parlamentets vegne velkommen til en delegation fra Den Demokratiske Republik Congos provisoriske parlament, under ledelse af Olivier Kamitatu Etsu, formand for parlamentet, som havde taget plads i den officielle loge.

FORSÆDE: Renzo IMBENI

næstformand

5.   Meddelelse af Rådets fælles holdninger

Formanden afgav i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 74, stk. 1, meddelelse om fra Rådet at have modtaget følgende fælles holdninger, grundene hertil samt Kommissionens holdning hertil:

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 70/156/EØF og 80/1268/EØF for så vidt angår måling af N1-køretøjers CO2-emissioner og brændstofforbrug (C5-0491/2003 — 2001/0255(COD) — 5997/1/2003 — 12901/2003 — SEK(2003) 1127)






  henvist til: | korr.udv.: ENVI |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: ved 1. behandling: ITRE, RETT |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 70/156/EØF og 80/1268/EØF for så vidt angår måling af N1-køretøjers CO2-emissioner og brændstofforbrug (C5-0491/2003 — 2001/0255(COD) — 5997/1/2003 — 12901/2003 — SEK(2003) 1127)

henvist til:

korr.udv.: ENVI

rådg.udv.: ved 1. behandling: ITRE, RETT

Fristen på tre måneder, som Parlamentet råder over, var således at regne fra den 23. oktober 2003.

AFSTEMNINGSTID

Resultaterne af afstemningerne som helhed (ændringsforslag, særskilte afstemninger, opdelte afstemninger osv.) fremgår af bilag 1, som er vedlagt protokollen.

6.   Kvinders rettigheder (forretningsordenens artikel 110a) (afstemning)

Betænkning: Krænkelser af kvinders rettigheder og EU's internationale forbindelser [2002/2286(INI)] — Udvalget om Kvinders Rettigheder og Lige Muligheder.

Ordfører: Miet Smet (A5-0334/2003)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 1)

FORSLAG TIL BESLUTNING

Talere:

| — | María Elena Valenciano Martínez-Orozco for PSE-Gruppen, der gjorde opmærksom på, at en del af den tekst, der var blevet vedtaget i udvalget, manglede. Hun anmodede jf. forretningsordenens artikel 146, stk. 4, om, at afstemningen blev udsat, indtil teksten var blevet rettet. |
| --- | --- |

—

María Elena Valenciano Martínez-Orozco for PSE-Gruppen, der gjorde opmærksom på, at en del af den tekst, der var blevet vedtaget i udvalget, manglede. Hun anmodede jf. forretningsordenens artikel 146, stk. 4, om, at afstemningen blev udsat, indtil teksten var blevet rettet.

| — | ordføreren, der stillede et mundtligt ændringsforslag til punkt 13 med henblik på at afhjælpe problemet. Formanden konstaterede, at PSE-Gruppen gjorde indsigelse mod, at dette mundtlige ændringsforslag blev taget i betragtning. |
| --- | --- |

—

ordføreren, der stillede et mundtligt ændringsforslag til punkt 13 med henblik på at afhjælpe problemet. Formanden konstaterede, at PSE-Gruppen gjorde indsigelse mod, at dette mundtlige ændringsforslag blev taget i betragtning.

| — | Emma Bonino, der støttede María Elena Valenciano Martínez-Orozcos anmodning. |
| --- | --- |

—

Emma Bonino, der støttede María Elena Valenciano Martínez-Orozcos anmodning.

Formanden satte anmodningen om udsættelse af afstemningen under afstemning.

Parlamentet godkendte anmodningen.

7.   Sødestoffer i levnedsmidler ***II (afstemning)

Indstilling ved andenbehandling Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 94/35/EF om sødestoffer til brug i levnedsmidler [9714/1/2003 — C5-0299/2003 — 2002/0152(COD)] — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: Anne Ferreira

(A5-0345/2003)

(Kvalificeret flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 2)

RÅDETS FÆLLES HOLDNING

Erklæret godkendt som ændret (P5_TA(2003)0445)

8.   Ansvarsforsikring for motorkøretøjer ***I (afstemning)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 72/166/EØF, 84/5/EØF, 88/357/EØF, 90/232/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/26/EF om ansvarsforsikring for motorkøretøjer [KOM(2002) 244 — C5-0269/2002 — 2002/0124(COD)] — Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked.

Ordfører: Willi Rothley

(A5-0346/2003)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 3)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt som ændret (P5_TA(2003)0446)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P5_TA(2003)0446)

9.   Haagerkonventionen af 1996: Forældremyndighed og beskyttelse af mindreårige * (afstemning)

Betænkning: Forslag til Rådets afgørelse om bemyndigelse af medlemsstaterne til i Det Europæiske Fællesskabs interesse at ratificere eller tiltræde konventionen om retternes kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsakter samt om samarbejde vedrørende forældremyndighed og foranstaltninger til beskyttelse af mindreårige (Haagerkonventionen af 1996) [KOM(2003) 348 — C5-0302/2003 — 2003/0127(CNS)] — Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender.

Ordfører: Marie-Thérèse Hermange

(A5-0319/2003)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 4)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt som ændret (P5_TA(2003)0447)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P5_TA(2003)0447)

10.   Strukturfondene (afstemning)

Betænkning: Strukturfondene: Udviklingen i uindfriede forpligtelser og behovene for 2004 [2002/2272(INI)] — Budgetudvalget.

Ordfører: Giovanni Pittella

(A5-0286/2003)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 5)

FORSLAG TIL BESLUTNING

Vedtaget (P5_TA(2003)0448)

Indlæg til afstemningen:

| — | ordføreren havde gjort opmærksom på, at ændringsforslag 6, som var erklæret bortfaldet, burde opretholdes, og han havde anmodet om, at det blev sat under afstemning som en tilføjelse, hvilket det blev. |
| --- | --- |

—

ordføreren havde gjort opmærksom på, at ændringsforslag 6, som var erklæret bortfaldet, burde opretholdes, og han havde anmodet om, at det blev sat under afstemning som en tilføjelse, hvilket det blev.

11.   Markedsforordninger og konkurrenceregler for liberale erhverv (afstemning)

FORSLAG TIL BESLUTNING B5-0430, 0431 og 0432/2003

Forhandlingen havde fundet sted onsdag den 8. oktober 2003(protokollen af 8. oktober 2003, punkt 12).

Klaus-Heiner Lehne for PPE-DE-Gruppen tog ordet for i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 146, stk. 4, og med PSE-Gruppens støtte at anmode om, at afstemningen blev udsat til den følgende mødeperiode med henblik på indgivelse af et fælles beslutningsforslag.

Formanden satte denne anmodning under afstemning.

Parlamentet godkendte anmodningen.

12.   Stemmeforklaringer

Skriftlige stemmeforklaringer:

De skriftlige stemmeforklaringer, jf. forretningsordenens artikel 137, stk. 3, var indeholdt i det fuldstændige forhandlingsreferat fra mødet.

13.   Stemmerettelser

Følgende medlemmer havde meddelt stemmerettelser:

Betænkning Rothley — A5-0346/2003

| — | lovgivningsmæssig beslutning

  for: Ria G.H.C. Oomen-Ruijten, Inglewood, Manuel Medina Ortega |
| --- | --- |

—

lovgivningsmæssig beslutning

for: Ria G.H.C. Oomen-Ruijten, Inglewood, Manuel Medina Ortega

Betænkning Hermange — A5-0319/2003

| — | lovgivningsmæssig beslutning

  for: Lone Dybkjær, Manuel Medina Ortega. |
| --- | --- |

—

lovgivningsmæssig beslutning

for: Lone Dybkjær, Manuel Medina Ortega.

AFSTEMNINGSTIDEN AFSLUTTET

(Mødet udsat kl. 12.50 og genoptaget kl. 15.00)

FORSÆDE: José PACHECO PEREIRA

næstformand

14.   Godkendelse af protokollen fra foregående møde

João Gouveia havde meddelt, at han havde været til stede under mødet den 20. oktober 2003, men at hans navn ikke fremgik af tilstedeværelseslisten.

Freddy Blak og Jean-Louis Bourlanges havde meddelt, at de havde været til stede under mødet den 21. oktober 2003, men at deres navne ikke fremgik af tilstedeværelseslisten.

Protokollen fra det foregående møde godkendtes.

15.   FUSP (forhandling)

Betænkning: Årsrapporten fra Rådet til Europa-Parlamentet om de vigtigste aspekter og de principielle valg inden for FUSP, herunder deres finansielle virkninger for De Europæiske Fællesskabers almindelige budget — 2002 [7038/2003 — C5-0423/2003 — 2003/2141(INI)] — Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik.

Ordfører: Elmar Brok

(A5-0348/2003).

Elmar Brok forelagde sin betænkning.

Franco Frattini (formand for Rådet) tog ordet.

Christopher Patten (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Talere: Armin Laschet (ordfører for udtalelse fra BUDG), Jas Gawronski for PPE-DE-Gruppen, Johannes (Hannes) Swoboda for PSE-Gruppen, Ole Andreasen for ELDR-Gruppen, André Brie for GUE/NGL-Gruppen, Joost Lagendijk for Verts/ALE-Gruppen, Bastiaan Belder for EDD-Gruppen, Philip Claeys, løsgænger, Karl von Wogau, Demetrio Volcic, Johan Van Hecke, Per Gahrton, Paul Coûteaux, Georges Berthu, Charles Tannock, Ulpu Iivari, Georg Jarzembowski, Richard Howitt, Christine De Veyrac, Carlos Lage, Reino Paasilinna og Maj Britt Theorin.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 23.10.2003, punkt 16.

16.   Det kommende topmøde EU-Rusland (den 6. november 2003), herunder situationen i Tjetjenien (redegørelser efterfulgt af forhandling)

Redegørelse fra Rådet: Det kommende topmøde EU-Rusland (den 6. november 2003), herunder situationen i Tjetjenien

Franco Frattini (formand for Rådet) afgav redegørelse.

FORSÆDE: James L.C. PROVAN

næstformand

Redegørelse fra Kommissionen: Christopher Patten (medlem af Kommissionen) afgav redegørelse.

Talere: Ilkka Suominen for PPE-DE-Gruppen, Reino Paasilinna for PSE-Gruppen, Paavo Väyrynen for ELDRGruppen, Bart Staes for Verts/ALE-Gruppen, Bastiaan Belder for EDD-Gruppen, Olivier Dupuis, løsgænger, Herman Schmid for GUE/NGL-Gruppen, Arie M. Oostlander, Hans Modrow, Charles Tannock, Bernd Posselt, Ursula Stenzel og Franco Frattini.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

17.   Initiativ til fordel for et FN-moratorium for dødsstraf (redegørelser efterfulgt af forhandling)

Redegørelser fra Rådet og Kommissionen: Initiativ til fordel for et FN-moratorium for dødsstraf.

Franco Frattini (formand for Rådet) og Christopher Patten (medlem af Kommissionen) afgav redegørelser.

Talere: Michael Gahler for PPE-DE-Gruppen, Giovanni Claudio Fava for PSE-Gruppen, Olle Schmidt for ELDR-Gruppen, Fodé Sylla for GUE/NGL-Gruppen, Matti Wuori for Verts/ALE-Gruppen, Cristiana Muscardini for UEN-Gruppen, Marco Pannella, løsgænger, Concepció Ferrer, Franco Frattini og Fodé Sylla om det foregående indlæg.

Beslutningsforslag fremsat som afslutning på forhandlingen (forretningsordenens artikel 37, stk. 2):

| — | Pasqualina Napoletano og Johannes (Hannes) Swoboda for PSE-Gruppen, om initiativet til dekretering af et internationalt moratorium for dødsstraf inden for rammerne af FN (B5-0441/2003); |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano og Johannes (Hannes) Swoboda for PSE-Gruppen, om initiativet til dekretering af et internationalt moratorium for dødsstraf inden for rammerne af FN (B5-0441/2003);

| — | Monica Frassoni, Matti Wuori, Nelly Maes og Marie Anne Isler Béguin for Verts/ALE-Gruppen, om et initiativ til et universelt moratorium for dødsstraf inden for rammerne af FN (B5-0442/2003); |
| --- | --- |

—

Monica Frassoni, Matti Wuori, Nelly Maes og Marie Anne Isler Béguin for Verts/ALE-Gruppen, om et initiativ til et universelt moratorium for dødsstraf inden for rammerne af FN (B5-0442/2003);

| — | Ole Andreasen for ELDR-Gruppen, om et initiativ til et universelt moratorium for dødsstraf inden for rammerne af FN (B5-0443/2003); |
| --- | --- |

—

Ole Andreasen for ELDR-Gruppen, om et initiativ til et universelt moratorium for dødsstraf inden for rammerne af FN (B5-0443/2003);

| — | Concepció Ferrer og Michael Gahler for PPE-DE-Gruppen, om afskaffelse af dødsstraf (B5-0444/2003); |
| --- | --- |

—

Concepció Ferrer og Michael Gahler for PPE-DE-Gruppen, om afskaffelse af dødsstraf (B5-0444/2003);

| — | Yasmine Boudjenah, Lucio Manisco, Feleknas Uca, Marianne Eriksson, Esko Olavi Seppänen, Dimitrios Koulourianos og Ilda Figueiredo for GUE/NGL-Gruppen, om dødsstraffen (B5-0447/2003). |
| --- | --- |

—

Yasmine Boudjenah, Lucio Manisco, Feleknas Uca, Marianne Eriksson, Esko Olavi Seppänen, Dimitrios Koulourianos og Ilda Figueiredo for GUE/NGL-Gruppen, om dødsstraffen (B5-0447/2003).

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 23.10.2003, punkt 17.

18.   Spørgetid (spørgsmål til Rådet)

Parlamentet behandlede en række spørgsmål til Rådet (B5-0279/2003).

Spørgsmål 1 blev ikke behandlet, idet emnet herfor allerede var opført på dagsordenen for mødeperioden.

Spørgsmål 2 af Bernd Posselt: Europæisk politiakademi og beskyttelse af de ydre grænser.

Franco Frattini (formand for Rådet) besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af Bernd Posselt og Piia-Noora Kauppi.

Spørgsmål 3 af Maurizio Turco: Minimumstandarder vedrørende menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder for indsatte i fængslerne i EU.

Franco Frattini besvarede spørgsmålet samt et tillægsspørgsmål af Gianfranco Dell'Alba for spørgeren.

Spørgsmål 4 af Alexandros Alavanos: Toldunion mellem Tyrkiet og besættelsesstyret på Nordcypern.

Franco Frattini besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af Alexandros Alavanos.

Spørgsmål 5 af Philip Claeys: Fødevarehjælp til Zimbabwe.

Franco Frattini besvarede spørgsmålet.

Philip Claeys tog ordet.

Spørgsmål 6 af John Walls Cushnahan: Forslag om en EU-kystvagt.

Franco Frattini besvarede spørgsmålet.

John Walls Cushnahan tog ordet.

Spørgsmål 7 af María Elena Valenciano Martínez-Orozco: Forsvundne kvinder og piger i Mexico.

Franco Frattini besvarede spørgsmålet.

Francisca Sauquillo Pérez del Arco tog ordet.

Spørgsmål 8 af María Izquierdo Rojo: Den øgede illegale indvandring i Øst- og Vestandalusien ved EU's grænse mod syd.

Franco Frattini besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af María Izquierdo Rojo.

Spørgsmål 9 af Lennart Sacrédeus: Folkeafstemning i hver enkelt medlemsstat om traktaten om indførelse af en forfatning for Europa.

Franco Frattini besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af Lennart Sacrédeus, Michl Ebner og Paul Rübig.

Spørgsmål 10 af Manuel Medina Ortega: De transeuropæiske transportnet og regionerne i EU's yderste periferi. Spørgsmål 11 af Seán Ó Neachtain: TEN-T (det transeuropæiske transportnetværk) og det vestlige Irland.

Franco Frattini besvarede spørgsmålene.

Talere: Manuel Medina Ortega, Seán Ó Neachtain.

Franco Frattini besvarede tillægsspørgsmål af Michl Ebner, Brian Crowley og Paul Rübig.

Spørgsmål 12 af Pedro Marset Campos: USA's krænkelse af fem cubanske statsborgeres menneskerettigheder.

Spørgsmål 13 af Konstantinos Alyssandrakis: USA's krænkelse af fem cubanske statsborgeres menneskerettigheder.

Spørgsmål 14 af Ioannis Patakis: USA's krænkelse af fem cubanske statsborgeres menneskerettigheder.

Spørgsmål 15 af Ilda Figueiredo: USA's krænkelse af fem cubanske statsborgeres menneskerettigheder.

Spørgsmål 16 af María Luisa Bergaz Conesa: Krænkelse af menneskerettighederne begået af myndighederne i USA mod fem cubanske borgere bosiddende i Florida.

Franco Frattini besvarede spørgsmålene under et samt et tillægsspørgsmål af Pedro Marset Campos.

Talere: Konstantinos Alyssandrakis, Ioannis Patakis, Ilda Figueiredo og María Luisa Bergaz Conesa.

Spørgsmål 17 til 33 ville blive besvaret skriftligt.

Formanden erklærede spørgetiden til Rådet for afsluttet.

(Mødet udsat kl. 19.05 og genoptaget kl. 21.00)

FORSÆDE: Giorgos DIMITRAKOPOULOS

næstformand

19.   Fred og værdighed i Mellemøsten (forhandling)

Betænkning: Fred og værdighed i Mellemøsten [2002/2166(INI)] — Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik.

Ordfører: Emilio Menéndez del Valle

(A5-0351/2003)

Emilio Menéndez del Valle forelagde sin betænkning.

Erkki Liikanen (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Talere: Armin Laschet for PPE-DE-Gruppen, Jacques F. Poos for PSE-Gruppen, Joan Vallvé for ELDR-Gruppen, Pedro Marset Campos for GUE/NGL-Gruppen, Per Gahrton for Verts/ALE-Gruppen, Mogens N.J. Camre for UEN-Gruppen, Bastiaan Belder for EDD-Gruppen, Marco Pannella løsgænger, Geoffrey Van Orden, Frédérique Ries, Luisa Morgantini, Alima Boumediene-Thiery, Ulla Margrethe Sandbæk, Dominique F.C. Souchet, Ursula Stenzel, Jean-Thomas Nordmann, Jan Dhaene, Cristina Gutiérrez-Cortines og François Zimeray, bl.a. om Per Gahrtons indlæg, og Per Gahrton om François Zimerays indlæg.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 23.10.2003, punkt 18.

20.   Iværksætterkultur — Industripolitik i et udvidet Europa (forhandling)

Betænkning: Iværksætterkultur i Europa — Grønbog [KOM(2003) 27 — 2003/2161(INI)] — Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi.

Ordfører: Werner Langen

(A5-0347/2003)

Betænkning: Industripolitik i et udvidet Europa [KOM(2002) 714 — 2003/2063(INI)] — Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi.

Ordfører: Olga Zrihen

(A5-0328/2003)

Werner Langen forelagde sin betænkning (A5-0347/2003).

Olga Zrihen forelagde sin betænkning (A5-0328/2003).

Erkki Liikanen (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Talere: Catherine Guy-Quint (ordfører for udtalelse fra BUDG), Miquel Mayol i Raynal (ordfører for udtalelse fra ECON), Marie-Hélène Gillig (ordfører for udtalelse fra EMPL), Paul Rübig for PPE-DE-Gruppen, Neena Gill for PSE-Gruppen, Philippe A.R. Herzog for GUE/NGL-Gruppen, Claude Turmes for Verts/ALEGruppen, Seán Ó Neachtain for UEN-Gruppen, Wolfgang Ilgenfritz, løsgænger, Concepció Ferrer, Harlem Désir, John Purvis, Thomas Mann og Erkki Liikanen.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 23.10.2003, punkt 19 og 20.

21.   Erstatning til ofre for forbrydelser * (forhandling)

Betænkning: Forslag til Rådets direktiv om erstatning til ofre for forbrydelser [KOM(2002) 562 — C5-0517/2002 — 2002/0247(CNS)] — Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender.

Ordfører: Roberta Angelilli

(A5-0330/2003)

Roberta Angelilli forelagde sin betænkning.

António Vitorino (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Talere: Ewa Klamt for PPE-DE-Gruppen, Carmen Cerdeira Morterero for PSE-Gruppen, Carlos Coelho, Robert J.E. Evans og António Vitorino.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 23.10.2003, punkt 7.

22.   Ulovlig handel med menneskelige organer og menneskeligt væv * (forhandling)

Betænkning: Den Hellenske Republiks initiativ med henblik på vedtagelse af Rådets rammeafgørelse om forebyggelse af og kontrol med ulovlig handel med menneskelige organer og menneskeligt væv [7247/2003 — C5-0166/2003 — 2003/0812(CNS)] — Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender.

Ordfører: Robert J.E. Evans

(A5-0326/2003)

Robert J.E. Evans forelagde sin betænkning.

António Vitorino (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Talere: Peter Liese, ordfører for udtalelse fra ENVI, Timothy Kirkhope for PPE-DE-Gruppen, Anna Karamanou for PSE-Gruppen, Johanna L.A. Boogerd-Quaak for ELDR-Gruppen, og Johannes (Hans) Blokland for EDD-Gruppen.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 23.10.2003, punkt 13.

23.   Situationen i Bolivia (redegørelse efterfulgt af forhandling)

Redegørelse fra Kommissionen: Situationen i Bolivia

António Vitorino (medlem af Kommissionen) afgav en redegørelse.

Talere: José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra for PPE-DE-Gruppen, Manuel Medina Ortega for PSE-Gruppen, og Pedro Marset Campos for GUE/NGL-Gruppen.

Beslutningsforslag fremsat som afslutning på forhandlingen (forretningsordenens artikel 37, stk. 2):

| — | Manuel Medina Ortega for PSE-Gruppen, om situationen i Bolivia (B5-0454/2003); |
| --- | --- |

—

Manuel Medina Ortega for PSE-Gruppen, om situationen i Bolivia (B5-0454/2003);

| — | Fernando Fernández Martín og José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra for PPE-DE-Gruppen, om situationen i Bolivia (B5-0455/2003); |
| --- | --- |

—

Fernando Fernández Martín og José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra for PPE-DE-Gruppen, om situationen i Bolivia (B5-0455/2003);

| — | Monica Frassoni, Alain Lipietz, Miquel Mayol i Raynal, Camilo Nogueira Román, Josu Ortuondo Larrea og Didier Rod for Verts/ALE-Gruppen, om situationen i Bolivia (B5-0460/2003); |
| --- | --- |

—

Monica Frassoni, Alain Lipietz, Miquel Mayol i Raynal, Camilo Nogueira Román, Josu Ortuondo Larrea og Didier Rod for Verts/ALE-Gruppen, om situationen i Bolivia (B5-0460/2003);

| — | Emmanouil Bakopoulos, Fausto Bertinotti, Armando Cossutta, Ilda Figueiredo, Pernille Frahm og Pedro Marset Campos for GUE/NGL-Gruppen, om situationen i Bolivia (B5-0462/2003); |
| --- | --- |

—

Emmanouil Bakopoulos, Fausto Bertinotti, Armando Cossutta, Ilda Figueiredo, Pernille Frahm og Pedro Marset Campos for GUE/NGL-Gruppen, om situationen i Bolivia (B5-0462/2003);

| — | Carles-Alfred Gasòliba i Böhm og Maria Johanna (Marieke) Sanders-ten Holte for ELDR-Gruppen, om situationen i Bolivia (B5-0464/2003). |
| --- | --- |

—

Carles-Alfred Gasòliba i Böhm og Maria Johanna (Marieke) Sanders-ten Holte for ELDR-Gruppen, om situationen i Bolivia (B5-0464/2003).

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 23.10.2003, punkt 21.

24.   Dagsorden for næste møde

Dagsordenen for mødet den følgende dag var fastsat (»Dagsorden« PE 336.401/OJJE).

25.   Hævelse af mødet

Formanden hævede mødet kl. 00.05.

Julian Priestley

generalsekretær

Gérard Onesta

næstformand

---

TILSTEDEVÆRELSESLISTE

Følgende skrev under:

Aaltonen, Abitbol, Adam, Nuala Ahern, Ainardi, Alavanos, Almeida Garrett, Alyssandrakis, Andersen, Andersson, Andreasen, André-Léonard, Andria, Angelilli, Aparicio Sánchez, Arvidsson, Atkins, Attwooll, Auroi, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Bakopoulos, Balfe, Baltas, Banotti, Barón Crespo, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Bébéar, Belder, Berend, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Bergaz Conesa, Berger, Bernié, Berthu, Bertinotti, Beysen, Bigliardo, Blak, Blokland, Bodrato, Böge, Bösch, von Boetticher, Bonde, Bonino, Boogerd-Quaak, Booth, Bordes, Borghezio, van den Bos, Boudjenah, Boumediene-Thiery, Bourlanges, Bouwman, Bowe, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Breyer, Brie, Brienza, Brok, Brunetta, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Butel, Callanan, Calò, Campos, Camre, Carlotti, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Caudron, Caullery, Cauquil, Cederschiöld, Celli, Cercas, Cerdeira Morterero, Cesaro, Ceyhun, Chichester, Claeys, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Collins, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Cornillet, Corrie, Cossutta, Paolo Costa, Raffaele Costa, Coûteaux, Cox, Crowley, Cushnahan, van Dam, Darras, Dary, Daul, De Clercq, Dehousse, De Keyser, Dell'Alba, Della Vedova, Dell'Utri, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deva, De Veyrac, Dhaene, Díez González, Di Lello Finuoli, Dillen, Dimitrakopoulos, Di Pietro, Doorn, Dover, Doyle, Dührkop Dührkop, Duff, Duhamel, Duin, Dupuis, Dybkjær, Ebner, Echerer, El Khadraoui, Eriksson, Esclopé, Ettl, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert J.E. Evans, Färm, Farage, Fatuzzo, Fava, Ferber, Fernández Martín, Ferrández Lezaun, Ferreira, Ferrer, Ferri, Fiebiger, Figueiredo, Fiori, Fitzsimons, Flemming, Flesch, Folias, Ford, Formentini, Foster, Fourtou, Frahm, Frassoni, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gahrton, Galeote Quecedo, Garaud, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garot, Garriga Polledo, Gasòliba i Böhm, de Gaulle, Gawronski, Gebhardt, Gemelli, Ghilardotti, Gill, Gillig, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Gobbo, Goebbels, Goepel, Görlach, Gollnisch, Gomolka, Goodwill, Gorostiaga Atxalandabaso, Gouveia, Graefe zu Baringdorf, Graça Moura, Gröner, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Hänsch, Hager, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedkvist Petersen, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Herzog, Hieronymi, Hoff, Honeyball, Hortefeux, Howitt, Hudghton, Hughes, Huhne, van Hulten, Hyland, Iivari, Ilgenfritz, Imbeni, Inglewood, Isler Béguin, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Jöns, Jové Peres, Junker, Karamanou, Karas, Karlsson, Katiforis, Kaufmann, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Keßler, Kindermann, Glenys Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korakas, Korhola, Koukiadis, Koulourianos, Krarup, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Krivine, Kronberger, Kuckelkorn, Kuhne, Kuntz, Lage, Lagendijk, Laguiller, Lalumière, Lamassoure, Lambert, Lang, Lange, Langen, Lannoye, de La Perriere, Laschet, Lavarra, Lechner, Lehne, Leinen, Liese, Linkohr, Lipietz, Lisi, Lombardo, Lucas, Ludford, Lulling, Lund, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McCartin, MacCormick, McKenna, McMillan-Scott, McNally, Maes, Malliori, Manders, Manisco, Erika Mann, Thomas Mann, Mantovani, Marchiani, Marinho, Marini, Marinos, Markov, Marques, Marset Campos, Martens, David W. Martin, Hans-Peter Martin, Hugues Martin, Martinez, Martínez Martínez, Mastella, Mastorakis, Mathieu, Matikainen-Kallström, Mauro, Hans-Peter Mayer, Xaver Mayer, Mayol i Raynal, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Mennea, Mennitti, Menrad, Messner, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Modrow, Mombaur, Monsonís Domingo, Montfort, Moraes, Morgantini, Müller, Mulder, Murphy, Muscardini, Musotto, Mussa, Musumeci, Myller, Napoletano, Napolitano, Naranjo Escobar, Nassauer, Newton Dunn, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, Nisticò, Nobilia, Nordmann, Obiols i Germà, Ojeda Sanz, Olsson, Ó Neachtain, Onesta, Oostlander, Oreja Arburúa, Ortuondo Larrea, O'Toole, Paasilinna, Pacheco Pereira, Paciotti, Pannella, Papayannakis, Parish, Pasqua, Pastorelli, Patakis, Patrie, Paulsen, Pérez Álvarez, Pérez Royo, Perry, Pesälä, Pex, Piecyk, Piétrasanta, Pirker, Piscarreta, Pittella, Plooij-van Gorsel, Podestà, Poettering, Pohjamo, Poignant, Pomés Ruiz, Poos, Posselt, Prets, Procacci, Pronk, Provan, Puerta, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Randzio-Plath, Rapkay, Raschhofer, Raymond, Read, Ribeiro e Castro, Ries, Riis-Jørgensen, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rocard, Rod, Rodríguez Ramos, de Roo, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Rübig, Rühle, Rutelli, Sacconi, Sacrédeus, Sakellariou, Salafranca Sánchez-Neyra, Sandberg-Fries, Sandbæk, Sanders-ten Holte, Santer, Santini, dos Santos, Sartori, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Sbarbati, Scallon, Scarbonchi, Schaffner, Scheele, Schierhuber, Schleicher, Gerhard Schmid, Herman Schmid, Olle Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schörling, Ilka Schröder, Jürgen Schröder, Schroedter, Schulz, Schwaiger, Segni, Seppänen, Sichrovsky, Simpson, Sjöstedt, Skinner, Smet, Soares, Sörensen, Sommer, Sornosa Martínez, Souchet, Souladakis, Sousa Pinto, Speroni, Staes, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stirbois, Stockmann, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Swiebel, Swoboda, Sylla, Sørensen, Tajani, Tannock, Terrón i Cusí, Theato, Theorin, Thomas-Mauro, Thorning-Schmidt, Thors, Thyssen, Titford, Titley, Torres Marques, Trakatellis, Trentin, Turchi, Turmes, Uca, Vachetta, Väyrynen, Vairinhos, Valdivielso de Cué, Valenciano Martínez-Orozco, Vallvé, Van Hecke, Van Orden, Varaut, Varela Suanzes-Carpegna, Vattimo, Veltroni, van Velzen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vinci, Virrankoski, Vlasto, Voggenhuber, Volcic, Wachtmeister, Wallis, Walter, Watson, Watts, Weiler, Wenzel-Perillo, Whitehead, Wieland, Wiersma, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Wuori, Wurtz, Wyn, Wynn, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimeray, Zimmerling, Zissener, Zorba, Zrihen

Observatører

Bagó Zoltán, Balsai István, Bastys Mindaugas, Bekasovs Martijans, Berg Eiki, Biela Adam, Bielan Adam, Bobelis Kazys Jaunutis, Bonnici Josef, Brejc Mihael, Chronowski Andrzej, Ciemniak Grażyna, Czinege Imre, Demetriou Panayiotis, Didžiokas Gintaras, Ékes József, Falbr Richard, Fazakas Szabolcs, Fenech Antonio, Filipek Krzysztof, Germič Ljubo, Giertych Maciej, Grabowska Genowefa, Gruber Attila, Grzebisz-Nowicka Zofia, Grzyb Andrzej, Gyürk András, Horvat Franc, Ilves Toomas Hendrik, Jakič Roman, Jaskiernia Jerzy, Kamiński Michał Tomasz, Kelemen András, Klich Bogdan, Kłopotek Eugeniusz, Klukowski Wacław, Kósa Kovács Magda, Kowalska Bronisława, Kreitzberg Peeter, Kriščiūnas Kęstutis, Kuzmickas Kęstutis, Kvietkauskas Vytautas, Laar Mart, Landsbergis Vytautas, Lewandowski Janusz Antoni, Libicki Marcin, Lisak Janusz, Lydeka Arminas, Łyżwiński Stanisław, Macierewicz Antoni, Maldeikis Eugenijus, Mallotová Helena, Manninger Jenő, Matsakis Marios, Mavrou Eleni, Őry Csaba, Pasternak Agnieszka, Pęczak Andrzej, Pīks Rihards, Plokšto Artur, Podgórski Bogdan, Podobnik Janez, Pospíšil Jiří, Protasiewicz Jacek, Reiljan Janno, Sefzig Luděk, Siekierski Czesław, Smorawiński Jerzy, Surján László, Szabó Zoltán, Szájer József, Szczyglo Aleksander, Tabajdi Csaba, Tomczak Witold, Vaculík Josef, Valys Antanas, Vareikis Egidijus, Vastagh Pál, Vella George, Vėsaitė Birutė, Widuch Marek, Winiarczyk-Kossakowska Malgorzata, Wiśniowska Genowefa, Wittbrodt Edmund, Wojciechowski Janusz, Žiak Rudolf

---

BILAG I

AFSTEMNINGSRESULTATER

Tegnforklaring

| + | vedtaget |
| --- | --- |
| - | forkastet |
| ↓ | bortfaldt |
| R | taget tilbage |
| AN (..., ..., ...) | afstemning ved navneopråb (for, imod, hverken/eller) |
| VE (..., ..., ...) | elektronisk afstemning (for, imod, hverken/eller) |
| div | opdelt afstemning |
| vs | særskilt afstemning |
| æf | ændringsforslag |
| AC | kompromisændringsforslag |
| PC | tilsvarende tekstdel |
| S | tekstdel udgår |
| = | identiske ændringsforslag |
| § | punkt/stk. |
| art | artikel |
| cons | betragtning/punkt |
| PR | beslutningsforslag |
| PRC | fælles beslutningsforslag |
| SEC | hemmelig afstemning |

+

vedtaget

-

forkastet

↓

bortfaldt

R

taget tilbage

AN (..., ..., ...)

afstemning ved navneopråb (for, imod, hverken/eller)

VE (..., ..., ...)

elektronisk afstemning (for, imod, hverken/eller)

div

opdelt afstemning

vs

særskilt afstemning

æf

ændringsforslag

AC

kompromisændringsforslag

PC

tilsvarende tekstdel

S

tekstdel udgår

=

identiske ændringsforslag

§

punkt/stk.

art

artikel

cons

betragtning/punkt

PR

beslutningsforslag

PRC

fælles beslutningsforslag

SEC

hemmelig afstemning

1.   Kvinders rettigheder

Betænkning: SMET (A5-0334/2003)

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | | reporté |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

reporté

Ordføreren havde stillet et mundtligt ændringsforslag til § 13 med følgende ordlyd: »opfordrer medlemsstaterne til ved indrømmelse af flygtningestatus at tage hensyn til forfølgelse og/eller frygt for forfølgelse af kvinder på grund af deres køn«.

2.   Sødestoffer i levendsmidler

Indstilling ved andenbehandling: FERREIRA (A5-0345/2003) [***II]

| Angående | æf Nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | 1-3 | korr. udv. | | + | |
| efter art 1 | 4 | Verts/ALE | | - | |

Angående

æf Nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

1-3

korr. udv.

+

efter art 1

4

Verts/ALE

-

3.   Ansvarsforsikring for motorkøretøjer

Betænkning: ROTHLEY (A5-0346/2003) [***I]

| Angående | æf Nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | 1-2
  5-7
  9-11
  15-18
  20
  23 | korr. udv. | | + | |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — særskilt afstemning | 4 | korr. udv. | vs | + | |
| | 8 | korr. udv. | vs | + | |
| | 12 | korr. udv. | div | | |
| | | | 1 | + | |
| | | | 2 | + | |
| | 14 | korr. udv. | div | | |
| | | | 1 | + | |
| | | | 2 | + | |
| | 19 | korr. udv. | vs | + | |
| | 21 | korr. udv. | vs | + | |
| | 22 | korr. udv. | vs | + | |
| | 24 | korr. udv. | vs | + | |
| art 1, § 2 og 3 | 27 | PSE+PPE-DE | | + | |
| | 13 | korr. udv. | | ↓ | |
| | 28 | PSE+PPE-DE | | + | |
| efter cons 7 | 26 | PSE | | + | |
| efter cons 8 | 3 | korr. udv. | | - | |
| | 25 | PSE+PPE-DE | | + | |
| afstemning: ændret forslag | | + | |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | AN | + | 526, 9, 16 |

Angående

æf Nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

1-2

5-7

9-11

15-18

20

23

korr. udv.

+

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — særskilt afstemning

4

korr. udv.

vs

+

8

korr. udv.

vs

+

12

korr. udv.

div

1

+

2

+

14

korr. udv.

div

1

+

2

+

19

korr. udv.

vs

+

21

korr. udv.

vs

+

22

korr. udv.

vs

+

24

korr. udv.

vs

+

art 1, § 2 og 3

27

PSE+PPE-DE

+

13

korr. udv.

↓

28

PSE+PPE-DE

+

efter cons 7

26

PSE

+

efter cons 8

3

korr. udv.

-

25

PSE+PPE-DE

+

afstemning: ændret forslag

+

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

AN

+

526, 9, 16

Anmodning om afstemning ved navneopråb

PPE-DE endelig afstemning

Anmodning om opdelt afstemning

PSE

æf 12

1. del: indtil »... personskade«

2. del: resten

æf 14

1. del: indtil »... skade«

2. del: resten

Anmodning om særskilt afstemning

PPE-DE æf 4, 19, 21

PSE æf 4, 8, 19, 22, 24

4.   Haagerkonventionen af 1996: Forældremyndighed og beskyttelse af mindreårige

Betænkning: HERMANGE (A5-0319/2003) [*]

| Angående | æf Nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | 1-3
  5-9 | korr. udv. | | + | |
| afstemning: ændret forslag | | + | |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | AN | + | 508, 29, 6 |

Angående

æf Nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

1-3

5-9

korr. udv.

+

afstemning: ændret forslag

+

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

AN

+

508, 29, 6

Ændringsforslag 4 vedrørte ikke alle sprogversioner og blev derfor ikke sat under afstemning (jf. forretningsordenens artikel 140, stk. 1, litra d))

Anmodning om afstemning ved navneopråb

PPE-DE endelig afstemning

5.   Strukturfondene

Betænkning: PITTELLA (A5-0286/2003)

| Angående | æf Nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 21 | 5 | PSE | div | | |
| | | | 1/AN | + | 279, 257, 13 |
| | | | 2/VE | + | 305, 227, 9 |
| | 3 | PPE-DE | | ↓ | |
| § 23 | 1/rev. | NARANJO ESCOBAR m.fl. | | - | |
| § 31 | 4 | PPE-DE | | + | |
| 6 | PSE | | + | som tilføjelse |
| § 35 | 2/rev. | NARANJO ESCOBAR m.fl. | | R | |
| afstemning: beslutning (som helhed) | | + | |

Angående

æf Nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

§ 21

5

PSE

div

1/AN

+

279, 257, 13

2/VE

+

305, 227, 9

3

PPE-DE

↓

§ 23

1/rev.

NARANJO ESCOBAR m.fl.

-

§ 31

4

PPE-DE

+

6

PSE

+

som tilføjelse

§ 35

2/rev.

NARANJO ESCOBAR m.fl.

R

afstemning: beslutning (som helhed)

+

Anmodning om opdelt afstemning

Dover m.fl.

æf 5

1. del: indtil »... begrænses væsentligt«

2. del: resten

6.   Markedsforordninger og konkurrenceregler for liberale erhverv

Forslag til beslutning: B5-0430, 0431 og 0432/2003

Afstemning udsat (forretningsordenens artikel 146, stk. 4).

---

BILAG II

RESULTAT AF AFSTEMNINGERNE VED NAVNEOPRÅB

1.   Betænkning Rothley A5-0346/2003

Ja-stemmer: 526

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, Coûteaux, van Dam, Kuntz, Mathieu, Raymond, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Costa Paolo, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Cossutta, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Manisco, Markov, Marset Campos, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Garaud, Gobbo, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, de La Perriere, Mennea, Raschhofer, Sichrovsky, Souchet, Speroni, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cederschiöld, Cesaro, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Dell'Utri, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gemelli, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 9

EDD: Booth, Farage, Titford

GUE/NGL: Meijer

PPE-DE: García-Orcoyen Tormo, Gil-Robles Gil-Delgado, Sacrédeus, Schleicher, Wijkman

Hverken eller: 16

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller

NI: Bonino, Claeys, Dell'Alba, Dillen, Dupuis, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, Martinez, Pannella, Stirbois

PSE: Martin Hans-Peter

2.   Betænkning Hermange A5-0319/2003

Ja-stemmer: 508

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, Coûteaux, van Dam, Kuntz, Mathieu, Raymond, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Costa Paolo, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Bonino, Borghezio, Claeys, Dell'Alba, Dillen, Dupuis, Garaud, Gobbo, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Pannella, Raschhofer, Sichrovsky, Souchet, Speroni, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Ayuso González, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Brok, Brunetta, Camisón Asensio, Cederschiöld, Cesaro, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Dell'Utri, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Bigliardo, Caullery, Collins, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 29

PPE-DE: Atkins, Balfe, Bowis, Bradbourn, Callanan, Chichester, Dover, Elles, Evans Jonathan, Foster, Goodwill, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Inglewood, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Perry, Provan, Purvis, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

Hverken eller: 6

EDD: Booth, Farage, Titford

NI: de Gaulle

PPE-DE: Scallon

UEN: Camre

3.   Betænkning Pittella A5-0286/2003

Ja-stemmer: 279

EDD: Abitbol, Andersen, Bernié, Bonde, Butel, Coûteaux, Kuntz, Mathieu, Raymond, Sandbæk

ELDR: van den Bos, Monsonís Domingo, Nordmann, Sbarbati

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Cossutta, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schröder Ilka, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Bonino, Dell'Alba, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Ilgenfritz, Kronberger, de La Perriere, Pannella, Souchet, Varaut

PPE-DE: Bodrato, Xarchakos

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Bigliardo, Caullery, Collins, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 257

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, Busk, Calò, Costa Paolo, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Frahm, Krarup, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Beysen, Claeys, Dillen, de Gaulle, Gollnisch, Hager, Lang, Martinez, Sichrovsky, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Brienza, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cederschiöld, Cesaro, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cushnahan, Daul, Decourrière, Dell'Utri, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Martin Hans-Peter

UEN: Camre

Hverken eller: 13

EDD: Booth, Farage, Titford

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller, Sylla

NI: Borghezio, Garaud, Gobbo, Mennea, Speroni

PPE-DE: Costa Raffaele

---

VEDTAGNE TEKSTER

P5_TA(2003)0445

Sødestoffer til brug i levnedsmidler ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 94/35/EF om sødestoffer til brug i levnedsmidler (9714/1/2003 — C5-0299/2003 — 2002/0152(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets fælles holdning (9714/1/2003 — C5-0299/2003) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles holdning (9714/1/2003 — C5-0299/2003) (1),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2002) 375) (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2002) 375) (3),

| — | der henviser til Kommissionens ændrede forslag (KOM(2003) 277) (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens ændrede forslag (KOM(2003) 277) (4),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 80, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 80,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik (A5-0345/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik (A5-0345/2003),

| 1. | ændrer den fælles holdning som angivet nedenfor; |
| --- | --- |

1.

ændrer den fælles holdning som angivet nedenfor;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(2)  Vedtagne tekster af 10.4.2003, P5_TA(2003)0183.

(3)  EFT C 262 E af 29.10.2002, s. 429.

(4)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TC2-COD(2002)0152

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 22. oktober 2003 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/.../EF om ændring af direktiv 94/35/EF om sødestoffer til brug i levnedsmidler

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 95,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

efter høring af Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler i henhold til artikel 6 i Rådets direktiv 89/107/EØF af 21. december 1988 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om tilsætningsstoffer, som må anvendes i levnedsmidler (3),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (4), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 94/35/EF af 30. juni 1994 om sødestoffer til brug i levnedsmidler (5) indeholder en liste over sødestoffer, det er tilladt at anvende i Fællesskabet, og betingelserne for deres anvendelse. |
| --- | --- |

(1)

Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 94/35/EF af 30. juni 1994 om sødestoffer til brug i levnedsmidler (5) indeholder en liste over sødestoffer, det er tilladt at anvende i Fællesskabet, og betingelserne for deres anvendelse.

| (2) | Siden 1996 har Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler fundet, at to nye sødestoffer, sucralose og aspartam-acesulfamsalt, kan accepteres til brug i levnedsmidler. |
| --- | --- |

(2)

Siden 1996 har Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler fundet, at to nye sødestoffer, sucralose og aspartam-acesulfamsalt, kan accepteres til brug i levnedsmidler.

| (3) | Udtalelsen fra Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler om cyclaminsyre og dens natrium- og calciumsalte (som førte til fastsættelsen af en ny acceptabel daglig indtagelse (ADI)) og de seneste undersøgelser af indtagelse af cyclamater medfører, at de maksimale anvendelsesdoser for cyclaminsyre og dens natrium- og calciumsalte bør reduceres. |
| --- | --- |

(3)

Udtalelsen fra Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler om cyclaminsyre og dens natrium- og calciumsalte (som førte til fastsættelsen af en ny acceptabel daglig indtagelse (ADI)) og de seneste undersøgelser af indtagelse af cyclamater medfører, at de maksimale anvendelsesdoser for cyclaminsyre og dens natrium- og calciumsalte bør reduceres.

| (4) | Betegnelsen på visse fødevarekategorier i direktiv 94/35/EF bør tilpasses for at tage hensyn til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/46/EF af 10. juni 2002 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger om kosttilskud (6) og til særdirektiver vedrørende visse grupper af fødevarer i bilag I til Rådets direktiv 89/398/EØF (7). |
| --- | --- |

(4)

Betegnelsen på visse fødevarekategorier i direktiv 94/35/EF bør tilpasses for at tage hensyn til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/46/EF af 10. juni 2002 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger om kosttilskud (6) og til særdirektiver vedrørende visse grupper af fødevarer i bilag I til Rådets direktiv 89/398/EØF (7).

| (5) | Anvendelse af de pågældende tilsætningsstoffer overholder de generelle kriterier i bilag II til direktiv 89/107/EØF. |
| --- | --- |

(5)

Anvendelse af de pågældende tilsætningsstoffer overholder de generelle kriterier i bilag II til direktiv 89/107/EØF.

| (6) | Artikel 53 og 54 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (8), fastlægger procedurer for vedtagelse af beredskabsforanstaltninger for fødevarer med oprindelse i Fællesskabet eller importeret fra et tredjeland. De sætter Kommissionen i stand til at vedtage sådanne foranstaltninger, hvis fødevarer må formodes at udgøre en alvorlig risiko for menneskers sundhed, dyresundheden eller miljøet, og hvis denne risiko ikke kan styres på tilfredsstillende vis ved hjælp af de foranstaltninger, der træffes af den eller de berørte medlemsstater. |
| --- | --- |

(6)

Artikel 53 og 54 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (8), fastlægger procedurer for vedtagelse af beredskabsforanstaltninger for fødevarer med oprindelse i Fællesskabet eller importeret fra et tredjeland. De sætter Kommissionen i stand til at vedtage sådanne foranstaltninger, hvis fødevarer må formodes at udgøre en alvorlig risiko for menneskers sundhed, dyresundheden eller miljøet, og hvis denne risiko ikke kan styres på tilfredsstillende vis ved hjælp af de foranstaltninger, der træffes af den eller de berørte medlemsstater.

| (7) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af direktiv 94/35/EF bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (9). |
| --- | --- |

(7)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af direktiv 94/35/EF bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (9).

| (8) | Direktiv 94/35/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(8)

Direktiv 94/35/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

I direktiv 94/35/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 4 affattes således:
  »Artikel 4
  Efter proceduren i artikel 7, kan det afgøres:






  — | om et bestemt levnedsmiddel skal betragtes som tilhørende en af de kategorier, der er omhandlet i tredje kolonne i bilaget, hvis der er divergerende opfattelser med hensyn til, om der i henhold til dette direktiv kan anvendes sødestoffer i det pågældende levnedsmiddel, og |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 4 affattes således:

»Artikel 4

Efter proceduren i artikel 7, kan det afgøres:

—

om et bestemt levnedsmiddel skal betragtes som tilhørende en af de kategorier, der er omhandlet i tredje kolonne i bilaget, hvis der er divergerende opfattelser med hensyn til, om der i henhold til dette direktiv kan anvendes sødestoffer i det pågældende levnedsmiddel, og

| — | om et tilsætningsstof, der er opført i bilaget og tilladt »quantum satis«, anvendes i overensstemmelse med kriterierne i artikel 2.« |
| --- | --- |

—

om et tilsætningsstof, der er opført i bilaget og tilladt »quantum satis«, anvendes i overensstemmelse med kriterierne i artikel 2.«

| 2) | I artikel 5, stk. 2, indsættes følgende som tredje led:






  »— | aspartam-acesulfamsalt: »indeholder en phenylalanin-kilde«« |
| --- | --- | --- |

2)

I artikel 5, stk. 2, indsættes følgende som tredje led:

»—

aspartam-acesulfamsalt: »indeholder en phenylalanin-kilde««

| 3) | Artikel 7 affattes således:
  »Artikel 7
  1.   Kommissionen bistås af Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, oprettet i medfør af artikel 58 i forordning (EF) nr. 178/2002 (10), i det følgende benævnt »komitéen«
  2.   Når der henvises til denne artikel, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF (11), jf. dennes artikel 8.
  Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.
  3.   Komitéen vedtager selv sin forretningsorden. |
| --- | --- |

3)

Artikel 7 affattes således:

»Artikel 7

1.   Kommissionen bistås af Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, oprettet i medfør af artikel 58 i forordning (EF) nr. 178/2002 (10), i det følgende benævnt »komitéen«

2.   Når der henvises til denne artikel, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF (11), jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.

3.   Komitéen vedtager selv sin forretningsorden.

| 4) | Bilaget ændres som anført i bilaget til dette direktiv. |
| --- | --- |

4)

Bilaget ændres som anført i bilaget til dette direktiv.

Artikel 2

Senest ... (12) forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet indeholdende en redegørelse for situationen med hensyn til igangværende reevalueringer af tilsætningsstoffer og den forventede tidsplan for fremtidige reevalueringer, navnlig af sucralose og aspartam-acesulfamsalt. Disse reevalueringer foretages på grundlag af forbrugsdata forelagt af medlemsstaterne og tager hensyn til tilsætningsstoffernes indvirkninger på sårbare samfundsgrupper.

Artikel 3

Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv, således at:

| — | handel med og anvendelse af produkter, der er i overensstemmelse med dette direktiv, tillades senest ... (13) |
| --- | --- |

—

handel med og anvendelse af produkter, der er i overensstemmelse med dette direktiv, tillades senest ... (13)

| — | handel med og anvendelse af produkter, der ikke er i overensstemmelse med dette direktiv, forbydes senest ... (14). Produkter, der er markedsført inden denne dato, og som ikke er i overensstemmelse med dette direktiv, kan dog markedsføres indtil ... (15). |
| --- | --- |

—

handel med og anvendelse af produkter, der ikke er i overensstemmelse med dette direktiv, forbydes senest ... (14). Produkter, der er markedsført inden denne dato, og som ikke er i overensstemmelse med dette direktiv, kan dog markedsføres indtil ... (15).

De underretter straks Kommissionen herom.

Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

Artikel 4

Dette direktiv træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 5

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den ...

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EFT C 262 E af 29.10.2002, s. 429.

1

(2)  EUT C 85 af 8.4.2003, s. 34.

2

(3)  EFT L 40 af 11.2.1989, s. 27. Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/34/EF (EFT L 237 af 10.9.1994, s. 1).

3

(4)  Europa-Parlamentets holdning af 10. april 2003 (endnu ikke offentliggjort i EUT), Rådets fælles holdning af 25. juni 2003 (EUT C 277 af 18.11.2003, s.1) og Europa-Parlamentets holdning af 22.10.2003.

4

(5)  EFT L 237 af 10.9.1994, s. 3. Senest ændret ved direktiv 96/83/EF (EFT L 48 af 19.2.1997, s. 16).

5

(6)  EFT L 183 af 12.7.2002, s. 51.

6

(7)  EFT L 186 af 30.6.1989, s. 27. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/41/EF (EFT L 172 af 8.7.1999, s. 38).

7

(8)  EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1.

8

(9)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

9

(10)  EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1.

10

(11)  Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbestemmelser, der tillægges Kommissionen (EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23).«

11

(12)  24 måneder efter dette direktivs ikrafttræden.

12

(13)  12 måneder efter dette direktivs ikrafttræden.

13

(14)  18 måneder efter dette direktivs ikrafttræden.

14

(15)  24 måneder efter dette direktivs ikrafttræden.

15

BILAG

Bilaget til direktiv 94/35/EF ændres således:

| 1) | I den tredje kolonne i skemaerne omformuleres følgende kategorier af levnedsmidler:






  a) | »komplette slankekostprodukter, som skal erstatte et enkelt måltid eller hele den daglige fødeindtagelse« ændres til »levnedsmidler til anvendelse i energifattige diæter med henblik på vægttab, som omhandlet i direktiv 1996/8/EF (*)« |
| --- | --- | --- |

1)

I den tredje kolonne i skemaerne omformuleres følgende kategorier af levnedsmidler:

a)

»komplette slankekostprodukter, som skal erstatte et enkelt måltid eller hele den daglige fødeindtagelse« ændres til »levnedsmidler til anvendelse i energifattige diæter med henblik på vægttab, som omhandlet i direktiv 1996/8/EF (*)«

| b) | »fuldkostpræparater og kosttilskud til brug under lægekontrol« ændres til »diætpræparater til særlige medicinske formål, jf. definitionen i direktiv 1999/21/EF (**)« |
| --- | --- |

b)

»fuldkostpræparater og kosttilskud til brug under lægekontrol« ændres til »diætpræparater til særlige medicinske formål, jf. definitionen i direktiv 1999/21/EF (**)«

| c) | »kosttilskud i flydende form« ændres til »kosttilskud, jf. definitionen i direktiv 2002/46/EF (***), i flydende form« |
| --- | --- |

c)

»kosttilskud i flydende form« ændres til »kosttilskud, jf. definitionen i direktiv 2002/46/EF (***), i flydende form«

| d) | »kosttilskud i fast form« ændres til »kosttilskud, jf. definitionen i direktiv 2002/46/EF, i fast form« |
| --- | --- |

d)

»kosttilskud i fast form« ændres til »kosttilskud, jf. definitionen i direktiv 2002/46/EF, i fast form«

| e) | »kosttilskud på basis af vitaminer og/eller mineraler i form af sirup eller tyggetabletter« ændres til »Kosttilskud, jf. definitionen i direktiv 2002/46/EF, på basis af vitaminer og/eller mineraler i form af sirup eller tyggetabletter«. |
| --- | --- |

e)

»kosttilskud på basis af vitaminer og/eller mineraler i form af sirup eller tyggetabletter« ændres til »Kosttilskud, jf. definitionen i direktiv 2002/46/EF, på basis af vitaminer og/eller mineraler i form af sirup eller tyggetabletter«.

| 2) | Følgende fodnoter indsættes efter skemaerne:
  »________________






  (*) | Kommissionens direktiv 96/8/EF af 26. februar 1996 om levnedsmidler til anvendelse i energifattige diæter med henblik på vægttab (EFT L 55 af 6.3.1996, s. 22). |
| --- | --- | --- |

2)

Følgende fodnoter indsættes efter skemaerne:

»________________

(*)

Kommissionens direktiv 96/8/EF af 26. februar 1996 om levnedsmidler til anvendelse i energifattige diæter med henblik på vægttab (EFT L 55 af 6.3.1996, s. 22).

| (**) | Kommissionens direktiv 1999/21/EF af 25. marts 1999 om diætpræparater til særlige medicinske formål (EFT L 91 af 7.4.1999, s. 29). |
| --- | --- |

(**)

Kommissionens direktiv 1999/21/EF af 25. marts 1999 om diætpræparater til særlige medicinske formål (EFT L 91 af 7.4.1999, s. 29).

| (***) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/46/EF af 10. juni 2002 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger om kosttilskud (EFT L 183 af 12.7.2002, s. 51).« |
| --- | --- |

(***)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/46/EF af 10. juni 2002 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger om kosttilskud (EFT L 183 af 12.7.2002, s. 51).«

| 3) | Under E 951 »Aspartam« indsættes følgende kategori under »konfektureprodukter«:






  »— Essoblaten | 1 000 mg/kg« |
| --- | --- | --- |

3)

Under E 951 »Aspartam« indsættes følgende kategori under »konfektureprodukter«:

»— Essoblaten

1 000 mg/kg«

| 4) | Under E 952 Cyclaminsyre og dens natriums- og calcium-salte:






  a) | ændres den maksimale anvendelsesdosis fra »400 mg/l« til »250 mg/l« for følgende kategorier af levnedsmidler:






  — | aromatiserede drikkevarer på basis af vand, energireducerede eller uden tilsat sukker |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Under E 952 Cyclaminsyre og dens natriums- og calcium-salte:

a)

ændres den maksimale anvendelsesdosis fra »400 mg/l« til »250 mg/l« for følgende kategorier af levnedsmidler:

—

aromatiserede drikkevarer på basis af vand, energireducerede eller uden tilsat sukker

| — | drikkevarer på basis af mælk og mælkeprodukter eller frugtsaft, energireducerede eller uden tilsat sukker |
| --- | --- |

—

drikkevarer på basis af mælk og mælkeprodukter eller frugtsaft, energireducerede eller uden tilsat sukker

| b) | udgår følgende kategorier af levnedsmidler og maksimale anvendelsesdoser:»





  — konfektureprodukter uden tilsat sukker | 500 mg/kg |
| --- | --- | --- |
| — | konfektureprodukter på basis af kakao eller tørrede frugter, energireducerede eller uden tilsat sukker |

b)

udgår følgende kategorier af levnedsmidler og maksimale anvendelsesdoser:

— konfektureprodukter uden tilsat sukker

500 mg/kg

—

konfektureprodukter på basis af kakao eller tørrede frugter, energireducerede eller uden tilsat sukker

500 mg/kg

— konfektureprodukter på basis af stivelse, energireducerede eller uden tilsat sukker

500 mg/kg

— tyggegummi uden tilsat sukker

1 500 mg/kg

— mikropastiller til at give frisk ånde, uden tilsat sukker

2 500 mg/kg

— konsumis, energireduceret eller uden tilsat sukker

250 mg/kg

| 5) | Følgende skemaer indsættes:«








  EF-nr. | Navn | Levnedsmidler | Maksimale anvendelses-doser |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| E 955 | Sucralose | Ikke-alkoholholdige drikkevarer | |
| — | aromatiserede drikkevarer på basis af vand, energireducerede eller uden tilsat sukker |

5)

Følgende skemaer indsættes:

EF-nr.

Navn

Levnedsmidler

Maksimale anvendelses-doser

E 955

Sucralose

Ikke-alkoholholdige drikkevarer

—

aromatiserede drikkevarer på basis af vand, energireducerede eller uden tilsat sukker

300 mg/l

| — | drikkevarer på basis af mælk og mælkeprodukter eller frugtsaft, energireducerede eller uden tilsat sukker |
| --- | --- |

—

drikkevarer på basis af mælk og mælkeprodukter eller frugtsaft, energireducerede eller uden tilsat sukker

300 mg/l

Desserter og lignende

| — | aromatiserede desserter på basis af vand, energireducerede eller uden tilsat sukker |
| --- | --- |

—

aromatiserede desserter på basis af vand, energireducerede eller uden tilsat sukker

400 mg/kg

| — | tilberedninger på basis af mælk og mælkeprodukter, energireducerede eller uden tilsat sukker |
| --- | --- |

—

tilberedninger på basis af mælk og mælkeprodukter, energireducerede eller uden tilsat sukker

400 mg/kg

| — | desserter på basis af frugt og grøntsager, energireducerede eller uden tilsat sukker |
| --- | --- |

—

desserter på basis af frugt og grøntsager, energireducerede eller uden tilsat sukker

400 mg/kg

— desserter på basis af æg, energireducerede eller uden tilsat sukker

400 mg/kg

— desserter på basis af cerealier, energireducerede eller uden tilsat sukker

400 mg/kg

— desserter på basis af fedtstoffer, energireducerede eller uden tilsat sukker

400 mg/kg

| — | »snacks«: salte og tørre snacks på basis af stivelse eller nødder, færdigpakkede og indeholdende visse aromaer |
| --- | --- |

—

»snacks«: salte og tørre snacks på basis af stivelse eller nødder, færdigpakkede og indeholdende visse aromaer

200 mg/kg

Konfektureprodukter

konfektureprodukter uden tilsat sukker

1 000 mg/kg

| — | konfektureprodukter på basis af kakao eller tørrede frugter, energireducerede eller uden tilsat sukker |
| --- | --- |

—

konfektureprodukter på basis af kakao eller tørrede frugter, energireducerede eller uden tilsat sukker

800 mg/kg

| — | konfektureprodukter på basis af stivelse, energireducerede eller uden tilsat sukker |
| --- | --- |

—

konfektureprodukter på basis af stivelse, energireducerede eller uden tilsat sukker

1 000 mg/kg

vafler til is, uden tilsat sukker

800 mg/kg

— Essoblaten

800 mg/kg

| — | smørepålæg på basis af kakao, mælk, tørrede frugter eller fedtstoffer, energireducerede eller uden tilsat sukker |
| --- | --- |

—

smørepålæg på basis af kakao, mælk, tørrede frugter eller fedtstoffer, energireducerede eller uden tilsat sukker

400 mg/kg

| — | morgenmadscerealier med et fiberindhold på over 15 %, og med et klidindhold på mindst 20 %, energireducerede eller uden tilsat sukker |
| --- | --- |

—

morgenmadscerealier med et fiberindhold på over 15 %, og med et klidindhold på mindst 20 %, energireducerede eller uden tilsat sukker

400 mg/kg

— mikropastiller til at give frisk ånde, uden tilsat sukker

2 400 mg/kg

— forfriskende, stærkt aromatiserede halspastiller, uden tilsat sukker

1 000 mg/kg

— tyggegummi uden tilsat sukker

3 000 mg/kg

— konfektureprodukter, energireducerede, i tabletform

200 mg/kg

— æble- og pærecider

50 mg/l

| — | drikkevarer bestående af en blanding af øl, cider, pærecider, spiritus eller vin og ikke-alkoholholdige drikkevarer |
| --- | --- |

—

drikkevarer bestående af en blanding af øl, cider, pærecider, spiritus eller vin og ikke-alkoholholdige drikkevarer

250 mg/l

— spiritus med et alkoholindhold på under 15 % vol.

250 mg/l

— alkoholfrit øl eller øl med et alkoholindhold på højst 1,2 % vol.

250 mg/l

| — | »Bière de table/Tafelbier/Table Beer« (med et stamurtindhold på under 6 %), bortset fra »Obergäriges Einfachbier« |
| --- | --- |

—

»Bière de table/Tafelbier/Table Beer« (med et stamurtindhold på under 6 %), bortset fra »Obergäriges Einfachbier«

250 mg/l

| — | øl med en minimumssurhed på 30 milliækvivalenter udtrykt som NaOH |
| --- | --- |

—

øl med en minimumssurhed på 30 milliækvivalenter udtrykt som NaOH

250 mg/l

— mørkt øl af typen »oud bruin«

250 mg/l

— øl, energireduceret

10 mg/l

— konsumis, energireduceret eller uden tilsat sukker

320 mg/kg

— syltetøj, gelé og marmelade, energireducerede

400 mg/kg

— tilberedninger af frugt og grøntsager, energireducerede

400 mg/kg

— sursød frugt- og grøntsagskonserves

180 mg/kg

— Feinkostsalat

140 mg/kg

| — | sursød konserves og halvkonserves af fisk samt marinader af fisk, krebsdyr og bløddyr |
| --- | --- |

—

sursød konserves og halvkonserves af fisk samt marinader af fisk, krebsdyr og bløddyr

120 mg/kg

— suppe, energireduceret

45 mg/l

— saucer

450 mg/kg

— sennep

140 mg/kg

— finere bagværk bestemt til særlig ernæring

700 mg/kg

| — | levnedsmidler til anvendelse i energifattige diæter med henblik på vægttab, som omhandlet i direktiv 1996/8/EF |
| --- | --- |

—

levnedsmidler til anvendelse i energifattige diæter med henblik på vægttab, som omhandlet i direktiv 1996/8/EF

320 mg/kg

| — | diætpræparater til særlige medicinske formål, jf. definitionen i direktiv 1999/21/EF |
| --- | --- |

—

diætpræparater til særlige medicinske formål, jf. definitionen i direktiv 1999/21/EF

400 mg/kg

— kosttilskud, jf. definitionen i direktiv 2002/46/EF, i flydende form

240 mg/l

— kosttilskud, jf. definitionen i direktiv 2002/46/EF, i fast form

800 mg/kg

| — | kosttilskud, jf. definitionen i direktiv 2002/46/EF, på basis af vitaminer og/eller mineraler i form af sirup eller tyggetabletter |
| --- | --- |

—

kosttilskud, jf. definitionen i direktiv 2002/46/EF, på basis af vitaminer og/eller mineraler i form af sirup eller tyggetabletter

2 400 mg/kg

| EF-nr. | Navn | Levnedsmidler | Maksimale anvendelses-doser
   (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| E 962 | Aspartam-acesulfamsalt | | |
| Ikke-alkoholholdige drikkevarer | |
| — | aromatiserede drikkevarer på basis af vand, energireducerede eller uden tilsat sukker |

EF-nr.

Navn

Levnedsmidler

Maksimale anvendelses-doser
   (1)

E 962

Aspartam-acesulfamsalt

Ikke-alkoholholdige drikkevarer

—

aromatiserede drikkevarer på basis af vand, energireducerede eller uden tilsat sukker

350 mg/l (a)

| — | drikkevarer på basis af mælk og mælkeprodukter eller frugtsaft, energireducerede eller uden tilsat sukker |
| --- | --- |

—

drikkevarer på basis af mælk og mælkeprodukter eller frugtsaft, energireducerede eller uden tilsat sukker

350 mg/l (a)

Desserter og lignende

| — | aromatiserede desserter på basis af vand, energireducerede eller uden tilsat sukker |
| --- | --- |

—

aromatiserede desserter på basis af vand, energireducerede eller uden tilsat sukker

350 mg/kg (a)

| — | tilberedninger på basis af mælk og mælkeprodukter, energireducerede eller uden tilsat sukker |
| --- | --- |

—

tilberedninger på basis af mælk og mælkeprodukter, energireducerede eller uden tilsat sukker

350 mg/kg(a)

| — | desserter på basis af frugt og grøntsager, energireducerede eller uden tilsat sukker |
| --- | --- |

—

desserter på basis af frugt og grøntsager, energireducerede eller uden tilsat sukker

350 mg/kg (a)

— desserter på basis af æg, energireducerede eller uden tilsat sukker

350 mg/kg (a)

— desserter på basis af cerealier, energireducerede eller uden tilsat sukker

350 mg/kg (a)

| — | desserter på basis af fedtstoffer, energireducerede eller uden tilsat sukker |
| --- | --- |

—

desserter på basis af fedtstoffer, energireducerede eller uden tilsat sukker

350 mg/kg (a)

| — | »snacks«: salte og tørre snacks på basis af stivelse eller nødder, færdigpakkede og indeholdende visse aromaer |
| --- | --- |

—

»snacks«: salte og tørre snacks på basis af stivelse eller nødder, færdigpakkede og indeholdende visse aromaer

500 mg/kg (b)

Konfektureprodukter

— konfektureprodukter uden tilsat sukker

500 mg/kg (a)

| — | konfektureprodukter på basis af kakao eller tørrede frugter, energireducerede eller uden tilsat sukker |
| --- | --- |

—

konfektureprodukter på basis af kakao eller tørrede frugter, energireducerede eller uden tilsat sukker

500 mg/kg (a)

| — | konfektureprodukter på basis af stivelse, energireducerede eller uden tilsat sukker |
| --- | --- |

—

konfektureprodukter på basis af stivelse, energireducerede eller uden tilsat sukker

1 000 mg/kg (a)

— Essoblaten

1 000 mg/kg (b)

| — | smørepålæg på basis af kakao, mælk, tørrede frugter eller fedtstoffer, energireducerede eller uden tilsat sukker |
| --- | --- |

—

smørepålæg på basis af kakao, mælk, tørrede frugter eller fedtstoffer, energireducerede eller uden tilsat sukker

1 000 mg/kg (b)

| — | morgenmadscerealier med et fiberindhold på over 15 %, og med et klidindhold på mindst 20 %, energireducerede eller uden tilsat sukker |
| --- | --- |

—

morgenmadscerealier med et fiberindhold på over 15 %, og med et klidindhold på mindst 20 %, energireducerede eller uden tilsat sukker

1 000 mg/kg (b)

— mikropastiller til at give frisk ånde, uden tilsat sukker

2 500 mg/kg (a)

— tyggegummi uden tilsat sukker

2 000 mg/kg (a)

— æble- og pærecider

350 mg/l (a)

| — | drikkevarer bestående af en blanding af øl, cider, pærecider, spiritus eller vin og ikke-alkoholholdige drikkevarer |
| --- | --- |

—

drikkevarer bestående af en blanding af øl, cider, pærecider, spiritus eller vin og ikke-alkoholholdige drikkevarer

350 mg/l (a)

— spiritus med et alkoholindhold på under 15 % vol.

350 mg/l (a)

— alkoholfrit øl eller øl med et alkoholindhold på højst 1,2 % vol.

350 mg/l (a)

| — | »Bière de table/Tafelbier/Table Beer« (med et stamurtindhold på under 6 %), bortset fra »Obergäriges Einfachbier« |
| --- | --- |

—

»Bière de table/Tafelbier/Table Beer« (med et stamurtindhold på under 6 %), bortset fra »Obergäriges Einfachbier«

350 mg/l (a)

| — | øl med en minimumssurhed på 30 milliækvivalenter udtrykt som NaOH |
| --- | --- |

—

øl med en minimumssurhed på 30 milliækvivalenter udtrykt som NaOH

350 mg/l (a)

— mørkt øl af typen »oud bruin«

350 mg/l (a)

— øl, energireduceret

25 mg/l (b)

— konsumis, energireduceret eller uden tilsat sukker

800 mg/kg (b)

— tilberedninger af frugt og grøntsager, energireducerede

350 mg/kg (a)

— syltetøj, gelé og marmelade, energireducerende

1 000 mg/kg (b)

— tilberedninger af frugt og grøntsager, energireducerede

350 mg/kg (a)

— sursød frugt- og grøntsagskonserves

200 mg/kg (a)

— Feinkostsalat

350 mg/kg (b)

| — | sursød konserves og halvkonserves af fisk samt marinader af fisk, krebsdyr og bløddyr |
| --- | --- |

—

sursød konserves og halvkonserves af fisk samt marinader af fisk, krebsdyr og bløddyr

200 mg/kg (a)

— suppe, energireduceret

110 mg/l (b)

— saucer

350 mg/kg (b)

— sennep

350 mg/kg (b)

— finere bagværk bestemt til særlig ernæring

1 000 mg/kg (a)

| — | levnedsmidler til anvendelse i energifattige diæter med henblik på vægttab, som omhandlet i direktiv 1996/8/EF |
| --- | --- |

—

levnedsmidler til anvendelse i energifattige diæter med henblik på vægttab, som omhandlet i direktiv 1996/8/EF

450 mg/kg (a)

| — | diætpræparater til særlige medicinske formål, jf. definitionen i direktiv 1999/21/EF |
| --- | --- |

—

diætpræparater til særlige medicinske formål, jf. definitionen i direktiv 1999/21/EF

450 mg/kg (a)

— kosttilskud, jf. definitionen i direktiv 2002/46/EF, i flydende form

350 mg/l (a)

— kosttilskud, jf. definitionen i direktiv 2002/46/EF, i fast form

350 mg/kg (a)

| — | kosttilskud, jf. definitionen i direktiv 2002/46/EF, på basis af vitaminer og/eller mineraler i form af sirup eller tyggetabletter |
| --- | --- |

—

kosttilskud, jf. definitionen i direktiv 2002/46/EF, på basis af vitaminer og/eller mineraler i form af sirup eller tyggetabletter

2 000 mg/kg (a)

---

(1)  De maksimale anvendelsesdoser for aspartam-acesulfamsalt er afledt af de maksimale anvendelsesdoser for bestanddelene aspartam (E 951) og acesulfam-K (E 950). De maksimale anvendelsesdoser for både aspartam (E 951) og acesulfam-K (E 950) må ikke overskrides ved anvendelse af aspartam-acesulfamsalt, enten alene eller i kombination med E 950 eller E 951. Grænseværdierne i denne søjle er udtrykt enten i (a) acesulfam-K-ækvivalenter eller (b) aspartam-ækvivalenter."»

P5_TA(2003)0446

Ansvarsforsikring for motorkøretøjer ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 72/166/EØF, 84/5/EØF, 88/357/EØF, 90/232/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/26/EF om ansvarsforsikring for motorkøretøjer (KOM(2002) 244 — C5-0269/2002 — 2002/0124(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2002) 244) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2002) 244) (1),

| — | der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 47, 55 og 95 (C5-0269/2002), |
| --- | --- |

—

der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 47, 55 og 95 (C5-0269/2002),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked (A5-0346/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked (A5-0346/2003),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT C 227 E af 24.9.2002, s. 387.

P5_TC1-COD(2002)0124

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen 22. oktober 2003 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/.../EF om ændring af Rådets direktiv 72/166/EØF, 84/5/EØF, 88/357/EØF, 90/232/EØF og direktiv 2000/26/EF om ansvarsforsikring for motorkøretøjer

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 47, stk. 2, første og tredje punktum, artikel 55 og artikel 95, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ansvarsforsikring for motorkøretøjer (motorkøretøjsforsikring) er af særlig betydning for Europas borgere, uanset om de er forsikringstagere eller ofre for en ulykke. Den har ligeledes en væsentlig betydning for forsikringsselskaberne, da den udgør den største del af skadesforsikringsmarkedet i Fællesskabet. Motorkøretøjsforsikring har også indflydelse på fri bevægelighed for personer og køretøjer. Det bør derfor være en væsentlig prioritet for Fællesskabet på området for de finansielle tjenesteydelser at styrke og konsolidere det indre marked for motorkøretøjsforsikring. |
| --- | --- |

(1)

Ansvarsforsikring for motorkøretøjer (motorkøretøjsforsikring) er af særlig betydning for Europas borgere, uanset om de er forsikringstagere eller ofre for en ulykke. Den har ligeledes en væsentlig betydning for forsikringsselskaberne, da den udgør den største del af skadesforsikringsmarkedet i Fællesskabet. Motorkøretøjsforsikring har også indflydelse på fri bevægelighed for personer og køretøjer. Det bør derfor være en væsentlig prioritet for Fællesskabet på området for de finansielle tjenesteydelser at styrke og konsolidere det indre marked for motorkøretøjsforsikring.

| (2) | Der er allerede taget væsentlige skridt i denne retning med Rådets direktiv 72/166/EØF af 24. april 1972 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om ansvarsforsikring for motorkøretøjer og kontrollen med forsikringspligtens overholdelse (4), Rådets andet direktiv 84/5/EØF af 30. december 1983 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om ansvarsforsikring for motorkøretøjer (5), Rådets tredje direktiv 90/232/EØF af 14. maj 1990 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om ansvarsforsikring for motorkøretøjer (6), og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/26/EF af 16. maj 2000 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om ansvarsforsikring for motorkøretøjer og om ændring af Rådets direktiv 73/239/EØF og 88/357/EØF (Fjerde motorkøretøjsforsikringsdirektiv) (7). |
| --- | --- |

(2)

Der er allerede taget væsentlige skridt i denne retning med Rådets direktiv 72/166/EØF af 24. april 1972 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om ansvarsforsikring for motorkøretøjer og kontrollen med forsikringspligtens overholdelse (4), Rådets andet direktiv 84/5/EØF af 30. december 1983 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om ansvarsforsikring for motorkøretøjer (5), Rådets tredje direktiv 90/232/EØF af 14. maj 1990 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om ansvarsforsikring for motorkøretøjer (6), og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/26/EF af 16. maj 2000 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om ansvarsforsikring for motorkøretøjer og om ændring af Rådets direktiv 73/239/EØF og 88/357/EØF (Fjerde motorkøretøjsforsikringsdirektiv) (7).

| (3) | Fællesskabets ordning for motorkøretøjsforsikringer bør ajourføres og forbedres. Dette behov er blevet bekræftet af resultaterne af en høring af erhvervslivet, forbrugerne og de skadelidtes organisationer. |
| --- | --- |

(3)

Fællesskabets ordning for motorkøretøjsforsikringer bør ajourføres og forbedres. Dette behov er blevet bekræftet af resultaterne af en høring af erhvervslivet, forbrugerne og de skadelidtes organisationer.

| (4) | Erstatningskrav i tilfælde af skade forårsaget af et køretøj med påhængsvogn, kan ofte ikke gennemføres, da hverken det trækkende køretøj eller dets forsikringsselskab kan identificeres, selv om påhængskøretøjets nummerplade er kendt. Der er derfor behov for at tilnærme de forskellige bestemmelser i medlemsstaterne og sidestille en påhængsvogn med et køretøj. Med henblik herpå et det derfor nødvendigt at definere et påhængskøretøj. |
| --- | --- |

(4)

Erstatningskrav i tilfælde af skade forårsaget af et køretøj med påhængsvogn, kan ofte ikke gennemføres, da hverken det trækkende køretøj eller dets forsikringsselskab kan identificeres, selv om påhængskøretøjets nummerplade er kendt. Der er derfor behov for at tilnærme de forskellige bestemmelser i medlemsstaterne og sidestille en påhængsvogn med et køretøj. Med henblik herpå et det derfor nødvendigt at definere et påhængskøretøj.

| (5) | For at undgå eventuelle fejlfortolkninger af de gældende bestemmelser i direktiv 72/166/EØF og gøre det lettere at forsikre køretøjer med midlertidige nummerplader bør definitionen af det område, hvor et køretøj er hjemmehørende, udtrykkelig omfatte den stat, hvis nummerplader køretøjet er forsynet med, uanset om nummerpladerne er permanente eller midlertidige. |
| --- | --- |

(5)

For at undgå eventuelle fejlfortolkninger af de gældende bestemmelser i direktiv 72/166/EØF og gøre det lettere at forsikre køretøjer med midlertidige nummerplader bør definitionen af det område, hvor et køretøj er hjemmehørende, udtrykkelig omfatte den stat, hvis nummerplader køretøjet er forsynet med, uanset om nummerpladerne er permanente eller midlertidige.

| (6) | I overensstemmelse med direktiv 72/166/EØF er køretøjer med falske eller ulovlige nummerplader blevet betragtet som hjemmehørende i den medlemsstat, der har udstedt nummerpladerne. Som følge af denne regel er nationale kontorer ofte nødt til at tage stilling til de økonomiske konsekvenser af ulykker, som ikke har nogen forbindelse med den medlemsstat, hvori kontorerne er beliggende. Uden at ændre det almindelige kriterium om, at nummerpladen afgør, hvilket område et køretøj er hjemmehørende i, bør der fastsættes en særlig regel i tilfælde af ulykker, der forårsages af et køretøj uden nummerplader eller med nummerplader, der ikke eller ikke længere svarer til køretøjet. Alene for at lette behandlingen af skadesager bør det område, hvor køretøjet er hjemmehørende, i dette tilfælde være det område, hvor ulykken fandt sted. |
| --- | --- |

(6)

I overensstemmelse med direktiv 72/166/EØF er køretøjer med falske eller ulovlige nummerplader blevet betragtet som hjemmehørende i den medlemsstat, der har udstedt nummerpladerne. Som følge af denne regel er nationale kontorer ofte nødt til at tage stilling til de økonomiske konsekvenser af ulykker, som ikke har nogen forbindelse med den medlemsstat, hvori kontorerne er beliggende. Uden at ændre det almindelige kriterium om, at nummerpladen afgør, hvilket område et køretøj er hjemmehørende i, bør der fastsættes en særlig regel i tilfælde af ulykker, der forårsages af et køretøj uden nummerplader eller med nummerplader, der ikke eller ikke længere svarer til køretøjet. Alene for at lette behandlingen af skadesager bør det område, hvor køretøjet er hjemmehørende, i dette tilfælde være det område, hvor ulykken fandt sted.

| (7) | For at lette fortolkningen og anvendelsen af betegnelsen »stikprøvekontrol« i direktiv 72/166/EØF bør bestemmelsen herom gøres klarere. Forbuddet mod systematisk kontrol af motorkøretøjsforsikringer bør både gælde for køretøjer, der er hjemmehørende på en anden medlemsstats område, og for køretøjer, der er hjemmehørende på et tredjelands område, men som kommer ind fra en anden medlemsstats område. Det kan kun tillades at udføre kontrol, såfremt dette ikke sker systematisk, ikke er diskriminerende og foretages som led i
  politikontrol
  . |
| --- | --- |

(7)

For at lette fortolkningen og anvendelsen af betegnelsen »stikprøvekontrol« i direktiv 72/166/EØF bør bestemmelsen herom gøres klarere. Forbuddet mod systematisk kontrol af motorkøretøjsforsikringer bør både gælde for køretøjer, der er hjemmehørende på en anden medlemsstats område, og for køretøjer, der er hjemmehørende på et tredjelands område, men som kommer ind fra en anden medlemsstats område. Det kan kun tillades at udføre kontrol, såfremt dette ikke sker systematisk, ikke er diskriminerende og foretages som led i
  politikontrol
  .

| (8) | Ifølge direktiv 72/166/EØF kan medlemsstaterne i visse tilfælde fravige det almindelige krav om, at der skal tegnes lovpligtig forsikring for motorkøretøjer. I nogle af disse tilfælde skal medlemsstaterne sikre, at der betales erstatning for tab eller skade, som er indtruffet på en anden medlemsstats område. En sådan fravigelse, som ikke bringer beskyttelsen af skadelidte i fare, bør opretholdes. I andre tilfælde er de medlemsstater, der benytter sig af fritagelsen, ikke forpligtet til at betale erstatning til skadelidte ved ulykker, der forårsages i udlandet så længe andre medlemsstater har ret til at kræve, at motorkøretøjer, der kommer ind på deres område, er i besiddelse af et gyldigt grønt kort eller en aftale om forsikring på grænseplader. Efter ophævelsen af grænsekontrollen inden for Fællesskabet er der imidlertid ikke længere garanti for erstatning til ofre for ulykker, der forårsages i udlandet af sådanne uforsikrede køretøjer. Den mulighed for fravigelse i disse tilfælde, som er fastsat i direktiv 72/166/EØF, bør derfor ikke længere tillades. De tilsvarende bestemmelser i direktiv 2000/26/EF bør ligeledes ophæves. |
| --- | --- |

(8)

Ifølge direktiv 72/166/EØF kan medlemsstaterne i visse tilfælde fravige det almindelige krav om, at der skal tegnes lovpligtig forsikring for motorkøretøjer. I nogle af disse tilfælde skal medlemsstaterne sikre, at der betales erstatning for tab eller skade, som er indtruffet på en anden medlemsstats område. En sådan fravigelse, som ikke bringer beskyttelsen af skadelidte i fare, bør opretholdes. I andre tilfælde er de medlemsstater, der benytter sig af fritagelsen, ikke forpligtet til at betale erstatning til skadelidte ved ulykker, der forårsages i udlandet så længe andre medlemsstater har ret til at kræve, at motorkøretøjer, der kommer ind på deres område, er i besiddelse af et gyldigt grønt kort eller en aftale om forsikring på grænseplader. Efter ophævelsen af grænsekontrollen inden for Fællesskabet er der imidlertid ikke længere garanti for erstatning til ofre for ulykker, der forårsages i udlandet af sådanne uforsikrede køretøjer. Den mulighed for fravigelse i disse tilfælde, som er fastsat i direktiv 72/166/EØF, bør derfor ikke længere tillades. De tilsvarende bestemmelser i direktiv 2000/26/EF bør ligeledes ophæves.

| (9) | Til visse motorkøretøjstyper som omhandlet i artikel 4, litra b), i direktiv 72/166/EØF hører også sådanne køretøjer, som kun i meget ringe omfang kører på offentlig vej. Til disse køretøjer hører navnlig ikke-registreringspligtige påhængskøretøjer til brug inden for land- og skovbrug og selvkørende arbejdsmaskiner. For denne type køretøjer gælder der ikke noget supplerende krav om identifikationsmærke. |
| --- | --- |

(9)

Til visse motorkøretøjstyper som omhandlet i artikel 4, litra b), i direktiv 72/166/EØF hører også sådanne køretøjer, som kun i meget ringe omfang kører på offentlig vej. Til disse køretøjer hører navnlig ikke-registreringspligtige påhængskøretøjer til brug inden for land- og skovbrug og selvkørende arbejdsmaskiner. For denne type køretøjer gælder der ikke noget supplerende krav om identifikationsmærke.

| (10) | Ved behandlingen af en skadesag påløber der i reglen omkostninger. De er en del af skaden og omfatter skadelidtes omkostninger (telefongebyrer, porto osv.), lægelig og teknisk rådgivning, udenretlig juridisk rådgivning, udgifter til en advokat i forbindelse med søgsmål, og rettens omkostninger. Disse omkostninger skal godtgøres, hvis de er nødvendige og rimelige. I forbindelse med en ulykke i et andet land er de i reglen nødvendige. |
| --- | --- |

(10)

Ved behandlingen af en skadesag påløber der i reglen omkostninger. De er en del af skaden og omfatter skadelidtes omkostninger (telefongebyrer, porto osv.), lægelig og teknisk rådgivning, udenretlig juridisk rådgivning, udgifter til en advokat i forbindelse med søgsmål, og rettens omkostninger. Disse omkostninger skal godtgøres, hvis de er nødvendige og rimelige. I forbindelse med en ulykke i et andet land er de i reglen nødvendige.

| (11) | Medlemsstaternes forpligtelse til at garantere forsikringsdækning ud over visse mindstebeløb udgør et væsentligt element til sikring af beskyttelsen af skadelidte. De mindstebeløb, der er fastsat i direktiv 84/5/EØF, bør ikke kun pristalsreguleres, men reelt forøges for at styrke beskyttelsen af skadelidte. Endvidere bør de nuværende samlede mindstebeløb pr. skade ved personskader med mere end én skadelidt og det samlede beløb for person- og tingsskader, som medfører en ringere reel dækning for skadelidte i visse ulykker, ophæves. |
| --- | --- |

(11)

Medlemsstaternes forpligtelse til at garantere forsikringsdækning ud over visse mindstebeløb udgør et væsentligt element til sikring af beskyttelsen af skadelidte. De mindstebeløb, der er fastsat i direktiv 84/5/EØF, bør ikke kun pristalsreguleres, men reelt forøges for at styrke beskyttelsen af skadelidte. Endvidere bør de nuværende samlede mindstebeløb pr. skade ved personskader med mere end én skadelidt og det samlede beløb for person- og tingsskader, som medfører en ringere reel dækning for skadelidte i visse ulykker, ophæves.

| (12) | Efter næsten tyve år er det nødvendigt at revidere artikel 1, stk. 2, i direktiv 84/5/EØF. En ubegrænset dækning afvises af dele af forsikringsbranchen med den begrundelse, at en sådan form for ubegrænset dækning er forbundet med betydelige regnskabstekniske risici. Mindstebeløbet for dækning ved personskade bør være af en sådan størrelse, at ofre for uheld med meget alvorlige kvæstelser er beskyttet i tilstrækkelig grad. Det må anses for yderst sjældent, at to eller flere personer pådrager sig sådanne meget alvorlige kvæstelser ved samme uheld. Et mindstebeløb for dækning på 5 mio. EUR pr. uheld synes derfor at være tilstrækkeligt. Mindstebeløbet for dækning ved tingsskade bør tage højde for uheld, hvor der kan opstå meget omfattende skader. Et mindstebeløb for dækning på 2 mio. EUR synes at være tilstrækkeligt. |
| --- | --- |

(12)

Efter næsten tyve år er det nødvendigt at revidere artikel 1, stk. 2, i direktiv 84/5/EØF. En ubegrænset dækning afvises af dele af forsikringsbranchen med den begrundelse, at en sådan form for ubegrænset dækning er forbundet med betydelige regnskabstekniske risici. Mindstebeløbet for dækning ved personskade bør være af en sådan størrelse, at ofre for uheld med meget alvorlige kvæstelser er beskyttet i tilstrækkelig grad. Det må anses for yderst sjældent, at to eller flere personer pådrager sig sådanne meget alvorlige kvæstelser ved samme uheld. Et mindstebeløb for dækning på 5 mio. EUR pr. uheld synes derfor at være tilstrækkeligt. Mindstebeløbet for dækning ved tingsskade bør tage højde for uheld, hvor der kan opstå meget omfattende skader. Et mindstebeløb for dækning på 2 mio. EUR synes at være tilstrækkeligt.

| (13) | For at sikre, at mindstebeløbet for dækning ikke udhules med tiden, bør der indføres en periodebestemt justeringsbestemmelse med udgangspunkt i det europæiske forbrugerprisindeks (EICP) fra Eurostat, som fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 af 23. oktober 1995 om harmoniserede forbrugerpris-indekser (8). Der bør fastsættes procedureregler for en sådan justering. |
| --- | --- |

(13)

For at sikre, at mindstebeløbet for dækning ikke udhules med tiden, bør der indføres en periodebestemt justeringsbestemmelse med udgangspunkt i det europæiske forbrugerprisindeks (EICP) fra Eurostat, som fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 af 23. oktober 1995 om harmoniserede forbrugerpris-indekser (8). Der bør fastsættes procedureregler for en sådan justering.

| (14) | Bestemmelsen i direktiv 84/5/EØF, hvorved medlemsstaterne med henblik på at forhindre svig kan begrænse eller udelukke udbetalinger fra erstatningsorganet ved tingsskade, der er forårsaget af et ukendt køretøj, kan i visse tilfælde forhindre, at der udbetales rimelig erstatning til skadelidte. Denne mulighed for at begrænse eller udelukke, at der udbetales erstatning, bør ikke eksistere, hvis den samme ulykke har medført både tingsskader og væsentlige personskader, og risikoen for svig derfor er minimal. Det bør defineres i de enkelte medlemsstaters nationale lovgivninger, hvornår en personskade er væsentlig. |
| --- | --- |

(14)

Bestemmelsen i direktiv 84/5/EØF, hvorved medlemsstaterne med henblik på at forhindre svig kan begrænse eller udelukke udbetalinger fra erstatningsorganet ved tingsskade, der er forårsaget af et ukendt køretøj, kan i visse tilfælde forhindre, at der udbetales rimelig erstatning til skadelidte. Denne mulighed for at begrænse eller udelukke, at der udbetales erstatning, bør ikke eksistere, hvis den samme ulykke har medført både tingsskader og væsentlige personskader, og risikoen for svig derfor er minimal. Det bør defineres i de enkelte medlemsstaters nationale lovgivninger, hvornår en personskade er væsentlig.

| (15) | I øjeblikket findes der en valgmulighed i direktiv 84/5/EØF, hvorefter medlemsstaterne kan tillade en selvrisiko indtil et vist beløb, som kan gøres gældende over for skadelidte ved tingsskade forårsaget af køretøjer, der ikke er forsikrede. Denne valgmulighed forringer beskyttelsen af skadelidte og skaber forskelsbehandling i forhold til skadelidte ved andre ulykker. Denne valgmulighed bør derfor ikke længere tillades. |
| --- | --- |

(15)

I øjeblikket findes der en valgmulighed i direktiv 84/5/EØF, hvorefter medlemsstaterne kan tillade en selvrisiko indtil et vist beløb, som kan gøres gældende over for skadelidte ved tingsskade forårsaget af køretøjer, der ikke er forsikrede. Denne valgmulighed forringer beskyttelsen af skadelidte og skaber forskelsbehandling i forhold til skadelidte ved andre ulykker. Denne valgmulighed bør derfor ikke længere tillades.

| (16) | Rådets andet direktiv 88/357/EØF af 22. juni 1988 om samordning af love og administrative bestemmelser vedrørende direkte forsikringsvirksomhed bortset fra livsforsikring, om fastsættelse af bestemmelser, der kan lette den faktiske gennemførelse af den frie udveksling af tjenesteydelser, og om ændring af direktiv 73/239/EØF (9) bør ændres, således at forsikringsselskabernes filialer kan blive repræsentanter for forsikringsvirksomhed inden for motorkøretøjer, som det allerede er tilfældet med anden forsikringsvirksomhed. |
| --- | --- |

(16)

Rådets andet direktiv 88/357/EØF af 22. juni 1988 om samordning af love og administrative bestemmelser vedrørende direkte forsikringsvirksomhed bortset fra livsforsikring, om fastsættelse af bestemmelser, der kan lette den faktiske gennemførelse af den frie udveksling af tjenesteydelser, og om ændring af direktiv 73/239/EØF (9) bør ændres, således at forsikringsselskabernes filialer kan blive repræsentanter for forsikringsvirksomhed inden for motorkøretøjer, som det allerede er tilfældet med anden forsikringsvirksomhed.

| (17) | Det forhold, at passagerer i køretøjet er dækket af forsikringen, er et væsentligt fremskridt, der er opnået med den gældende lovgivning. Dette formål ville blive bragt i fare, hvis en national lovgivning udelukkede passagerer fra forsikringsdækning, såfremt de vidste eller burde vide, at føreren af køretøjet var påvirket af spiritus eller andre rusmidler, da ulykken fandt sted. Passageren er normalt ikke i tilstrækkelig grad i stand til at bedømme, om føreren er påvirket. Målsætningen om at tilskynde bilister til ikke at køre bil under påvirkning af rusmidler nås ikke ved at nedsætte forsikringsdækningen for passagerer, som bliver ofre for en trafikulykke. Det forhold, at disse passagerer dækkes af køretøjets lovpligtige forsikring er uden betydning for spørgsmålet om de kan ifalde et eventuelt ansvar i henhold til gældende national lovgivning, eller for størrelsen af den erstatning, der udredes ved en konkret
  ulykke
  . |
| --- | --- |

(17)

Det forhold, at passagerer i køretøjet er dækket af forsikringen, er et væsentligt fremskridt, der er opnået med den gældende lovgivning. Dette formål ville blive bragt i fare, hvis en national lovgivning udelukkede passagerer fra forsikringsdækning, såfremt de vidste eller burde vide, at føreren af køretøjet var påvirket af spiritus eller andre rusmidler, da ulykken fandt sted. Passageren er normalt ikke i tilstrækkelig grad i stand til at bedømme, om føreren er påvirket. Målsætningen om at tilskynde bilister til ikke at køre bil under påvirkning af rusmidler nås ikke ved at nedsætte forsikringsdækningen for passagerer, som bliver ofre for en trafikulykke. Det forhold, at disse passagerer dækkes af køretøjets lovpligtige forsikring er uden betydning for spørgsmålet om de kan ifalde et eventuelt ansvar i henhold til gældende national lovgivning, eller for størrelsen af den erstatning, der udredes ved en konkret
  ulykke
  .

| (18) | Visse forsikringsselskaber har indføjet klausuler i forsikringspolicer om, at aftalen bortfalder, hvis køretøjet i længere end et nærmere fastlagt tidsrum befinder sig uden for den medlemsstat, hvor det er indregistreret. Denne fremgangsmåde er i strid med princippet i direktiv 90/232/EØF, hvorefter den lovpligtige ansvarsforsikring bør dække hele Fællesskabets område på grundlag af én enkelt præmie. Det bør derfor specificeres, at forsikringsdækningen gælder for hele aftalens løbetid, selv om køretøjet i en given periode befinder sig i en anden medlemsstat, idet dette dog ikke berører medlemsstaternes nationale lovgivning om indregistrering af køretøjer. |
| --- | --- |

(18)

Visse forsikringsselskaber har indføjet klausuler i forsikringspolicer om, at aftalen bortfalder, hvis køretøjet i længere end et nærmere fastlagt tidsrum befinder sig uden for den medlemsstat, hvor det er indregistreret. Denne fremgangsmåde er i strid med princippet i direktiv 90/232/EØF, hvorefter den lovpligtige ansvarsforsikring bør dække hele Fællesskabets område på grundlag af én enkelt præmie. Det bør derfor specificeres, at forsikringsdækningen gælder for hele aftalens løbetid, selv om køretøjet i en given periode befinder sig i en anden medlemsstat, idet dette dog ikke berører medlemsstaternes nationale lovgivning om indregistrering af køretøjer.

| (19) | Der bør tages initiativ til at gøre det lettere for forbrugerne at skaffe forsikringsdækning for køretøjer, der indføres fra én medlemsstat til en anden fra det tidspunkt, hvor køberen accepterer leveringen til køretøjet indregistreres i den modtagende medlemsstat. Der bør indføres en midlertidig undtagelse fra den almindelige regel, der fastlægger den medlemsstat, hvor risikoen foreligger. I en periode på tredive dage efter at køber har accepteret leveringen, bør den modtagende medlemsstat, og ikke den medlemsstat, hvor køretøjet indregistreres, betragtes som den medlemsstat, hvor risikoen foreligger. |
| --- | --- |

(19)

Der bør tages initiativ til at gøre det lettere for forbrugerne at skaffe forsikringsdækning for køretøjer, der indføres fra én medlemsstat til en anden fra det tidspunkt, hvor køberen accepterer leveringen til køretøjet indregistreres i den modtagende medlemsstat. Der bør indføres en midlertidig undtagelse fra den almindelige regel, der fastlægger den medlemsstat, hvor risikoen foreligger. I en periode på tredive dage efter at køber har accepteret leveringen, bør den modtagende medlemsstat, og ikke den medlemsstat, hvor køretøjet indregistreres, betragtes som den medlemsstat, hvor risikoen foreligger.

| (20) | En person, som ønsker at tegne en ny motorkøretøjsforsikring hos et andet forsikringsselskab, bør kunne dokumentere sit ulykkes- og skadesforløb under den tidligere forsikringsaftale. Ved aftalens udløb bør forsikringsselskabet give forsikringstageren en erklæring om skader eller skadefri kørsel under hele aftalens løbetid, dog højst inden for de seneste fem år, uden at dette dog berører parternes frihed til at fastsætte forsikringspræmien. |
| --- | --- |

(20)

En person, som ønsker at tegne en ny motorkøretøjsforsikring hos et andet forsikringsselskab, bør kunne dokumentere sit ulykkes- og skadesforløb under den tidligere forsikringsaftale. Ved aftalens udløb bør forsikringsselskabet give forsikringstageren en erklæring om skader eller skadefri kørsel under hele aftalens løbetid, dog højst inden for de seneste fem år, uden at dette dog berører parternes frihed til at fastsætte forsikringspræmien.

| (21) | For at sikre en passende beskyttelse af skadelidte ved motorkøretøjsulykker bør medlemsstaterne ikke give tilladelse til, at en selvrisiko kan gøres gældende over for skadelidte. |
| --- | --- |

(21)

For at sikre en passende beskyttelse af skadelidte ved motorkøretøjsulykker bør medlemsstaterne ikke give tilladelse til, at en selvrisiko kan gøres gældende over for skadelidte.

| (22) | Retten til at påberåbe sig en forsikringsaftale og rette et krav direkte mod forsikringsselskabet har væsentlig betydning for beskyttelsen af skadelidte ved en ulykke, som involverer et motorkøretøj. Direktiv 2000/26/EF giver skadelidte ved ulykker, som indtræffer i en anden medlemsstat end den, hvor den skadelidte er bosat, og som er forårsaget af køretøjer, som er forsikrede og hjemmehørende i en medlemsstat, en ret til at rejse krav direkte mod det selskab, hvor skadevolder er ansvarsforsikret. Med henblik på at fremme en effektiv og hurtig sagsbehandling samt i videst mulige omfang at undgå omkostningskrævende søgsmål bør denne ret udvides til at omfatte skadelidte ved enhver ulykke forvoldt af motorkøretøjer. |
| --- | --- |

(22)

Retten til at påberåbe sig en forsikringsaftale og rette et krav direkte mod forsikringsselskabet har væsentlig betydning for beskyttelsen af skadelidte ved en ulykke, som involverer et motorkøretøj. Direktiv 2000/26/EF giver skadelidte ved ulykker, som indtræffer i en anden medlemsstat end den, hvor den skadelidte er bosat, og som er forårsaget af køretøjer, som er forsikrede og hjemmehørende i en medlemsstat, en ret til at rejse krav direkte mod det selskab, hvor skadevolder er ansvarsforsikret. Med henblik på at fremme en effektiv og hurtig sagsbehandling samt i videst mulige omfang at undgå omkostningskrævende søgsmål bør denne ret udvides til at omfatte skadelidte ved enhver ulykke forvoldt af motorkøretøjer.

| (23) | Bestemmelserne om, hvornår skadelidtes erstatningskrav forældes, er meget forskellige i Den Europæiske Union. De lovmæssige forældelsesfrister strækker sig f.eks. fra et år (Spanien) over to år (Italien), tre år (Tyskland, Østrig, Finland, Portugal), fem år (Belgien, Nederlandene, Danmark), ti år (Frankrig) og helt op til tredive år (Luxembourg). Hertil kommer, at forældelsesfristens begyndelse er reguleret efter objektive eller subjektive kriterier. Det er derfor hensigtsmæssigt at fastsætte en ensartet forældelsesfrist. Fællesskabets kompetence til at indføre en regel om, at krav kan rejses direkte, omfatter kompetencen til at fastsætte en forældelsesfrist for sådanne krav. En frist på fire år fra tidspunktet for ulykken synes passende. |
| --- | --- |

(23)

Bestemmelserne om, hvornår skadelidtes erstatningskrav forældes, er meget forskellige i Den Europæiske Union. De lovmæssige forældelsesfrister strækker sig f.eks. fra et år (Spanien) over to år (Italien), tre år (Tyskland, Østrig, Finland, Portugal), fem år (Belgien, Nederlandene, Danmark), ti år (Frankrig) og helt op til tredive år (Luxembourg). Hertil kommer, at forældelsesfristens begyndelse er reguleret efter objektive eller subjektive kriterier. Det er derfor hensigtsmæssigt at fastsætte en ensartet forældelsesfrist. Fællesskabets kompetence til at indføre en regel om, at krav kan rejses direkte, omfatter kompetencen til at fastsætte en forældelsesfrist for sådanne krav. En frist på fire år fra tidspunktet for ulykken synes passende.

| (24) | For
  at lette skadelidtes adgang til at søge erstatning bør de informationskontorer, som er oprettet i henhold til direktiv 2000/26/EF, ikke kun kunne give oplysninger ved ulykker, der er omfattet af det direktiv, men bør også være i stand til at give tilsvarende oplysninger i tilfælde af enhver ulykke forårsaget af motorkøretøjer. |
| --- | --- |

(24)

For
  at lette skadelidtes adgang til at søge erstatning bør de informationskontorer, som er oprettet i henhold til direktiv 2000/26/EF, ikke kun kunne give oplysninger ved ulykker, der er omfattet af det direktiv, men bør også være i stand til at give tilsvarende oplysninger i tilfælde af enhver ulykke forårsaget af motorkøretøjer.

| (25) | Et påhængskøretøj er en selvstændig farekilde på linje med det trækkende køretøj. Det synes derfor berettiget at sidestille en påhængsvogn med et køretøj for så vidt angår alle bestemmelser, herunder vedrørende tvungen forsikringsdækning. |
| --- | --- |

(25)

Et påhængskøretøj er en selvstændig farekilde på linje med det trækkende køretøj. Det synes derfor berettiget at sidestille en påhængsvogn med et køretøj for så vidt angår alle bestemmelser, herunder vedrørende tvungen forsikringsdækning.

| (26) | Skadelidte kan indbringe søgsmål mod ansvarsforsikringsselskabet i den medlemsstat, hvor skadelidte har sin bopæl, jf. artikel 11, stk. 2, sammenholdt med artikel 9, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 44/2001 af 22. december 2000 om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område (10). |
| --- | --- |

(26)

Skadelidte kan indbringe søgsmål mod ansvarsforsikringsselskabet i den medlemsstat, hvor skadelidte har sin bopæl, jf. artikel 11, stk. 2, sammenholdt med artikel 9, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 44/2001 af 22. december 2000 om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område (10).

| (27) | I mange medlemsstater har ofre for ulykker og forsikringsselskaberne først på et sent tidspunkt — om overhovedet — adgang til politiets, anklagemyndighedens eller andre myndigheders rapporter om ulykken. Derved forsinkes behandlingen af skadesager. Oprettelse af et centralt organ synes for mange medlemsstater at være den eneste løsning. |
| --- | --- |

(27)

I mange medlemsstater har ofre for ulykker og forsikringsselskaberne først på et sent tidspunkt — om overhovedet — adgang til politiets, anklagemyndighedens eller andre myndigheders rapporter om ulykken. Derved forsinkes behandlingen af skadesager. Oprettelse af et centralt organ synes for mange medlemsstater at være den eneste løsning.

| (28) | Derfor bør direktiv 72/166/EØF, 84/5/EØF, 88/357/EØF, 90/232/EØF og 2000/26/EF ændres — |
| --- | --- |

(28)

Derfor bør direktiv 72/166/EØF, 84/5/EØF, 88/357/EØF, 90/232/EØF og 2000/26/EF ændres —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

Ændringer af direktiv 72/166/EØF

I direktiv 72/166/EØF foretages følgende ændringer:

| 1. | Artikel 1, nr. 1, affattes således:








  »
  1. | køretøj: ethvert motordrevet køretøj, der er bestemt til trafik til lands, og som ikke kører på skinner; |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 1, nr. 1, affattes således:

»
  1.

| 1a. | påhængskøretøj: en campingvogn eller et et- eller flerakslet påhængskøretøj med en tilladt maksimalvægt på over 750 kg, der er bestemt til at blive trukket af et køretøj, selv om de ikke er tilkoblede
  « |
| --- | --- |

1a.

| 2. | I artikel 1, nr. 4, foretages følgende ændringer:






  a) | Første led affattes således:






  »— | den stats område, hvis nummerplader køretøjet er forsynet med, uanset om nummerpladen er permanent eller midlertidig, eller« |
| --- | --- | --- | --- |

2.

I artikel 1, nr. 4, foretages følgende ændringer:

a)

Første led affattes således:

»—

den stats område, hvis nummerplader køretøjet er forsynet med, uanset om nummerpladen er permanent eller midlertidig, eller«

| b) | Som nyt led indsættes:






  »— | i tilfælde af køretøjer uden nummerplade eller med en nummerplade, der ikke svarer eller ikke længere svarer til køretøjet, som er involveret i en ulykke, den stats område, hvor ulykken fandt sted ved behandling af skadesager som fastsat i artikel 2, stk. 2, første led.« |
| --- | --- | --- |

b)

Som nyt led indsættes:

»—

i tilfælde af køretøjer uden nummerplade eller med en nummerplade, der ikke svarer eller ikke længere svarer til køretøjet, som er involveret i en ulykke, den stats område, hvor ulykken fandt sted ved behandling af skadesager som fastsat i artikel 2, stk. 2, første led.«

| 3. | Artikel 2, stk. 1, affattes således:
  »1.   Medlemsstaterne fører ikke kontrol med ansvarsforsikring for køretøjer, der er hjemmehørende på en anden medlemsstats område, eller for køretøjer fra et tredjelands område, når de kommer ind fra en anden medlemsstats område.
  De kan dog føre kontrol med forsikringer, såfremt dette ikke sker systematisk, ikke er diskriminerende og foretages som led i
  politikontrol
  .« |
| --- | --- |

3.

Artikel 2, stk. 1, affattes således:

»1.   Medlemsstaterne fører ikke kontrol med ansvarsforsikring for køretøjer, der er hjemmehørende på en anden medlemsstats område, eller for køretøjer fra et tredjelands område, når de kommer ind fra en anden medlemsstats område.

De kan dog føre kontrol med forsikringer, såfremt dette ikke sker systematisk, ikke er diskriminerende og foretages som led i
  politikontrol
  .«

| 4. | Artikel 4, litra b),
  affattes således:








  »
  b) | visse motorkøretøjstyper og motorkøretøjer, der ikke er beregnet til at køre på offentlig vej. Hver medlemsstat udpeger sådanne motorkøretøjer, som forsynes med en særlig nummerplade. Medlemsstaterne giver de øvrige medlemsstater og Kommissionen meddelelse om disse køretøjer og nummerplader.



  I dette tilfælde har de øvrige medlemsstater ret til, når kørsel med et sådant motorkøretøj sker på deres område, at afkræve føreren bevis for en forsikringsdækning, der er gyldig i denne medlemsstat. Føreren er forpligtet til at medbringe et sådant forsikringsbevis og uopfordret fremvise det i tilfælde af kontrol.
  « |
| --- | --- | --- |

4.

Artikel 4, litra b),
  affattes således:

»
  b)

I dette tilfælde har de øvrige medlemsstater ret til, når kørsel med et sådant motorkøretøj sker på deres område, at afkræve føreren bevis for en forsikringsdækning, der er gyldig i denne medlemsstat. Føreren er forpligtet til at medbringe et sådant forsikringsbevis og uopfordret fremvise det i tilfælde af kontrol.
  «

Artikel 2

Ændringer af direktiv 84/5/EØF

Artikel 1 i direktiv 84/5/EØF affattes således:

»Artikel 1

1.   Den forsikring, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, i direktiv 72/166/EØF, skal dække tingsskade såvel som personskade
  samt nødvendige og rimelige omkostninger i forbindelse med behandling af en skadesag
  .

2.   Medlemsstaterne skal, med forbehold af eventuelle regler om mere omfattende forsikringsdækning, der måtte gælde i medlemsstaterne, kræve lovpligtig forsikring for mindst følgende beløb:

| a) | ved personskade
  5 000 000 EUR pr. uheld |
| --- | --- |

a)

ved personskade
  5 000 000 EUR pr. uheld

| b) | ved tingsskade
  2 000 000 EUR pr. uheld
  . |
| --- | --- |

b)

ved tingsskade
  2 000 000 EUR pr. uheld
  .

Medlemsstaterne kan anmode Kommissionen om en overgangsperiode på indtil fem år fra den ... (11) for at tilpasse deres minimumsbeløb til beløbene i litra a) og b).

3.   
  Fem år efter udløbet af den i stk. 2 omtalte overgangsperiode på fem år forhøjes de i stk. 2 nævnte beløb efter forslag fra Kommissionen og i lyset af erfaringerne med anvendelsen af disse beløb.

Beløbene justeres automatisk. Beløbene forhøjes med den procentuelle ændring i EICP, der er sket i perioden, dvs. i de fem år umiddelbart forinden justeringen, og afrundes opad til et multiplum af 10 000 EUR.

Kommissionen underretter Europa-Parlamentet og Rådet om de justerede beløb og sørger for offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende.

4.   Hver medlemsstat opretter eller godkender et organ, der mindst inden for den lovpligtige forsikrings grænser skal erstatte tingsskader og personskader, der forvoldes af et ukendt køretøj, eller et køretøj for hvilket den i stk. 1 omhandlede lovpligtige forsikring ikke er tegnet.

Det foregående afsnit berører ikke medlemsstaternes ret til at tillægge eller undlade at tillægge dette organs indtræden i en sag subsidiær karakter samt til at fastlægge regler for regresretten mellem dette organ, den eller de for uheldet ansvarlige og andre forsikringsselskaber eller organer inden for den sociale sikring, der skal yde skadelidte erstatning for samme skade. Medlemsstaterne må imidlertid ikke tillade, at organet gør udbetalingen af erstatning betinget af, at skadelidte på nogen måde godtgør, at den ansvarlige person er ude af stand til eller nægter at betale.

5.   Skadelidte kan under alle omstændigheder henvende sig direkte til dette organ, som på grundlag af de oplysninger, skadelidte giver efter anmodning fra organet, er forpligtet til at give vedkommende et begrundet svar på spørgsmålet om dets indtræden.

Medlemsstaterne kan imidlertid udelukke personer, der frivilligt har taget plads i det skadevoldende køretøj, fra at kunne rette henvendelse til organet, når dette kan bevise, at de vidste, at køretøjet ikke var forsikret.

6.   Medlemsstaterne kan begrænse eller udelukke, at organet indtræder i en sag ved tingsskader forvoldt af et ukendt køretøj.

Denne mulighed finder ikke anvendelse, såfremt skadelidte som følge af den pågældende ulykke har lidt
  en fysisk skade, der har nødvendiggjort hospitalsophold
  .

7.   Hver medlemsstat anvender sine administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser på nævnte organs indtræden i en sag med forbehold af enhver praksis, som måtte være mere gunstig for
  skadelidte
  .«

Artikel 3

Ændringer af direktiv 88/357/EØF

Artikel 12a, stk. 4, fjerde afsnit, andet led, i direktiv 88/357/EØF, ophæves.

Artikel 4

Ændringer af direktiv 90/232/EØF

I direktiv 90/232/EØF foretages følgende ændringer:

| 1. | I artikel 1 indsættes som nyt andet stykke efter første stykke:
  »En passager kan ikke udelukkes fra forsikringsdækningen med den begrundelse, at han vidste eller burde vide, at føreren af køretøjet var påvirket af spiritus eller andet rusmiddel, da ulykken fandt
  sted
  « |
| --- | --- |

1.

I artikel 1 indsættes som nyt andet stykke efter første stykke:

»En passager kan ikke udelukkes fra forsikringsdækningen med den begrundelse, at han vidste eller burde vide, at føreren af køretøjet var påvirket af spiritus eller andet rusmiddel, da ulykken fandt
  sted
  «

sted

| 2. | Artikel
  2, første led, affattes således:






  »— | dækker hele Fællesskabets område på grundlag af en enkelt præmie og i hele aftalens løbetid, også i perioder hvor køretøjet befinder sig i en anden medlemsstat i aftalens løbetid,
  samt hvor det er i overensstemmelse med relevant national lovgivning,
  og« |
| --- | --- | --- |

2.

2.

Artikel
  2, første led, affattes således:

Artikel

»—

dækker hele Fællesskabets område på grundlag af en enkelt præmie og i hele aftalens løbetid, også i perioder hvor køretøjet befinder sig i en anden medlemsstat i aftalens løbetid,
  samt hvor det er i overensstemmelse med relevant national lovgivning,
  og«

aftalens

aftalens

samt hvor det er i overensstemmelse med relevant national lovgivning,

| 3. | Som artikel 4a til 4f indsættes:
  »Artikel 4a
  1.   Når et køretøj afsendes fra en medlemsstat til en anden
  kan
  , uanset artikel 2, litra d), andet led, i direktiv 88/357/EØF, den medlemsstat, hvor risikoen foreligger,
  betragtes
  som den modtagende medlemsstat i tredive dage fra det tidspunkt, hvor køber har bekræftet leveringen, selv om køretøjet ikke formelt er registreret i den modtagende medlemsstat.
  2.   Såfremt et køretøj bliver involveret i en ulykke i den i stk. 1 nævnte periode, mens det er uforsikret, skal det organ, der henvises til i artikel 1, stk. 4, i direktiv 84/5/EØF, i den modtagende medlemsstat udrede den erstatning, der er fastsat i artiklen.
  Artikel 4b
  Medlemsstaterne drager omsorg for, at forsikringstager
  i den periode, for hvilken der er tegnet
  en forsikringsaftale for et køretøj med forsikringsdækning som omhandlet i artikel 3, stk. 1, i direktiv 72/166/EØF
  og tre måneder efter udløbet heraf, efter anmodning
  modtager en erklæring om skadesfrihed eller skader på køretøjet i
  aftalens gyldighedsperiode. Erklæringen skal omfatte alle skadesanmeldelser under aftalen i dens løbetid; forsikringsselskabet kan dog begrænse erklæringen til de fem forudgående år, hvis aftalen har været gældende i mere end fem år.


  Artikel 4c
  For så vidt angår den forsikring, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, i direktiv 72/166/EØF kan en selvrisiko ikke gøres gældende over for den skadelidte ved en ulykke.
  Artikel 4d
  Medlemsstaterne sikrer, at skadelidte ved uheld, der er forårsaget af et køretøj, som er dækket af en forsikring som omhandlet i artikel 3, stk. 1, i direktiv 72/166/EØF, kan rejse krav direkte mod det forsikringsselskab, som skadevolderen er ansvarsforsikret i.


  Dette krav forældes efter fire år. Forældelsesfristen løber fra tidspunktet for ulykken.


  Artikel 4e


  Medlemsstaterne
  fastlægger den procedure, der er omtalt i artikel 4, stk. 6, i Europa-parlamentets og Rådets direktiv 2000/26/EF (12)
  for behandling af skadesager i forbindelse med ulykker, der er forårsaget af et køretøj, der er dækket af en forsikring som nævnt i artikel 3, stk. 1, i direktiv
  72/166/EØF.


  Artikel 4f
  Medlemsstaterne sikrer, uden at dette påvirker deres forpligtelser i henhold til dette direktiv, at de informationskontorer, der åbnes eller godkendes efter artikel 5 i direktiv 2000/26/EF, giver de oplysninger, der er nævnt i artiklen, til enhver, der har lidt tings- eller personskade, som er forårsaget af et køretøj med forsikringsdækning som nævnt i artikel 3, stk. 1, i direktiv 72/166/EØF. |
| --- | --- |

3.

3.

Som artikel 4a til 4f indsættes:

»Artikel 4a

1.   Når et køretøj afsendes fra en medlemsstat til en anden
  kan
  , uanset artikel 2, litra d), andet led, i direktiv 88/357/EØF, den medlemsstat, hvor risikoen foreligger,
  betragtes
  som den modtagende medlemsstat i tredive dage fra det tidspunkt, hvor køber har bekræftet leveringen, selv om køretøjet ikke formelt er registreret i den modtagende medlemsstat.

kan

betragtes

2.   Såfremt et køretøj bliver involveret i en ulykke i den i stk. 1 nævnte periode, mens det er uforsikret, skal det organ, der henvises til i artikel 1, stk. 4, i direktiv 84/5/EØF, i den modtagende medlemsstat udrede den erstatning, der er fastsat i artiklen.

Artikel 4b

Medlemsstaterne drager omsorg for, at forsikringstager
  i den periode, for hvilken der er tegnet
  en forsikringsaftale for et køretøj med forsikringsdækning som omhandlet i artikel 3, stk. 1, i direktiv 72/166/EØF
  og tre måneder efter udløbet heraf, efter anmodning
  modtager en erklæring om skadesfrihed eller skader på køretøjet i
  aftalens gyldighedsperiode. Erklæringen skal omfatte alle skadesanmeldelser under aftalen i dens løbetid; forsikringsselskabet kan dog begrænse erklæringen til de fem forudgående år, hvis aftalen har været gældende i mere end fem år.

i den periode, for hvilken der er tegnet

aftale

og tre måneder efter udløbet heraf, efter anmodning

aftalens gyldighedsperiode. Erklæringen skal omfatte alle skadesanmeldelser under aftalen i dens løbetid; forsikringsselskabet kan dog begrænse erklæringen til de fem forudgående år, hvis aftalen har været gældende i mere end fem år.

Artikel 4c

For så vidt angår den forsikring, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, i direktiv 72/166/EØF kan en selvrisiko ikke gøres gældende over for den skadelidte ved en ulykke.

Artikel 4d

Medlemsstaterne sikrer, at skadelidte ved uheld, der er forårsaget af et køretøj, som er dækket af en forsikring som omhandlet i artikel 3, stk. 1, i direktiv 72/166/EØF, kan rejse krav direkte mod det forsikringsselskab, som skadevolderen er ansvarsforsikret i.

Dette krav forældes efter fire år. Forældelsesfristen løber fra tidspunktet for ulykken.

Dette krav forældes efter fire år. Forældelsesfristen løber fra tidspunktet for ulykken.

Artikel 4e

Medlemsstaterne
  fastlægger den procedure, der er omtalt i artikel 4, stk. 6, i Europa-parlamentets og Rådets direktiv 2000/26/EF (12)
  for behandling af skadesager i forbindelse med ulykker, der er forårsaget af et køretøj, der er dækket af en forsikring som nævnt i artikel 3, stk. 1, i direktiv
  72/166/EØF.

Medlemsstaterne

den procedure, der er omtalt

Europa-parlamentets og Rådets

12

for

en

72/166/EØF.

Artikel 4f

Medlemsstaterne sikrer, uden at dette påvirker deres forpligtelser i henhold til dette direktiv, at de informationskontorer, der åbnes eller godkendes efter artikel 5 i direktiv 2000/26/EF, giver de oplysninger, der er nævnt i artiklen, til enhver, der har lidt tings- eller personskade, som er forårsaget af et køretøj med forsikringsdækning som nævnt i artikel 3, stk. 1, i direktiv 72/166/EØF.

Artikel 5

Ændringer af direktiv 2000/26/EF

I direktiv 2000/26/EF foretages følgende ændringer:

I direktiv 2000/26/EF foretages følgende ændringer:

| 1. | Som betragtning 16a indsættes:








  »
  (16a) | Skadelidte kan i sager om ansvarsforsikring anlægge sag mod forsikringsselskabet i den medlemsstat, i hvilken skadelidte har sin bopæl, jf. artikel 11, stk. 2, sammenholdt med artikel 9, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 44/2001

   (13). |
| --- | --- | --- |

1.

1.

Som betragtning 16a indsættes:

Som betragtning 16a indsættes:

»
  (16a)

(16a)

Skadelidte kan i sager om ansvarsforsikring anlægge sag mod forsikringsselskabet i den medlemsstat, i hvilken skadelidte har sin bopæl, jf. artikel 11, stk. 2, sammenholdt med artikel 9, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 44/2001

   (13).

Skadelidte kan i sager om ansvarsforsikring anlægge sag mod forsikringsselskabet i den medlemsstat, i hvilken skadelidte har sin bopæl, jf. artikel 11, stk. 2, sammenholdt med artikel 9, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 44/2001

13

| 2. | Artikel 4, stk. 6, litra a), affattes således:








  »
  a) | af skadevolderens forsikringsselskab eller dets skadebehandlingsrepræsentant fremsættes et begrundet erstatningstilbud, som også omfatter godtgørelse af nødvendige og rimelige omkostninger, i tilfælde, hvor ansvaret ikke bestrides, og tabet er opgjort, eller
  « |
| --- | --- | --- |

2.

2.

Artikel 4, stk. 6, litra a), affattes således:

Artikel 4, stk. 6, litra a), affattes således:

»
  a)

a)

af skadevolderens forsikringsselskab eller dets skadebehandlingsrepræsentant fremsættes et begrundet erstatningstilbud, som også omfatter godtgørelse af nødvendige og rimelige omkostninger, i tilfælde, hvor ansvaret ikke bestrides, og tabet er opgjort, eller

| 3. | I artikel 5, stk. 1, litra a), i direktiv 2000/26/EF, foretages følgende ændringer:






  — | punkt 2, nummer ii), ophæves |
| --- | --- | --- |

3.

3.

I artikel 5, stk. 1, litra a), i direktiv 2000/26/EF, foretages følgende ændringer:

—

punkt 2, nummer ii), ophæves

punkt 2

| — | punkt 5, nummer ii), ophæves. |
| --- | --- |

—

punkt 5, nummer ii), ophæves.

punkt 5

| 4. | Som artikel 6a indsættes:


  »
  Artikel 6a




  Centralt organ




  Medlemsstaterne træffer alle nødvendige foranstaltninger med henblik på at tillade, at et organ samtidig med de retshåndhævende myndigheder straks får tilstillet alle rapporter udarbejdet af politimyndigheder i forbindelse med færdselsuheld. Organet fremsender straks en kopi af dokumentet til de forsikringsselskaber og advokater, der behandler sagen. Hvis et køretøj ikke er forsikret, sender organet straks dokumentet til Garantifonden, eller, hvis køretøjet er forsikret hos et udenlandsk forsikringsselskab, til det nationale forsikringskontor.
  « |
| --- | --- |

4.

4.

Som artikel 6a indsættes:

Som artikel 6a indsættes:

»
  Artikel 6a

Artikel 6a

Centralt organ

Centralt organ

Medlemsstaterne træffer alle nødvendige foranstaltninger med henblik på at tillade, at et organ samtidig med de retshåndhævende myndigheder straks får tilstillet alle rapporter udarbejdet af politimyndigheder i forbindelse med færdselsuheld. Organet fremsender straks en kopi af dokumentet til de forsikringsselskaber og advokater, der behandler sagen. Hvis et køretøj ikke er forsikret, sender organet straks dokumentet til Garantifonden, eller, hvis køretøjet er forsikret hos et udenlandsk forsikringsselskab, til det nationale forsikringskontor.
  «

Medlemsstaterne træffer alle nødvendige foranstaltninger med henblik på at tillade, at et organ samtidig med de retshåndhævende myndigheder straks får tilstillet alle rapporter udarbejdet af politimyndigheder i forbindelse med færdselsuheld. Organet fremsender straks en kopi af dokumentet til de forsikringsselskaber og advokater, der behandler sagen. Hvis et køretøj ikke er forsikret, sender organet straks dokumentet til Garantifonden, eller, hvis køretøjet er forsikret hos et udenlandsk forsikringsselskab, til det nationale forsikringskontor.

Artikel 6

Artikel 6

Anvendelse på påhængskøretøjer

Anvendelse på påhængskøretøjer

Bestemmelserne om køretøjer i direktiv 72/166/EØF, 84/5/EØF, 88/357/EØF, 90/232/EØF og 2000/26/EF finder tilsvarende anvendelse på påhængskøretøjer.

Bestemmelserne om køretøjer i direktiv 72/166/EØF, 84/5/EØF, 88/357/EØF, 90/232/EØF og 2000/26/EF finder tilsvarende anvendelse på påhængskøretøjer.

Artikel 7

Artikel 7

Gennemførelse

1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 31. december 2004. De underretter straks Kommissionen herom.

senest

Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 8

Artikel 8

Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

efter

Den Europæiske Unions Tidende

Artikel 9

Artikel 9

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i ...

For Europa-Parlamentet

Formand

For Rådet

Formand

---

(1)  
  EFT C 227 E af 24.9.2002, s. 387
  .

1

EFT C 227 E af 24.9.2002, s. 387

(2)  
  EFT C 95 af 23.4.2003,f s. 45
  .

2

EFT C 95 af 23.4.2003,f s. 45

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 22. oktober 2003.

3

Europa-Parlamentets holdning af 22. oktober 2003.

(4)  EFT L 103 af 2.5.1972, s. 1. Senest ændret ved direktiv 84/5/EØF (EFT L 8 af 11.1.1984, s. 17).

4

Senest

(5)  EFT L 8 af 11.1.1984, s. 17. Senest ændret ved direktiv 90/232/EØF (EFT L 129 af 19.5.1990, s. 33).

5

Senest

(6)  EFT L 129 af 19.5.1990, s. 33.

6

(7)  EFT L 181 af 20.7.2000, s. 65.

7

(8)  EFT L 257 af 27.10.1995, s. 1.

8

(9)  EFT L 172 af 4.7.1988, s. 1, senest ændret ved direktiv 2000/26/EF.

9

(10)  EFT L 12 af 16.1.2001, s. 1. Ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1496/2002 (EFT L 225 af 22.8.2002, s. 13).

10

(11)  Datoen for nærværende ændringsdirektivs gennemførelse.

11

(12)  EFT L 181 af 20.7.2000, s. 65.«

12

(13)  

  EFT L 12 af 16.1.2001, s. 1. Ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1496/2002 (EFT L 225 af 22.8.2002, s. 13).
  «

13

EFT L 12 af 16.1.2001, s. 1. Ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1496/2002 (EFT L 225 af 22.8.2002, s. 13).

P5_TA(2003)0447

Haagerkonventionen af 1996: Forældremyndighed og beskyttelse af mindreårige *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om bemyndigelse af medlemsstaterne til i Det Europæiske Fællesskabs interesse at ratificere eller tiltræde konventionen om retternes kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsakter samt om samarbejde vedrørende forældremyndighed og foranstaltninger til beskyttelse af mindreårige (Haagerkonventionen af 1996) (KOM(2003) 348 — C5-0302/2003 — 2003/0127(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2003) 348) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2003) 348) (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 61, litra c), artikel 65 og artikel 300, stk. 2, afsnit 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 61, litra c), artikel 65 og artikel 300, stk. 2, afsnit 1,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 67 og artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0302/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 67 og artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0302/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A5-0319/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A5-0319/2003),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om at høre Parlamentet på ny, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om at høre Parlamentet på ny, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRINGER |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Henvisning 3 a (ny) |
| | under henvisning til artikel 24 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| Ændring 2 |
| Henvisning 3 b (ny) |
| | under henvisning til arbejdet i Det Europæiske Konvent, der resulterede i udkastet til traktat om indførelse af en forfatning for Europa, som blev forelagt for Det Europæiske Råd på dets møde i Thessaloniki den 20. juni 2003, |
| Ændring 3 |
| Betragtning 1 |
| (1) Det Europæiske Fællesskab ønsker at skabe et fælles retligt område baseret på princippet om gensidig anerkendelse af retsafgørelser. | (1) Det Europæiske Fællesskab ønsker at skabe et fælles retligt område baseret på princippet om gensidig anerkendelse af retsafgørelser
  og søger at sikre, at det i alle retsafgørelser vedrørende børn er barnets tarv, der kommer i første række
  . |
| Ændring 5 |
| Betragtning 3 |
| (3) Visse af konventionens artikler berører Fællesskabets afledte ret om retternes kompetence samt anerkendelse og fuldbyrdelse af domme, især Rådets forordning (EF) nr. 1347/2000 af 29. maj 2000 om kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser i ægteskabssager samt i sager vedrørende forældremyndighed over ægtefællernes fælles børn. Desuden omhandler konventionen spørgsmål, der dækkes af den kommende Rådets forordning om forældremyndighed. Medlemsstaterne beholder deres kompetence inden for de områder, der omfattes af konventionen, og som ikke berører
  gældende EU-ret
  . Fællesskabet og medlemsstaterne deler således kompetencen med hensyn til at indgå konventionen. | (3) Visse af konventionens artikler berører Fællesskabets afledte ret om retternes kompetence samt anerkendelse og fuldbyrdelse af domme, især Rådets forordning (EF) nr. 1347/2000 af 29. maj 2000 om kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser i ægteskabssager samt i sager vedrørende forældremyndighed over ægtefællernes fælles børn. Desuden omhandler konventionen spørgsmål, der dækkes af den kommende rådsforordning om forældremyndighed. Medlemsstaterne beholder deres kompetence inden for de områder, der omfattes af konventionen, og som ikke berører
  EU-retten
  . Fællesskabet og medlemsstaterne deler således kompetencen med hensyn til at indgå konventionen. |
| Ændring 6 |
| Betragtning 5 |
| (5) Rådet bør derfor undtagelsesvis og på de betingelser, der fastsættes i denne afgørelse, bemyndige medlemsstaterne til at ratificere eller tiltræde konventionen i Fællesskabets interesse. | (5) Rådet bør derfor undtagelsesvis og på de betingelser, der fastsættes i denne afgørelse, bemyndige medlemsstaterne til
  hurtigst muligt
  at ratificere eller tiltræde konventionen i Fællesskabets interesse. |
| Ændring 7 |
| Artikel 1, stk. 1 |
| 1. Rådet bemyndiger herved medlemsstaterne til på de betingelser, der omhandles i de følgende artikler, i Fællesskabets interesse at ratificere eller tiltræde konventionen om retternes kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsakter samt om samarbejde vedrørende forældremyndighed og foranstaltninger til beskyttelse af mindreårige, som blev indgået den 19. oktober 1996. | 1. Rådet bemyndiger herved
  undtagelsesvis
  medlemsstaterne til på de betingelser, der omhandles i de følgende artikler, i Fællesskabets interesse at ratificere eller tiltræde konventionen om retternes kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsakter samt om samarbejde vedrørende forældremyndighed og foranstaltninger til beskyttelse af mindreårige, som blev indgået den 19. oktober 1996. |
| Ændring 8 |
| Artikel 3, stk. 1 |
| 1. Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at deponere instrumenterne til ratifikation eller tiltrædelse af konventionen samtidig i Kongeriget Nederlandenes udenrigsministerium
  inden den 1. januar 2005
  . | 1. Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at deponere instrumenterne til ratifikation eller tiltrædelse af konventionen samtidig i Kongeriget Nederlandenes udenrigsministerium
  senest den 30. juni 2004
  . |
| Ændring 9 |
| Artikel 3, stk. 2 |
| 2. Medlemsstaterne aftaler inden den
  1. juli 2004
  med Rådet og Kommissionen den forventede dato for deponering af ratificeringsinstrumenterne. På dette grundlag fastsættes datoen og betingelserne for den samtidige deponering. | 2. Medlemsstaterne aftaler inden den
  1. februar 2004
  med Rådet og Kommissionen den forventede dato for deponering af ratificeringsinstrumenterne. På dette grundlag fastsættes datoen og betingelserne for den samtidige deponering. |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRINGER

Ændring 1

Henvisning 3 a (ny)

under henvisning til artikel 24 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

Ændring 2

Henvisning 3 b (ny)

under henvisning til arbejdet i Det Europæiske Konvent, der resulterede i udkastet til traktat om indførelse af en forfatning for Europa, som blev forelagt for Det Europæiske Råd på dets møde i Thessaloniki den 20. juni 2003,

Ændring 3

Betragtning 1

(1) Det Europæiske Fællesskab ønsker at skabe et fælles retligt område baseret på princippet om gensidig anerkendelse af retsafgørelser.

(1) Det Europæiske Fællesskab ønsker at skabe et fælles retligt område baseret på princippet om gensidig anerkendelse af retsafgørelser
  og søger at sikre, at det i alle retsafgørelser vedrørende børn er barnets tarv, der kommer i første række
  .

Ændring 5

Betragtning 3

(3) Visse af konventionens artikler berører Fællesskabets afledte ret om retternes kompetence samt anerkendelse og fuldbyrdelse af domme, især Rådets forordning (EF) nr. 1347/2000 af 29. maj 2000 om kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser i ægteskabssager samt i sager vedrørende forældremyndighed over ægtefællernes fælles børn. Desuden omhandler konventionen spørgsmål, der dækkes af den kommende Rådets forordning om forældremyndighed. Medlemsstaterne beholder deres kompetence inden for de områder, der omfattes af konventionen, og som ikke berører
  gældende EU-ret
  . Fællesskabet og medlemsstaterne deler således kompetencen med hensyn til at indgå konventionen.

(3) Visse af konventionens artikler berører Fællesskabets afledte ret om retternes kompetence samt anerkendelse og fuldbyrdelse af domme, især Rådets forordning (EF) nr. 1347/2000 af 29. maj 2000 om kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser i ægteskabssager samt i sager vedrørende forældremyndighed over ægtefællernes fælles børn. Desuden omhandler konventionen spørgsmål, der dækkes af den kommende rådsforordning om forældremyndighed. Medlemsstaterne beholder deres kompetence inden for de områder, der omfattes af konventionen, og som ikke berører
  EU-retten
  . Fællesskabet og medlemsstaterne deler således kompetencen med hensyn til at indgå konventionen.

Ændring 6

Betragtning 5

(5) Rådet bør derfor undtagelsesvis og på de betingelser, der fastsættes i denne afgørelse, bemyndige medlemsstaterne til at ratificere eller tiltræde konventionen i Fællesskabets interesse.

(5) Rådet bør derfor undtagelsesvis og på de betingelser, der fastsættes i denne afgørelse, bemyndige medlemsstaterne til
  hurtigst muligt
  at ratificere eller tiltræde konventionen i Fællesskabets interesse.

Ændring 7

Artikel 1, stk. 1

1. Rådet bemyndiger herved medlemsstaterne til på de betingelser, der omhandles i de følgende artikler, i Fællesskabets interesse at ratificere eller tiltræde konventionen om retternes kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsakter samt om samarbejde vedrørende forældremyndighed og foranstaltninger til beskyttelse af mindreårige, som blev indgået den 19. oktober 1996.

1. Rådet bemyndiger herved
  undtagelsesvis
  medlemsstaterne til på de betingelser, der omhandles i de følgende artikler, i Fællesskabets interesse at ratificere eller tiltræde konventionen om retternes kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsakter samt om samarbejde vedrørende forældremyndighed og foranstaltninger til beskyttelse af mindreårige, som blev indgået den 19. oktober 1996.

Ændring 8

Artikel 3, stk. 1

1. Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at deponere instrumenterne til ratifikation eller tiltrædelse af konventionen samtidig i Kongeriget Nederlandenes udenrigsministerium
  inden den 1. januar 2005
  .

1. Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at deponere instrumenterne til ratifikation eller tiltrædelse af konventionen samtidig i Kongeriget Nederlandenes udenrigsministerium
  senest den 30. juni 2004
  .

Ændring 9

Artikel 3, stk. 2

2. Medlemsstaterne aftaler inden den
  1. juli 2004
  med Rådet og Kommissionen den forventede dato for deponering af ratificeringsinstrumenterne. På dette grundlag fastsættes datoen og betingelserne for den samtidige deponering.

2. Medlemsstaterne aftaler inden den
  1. februar 2004
  med Rådet og Kommissionen den forventede dato for deponering af ratificeringsinstrumenterne. På dette grundlag fastsættes datoen og betingelserne for den samtidige deponering.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TA(2003)0448

Strukturfondene

Europa-Parlamentets beslutning om strukturfondene: udviklingen i uindfriede forpligtelser og behovene for 2004 (2002/2272(INI))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 272, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 272,

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 (1) af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 (1) af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet — Udviklingen i strukturfondenes budgetgennemførelse, især med hensyn til uindfriede forpligtelser (KOM(2002) 528), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet — Udviklingen i strukturfondenes budgetgennemførelse, især med hensyn til uindfriede forpligtelser (KOM(2002) 528),

| — | der henviser til Revisionsrettens årsberetning for regnskabsåret 2001 om aktiviteterne i forbindelse med det almindelige budget, med institutionernes svar (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Revisionsrettens årsberetning for regnskabsåret 2001 om aktiviteterne i forbindelse med det almindelige budget, med institutionernes svar (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. marts 2003 (3) om retningslinjerne for 2004-budgetproceduren — sektion III — Kommissionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. marts 2003 (3) om retningslinjerne for 2004-budgetproceduren — sektion III — Kommissionen,

| — | der henviser til Kommissionens foreløbige forslag til budget for regnskabsåret 2004 (KOM(2003) 400), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens foreløbige forslag til budget for regnskabsåret 2004 (KOM(2003) 400),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 163, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 163,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget og udtalelse fra Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme (A5-0286/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget og udtalelse fra Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme (A5-0286/2003),

| A. | der henviser til den budgetmæssige gennemførelse af strukturfondene ved udgangen af de tre seneste regnskabsår samt pr. 30. april 2003, |
| --- | --- |

A.

der henviser til den budgetmæssige gennemførelse af strukturfondene ved udgangen af de tre seneste regnskabsår samt pr. 30. april 2003,

| B. | der henviser til udviklingen i de uindfriede forpligtelser (RAL) for de samme perioder, |
| --- | --- |

B.

der henviser til udviklingen i de uindfriede forpligtelser (RAL) for de samme perioder,

| C. | der henviser til de bevillinger, der er nødvendige i regnskabsåret 2004 for i væsentlig grad at mindske omfanget af uindfriede forpligtelser og finansiere de supplerende udgifter i forbindelse med udvidelsen, |
| --- | --- |

C.

der henviser til de bevillinger, der er nødvendige i regnskabsåret 2004 for i væsentlig grad at mindske omfanget af uindfriede forpligtelser og finansiere de supplerende udgifter i forbindelse med udvidelsen,

| D. | der henviser til, at betalingsbevillingerne under strukturfondene i det foreløbige budgetforslag for EU-25 for regnskabsåret 2004, der er faldet med 2,49 mia. EUR i forhold til 2003-budgettet, kun udgør 30,7 mia. EUR, dvs. en nedgang på 7,5 %, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at betalingsbevillingerne under strukturfondene i det foreløbige budgetforslag for EU-25 for regnskabsåret 2004, der er faldet med 2,49 mia. EUR i forhold til 2003-budgettet, kun udgør 30,7 mia. EUR, dvs. en nedgang på 7,5 %,

| E. | der henviser til, at ved en konstant perimeter og på grundlag af det foreløbige budgetforslag for EU-15 for regnskabsåret 2004 forekommer denne nedskæring endnu mere drastisk, nemlig 12,8 %, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at ved en konstant perimeter og på grundlag af det foreløbige budgetforslag for EU-15 for regnskabsåret 2004 forekommer denne nedskæring endnu mere drastisk, nemlig 12,8 %,

| F. | der henviser til, at det samtidig foreslås af forhøje forpligtelsesbevillingerne med 20,8 %, hvilket vil medføre en tilsvarende forhøjelse af de uindfriede forpligtelser, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det samtidig foreslås af forhøje forpligtelsesbevillingerne med 20,8 %, hvilket vil medføre en tilsvarende forhøjelse af de uindfriede forpligtelser,

| G. | der henviser til, at de samlede betalingsbevillinger i det foreløbige budgetforslag for EU-15, der allerede ligger under niveauet for 2003, kun udgør 0,99 % af EU's BNI, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at de samlede betalingsbevillinger i det foreløbige budgetforslag for EU-15, der allerede ligger under niveauet for 2003, kun udgør 0,99 % af EU's BNI,

Gennemførelsen af betalingsbevillinger

| 1. | bemærker, at den dårlige gennemførelsesgrad for betalingsbevillingerne ved udgangen af regnskabsåret 2000 er endnu dårligere pr. 31. december 2001, og at den beskedne forbedring, der kunne konstateres ved udgangen af regnskabsåret 2002, ikke har kunnet fastholdes, eftersom udnyttelsen af bevillingerne pr. 30. april 2003 lå langt lavere end på samme dato i foregående regnskabsår; |
| --- | --- |

1.

bemærker, at den dårlige gennemførelsesgrad for betalingsbevillingerne ved udgangen af regnskabsåret 2000 er endnu dårligere pr. 31. december 2001, og at den beskedne forbedring, der kunne konstateres ved udgangen af regnskabsåret 2002, ikke har kunnet fastholdes, eftersom udnyttelsen af bevillingerne pr. 30. april 2003 lå langt lavere end på samme dato i foregående regnskabsår;

| 2. | konstaterer med beklagelse, at der pr. 1. marts 2003 og med kun en måned tilbage inden udløbet af fristen for de endelige betalingsanmodninger for programmeringsperioden 1994-1999 stadig udestod ca. 300 programmer, for hvilke der endnu ikke var modtaget endelige betalingsanmodninger vedrørende Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) alene; mener, at anmodninger, som begrundes med usædvanlige omstændigheder, skal vurderes omhyggeligt og ikke må bruges som undskyldning for dårlig og ineffektiv gennemførelse; |
| --- | --- |

2.

konstaterer med beklagelse, at der pr. 1. marts 2003 og med kun en måned tilbage inden udløbet af fristen for de endelige betalingsanmodninger for programmeringsperioden 1994-1999 stadig udestod ca. 300 programmer, for hvilke der endnu ikke var modtaget endelige betalingsanmodninger vedrørende Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) alene; mener, at anmodninger, som begrundes med usædvanlige omstændigheder, skal vurderes omhyggeligt og ikke må bruges som undskyldning for dårlig og ineffektiv gennemførelse;

| 3. | er dog tilfreds med, at næsten alle anmodninger om endelige betalinger er indgivet inden den 31. marts 2003; |
| --- | --- |

3.

er dog tilfreds med, at næsten alle anmodninger om endelige betalinger er indgivet inden den 31. marts 2003;

| 4. | beklager, at de uudnyttede bevillinger udgør 6,2 mia. EUR pr. 31. december 2002, 8,7 mia. EUR pr. 31. december 2001, 6,7 mia. EUR pr. 31. december 2000, dvs. et samlet beløb på 21,6 mia. EUR, og at gennemførelsesgraden for de samlede betalinger ved udgangen af 2002 (perioden 2000-2001-2002) sammenlignet med den samlede bevillingsramme for hele perioden 2000-2006 bekræfter denne ikke særlig tilfredsstillende tendens; |
| --- | --- |

4.

beklager, at de uudnyttede bevillinger udgør 6,2 mia. EUR pr. 31. december 2002, 8,7 mia. EUR pr. 31. december 2001, 6,7 mia. EUR pr. 31. december 2000, dvs. et samlet beløb på 21,6 mia. EUR, og at gennemførelsesgraden for de samlede betalinger ved udgangen af 2002 (perioden 2000-2001-2002) sammenlignet med den samlede bevillingsramme for hele perioden 2000-2006 bekræfter denne ikke særlig tilfredsstillende tendens;

| 5. | henviser til, at budgetmyndigheden konstant arbejder for at gøre gennemførelsen hurtigere, og understreger, at spørgsmålene om afhjælpning af programmeringssvaghederne og en effektiv forvaltning fra Kommissionens og medlemsstaternes side bør tages op i forbindelse med revisionen af bestemmelserne vedrørende strukturfondene; |
| --- | --- |

5.

henviser til, at budgetmyndigheden konstant arbejder for at gøre gennemførelsen hurtigere, og understreger, at spørgsmålene om afhjælpning af programmeringssvaghederne og en effektiv forvaltning fra Kommissionens og medlemsstaternes side bør tages op i forbindelse med revisionen af bestemmelserne vedrørende strukturfondene;

| 6. | konstaterer, at den store underudnyttelse af betalingsbevillingerne til dels skyldes de komplicerede og langvarige programmeringsprocedurer og også, at medlemsstaternes overslag over betalingsanmodninger ikke er pålidelige; |
| --- | --- |

6.

konstaterer, at den store underudnyttelse af betalingsbevillingerne til dels skyldes de komplicerede og langvarige programmeringsprocedurer og også, at medlemsstaternes overslag over betalingsanmodninger ikke er pålidelige;

| 7. | understreger, at underudnyttelsen af betalinger under strukturfondene, der er en del af de ikke-obligatoriske udgifter, er ved at blive et politisk spørgsmål i betragtning af omfanget af de bevillinger, der er tale om, nemlig 34 % af fællesskabsbudgettet, og deres økonomiske og samfundsmæssige betydning; |
| --- | --- |

7.

understreger, at underudnyttelsen af betalinger under strukturfondene, der er en del af de ikke-obligatoriske udgifter, er ved at blive et politisk spørgsmål i betragtning af omfanget af de bevillinger, der er tale om, nemlig 34 % af fællesskabsbudgettet, og deres økonomiske og samfundsmæssige betydning;

| 8. | opfordrer ligeledes sit ansvarlige udvalg til i forbindelse med dechargeproceduren at undersøge årsagerne til denne situation; |
| --- | --- |

8.

opfordrer ligeledes sit ansvarlige udvalg til i forbindelse med dechargeproceduren at undersøge årsagerne til denne situation;

Udviklingen i de uindfriede forpligtelser

| 9. | er foruroliget over den forværrede situation vedrørende de uindfriede forpligtelser, som pr. 31. maj 2003 udgør 91,6 mia. EUR i forhold til hhv. 82,1 mia. EUR og 64,9 mia. EUR på samme tidspunkt i 2002 og 2001, dvs. en stigning på 41 % i de seneste tre regnskabsår; |
| --- | --- |

9.

er foruroliget over den forværrede situation vedrørende de uindfriede forpligtelser, som pr. 31. maj 2003 udgør 91,6 mia. EUR i forhold til hhv. 82,1 mia. EUR og 64,9 mia. EUR på samme tidspunkt i 2002 og 2001, dvs. en stigning på 41 % i de seneste tre regnskabsår;

| 10. | bemærker, at der i øjeblikket er 14,4 mia. EUR i udestående betalinger vedrørende 2001-forpligtelserne, hvilket indebærer en betydelig risiko for frigørelse ved udgangen af 2003; er foruroliget over, at adskillige medlemsstater står betydeligt dårligere end resten med hensyn til betalingerne; gentager derfor sin tidligere henstilling til medlemsstaterne med det største betalingsefterslæb om straks at gennemgå deres administrative procedurer med henblik på at få løst problemet; |
| --- | --- |

10.

bemærker, at der i øjeblikket er 14,4 mia. EUR i udestående betalinger vedrørende 2001-forpligtelserne, hvilket indebærer en betydelig risiko for frigørelse ved udgangen af 2003; er foruroliget over, at adskillige medlemsstater står betydeligt dårligere end resten med hensyn til betalingerne; gentager derfor sin tidligere henstilling til medlemsstaterne med det største betalingsefterslæb om straks at gennemgå deres administrative procedurer med henblik på at få løst problemet;

| 11. | konstaterer, at der er risiko for omfattende uindfriede forpligtelser ved udgangen af regnskabsåret 2003, og vil grundigt gennemgå den handlingsplan, der skal afvikle de »unormale« uindfriede beløb, samt gennemførelsen af 2003-budgettet; henleder opmærksomheden på, at betalingsbevillingerne for strukturforanstaltningernes vedkommende i juni 2003 nåede op på 17 %, og at prognosen for juli 2003 er, at de skal nå op på 34 %; |
| --- | --- |

11.

konstaterer, at der er risiko for omfattende uindfriede forpligtelser ved udgangen af regnskabsåret 2003, og vil grundigt gennemgå den handlingsplan, der skal afvikle de »unormale« uindfriede beløb, samt gennemførelsen af 2003-budgettet; henleder opmærksomheden på, at betalingsbevillingerne for strukturforanstaltningernes vedkommende i juni 2003 nåede op på 17 %, og at prognosen for juli 2003 er, at de skal nå op på 34 %;

| 12. | noterer sig i den forbindelse forklaringerne fra Kommissionens tjenestegrene, hvorefter forsinkelserne i gennemførelsen af strukturfondsprogrammer for perioden 2000-2006 til dels skyldes, at medlemsstaterne har koncentreret sig om gennemførelsen af gamle projekter; |
| --- | --- |

12.

noterer sig i den forbindelse forklaringerne fra Kommissionens tjenestegrene, hvorefter forsinkelserne i gennemførelsen af strukturfondsprogrammer for perioden 2000-2006 til dels skyldes, at medlemsstaterne har koncentreret sig om gennemførelsen af gamle projekter;

| 13. | konstaterer imidlertid, at de uindfriede forpligtelser vedrørende gennemførelsen af gamle projekter pr. 31. maj 2003 stadig udgør 15,2 mia. EUR, og at det derfor er absolut påkrævet at afvikle dette efterslæb, hvoraf kun en meget lille del er blevet betalt i 2002 i forhold til de oprindeligt planlagte 8 mia. EUR; |
| --- | --- |

13.

konstaterer imidlertid, at de uindfriede forpligtelser vedrørende gennemførelsen af gamle projekter pr. 31. maj 2003 stadig udgør 15,2 mia. EUR, og at det derfor er absolut påkrævet at afvikle dette efterslæb, hvoraf kun en meget lille del er blevet betalt i 2002 i forhold til de oprindeligt planlagte 8 mia. EUR;

| 14. | anmoder for perioden 2000-2006 Kommissionen og medlemsstaterne om at øge samarbejdet og intensivere deres bestræbelser for at reducere de uindfriede forpligtelser, som nu udgør 76,4 mia. EUR, og som hovedsagelig synes at skyldes en for sen fastlæggelse og en besværlige opstart af programmerne; |
| --- | --- |

14.

anmoder for perioden 2000-2006 Kommissionen og medlemsstaterne om at øge samarbejdet og intensivere deres bestræbelser for at reducere de uindfriede forpligtelser, som nu udgør 76,4 mia. EUR, og som hovedsagelig synes at skyldes en for sen fastlæggelse og en besværlige opstart af programmerne;

| 15. | mener dog, at en vis mængde uindfriede forpligtelser, der er naturligt for opdelte bevillinger, der nødvendigvis indebærer en vis tidsmæssig forskydning mellem forpligtelserne og betalingerne, ikke bør få Parlamentet til at glemme de primære mål med strukturpolitikken, som er at fremme den økonomiske og sociale samhørighed og en bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

15.

mener dog, at en vis mængde uindfriede forpligtelser, der er naturligt for opdelte bevillinger, der nødvendigvis indebærer en vis tidsmæssig forskydning mellem forpligtelserne og betalingerne, ikke bør få Parlamentet til at glemme de primære mål med strukturpolitikken, som er at fremme den økonomiske og sociale samhørighed og en bæredygtig udvikling;

| 16. | påpeger derfor også, at det er nødvendigt i højere grad at koncentrere sig om projekternes kvalitet samt strukturfondenes reelle indvirkning på de berørte regioner og sideløbende hermed hurtigt at finde en løsning på problematikken omkring »unormale« uindfriede forpligtelser; |
| --- | --- |

16.

påpeger derfor også, at det er nødvendigt i højere grad at koncentrere sig om projekternes kvalitet samt strukturfondenes reelle indvirkning på de berørte regioner og sideløbende hermed hurtigt at finde en løsning på problematikken omkring »unormale« uindfriede forpligtelser;

Betalingsbevillingsbehovet i 2004

| 17. | fastholder, at det er nødvendigt bl.a. at evaluere betalingsbevillingsrammen for regnskabsåret 2004 på grundlag af medlemsstaternes overslag under hensyntagen til efterslæbsniveauet for gamle forpligtelser, betalingerne i det løbende regnskabsår, behovene i forbindelse med udvidelsen og situationen, for så vidt angår de uindfriede forpligtelser for den foregående periode; |
| --- | --- |

17.

fastholder, at det er nødvendigt bl.a. at evaluere betalingsbevillingsrammen for regnskabsåret 2004 på grundlag af medlemsstaternes overslag under hensyntagen til efterslæbsniveauet for gamle forpligtelser, betalingerne i det løbende regnskabsår, behovene i forbindelse med udvidelsen og situationen, for så vidt angår de uindfriede forpligtelser for den foregående periode;

| 18. | minder endvidere om, at denne underudnyttelse af bevillinger i de tre første år betyder, at forfaldsplanen for betalinger skal ændres for de kommende regnskabsår, da betalinger, der ikke er foretaget rettidigt, skal fremføres til de kommende regnskabsår, især 2004; |
| --- | --- |

18.

minder endvidere om, at denne underudnyttelse af bevillinger i de tre første år betyder, at forfaldsplanen for betalinger skal ændres for de kommende regnskabsår, da betalinger, der ikke er foretaget rettidigt, skal fremføres til de kommende regnskabsår, især 2004;

| 19. | konstaterer, at det betalingsbevillingsniveau, Kommissionen foreslår i det foreløbige budgetforslag for 2004, nemlig 30,7 mia. EUR, som den begrunder med afslutningen af programmer fra den foregående periode 1994-1999, er 12,8 % mindre end for det foregående regnskabsår, og at der ikke er indgivet nogen anmodning om fremførsel af bevillinger; |
| --- | --- |

19.

konstaterer, at det betalingsbevillingsniveau, Kommissionen foreslår i det foreløbige budgetforslag for 2004, nemlig 30,7 mia. EUR, som den begrunder med afslutningen af programmer fra den foregående periode 1994-1999, er 12,8 % mindre end for det foregående regnskabsår, og at der ikke er indgivet nogen anmodning om fremførsel af bevillinger;

| 20. | mener, at dette beløb kan vise sig at være utilstrækkeligt til et sikre en mærkbar reduktion af efterslæbet i 2004, mens forpligtelsesbevillingerne samtidig forhøjes med 20,8 % ved genopførelse af en del af bevillingerne fra regnskabsåret 2000; |
| --- | --- |

20.

mener, at dette beløb kan vise sig at være utilstrækkeligt til et sikre en mærkbar reduktion af efterslæbet i 2004, mens forpligtelsesbevillingerne samtidig forhøjes med 20,8 % ved genopførelse af en del af bevillingerne fra regnskabsåret 2000;

| 21. | mener på baggrund af de nye tal, Kommissionen har modtaget, at beløbet for betalingsbevillingerne bør øges betragteligt i forhold til det i det foreløbige budgetforslag for 2004 foreslåede niveau, dersom de udestående forpligtelser skal begrænses væsentligt; forbeholder sig derfor muligheden for at ændre Kommissionens forslag i løbet af budgetproceduren; betoner, at begrænsningen af de gamle forpligtelser bør fortsætte og eventuelt fremskyndes i 2005; |
| --- | --- |

21.

mener på baggrund af de nye tal, Kommissionen har modtaget, at beløbet for betalingsbevillingerne bør øges betragteligt i forhold til det i det foreløbige budgetforslag for 2004 foreslåede niveau, dersom de udestående forpligtelser skal begrænses væsentligt; forbeholder sig derfor muligheden for at ændre Kommissionens forslag i løbet af budgetproceduren; betoner, at begrænsningen af de gamle forpligtelser bør fortsætte og eventuelt fremskyndes i 2005;

Anvendelsen af »n+2«-reglen

| 22. | agter at følge anvendelsen af »n+2«-reglen og er overbevist om, at denne nødvendige regel skal respekteres; bemærker, at for regnskabsåret 2002 vil konsekvenserne af »n+2«-reglen være meget begrænsede, eller mindre end 0,5 % af tildelingen i regnskabsåret 2000, og at denne situation bør afklares i mere end en henseende for at få oplyst de egentlige grunde og evaluere de beløb, der står på spil i så henseende; |
| --- | --- |

22.

agter at følge anvendelsen af »n+2«-reglen og er overbevist om, at denne nødvendige regel skal respekteres; bemærker, at for regnskabsåret 2002 vil konsekvenserne af »n+2«-reglen være meget begrænsede, eller mindre end 0,5 % af tildelingen i regnskabsåret 2000, og at denne situation bør afklares i mere end en henseende for at få oplyst de egentlige grunde og evaluere de beløb, der står på spil i så henseende;

| 23. | tager i den forbindelse til efterretning, at Kommissionen undtagelsesvis er gået med til, at de forskud, medlemsstaterne har bevilget de endelige støttemodtagere, gøres støtteberettigede og derfor indgår i de refusionsansøgninger, der er modtaget inden den 31. december 2002; opfordrer indtrængende Kommissionen til at være på vagt og sikre, at denne undtagelse ikke bruges til at unddrage sig de forpligtelser, der følger af »n+2«-reglen, så det bliver endnu vanskeligere at få afviklet efterslæbet; |
| --- | --- |

23.

tager i den forbindelse til efterretning, at Kommissionen undtagelsesvis er gået med til, at de forskud, medlemsstaterne har bevilget de endelige støttemodtagere, gøres støtteberettigede og derfor indgår i de refusionsansøgninger, der er modtaget inden den 31. december 2002; opfordrer indtrængende Kommissionen til at være på vagt og sikre, at denne undtagelse ikke bruges til at unddrage sig de forpligtelser, der følger af »n+2«-reglen, så det bliver endnu vanskeligere at få afviklet efterslæbet;

| 24. | mener ligeledes, at fortolkningen og gennemførelsen af artikel 31, 34, stk. 3 og 35, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1260/1999, har gjort det muligt for medlemsstaterne at tilpasse de supplerende programmeringselementer ved at omdirigere de hvilende forpligtelser til interventioner med en bedre gennemførelsesgrad, |
| --- | --- |

24.

mener ligeledes, at fortolkningen og gennemførelsen af artikel 31, 34, stk. 3 og 35, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1260/1999, har gjort det muligt for medlemsstaterne at tilpasse de supplerende programmeringselementer ved at omdirigere de hvilende forpligtelser til interventioner med en bedre gennemførelsesgrad,

| 25. | understreger, at en sådan praksis bør bidrage til opfyldelse af programmets målsætninger og ikke må begrænse formålet med »n+2«-reglen, som netop er at tvinge aktørerne til en mere stringent forvaltning af programmerne; mener ikke, at »n+2«-reglen må føre til, at der fokuseres på kvantitet i stedet for kvalitet i forbindelse med gennemførelsen; |
| --- | --- |

25.

understreger, at en sådan praksis bør bidrage til opfyldelse af programmets målsætninger og ikke må begrænse formålet med »n+2«-reglen, som netop er at tvinge aktørerne til en mere stringent forvaltning af programmerne; mener ikke, at »n+2«-reglen må føre til, at der fokuseres på kvantitet i stedet for kvalitet i forbindelse med gennemførelsen;

| 26. | ønsker at blive orienteret om situationen i 2003, fordi omfanget af de forpligtelser, der skal indfris, delvis afhænger heraf, og kræver derfor, at Kommissionen forelægger Parlamentet regelmæssige og udtømmende oplysninger om de bestræbelser, der skal gøres med hensyn til »n+2« inden den 31. december 2003 og 2004 efter program og medlemsstat; |
| --- | --- |

26.

ønsker at blive orienteret om situationen i 2003, fordi omfanget af de forpligtelser, der skal indfris, delvis afhænger heraf, og kræver derfor, at Kommissionen forelægger Parlamentet regelmæssige og udtømmende oplysninger om de bestræbelser, der skal gøres med hensyn til »n+2« inden den 31. december 2003 og 2004 efter program og medlemsstat;

| 27. | mener, at en regelmæssig kontrol med »n+2«-risikoen fra Kommissionens og Parlamentets side vil gøre det muligt både at fastslå, hvilke programmer, regioner og medlemsstater, der har tilbagevendende vanskeligheder samt grundene hertil, og at finde den bedste måde at forvalte projekterne på, hvilket vil være til gavn for alle parter; anmoder derfor Kommissionen om hvert kvartal at fremsende en præcis redegørelse for situationen; henviser til, at disse oplysninger bør indgå i en effektiv kvartalsvis overvågning og dermed en bedre gennemførelse af strukturforanstaltningerne; henviser desuden til, at denne overvågning især skal omfatte en ajourføring efter program og efter fond af situationen, for så vidt angår betalingerne i forhold til forpligtelserne i år »n+2« med henblik på at vurdere, hvilken indsats der skal gøres i det enkelte medlemsland eller den enkelte region for at undgå de automatiske »n+2«-frigørelser i det løbende og det efterfølgende år; noterer sig, at Kommissionen vil forsøge at gennemføre en første ajourføring i løbet af det sidste kvartal af 2003; |
| --- | --- |

27.

mener, at en regelmæssig kontrol med »n+2«-risikoen fra Kommissionens og Parlamentets side vil gøre det muligt både at fastslå, hvilke programmer, regioner og medlemsstater, der har tilbagevendende vanskeligheder samt grundene hertil, og at finde den bedste måde at forvalte projekterne på, hvilket vil være til gavn for alle parter; anmoder derfor Kommissionen om hvert kvartal at fremsende en præcis redegørelse for situationen; henviser til, at disse oplysninger bør indgå i en effektiv kvartalsvis overvågning og dermed en bedre gennemførelse af strukturforanstaltningerne; henviser desuden til, at denne overvågning især skal omfatte en ajourføring efter program og efter fond af situationen, for så vidt angår betalingerne i forhold til forpligtelserne i år »n+2« med henblik på at vurdere, hvilken indsats der skal gøres i det enkelte medlemsland eller den enkelte region for at undgå de automatiske »n+2«-frigørelser i det løbende og det efterfølgende år; noterer sig, at Kommissionen vil forsøge at gennemføre en første ajourføring i løbet af det sidste kvartal af 2003;

Forenklingsforanstaltninger

| 28. | konstaterer, at gennemførelsesgraden for de første regnskabsår i perioden 2000-2006 ikke ligger langt fra gennemførelsesgraderne i tidligere programmeringsperioder, og at den nye procedure til trods for de vedtagne forenklingsforanstaltninger hidtil ikke har haft den forventede indvirkning på programmeringens effektivitet; |
| --- | --- |

28.

konstaterer, at gennemførelsesgraden for de første regnskabsår i perioden 2000-2006 ikke ligger langt fra gennemførelsesgraderne i tidligere programmeringsperioder, og at den nye procedure til trods for de vedtagne forenklingsforanstaltninger hidtil ikke har haft den forventede indvirkning på programmeringens effektivitet;

| 29. | anmoder Kommissionen om at intensivere bestræbelserne på at forenkle procedurerne og forbedre gennemførelsen af strukturfondene, idet der sørges for fremme og udbredelse af bedste praksis vedrørende forvaltning af projekter og stimulering af horisontalt samarbejde mellem regioner; |
| --- | --- |

29.

anmoder Kommissionen om at intensivere bestræbelserne på at forenkle procedurerne og forbedre gennemførelsen af strukturfondene, idet der sørges for fremme og udbredelse af bedste praksis vedrørende forvaltning af projekter og stimulering af horisontalt samarbejde mellem regioner;

| 30. | insisterer på, at der så hurtigt som muligt udvikles og anvendes nye, klare og enkle kontrolinstrumenter, således at der sikres en effektiv kvartalsvis overvågning og dermed en bedre gennemførelse af strukturforanstaltningerne: forbedring og harmonisering af metoder i forbindelse med medlemsstaternes betalingsoverslag, overvågnings- og alarmindikatorer og resultatindikatorer til evaluering af den økonomiske, sociale og miljømæssige indvirkning på modtagerregionerne; |
| --- | --- |

30.

insisterer på, at der så hurtigt som muligt udvikles og anvendes nye, klare og enkle kontrolinstrumenter, således at der sikres en effektiv kvartalsvis overvågning og dermed en bedre gennemførelse af strukturforanstaltningerne: forbedring og harmonisering af metoder i forbindelse med medlemsstaternes betalingsoverslag, overvågnings- og alarmindikatorer og resultatindikatorer til evaluering af den økonomiske, sociale og miljømæssige indvirkning på modtagerregionerne;

Udvidelse til de nye lande

| 31. | understreger, at der efter udvidelsen i maj 2004 kun vil være to og et halvt år tilbage af den nuværende programmeringsperiode, og at de nye medlemsstaters administrationer skal være effektive for at kunne gennemføre programmerne hurtigt, således at betalingsbevillingerne (2,36 mia. EUR, dvs. 600 mio. EUR mere end i det foreløbige budgetforslag for 2004) faktisk kan blive brugt under hensyntagen til de forpligtelsesbevillinger på 6 709 mia. EUR, der er opført for 2004; mener, at niveauet for betalinger til strukturfondene for EU-10 bør øges for at fremskynde de nye medlemsstaters indfasning i Fællesskabets aktiviteter; |
| --- | --- |

31.

understreger, at der efter udvidelsen i maj 2004 kun vil være to og et halvt år tilbage af den nuværende programmeringsperiode, og at de nye medlemsstaters administrationer skal være effektive for at kunne gennemføre programmerne hurtigt, således at betalingsbevillingerne (2,36 mia. EUR, dvs. 600 mio. EUR mere end i det foreløbige budgetforslag for 2004) faktisk kan blive brugt under hensyntagen til de forpligtelsesbevillinger på 6 709 mia. EUR, der er opført for 2004; mener, at niveauet for betalinger til strukturfondene for EU-10 bør øges for at fremskynde de nye medlemsstaters indfasning i Fællesskabets aktiviteter;

| 32. | ønsker derfor, da den første programmeringsperiode er på under tre år, vedtagelse af særlige foranstaltninger til gennemførelse af strukturfondene i de nye medlemslande, og kræver, at der træffes foranstaltninger til at få afsluttet deres enhedsprogrammeringsdokument så hurtigt som muligt, således at de undgår, at gennemførelsen af deres programmer forsinkes allerede det første år; |
| --- | --- |

32.

ønsker derfor, da den første programmeringsperiode er på under tre år, vedtagelse af særlige foranstaltninger til gennemførelse af strukturfondene i de nye medlemslande, og kræver, at der træffes foranstaltninger til at få afsluttet deres enhedsprogrammeringsdokument så hurtigt som muligt, således at de undgår, at gennemførelsen af deres programmer forsinkes allerede det første år;

Tiden efter 2004

| 33. | mener, at Kommissionen i fremtiden bør overveje en mere ambitiøs strategi, som vil gøre det muligt at nå målene for strukturpolitikken med færre omkostninger til planlægning, forvaltning og kontrol, og som vil give mulighed for et kompromis mellem de nuværende og de nye medlemsstaters behov som led i en omstruktureret økonomisk og social samhørighed; |
| --- | --- |

33.

mener, at Kommissionen i fremtiden bør overveje en mere ambitiøs strategi, som vil gøre det muligt at nå målene for strukturpolitikken med færre omkostninger til planlægning, forvaltning og kontrol, og som vil give mulighed for et kompromis mellem de nuværende og de nye medlemsstaters behov som led i en omstruktureret økonomisk og social samhørighed;

| 34. | anmoder derfor Kommissionen om hurtigt at forelægge sine retningslinjer for ordningen for den næste periode, således at de kommende målsætninger og gennemførelsesmetoder kan fastlægges på en klar og overskuelig måde; |
| --- | --- |

34.

anmoder derfor Kommissionen om hurtigt at forelægge sine retningslinjer for ordningen for den næste periode, således at de kommende målsætninger og gennemførelsesmetoder kan fastlægges på en klar og overskuelig måde;

| 35. | mener med henblik på at sikre en bedre anvendelse af midlerne, at den nye ordning bør






  a) | understrege Kommissionens strategiske rolle, som bør være koncentreret om at fastlægge udviklingsprioriteringer, sørge for, at aktionerne er i overensstemmelse med disse prioriteringer og kontrollere gennemførelsesordningernes effektivitet, mens ansvaret for gennemførelsen og forvaltningen af aktionerne overlades til medlemsstaterne |
| --- | --- | --- |

35.

mener med henblik på at sikre en bedre anvendelse af midlerne, at den nye ordning bør

a)

understrege Kommissionens strategiske rolle, som bør være koncentreret om at fastlægge udviklingsprioriteringer, sørge for, at aktionerne er i overensstemmelse med disse prioriteringer og kontrollere gennemførelsesordningernes effektivitet, mens ansvaret for gennemførelsen og forvaltningen af aktionerne overlades til medlemsstaterne

| b) | være enkel, klar og præcis, således at der ikke bliver mulighed for forskellige fortolkninger (i forbindelse med disse forenklingsbestræbelser er det i øvrigt vigtigt, at midlerne samles, og at forvaltningen heraf overdrages til en enkelt tjeneste i Kommissionen for at øge effektiviteten) |
| --- | --- |

b)

være enkel, klar og præcis, således at der ikke bliver mulighed for forskellige fortolkninger (i forbindelse med disse forenklingsbestræbelser er det i øvrigt vigtigt, at midlerne samles, og at forvaltningen heraf overdrages til en enkelt tjeneste i Kommissionen for at øge effektiviteten)

| c) | sikre, at programmeringen fastlægges i et partnerskab mellem Kommissionen og medlemsstaterne, idet der både tages hensyn til de politiske strategier, der er udarbejdet af Kommissionen, og til de lokale behov, og at hovedvægten lægges på udviklingsaspekterne snarere end gennemførelsesordningerne |
| --- | --- |

c)

sikre, at programmeringen fastlægges i et partnerskab mellem Kommissionen og medlemsstaterne, idet der både tages hensyn til de politiske strategier, der er udarbejdet af Kommissionen, og til de lokale behov, og at hovedvægten lægges på udviklingsaspekterne snarere end gennemførelsesordningerne

| d) | give overvågningsudvalget en mere relevant rolle, især hvad angår afgørelser vedrørende ændringer af programmet, som i samarbejde med Kommissionen bør omfatte såvel finansielle aspekter som den generelle strategi |
| --- | --- |

d)

give overvågningsudvalget en mere relevant rolle, især hvad angår afgørelser vedrørende ændringer af programmet, som i samarbejde med Kommissionen bør omfatte såvel finansielle aspekter som den generelle strategi

| e) | tage højde for, at det er nødvendigt at finde en ligevægt mellem de ønskede forenklingsforanstaltninger og den nødvendige kontrol |
| --- | --- |

e)

tage højde for, at det er nødvendigt at finde en ligevægt mellem de ønskede forenklingsforanstaltninger og den nødvendige kontrol

| f) | bevare incitamenterne til en effektiv gennemførelse af aktionerne som f.eks. »n+2«-reglen og resultatreserven, idet denne reserve baseres på mere enkle og mere signifikante indikatorer, som igen er baseret på fastlagte mål og mål, der er nået; |
| --- | --- |

f)

bevare incitamenterne til en effektiv gennemførelse af aktionerne som f.eks. »n+2«-reglen og resultatreserven, idet denne reserve baseres på mere enkle og mere signifikante indikatorer, som igen er baseret på fastlagte mål og mål, der er nået;

*

- *

| 36. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og Revisionsretten. |
| --- | --- |

36.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og Revisionsretten.

---

(1)  EFT L 161 af 26.06.1999, s. 1.

(2)  EFT C 295 af 28.11.2002, s. 1.

(3)  P5_TA(2003)0079.

---

Torsdag, den 23. oktober 2003

| 1.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 82/316 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 82/316

---

PROTOKOL

(2004/C 82 E/01)

AFVIKLING AF MØDET

FORSÆDE: Guido PODESTÀ

næstformand

1.   Åbning af mødet

Formanden åbnede mødet kl. 10.05.

2.   Modtagne dokumenter

Formanden havde modtaget:

| 1) | fra Rådet og Kommissionen







  — | Udtalelse fra Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, tredje afsnit, litra c), om Europa-Parlamentets ændringsforslag til Rådets fælles holdning om forslag til Europa-Parlameantets og Rådets beslutning om et flerårigt program (2003-2005) for tilsyn med eEurope-handlingsplanen, formidling af god praksis og forbedring af net- og informationssikkerheden (MODINIS) (KOM(2003) 637 — C5-0493/2003 — 2002/0187(COD))






  henvist til: | korr.udv.: ITRE |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: BUDG, LIBE, CULT |
| retsgrundlag: | Artikel 157, stk. 3, i EF-traktaten |

1)

fra Rådet og Kommissionen

—

Udtalelse fra Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, tredje afsnit, litra c), om Europa-Parlamentets ændringsforslag til Rådets fælles holdning om forslag til Europa-Parlameantets og Rådets beslutning om et flerårigt program (2003-2005) for tilsyn med eEurope-handlingsplanen, formidling af god praksis og forbedring af net- og informationssikkerheden (MODINIS) (KOM(2003) 637 — C5-0493/2003 — 2002/0187(COD))

henvist til:

korr.udv.: ITRE

rådg.udv.: BUDG, LIBE, CULT

retsgrundlag:

Artikel 157, stk. 3, i EF-traktaten

| — | Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om særlige bestemmelser for tilrettelæggelsen af den officielle kontrol af animalske produkter til konsum (KOM(2003) 577 — C5-0494/2003 — 2002/0141(COD))






  henvist til: | korr.udv.: ENVI |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: ITRE, AGRI, PECH |
| retsgrundlag: | Artikel 152, stk. 4, i EF-traktaten |

—

Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om særlige bestemmelser for tilrettelæggelsen af den officielle kontrol af animalske produkter til konsum (KOM(2003) 577 — C5-0494/2003 — 2002/0141(COD))

henvist til:

korr.udv.: ENVI

rådg.udv.: ITRE, AGRI, PECH

retsgrundlag:

Artikel 152, stk. 4, i EF-traktaten

| — | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1726/2000 om udviklingssamarbejde med Sydafrika (KOM(2003) 627 — C5-0495/2003 — 2003/0245(COD))






  henvist til: | korr.udv.: DEVE |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: BUDG |
| retsgrundlag: | Artikel 179 i EF-traktaten |

—

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1726/2000 om udviklingssamarbejde med Sydafrika (KOM(2003) 627 — C5-0495/2003 — 2003/0245(COD))

henvist til:

korr.udv.: DEVE

rådg.udv.: BUDG

retsgrundlag:

Artikel 179 i EF-traktaten

| 2) | fra medlemmerne følgende mundtlige forespørgsler (forretningsordenens artikel 42):







  — | Michel Rocard for Udvalget om Kultur, Ungdom, Uddannelse, Medier og Sport til Kommissionen om europæiske net og Info Points — den aktuelle situation (B5-0413/2003). |
| --- | --- | --- |

2)

fra medlemmerne følgende mundtlige forespørgsler (forretningsordenens artikel 42):

—

Michel Rocard for Udvalget om Kultur, Ungdom, Uddannelse, Medier og Sport til Kommissionen om europæiske net og Info Points — den aktuelle situation (B5-0413/2003).

3.   Genopretning af torskebestande * (forhandling)

Betænkning: Forslag til Rådets forordning om foranstaltninger til genopretning af torskebestande [KOM(2003) 237 — C5-0237/2003 — 2003/0090(CNS)] — Fiskeriudvalget.

Ordfører: Catherine Stihler

(A5-0341/2003)

Franz Fischler (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Catherine Stihler forelagde sin betænkning.

Talere: Inger Schörling (ordfører for udtalelse fra ENVI), Struan Stevenson for PPE-DE-Gruppen, Rosa Miguélez Ramos for PSE-Gruppen, Elspeth Attwooll for ELDR-Gruppen, Patricia McKenna for Verts/ALEGruppen, Seán Ó Neachtain for UEN-Gruppen, Rijk van Dam for EDD-Gruppen, Dominique F.C. Souchet løsgænger, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Paulo Casaca, Ian Stewart Hudghton, Brigitte Langenhagen, Josu Ortuondo Larrea, James Nicholson, Avril Doyle, Albert Jan Maat, Manuel Pérez Álvarez og Franz Fischler.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 8.

FORSÆDE: Pat COX

formand

AFSTEMNINGSTID

Resultaterne af afstemningerne som helhed (ændringsforslag, særskilte afstemninger, opdelte afstemninger osv.) fremgår af bilag 1, som er vedlagt protokollen.

4.   Forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget — Regnskabsåret 2004 (afstemning)

| — | Forslag til ændring og ændringsforslag til bevillingerne under sektion III i forslaget til det almindelige budget for regnskabsåret 2004 vedrørende Kommissionen |
| --- | --- |

—

Forslag til ændring og ændringsforslag til bevillingerne under sektion III i forslaget til det almindelige budget for regnskabsåret 2004 vedrørende Kommissionen

| — | Forslag til ændring til sektionerne I, II, IV, V, VI, VII og VIII i forslaget til det almindelige budget for regnskabsåret 2004 vedrørende Europa-Parlamentet, Rådet, Domstolen, Revisionsretten, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget, Den Europæiske Ombudsmand og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse |
| --- | --- |

—

Forslag til ændring til sektionerne I, II, IV, V, VI, VII og VIII i forslaget til det almindelige budget for regnskabsåret 2004 vedrørende Europa-Parlamentet, Rådet, Domstolen, Revisionsretten, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget, Den Europæiske Ombudsmand og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

Opmærksomheden henledes på, at der i henhold til traktaterne til vedtagelse af forslag til ændring (der vedrører de ikke-obligatoriske udgifter) kræves flertal blandt Parlamentets medlemmer. For ændringsforslagene (der vedrører de obligatoriske udgifter) kræves der kun et flertal af de afgivne stemmer.

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 1)

Forslag til ændring og ændringsforslag, der er vedtaget, fremgår af bilaget til vedtagne tekster.

Indlæg:

Inden afstemningen tog følgende medlemmer ordet:

| — | Jan Mulder (hovedordfører) havde foreslået tekniske rettelser til forslag til ændring 753, 738, 682, 797, 719, 533 og 620 samt til budgetpost 16 01 02 02 og 16 01 03 02. Han stillede endvidere mundtlige ændringsforslag til forslag til ændring 797, 649 og 754. Parlamentet havde godkendt disse ændringer. |
| --- | --- |

—

Jan Mulder (hovedordfører) havde foreslået tekniske rettelser til forslag til ændring 753, 738, 682, 797, 719, 533 og 620 samt til budgetpost 16 01 02 02 og 16 01 03 02. Han stillede endvidere mundtlige ændringsforslag til forslag til ændring 797, 649 og 754. Parlamentet havde godkendt disse ændringer.

| — | Neena Gill (ordfører) havde meddelt, at forslag til ændring 709 skulle tilpasses afstemningsresultaterne, hvilket Parlamentet tilsluttede sig. |
| --- | --- |

—

Neena Gill (ordfører) havde meddelt, at forslag til ændring 709 skulle tilpasses afstemningsresultaterne, hvilket Parlamentet tilsluttede sig.

Følgende tog order under afstemningen:

| — | Barbara Weiler havde taget forslag til ændring 233 tilbage; |
| --- | --- |

—

Barbara Weiler havde taget forslag til ændring 233 tilbage;

| — | Jan Mulder om anden del af forslag til ændring 649; |
| --- | --- |

—

Jan Mulder om anden del af forslag til ændring 649;

| — | Salvador Garriga Polledo om forslag til ændring 278. |
| --- | --- |

—

Salvador Garriga Polledo om forslag til ændring 278.

| — | Neena Gill havde stillet et mundtligt ændringsforslag til forslag til ændring 431. Formanden havde konstateret, at flere end 32 medlemmer gjorde indsigelse, og det kunne derfor ikke tages i betragtning. |
| --- | --- |

—

Neena Gill havde stillet et mundtligt ændringsforslag til forslag til ændring 431. Formanden havde konstateret, at flere end 32 medlemmer gjorde indsigelse, og det kunne derfor ikke tages i betragtning.

*

- *

Formanden takkede på Parlamentets vegne de tjenestegrene, der havde forberedt afstemningen.

5.   Forslag til det almindelige budget 2004, sektion III (afstemning)

Betænkning: Forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2004 — Sektion III — Kommissionen [2003/2001(BUD)] — Budgetudvalget.

Ordfører: Jan Mulder

(A5-0349/2003)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 2)

FORSLAG TIL BESLUTNING

Vedtaget (P5_TA(2003)0449)

6.   Forslag til det almindelige budget 2004, øvrige sektioner (afstemning)

Betænkning: Forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2004

Sektion I — Europa-Parlamentet

Sektion II — Rådet

Sektion IV — Domstolen

Sektion V — Revisionsretten

Sektion VI — Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

Sektion VII — Regionsudvalget

Sektion VIII (A) — Den Europæiske Ombudsmand

Sektion VIII (B) — Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse; [2003/2002(BUD)] — Budgetudvalget.

Ordfører: Neena Gill

(A5-0350/2003)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 3)

FORSLAG TIL BESLUTNING

Vedtaget (P5_TA(2003)0450)

Indlæg til afstemningen:

| — | Neena Gill (ordfører) havde foretaget en teknisk rettelse i punkt 28; |
| --- | --- |

—

Neena Gill (ordfører) havde foretaget en teknisk rettelse i punkt 28;

| — | Ralf Walter havde gjort opmærksom på, at vedtagelsen af ændringsforslag 1 indebar, at punkt 16 ikke skulle sættes under afstemning, hvilket ordføreren, på formandens foranledning, kunne bekræfte. |
| --- | --- |

—

Ralf Walter havde gjort opmærksom på, at vedtagelsen af ændringsforslag 1 indebar, at punkt 16 ikke skulle sættes under afstemning, hvilket ordføreren, på formandens foranledning, kunne bekræfte.

7.   Erstatning til ofre for forbrydelser * (forretningsordenens artikel 110a) (afstemning)

Betænkning: Forslag til Rådets direktiv om erstatning til ofre for forbrydelser [KOM(2002) 562 — C5-0517/2002 — 2002/0247(CNS)] — Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender.

Ordfører: Roberta Angelilli

(A5-0330/2003)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 4)

KOMMISSIONENS FORSLAG, ÆNDRINGSFORSLAG og FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P5_TA(2003)0451)

8.   Genopretning af torskebestande * (afstemning)

Betænkning: Forslag til Rådets forordning om foranstaltninger til genopretning af torskebestande [KOM(2003) 237 — C5-0237/2003 — 2003/0090(CNS)] — Fiskeriudvalget.

Ordfører: Catherine Stihler

(A5-0341/2003)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 5)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt som ændret (P5_TA(2003)0452)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P5_TA(2003)0452)

9.   Udvikling af Fællesskabets jernbaner ***II (afstemning)

Indstilling ved andenbehandling: Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 91/440/EØF om udvikling af Fællesskabets jernbaner [8011/3/2003 — C5-0295/2003 — 2002/0025(COD)] — Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme.

Ordfører: Georg Jarzembowski

(A5-0327/2003)

(Kvalificeret flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 6)

RÅDETS FÆLLES HOLDNING

Erklæret godkendt som ændret (P5_TA(2003)0453)

10.   Jernbanesikkerhed i EU ***II (afstemning)

Indstilling ved andenbehandling: Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om jernbanesikkerhed i EU og om ændring af Rådets direktiv 95/18/EF om udstedelse af licenser til jernbanevirksomheder og direktiv 2001/14/EF om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter for brug af jernbaneinfrastruktur samt sikkerhedscertificering (»Jernbanesikkerhedsdirektivet «) [8557/2/2003 — C5-0297/2003 — 2002/0022(COD)] — Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme.

Ordfører: Dirk Sterckx

(A5-0325/2003)

(Kvalificeret flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 7)

RÅDETS FÆLLES HOLDNING

Erklæret godkendt som ændret (P5_TA(2003)0454)

Indlæg til afstemningen:

| — | ordføreren tog ordet inden afstemningen. |
| --- | --- |

—

ordføreren tog ordet inden afstemningen.

11.   Interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem ***II (afstemning)

Indstilling ved andenbehandling: Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 96/48/EF om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/16/EF om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog [8556/2/2003 — C5-0298/2003 — 2002/0023(COD)] — Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme.

Ordfører: Sylviane H. Ainardi

(A5-0321/2003)

(Kvalificeret flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 8)

RÅDETS FÆLLES HOLDNING

Erklæret godkendt som ændret (P5_TA(2003)0455)

12.   Europæisk jernbaneagentur ***II (afstemning)

Indstilling ved andenbehandling: Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et europæisk jernbaneagentur (»Agenturforordningen«) [8558/2/2003 — C5-0296/2003 — 2002/0024(COD)] — Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme.

Ordfører: Gilles Savary

(A5-0323/2003)

(Kvalificeret flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 9)

RÅDETS FÆLLES HOLDNING

Erklæret godkendt som ændret (P5_TA(2003)0456)

13.   Ulovlig handel med menneskelige organer og menneskeligt væv * (afstemning)

Betænkning: Den Hellenske Republiks initiativ med henblik på vedtagelse af Rådets rammeafgørelse om forebyggelse af og kontrol med ulovlig handel med menneskelige organer og menneskeligt væv [7247/2003 — C5-0166/2003 — 2003/0812(CNS)] — Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender.

Ordfører: Robert J.E. Evans

(A5-0326/2003)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 10)

DEN HELLENSKE REPUBLIKS INITIATIV

Godkendt som ændret (P5_TA(2003)0457)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P5_TA(2003)0457)

Indlæg til afstemningen:

| — | ordføreren havde forklaret en ændring af terminologien, som berørte hele teksten. |
| --- | --- |

—

ordføreren havde forklaret en ændring af terminologien, som berørte hele teksten.

14.   Yderligere makrofinansiel bistand til Serbien og Montenegro * (afstemning)

Betænkning: Forslag til Rådets afgørelse om yderligere makrofinansiel bistand til Serbien og Montenegro (ændring af Rådets afgørelse 2002/882/EF om yderligere makrofinansiel bistand til Forbundsrepublikken Jugoslavien) [KOM(2003) 506 — C5-0428/2003 — 2003/0190(CNS)] — Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi.

Ordfører: Bastiaan Belder

(A5-0356/2003)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 11)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt som ændret (P5_TA(2003)0458)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P5_TA(2003)0458)

15.   Resultatet af Det Europæiske Råds møde (afstemning)

Forslag til beslutning B5-0456, 0457, 0458, 0459, 0461 og 0463/2003

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 12)

FORSLAG TIL BESLUTNING B5-0456/2003

Forkastet

FÆLLES BESLUTNINGSFORSLAG RC-B5-0457/2003

(erstatter forslag til beslutning B5-0457, 0458 og 0459/2003):

stillet af:

| — | Hans-Gert Poettering, Francesco Fiori, Françoise Grossetête, Othmar Karas, Ilkka Suominen, W.G. van Velzen, Arie M. Oostlander, Hubert Pirker, Íñigo Méndez de Vigo for PPE-DE-Gruppen, |
| --- | --- |

—

Hans-Gert Poettering, Francesco Fiori, Françoise Grossetête, Othmar Karas, Ilkka Suominen, W.G. van Velzen, Arie M. Oostlander, Hubert Pirker, Íñigo Méndez de Vigo for PPE-DE-Gruppen,

| — | Enrique Barón Crespo for PSE-Gruppen, |
| --- | --- |

—

Enrique Barón Crespo for PSE-Gruppen,

| — | Andrew Nicholas Duff, Jules Maaten for ELDR-Gruppen, |
| --- | --- |

—

Andrew Nicholas Duff, Jules Maaten for ELDR-Gruppen,

| — | Gerard Collins og Cristiana Muscardini. |
| --- | --- |

—

Gerard Collins og Cristiana Muscardini.

Vedtaget (P5_TA(2003)0459)

Indlæg til afstemningen:

| — | Daniel Marc Cohn-Bendit havde stillet et mundtligt ændringsforslag til ændringsforslag 3, men det blev ikke taget i betragtning, fordi flere end 32 medlemmer havde gjort indsigelse. |
| --- | --- |

—

Daniel Marc Cohn-Bendit havde stillet et mundtligt ændringsforslag til ændringsforslag 3, men det blev ikke taget i betragtning, fordi flere end 32 medlemmer havde gjort indsigelse.

(Forslag til beslutning B5-0461 og B5-0463/2003 bortfaldt).

16.   FUSP (afstemning)

Betænkning: Årsrapporten fra Rådet til Europa-Parlamentet om de vigtigste aspekter og de principielle valg inden for FUSP, herunder deres finansielle virkninger for De Europæiske Fællesskabers almindelige budget — 2002 [7038/2003 — C5-0423/2003 — 2003/2141(INI)] — Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik.

Ordfører: Elmar Brok

(A5-0348/2003)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 13)

FORSLAG TIL BESLUTNING

Vedtaget (P5_TA(2003)0460)

Indlæg til afstemningen:

| — | Bernd Posselt om punkt 8. |
| --- | --- |

—

Bernd Posselt om punkt 8.

17.   Initiativ til fordel for et FN-moratorium for dødsstraf (afstemning)

Forslag til beslutning B5-0441, 0442, 0443, 0444 og 0447/2003

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 14)

FÆLLES BESLUTNINGSFORSLAG RC-B5-0441/2003

(erstatter forslag til beslutning B5-0441, 0442, 0443, 0444 og 0447/2003):

stillet af:

| — | Michael Gahler og Concepció Ferrer for PPE-DE-Gruppen, |
| --- | --- |

—

Michael Gahler og Concepció Ferrer for PPE-DE-Gruppen,

| — | Johannes (Hannes) Swoboda, Pasqualina Napoletano, Michael Cashman, Giovanni Claudio Fava og Walter Veltroni for PSE-Gruppen, |
| --- | --- |

—

Johannes (Hannes) Swoboda, Pasqualina Napoletano, Michael Cashman, Giovanni Claudio Fava og Walter Veltroni for PSE-Gruppen,

| — | Ole Andreasen, Anne André-Léonard og Bob van den Bos for ELDR-Gruppen, |
| --- | --- |

—

Ole Andreasen, Anne André-Léonard og Bob van den Bos for ELDR-Gruppen,

| — | Monica Frassoni, Nelly Maes, Matti Wuori og Marie Anne Isler Béguin for Verts/ALE-Gruppen, |
| --- | --- |

—

Monica Frassoni, Nelly Maes, Matti Wuori og Marie Anne Isler Béguin for Verts/ALE-Gruppen,

| — | Emma Bonino, Marco Pannella, Gianfranco Dell'Alba, Marco Cappato, Maurizio Turco, Olivier Dupuis og Benedetto Della Vedova |
| --- | --- |

—

Emma Bonino, Marco Pannella, Gianfranco Dell'Alba, Marco Cappato, Maurizio Turco, Olivier Dupuis og Benedetto Della Vedova

Vedtaget (P5_TA(2003)0461)

18.   Fred og værdighed i Mellemøsten (afstemning)

Betænkning: Fred og værdighed i Mellemøsten [2002/2166(INI)] — Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik.

Ordfører: Emilio Menéndez del Valle

(A5-0351/2003)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 15)

FORSLAG TIL BESLUTNING

Vedtaget (P5_TA(2003)0462)

19.   Iværksætterkultur (afstemning)

Betænkning: Iværksætterkultur i Europa — Grønbog [KOM(2003) 27 — 2003/2161(INI)] — Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi.

Ordfører: Werner Langen

(A5-0347/2003)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 16)

FORSLAG TIL BESLUTNING

Vedtaget (P5_TA(2003)0463)

20.   Industripolitik i et udvidet Europa (afstemning)

Betænkning: Industripolitik i et udvidet europa [KOM(2002) 714 — 2003/2063(INI)] — Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi.

Ordfører: Olga Zrihen

(A5-0328/2003)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 17)

FORSLAG TIL BESLUTNING

Vedtaget (P5_TA(2003)0464)

Indlæg til afstemningen:

| — | ordføreren havde stillet et mundtligt ændringsforslag til ændringsforslag 8 og til punkt 11. |
| --- | --- |

—

ordføreren havde stillet et mundtligt ændringsforslag til ændringsforslag 8 og til punkt 11.

21.   Situationen i Bolivia (afstemning)

Forslag til beslutning B5-0454, 0455, 0460, 0462 og 0464/2003

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 18)

FÆLLES BESLUTNINGSFORSLAG RC-B5-0454/2003

(erstatter forslag til beslutning B5-0454, 0455, 0460, 0462 og 0464/2003):

stillet af:

| — | Fernando Fernández Martín og José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra for PPE-DE-Gruppen, |
| --- | --- |

—

Fernando Fernández Martín og José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra for PPE-DE-Gruppen,

| — | Margrietus J. van den Berg, Rolf Linkohr og Manuel Medina Ortega for PSE-Gruppen, |
| --- | --- |

—

Margrietus J. van den Berg, Rolf Linkohr og Manuel Medina Ortega for PSE-Gruppen,

| — | Maria Johanna (Marieke) Sanders-ten Holte for ELDR-Gruppen, |
| --- | --- |

—

Maria Johanna (Marieke) Sanders-ten Holte for ELDR-Gruppen,

| — | Monica Frassoni, Alain Lipietz og Camilo Nogueira Román for Verts/ALE-Gruppen, |
| --- | --- |

—

Monica Frassoni, Alain Lipietz og Camilo Nogueira Román for Verts/ALE-Gruppen,

| — | Pedro Marset Campos, Fausto Bertinotti, Pernille Frahm, Armando Cossutta og Ilda Figueiredo for GUE/NGL-Gruppen |
| --- | --- |

—

Pedro Marset Campos, Fausto Bertinotti, Pernille Frahm, Armando Cossutta og Ilda Figueiredo for GUE/NGL-Gruppen

Vedtaget (P5_TA(2003)0465)

22.   Stemmeforklaringer

Skriftlige stemmeforklaringer:

De skriftlige stemmeforklaringer, jf. forretningsordenens artikel 137, stk. 3, var indeholdt i det fuldstændige forhandlingsreferat fra mødet.

Mundtlige stemmeforklaringer:

Betænkning Mulder — A5-0349/2003: Agnes Schierhuber og Concepció Ferrer

Betænkning Gill — A5-0350/2003: Richard A. Balfe

Indstilling Jarzembowski — A5-0327/2003: Véronique De Keyser og Bernd Posselt

Betænkning Brok — A5-0348/2003: Bernd Posselt

23.   Stemmerettelser

Følgende medlemmer havde meddelt stemmerettelser:

Forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget — Regnskabsåret 2004

| — | ændringsforslag 338

  for: Marjo Matikainen-Kallström

  imod: Bob van den Bos, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Gerardo Galeote Quecedo, Christine De Veyrac, Brice Hortefeux, Olivier Duhamel, Othmar Karas og Karin Riis Jørgensen |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 338

for: Marjo Matikainen-Kallström

imod: Bob van den Bos, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Gerardo Galeote Quecedo, Christine De Veyrac, Brice Hortefeux, Olivier Duhamel, Othmar Karas og Karin Riis Jørgensen

| — | ændringsforslag 339

  imod: Othmar Karas |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 339

imod: Othmar Karas

| — | ændringsforslag 725 (1. del)

  for: Othmar Karas, Bob van den Bos og Johanna L A. Boogerd-Quaak

  imod: Torben Lund

  hverken/eller: Íñigo Méndez de Vigo |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 725 (1. del)

for: Othmar Karas, Bob van den Bos og Johanna L A. Boogerd-Quaak

imod: Torben Lund

hverken/eller: Íñigo Méndez de Vigo

| — | ændringsforslag 725 (2. del)

  for: Phillip Whitehead og Othmar Karas

  imod: Torben Lund

  hverken/eller: Íñigo Méndez de Vigo |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 725 (2. del)

for: Phillip Whitehead og Othmar Karas

imod: Torben Lund

hverken/eller: Íñigo Méndez de Vigo

| — | ændringsforslag 776 (1. del og 2. del)

  for: Marie-Françoise Garaud og Jean-Louis Bourlanges |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 776 (1. del og 2. del)

for: Marie-Françoise Garaud og Jean-Louis Bourlanges

| — | ændringsforslag 470

  for: Konstantinos Alyssandrakis

  imod: Paul Rübig |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 470

for: Konstantinos Alyssandrakis

imod: Paul Rübig

| — | ændringsforslag 773

  for: Marie-Thérèse Hermange

  imod: Bernard Poignant |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 773

for: Marie-Thérèse Hermange

imod: Bernard Poignant

| — | ændringsforslag 347

  imod: Othmar Karas |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 347

imod: Othmar Karas

Betænkning Mulder — A5-0349/2003

| — | ændringsforslag 8 (2. del)

  for: Ioannis Patakis |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 8 (2. del)

for: Ioannis Patakis

Betænkning Gill — A5-0350/2003

| — | punkt 19

  for: Konstantinos Alyssandrakis og Paul Rübig |
| --- | --- |

—

punkt 19

for: Konstantinos Alyssandrakis og Paul Rübig

Betænkning Jarzembowski — A5-0327/2003

| — | ændringsforslag 12

  for: Harlem Désir, Claude Turmes, Efstratios Korakas og Ioannis Patakis

  imod: Marie-Thérèse Hermange og Christa Randzio-Plath |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 12

for: Harlem Désir, Claude Turmes, Efstratios Korakas og Ioannis Patakis

imod: Marie-Thérèse Hermange og Christa Randzio-Plath

| — | ændringsforslag 1

  imod: Marie-Thérèse Hermange |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 1

imod: Marie-Thérèse Hermange

| — | ændringsforslag 5

  for: Marie-Thérèse Hermange |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 5

for: Marie-Thérèse Hermange

| — | ændringsforslag 6

  imod: Marie-Thérèse Hermange |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 6

imod: Marie-Thérèse Hermange

| — | ændringsforslag 7 (del 1 — 5)

  for: Harald Ettl og Marie-Thérèse Hermange |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 7 (del 1 — 5)

for: Harald Ettl og Marie-Thérèse Hermange

| — | ændringsforslag 7 (del 5)

  for: Jean-Maurice Dehousse |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 7 (del 5)

for: Jean-Maurice Dehousse

| — | ændringsforslag 8

  imod: Marie-Thérèse Hermange |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 8

imod: Marie-Thérèse Hermange

| — | ændringsforslag 2 (1. del og 2. del)

  hverken/eller: Marie-Hélène Descamps og Marie-Thérèse Hermange |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 2 (1. del og 2. del)

hverken/eller: Marie-Hélène Descamps og Marie-Thérèse Hermange

Betænkning Sterckx — A5-0325/2003

| — | ændringsforslag 3

  imod: Marie-Françoise Garaud |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 3

imod: Marie-Françoise Garaud

Betænkning Savary — A5-0323/2003

| — | ændringsforslag 33

  for: Dominique F.C. Souchet

  hverken/eller: Hans-Peter Martin |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 33

for: Dominique F.C. Souchet

hverken/eller: Hans-Peter Martin

Betænkning Robert J.E. Evans — A5-0326/2003

| — | lovgivningsmæssig beslutning

  for: José Ribeiro e Castro

  imod: Harlem Désir og Anne Ferreira |
| --- | --- |

—

lovgivningsmæssig beslutning

for: José Ribeiro e Castro

imod: Harlem Désir og Anne Ferreira

Betænkning Brok — A5-0348/2003

| — | ændringsforslag 5

  imod: Catherine Stihler |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 5

imod: Catherine Stihler

| — | punkt 17

  for: Catherine Stihler

  imod: Konstantinos Alyssandrakis og Jan Andersson |
| --- | --- |

—

punkt 17

for: Catherine Stihler

imod: Konstantinos Alyssandrakis og Jan Andersson

| — | ændringsforslag 3

  for: Daniel Marc Cohn-Bendit |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 3

for: Daniel Marc Cohn-Bendit

| — | punkt 27

  imod: Jan Andersson |
| --- | --- |

—

punkt 27

imod: Jan Andersson

| — | punkt 39

  for: Véronique De Keyser |
| --- | --- |

—

punkt 39

for: Véronique De Keyser

| — | punkt 41

  for: Eryl Margaret McNally |
| --- | --- |

—

punkt 41

for: Eryl Margaret McNally

| — | ændringsforslag 10 (1. del)

  imod: Terence Wynn |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 10 (1. del)

imod: Terence Wynn

Betænkning Menéndez del Valle — A5-0351/2003

| — | ændringsforslag 10

  for: Pervenche Berès, Véronique De Keyser, Harlem Désir, Anne Ferreira, Marie-Hélène Gillig, Catherine Guy-Quint, Adeline Hazan, Catherine Lalumière, Martine Roure, Johannes (Hannes) Swoboda, Gilles Savary og Olga Zrihen |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 10

for: Pervenche Berès, Véronique De Keyser, Harlem Désir, Anne Ferreira, Marie-Hélène Gillig, Catherine Guy-Quint, Adeline Hazan, Catherine Lalumière, Martine Roure, Johannes (Hannes) Swoboda, Gilles Savary og Olga Zrihen

| — | ændringsforslag 16

  for: Helle Thorning-Schmidt og Michiel van Hulten |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 16

for: Helle Thorning-Schmidt og Michiel van Hulten

| — | ændringsforslag 6/rev.

  imod: Georges Berthu |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 6/rev.

imod: Georges Berthu

| — | ændringsforslag 17

  imod: Herman Schmid og Jonas Sjöstedt |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 17

imod: Herman Schmid og Jonas Sjöstedt

| — | punkt 36 (1. del)

  imod: Ursula Stenzel |
| --- | --- |

—

punkt 36 (1. del)

imod: Ursula Stenzel

| — | punkt 36 (2. del)

  for: Ursula Stenzel |
| --- | --- |

—

punkt 36 (2. del)

for: Ursula Stenzel

| — | punkt 65 (2. del)

  imod: Gérard Caudron, Michel J.M. Dary og Francesco Rutelli

  hverken/eller: Richard Corbett |
| --- | --- |

—

punkt 65 (2. del)

imod: Gérard Caudron, Michel J.M. Dary og Francesco Rutelli

hverken/eller: Richard Corbett

| — | punkt 66 (2. del)

  hverken/eller: Richard Corbett |
| --- | --- |

—

punkt 66 (2. del)

hverken/eller: Richard Corbett

| — | beslutning (som helhed)

  for: Béatrice Patrie |
| --- | --- |

—

beslutning (som helhed)

for: Béatrice Patrie

Betænkning Zrihen — A5-0328/2003

| — | ændringsforslag 13

  for: Claude Turmes |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 13

for: Claude Turmes

Medlemmer, der havde meddelt, at de ikke havde deltaget i afstemningerne:

Betænkning Menéndez del Valle — A5-0351/2003

ændringsforslag 16, 17 og beslutning (som helhed)

| — | Arlette Laguiller, Armonia Bordes og Chantal Cauquil |
| --- | --- |

—

Arlette Laguiller, Armonia Bordes og Chantal Cauquil

AFSTEMNINGSTIDEN AFSLUTTET

24.   Dagsorden

På baggrund af Formandskonferencens møde samme dag foreslog formanden følgende ændringer til dagsordenen for den kommende mødeperiode i Bruxelles:

onsdag 5. november

| — | betænkninger af Freddy Blak (A5-0360/2003) om decharge 2001 og Jorge Salvador Hernández Mollar (A5-0361/2003) om retssikkerhedsgarantier var vedtaget i henhold til forretningsordenens artikel 110a. De politiske grupper havde anmodet om en forhandling og en frist for ændringsforslag.Fristen for ændringsforslag var blevet fastsat til mandag den 3. november kl. 12.00. |
| --- | --- |

—

betænkninger af Freddy Blak (A5-0360/2003) om decharge 2001 og Jorge Salvador Hernández Mollar (A5-0361/2003) om retssikkerhedsgarantier var vedtaget i henhold til forretningsordenens artikel 110a. De politiske grupper havde anmodet om en forhandling og en frist for ændringsforslag.Fristen for ændringsforslag var blevet fastsat til mandag den 3. november kl. 12.00.

torsdag 6. november

| — | redegørelse fra Kommissionen om afskedigelse af ansatte ved Ford-fabrikken i Genk (Belgien) ville omfatte andre aspekter og ville derfor blive benævnt »redegørelse fra Kommissionen om udsigterne for beskæftigelsen i EU's automobilsektor«; |
| --- | --- |

—

redegørelse fra Kommissionen om afskedigelse af ansatte ved Ford-fabrikken i Genk (Belgien) ville omfatte andre aspekter og ville derfor blive benævnt »redegørelse fra Kommissionen om udsigterne for beskæftigelsen i EU's automobilsektor«;

| — | forslag til beslutning om markedsforordninger og konkurrenceregler for liberale erhverv ville blive opført under afstemningstiden. |
| --- | --- |

—

forslag til beslutning om markedsforordninger og konkurrenceregler for liberale erhverv ville blive opført under afstemningstiden.

(Mødet udsat kl. 13.00 og genoptaget kl. 15.00)

FORSÆDE: Gérard ONESTA

næstformand

25.   Godkendelse af protokollen fra foregående møde

Protokollen fra det foregående møde godkendtes.

26.   Udvalgenes og delegationernes sammensætning

Efter anmodning fra PPE-DE-Gruppen og PSE-Gruppen godkendte Parlamentet følgende udnævnelser:

| — | AGRI og Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU (ordinært medlem): João Gouveia |
| --- | --- |

—

AGRI og Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU (ordinært medlem): João Gouveia

| — | ENVI og Delegationen til Det Blandede Parlamentariske Udvalg EU-Slovenien: Säid El Khadraoui |
| --- | --- |

—

ENVI og Delegationen til Det Blandede Parlamentariske Udvalg EU-Slovenien: Säid El Khadraoui

27.   Fælles fiskeripolitik (forhandling)

Betænkning: Vejen til en ensartet og effektiv gennemførelse af den fælles fiskeripolitik [KOM(2003) 130 — 2003/2104(INI)] — Fiskeriudvalget.

Ordfører: Ilda Figueiredo

(A5-0331/2003)

Ilda Figueiredo forelagde sin betænkning.

Pascal Lamy (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Talere: Daniel Varela Suanzes-Carpegna for PPE-DE-Gruppen, om betænkning af McKenna (A5-0332/2003), Rosa Miguélez Ramos for PSE-Gruppen, Herman Vermeer for ELDR-Gruppen, Alain Esclopé for EDD-Gruppen, Albert Jan Maat, Struan Stevenson og Pascal Lamy.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 38.

28.   Fiskerflåden (forhandling)

Betænkning: Kommissionens årsberetning til Rådet og Europa-Parlamentet om resultaterne af de flerårige udviklingsprogrammer for fiskerflåden ved udgangen af 2001 og Kommissionens beretning til Rådet og Europa-Parlamentet om resultaterne af de flerårige udviklingsprogrammer for fiskerflåden pr. 30. juni 2002 [KOM(2002) 446 — KOM(2002) 483 — 2002/2262(INI)] — Fiskeriudvalget.

Ordfører: Patricia McKenna

(A5-0332/2003)

Pascal Lamy (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Patricia McKenna forelagde sin betænkning.

Talere: Albert Jan Maat for PPE-DE-Gruppen, og Pascal Lamy.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 39.

29.   Reform af de fælles markedsordninger for tobak, bomuld og olivenolie (mundtlig forespørgsel med forhandling)

Mundtlig forespørgsel af Salvador Jové Peres for AGRI til Kommissionen: Reform af de fælles markedsordninger for tobak, bomuld og olivenolie (B5-0280/2003).

Salvador Jové Peres begrundede den mundtlige forespørgsel.

Pascal Lamy (medlem af Kommissionen) besvarede den mundtlige forespørgsel.

Talere: Felipe Camisón Asensio for PPE-DE-Gruppen, María Rodríguez Ramos for PSE-Gruppen, Ioannis Patakis for GUE/NGL-Gruppen, Juan Manuel Ferrández Lezaun for Verts/ALE-Gruppen, Alejandro Cercas, Vincenzo Lavarra og Pascal Lamy.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

DEBAT OM TILFÆLDE AF KRÆNKELSE AF MENNESKERETTIGHEDERNE, DEMOKRATIET OG RETSSTATSPRINCIPPET

(Emner og forslagsstillere, se protokollen fra tirsdag den 21. oktober 2003, punkt 5)

30.   Burundi (forhandling)

Næste punkt på dagsordenen var forhandling under ét om et forslag til beslutning B5-0434/2003.

Francisca Sauquillo Pérez del Arco forelagde beslutningsforslaget.

Talere: Bernd Posselt for PPE-DE-Gruppen, Chantal Cauquil for GUE/NGL-Gruppen, og Patricia McKenna for Verts/ALE-Gruppen.

FORSÆDE: David W. MARTIN

næstformand

Talere: Ulla Margrethe Sandbæk for EDD-Gruppen, og Pascal Lamy (medlem af Kommissionen).

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 35.

31.   Turkmenistan og Centralasien (forhandling)

Næste punkt på dagsordenen var forhandling under ét om syv forslag til beslutning (B5-0436, 0440, 0445, 0446, 0449, 0450 og 0452/2003).

Bastiaan Belder, John Bowis og Joost Lagendijk forelagde beslutningsforslagene.

Talere: Albert Jan Maat for PPE-DE-Gruppen, og Pascal Lamy (medlem af Kommissionen).

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 36.

32.   Nepal (forhandling)

Næste punkt på dagsordenen var forhandling under ét om seks forslag til beslutning (B5-0435, 0437, 0439, 0448, 0451 og 0453/2003).

Catherine Stihler, Thomas Mann og Nelly Maes forelagde beslutningsforslagene.

Pascal Lamy (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Bernd Posselt tog ordet.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 37.

DEBAT OM TILFÆLDE AF KRÆNKELSE AF MENNESKERETTIGHEDERNE, DEMOKRATIET OG RETSSTATSPRINCIPPET AFSLUTTET

33.   Frist for ændringsforslag

Formanden meddelte, at fristen for ændringsforslag til forslag til beslutning og fælles beslutningsforslag om markedsforordninger og konkurrenceregler for liberale erhverv, som var opført under afstemningstiden den 6. november, var fastsat til mandag den 3. november kl. 12.00.

34.   Parlamentets sammensætning

De kompetente britiske myndigheder havde meddelt, at Ian David Twinn var blevet medlem af Europa-Parlamentet i stedet for Lord Bethell med virkning fra den 21. oktober 2003.

Formanden henviste til bestemmelserne i forretningsordenens artikel 7, stk. 5.

AFSTEMNINGSTID

Resultaterne af afstemningerne som helhed (ændringsforslag, særskilte afstemninger, opdelte afstemninger osv.) fremgår af bilag 1, som er vedlagt protokollen.

35.   Burundi (afstemning)

Forslag til beslutning B5-0434/2003

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 19)

FORSLAG TIL BESLUTNING

Vedtaget (P5_TA(2003)0466)

36.   Turkmenistan og Centralasien (afstemning)

Forslag til beslutning B5-0436, 0440, 0445, 0446, 0449, 0450 og 0452/2003

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 20)

FÆLLES BESLUTNINGSFORSLAG RC-B5-0436/2003

(erstatter forslag til beslutning B5-0436, 0440, 0445, 0449, 0450 og 0452/2003):

stillet af:

| — | John Bowis og Albert Jan Maat for PPE-DE-Gruppen, |
| --- | --- |

—

John Bowis og Albert Jan Maat for PPE-DE-Gruppen,

| — | Richard Corbett og Margrietus J. van den Berg for PSE-Gruppen, |
| --- | --- |

—

Richard Corbett og Margrietus J. van den Berg for PSE-Gruppen,

| — | Ole Andreasen for ELDR-Gruppen, |
| --- | --- |

—

Ole Andreasen for ELDR-Gruppen,

| — | Bart Staes, Joost Lagendijk, Matti Wuori, Per Gahrton og Marie Anne Isler Béguin for Verts/ALE-Gruppen, |
| --- | --- |

—

Bart Staes, Joost Lagendijk, Matti Wuori, Per Gahrton og Marie Anne Isler Béguin for Verts/ALE-Gruppen,

| — | Pernille Frahm for GUE/NGL-Gruppen, |
| --- | --- |

—

Pernille Frahm for GUE/NGL-Gruppen,

| — | Bastiaan Belder for EDD-Gruppen. |
| --- | --- |

—

Bastiaan Belder for EDD-Gruppen.

Vedtaget (P5_TA(2003)0467)

(Forslag til beslutning B5-0446/2003 bortfaldt).

37.   Nepal (afstemning)

Forslag til beslutning B5-0435, 0437, 0439, 0448, 0451 og 0453/2003

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 21)

FÆLLES BESLUTNINGSFORSLAG RC-B5-0435/2003

(erstatter forslag til beslutning B5-0435, 0437, 0439, 0448, 0451 og 0453/2003):

stillet af:

| — | Thomas Mann for PPE-DE-Gruppen, |
| --- | --- |

—

Thomas Mann for PPE-DE-Gruppen,

| — | Margrietus J. van den Berg for PSE-Gruppen, |
| --- | --- |

—

Margrietus J. van den Berg for PSE-Gruppen,

| — | Astrid Thors for ELDR-Gruppen, |
| --- | --- |

—

Astrid Thors for ELDR-Gruppen,

| — | Reinhold Messner, Bart Staes og Jean Lambert for Verts/ALE-Gruppen, |
| --- | --- |

—

Reinhold Messner, Bart Staes og Jean Lambert for Verts/ALE-Gruppen,

| — | Pedro Marset Campos for GUE/NGL-Gruppen, |
| --- | --- |

—

Pedro Marset Campos for GUE/NGL-Gruppen,

| — | Gerard Collins for UEN-Gruppen. |
| --- | --- |

—

Gerard Collins for UEN-Gruppen.

Vedtaget (P5_TA(2003)0468)

Indlæg til afstemningen:

Thomas Mann havde foreslået to tekniske tilpasninger til hhv. punkt C og punkt 14.

38.   Fælles fiskeripolitik (forretningsordenens artikel 110a) (afstemning)

Betænkning: Vejen til en ensartet og effektiv gennemførelse af den fælles fiskeripolitik [KOM(2003) 130 — 2003/2104(INI)] — Fiskeriudvalget.

Ordfører: Ilda Figueiredo

(A5-0331/2003)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 22)

FORSLAG TIL BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P5_TA(2003)0469)

39.   Fiskerflåden (forretningsordenens artikel 110a) (afstemning)

Betænkning: Kommissionens årsberetning til Rådet og Europa-Parlamentet om resultaterne af de flerårige udviklingsprogrammer for fiskerflåden ved udgangen af 2001 og Kommissionens beretning til Rådet og Europa-Parlamentet om resultaterne af de flerårige udviklingsprogrammer for fiskerflåden pr. 30. juni 2002 [KOM(2002) 446 — KOM(2002) 483 — 2002/2262(INI)] — Fiskeriudvalget.

Ordfører: Patricia McKenna

(A5-0332/2003)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 23)

FORSLAG TIL BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P5_TA(2003)0470)

40.   Stemmeforklaringer

Skriftlige stemmeforklaringer:

De skriftlige stemmeforklaringer, jf. forretningsordenens artikel 137, stk. 3, var indeholdt i det fuldstændige forhandlingsreferat fra mødet.

Medlemmer, der havde meddelt, at de ikke havde deltaget i afstemningerne:

Forslag til beslutning om Burundi (B5-0434/2003) og forslag til fælles beslutning om Nepal (RC-B5-0435/2003):

Chantal Cauquil og Armonia Bordes

AFSTEMNINGSTIDEN AFSLUTTET

41.   Tilladelse til at udarbejde betænkninger — Samarbejde mellem udvalgene — Udvalgshenvisninger — Ændring af titler på betænkninger

Tilladelse til at udarbejde initiativbetænkninger i henhold til forretningsordenens artikel 49

LIBE om:

| — | Foranstaltninger i forbindelse med en eventuel risiko for et angreb med biologiske og kemiske kampstoffer (B5-0407/2003 — 2003/2187 (INI)) |
| --- | --- |

—

Foranstaltninger i forbindelse med en eventuel risiko for et angreb med biologiske og kemiske kampstoffer (B5-0407/2003 — 2003/2187 (INI))

| — | Indsattes rettigheder i Den Europæiske Union (B5-0362/2003 — 2003/2188 (INI)) |
| --- | --- |

—

Indsattes rettigheder i Den Europæiske Union (B5-0362/2003 — 2003/2188 (INI))

Afgørelse om at udarbejde betænkning i henhold til forretningsordenens artikel 181

AFCO om:

| — | Behandling af fortrolige dokumenter i Parlamentet (ændring af forretningsordenen)
  (Formandskonferencens afgørelse af 7. juni 2001) (2003/2184(REG)) |
| --- | --- |

—

Behandling af fortrolige dokumenter i Parlamentet (ændring af forretningsordenen)

(Formandskonferencens afgørelse af 7. juni 2001) (2003/2184(REG))

Samarbejde mellem udvalgene

Artikel 162a i forretningsordenen finder anvendelse på følgende betænkninger:

JURI:

| — | Virksomheders urimelige handelspraksis over for forbrugerne på det indre marked og om ændring af direktiverne 84/450/EØF, 97/7/EF og 98/27/EF (KOM(2003) 356 — C5-0288/2003 — 2003/0134(COD))
  Procedure i henhold til artikel 162a mellem JURI og ENVI
  (Som følge af Formandskonferencens afgørelse af 15. oktober 2003) |
| --- | --- |

—

Virksomheders urimelige handelspraksis over for forbrugerne på det indre marked og om ændring af direktiverne 84/450/EØF, 97/7/EF og 98/27/EF (KOM(2003) 356 — C5-0288/2003 — 2003/0134(COD))

Procedure i henhold til artikel 162a mellem JURI og ENVI

(Som følge af Formandskonferencens afgørelse af 15. oktober 2003)

| — | Samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse (KOM(2003) 443 — C5-0335/2003 — 2003/0162(COD))
  Procedure i henhold til artikel 162a mellem JURI og ENVI
  (Som følge af Formandskonferencens afgørelse af 15. oktober 2003) |
| --- | --- |

—

Samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse (KOM(2003) 443 — C5-0335/2003 — 2003/0162(COD))

Procedure i henhold til artikel 162a mellem JURI og ENVI

(Som følge af Formandskonferencens afgørelse af 15. oktober 2003)

ENVI:

| — | Rammerne for fastlæggelse af krav til miljøvenligt design af energiforbrugende produkter og om ændring af Rådets direktiv 92/42/EØF (KOM(2003) 453 — C5-0369/2003 — 2003/0172(COD))
  Procedure i henhold til artikel 162a mellem ENVI og ITRE
  (Som følge af Formandskonferencens afgørelse af 23. oktober 2003) |
| --- | --- |

—

Rammerne for fastlæggelse af krav til miljøvenligt design af energiforbrugende produkter og om ændring af Rådets direktiv 92/42/EØF (KOM(2003) 453 — C5-0369/2003 — 2003/0172(COD))

Procedure i henhold til artikel 162a mellem ENVI og ITRE

(Som følge af Formandskonferencens afgørelse af 23. oktober 2003)

Udvalgshenvisninger

EMPL, FEMM, ENVI, CULT og PETI var blevet rådgivende udvalg om:

| — | Betænkning om respekten for de grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union i 2003 (2003/2006(INI))
  (Korr.udv.: LIBE) |
| --- | --- |

—

Betænkning om respekten for de grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union i 2003 (2003/2006(INI))

(Korr.udv.: LIBE)

Ændring af titler på betænkninger, som Formandskonferencen allerede havde givet tilladelse til

ECON:

| — | »Fremtiden for Hedge Funds og derivater« (2003/2082 (INI)) (Protokollen af 5. juni 2003)
  (Tidligere titel: Forarbejdede produkters rolle på finansmarkederne) |
| --- | --- |

—

»Fremtiden for Hedge Funds og derivater« (2003/2082 (INI)) (Protokollen af 5. juni 2003)

(Tidligere titel: Forarbejdede produkters rolle på finansmarkederne)

Dokument forelagt til orientering

LIBE:

| — | Forslag til Rådets afgørelse om analyse og samarbejde vedrørende falske euromønter 13203/1/2003 — C5-0482/2003)
  (Ligeledes forelagt til orientering for: ECON) |
| --- | --- |

—

Forslag til Rådets afgørelse om analyse og samarbejde vedrørende falske euromønter 13203/1/2003 — C5-0482/2003)

(Ligeledes forelagt til orientering for: ECON)

42.   Fremsendelse af beslutninger vedtaget under dette møde

I overensstemmelse med forretningsordenens artikel 148, stk. 2, ville protokollen fra dette møde blive forelagt Parlamentet til godkendelse ved begyndelsen af næste møde.

Med Parlamentets godkendelse ville de vedtagne beslutninger allerede nu blive fremsendt til de i disse nævnte instanser.

43.   Skriftlige erklæringer (forretningsordenens artikel 51)

Formanden meddelte i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 51, stk. 3, hvor mange underskrifter følgende erklæringer havde opnået.

| Dokument | Indgivet af | Underskrifter |
| --- | --- | --- |
| 16/2003 | Othmar Karas | 36 |
| 17/2003 | Struan Stevenson, Bob van den Bos, Nelly Maes, Mihail Papayannakis og Phillip Whitehead | 127 |
| 18/2003 | André Brie, Willi Görlach, Joost Lagendijk og Philippe Morillon | 28 |
| 19/2003 | Marie Anne Isler Béguin og Alexander de Roo | 25 |
| 20/2003 | Philip Claeys og Koenraad Dillen | 11 |
| 21/2003 | María Sornosa Martínez | 13 |
| 22/2003 | Jean-Claude Martinez, Carl Lang, Bruno Gollnisch og Marie-France Stirbois | 5 |
| 23/2003 | Mark Francis Watts, Catherine Stihler og Phillip Whitehead | 30 |
| 24/2003 | Cristiana Muscardini | 25 |

Dokument

Indgivet af

Underskrifter

16/2003

Othmar Karas

36

17/2003

Struan Stevenson, Bob van den Bos, Nelly Maes, Mihail Papayannakis og Phillip Whitehead

127

18/2003

André Brie, Willi Görlach, Joost Lagendijk og Philippe Morillon

28

19/2003

Marie Anne Isler Béguin og Alexander de Roo

25

20/2003

Philip Claeys og Koenraad Dillen

11

21/2003

María Sornosa Martínez

13

22/2003

Jean-Claude Martinez, Carl Lang, Bruno Gollnisch og Marie-France Stirbois

5

23/2003

Mark Francis Watts, Catherine Stihler og Phillip Whitehead

30

24/2003

Cristiana Muscardini

25

44.   Tid og sted for næste møde

Formanden meddelte, at næste møde ville finde sted den 5. — 6. november 2003.

Rainer Wieland tog ordet for at protestere mod den omstændighed, at han endnu ikke havde fået svar på et spørgsmål, som han havde stillet til Præsidiet vedrørende kontrollen af et afstemningsresultat efter anmodning fra et medlem. (Formanden svarede, at han ville anmode Præsidiet om at give taleren et svar).

45.   Afbrydelse af sessionen

Formanden erklærede Europa-Parlamentets session for afbrudt.

Formanden hævede mødet kl. 17.10.

Julian Priestley

generalsekretær

Pat Cox

formand

---

TILSTEDEVÆRELSESLISTE

Følgende skrev under:

Aaltonen, Abitbol, Adam, Nuala Ahern, Ainardi, Almeida Garrett, Alyssandrakis, Andersen, Andersson, Andreasen, André-Léonard, Andria, Angelilli, Aparicio Sánchez, Arvidsson, Atkins, Attwooll, Auroi, Averoff, Avilés Perea, Bakopoulos, Balfe, Baltas, Banotti, Barón Crespo, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Belder, Berend, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Bergaz Conesa, Berger, Bernié, Berthu, Beysen, Bigliardo, Blak, Blokland, Bodrato, Böge, Bösch, Bonde, Boogerd-Quaak, Bordes, van den Bos, Boudjenah, Boumediene-Thiery, Bourlanges, Bouwman, Bowe, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Breyer, Brie, Brienza, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Butel, Callanan, Camisón Asensio, Campos, Camre, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Caudron, Caullery, Cauquil, Celli, Cercas, Cerdeira Morterero, Cesaro, Chichester, Claeys, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Collins, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Cossutta, Raffaele Costa, Cox, Crowley, Cushnahan, van Dam, Dary, Daul, Decourrière, Dehousse, De Keyser, Dell'Alba, Della Vedova, Deprez, De Sarnez, Descamps, Désir, Deva, De Veyrac, Dhaene, Dillen, Dimitrakopoulos, Di Pietro, Doorn, Dover, Doyle, Dührkop Dührkop, Duff, Duhamel, Duin, Dupuis, Dybkjær, Ebner, Echerer, El Khadraoui, Elles, Esclopé, Ettl, Jillian Evans, Robert J.E. Evans, Färm, Farage, Fatuzzo, Fava, Ferber, Ferrández Lezaun, Ferreira, Ferrer, Fiebiger, Figueiredo, Fiori, Fitzsimons, Flemming, Flesch, Florenz, Folias, Ford, Formentini, Fourtou, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gahrton, Galeote Quecedo, Garaud, García-Orcoyen Tormo, Garot, Garriga Polledo, de Gaulle, Gebhardt, Gemelli, Gill, Gillig, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Gobbo, Goebbels, Goepel, Görlach, Gollnisch, Gomolka, Goodwill, Gorostiaga Atxalandabaso, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Hänsch, Hager, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Herzog, Hieronymi, Honeyball, Hortefeux, Howitt, Hudghton, Hughes, van Hulten, Iivari, Ilgenfritz, Imbeni, Inglewood, Isler Béguin, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jackson, Jarzembowski, Jöns, Jové Peres, Junker, Karamanou, Karas, Karlsson, Katiforis, Kaufmann, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Keßler, Khanbhai, Kindermann, Glenys Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korakas, Korhola, Koukiadis, Koulourianos, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Krivine, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lagendijk, Laguiller, Lalumière, Lamassoure, Lambert, Lang, Lange, Langen, Langenhagen, Lannoye, de La Perriere, Laschet, Lavarra, Lechner, Lehne, Leinen, Liese, Linkohr, Lipietz, Lisi, Lucas, Ludford, Lulling, Lund, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McCartin, MacCormick, McKenna, McMillan-Scott, McNally, Maes, Malliori, Manders, Manisco, Erika Mann, Thomas Mann, Marinho, Marinos, Marques, Marset Campos, Martens, David W. Martin, Hans-Peter Martin, Hugues Martin, Martinez, Martínez Martínez, Mastella, Mastorakis, Matikainen-Kallström, Mauro, Hans-Peter Mayer, Xaver Mayer, Mayol i Raynal, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Mennitti, Menrad, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Modrow, Mombaur, Monsonís Domingo, Moraes, Morgantini, Müller, Mulder, Murphy, Muscardini, Musotto, Mussa, Myller, Napoletano, Napolitano, Naranjo Escobar, Nassauer, Newton Dunn, Nicholson, Niebler, Nisticò, Nobilia, Nordmann, Obiols i Germà, Ojeda Sanz, Olsson, Ó Neachtain, Onesta, Oomen-Ruijten, Oostlander, Ortuondo Larrea, O'Toole, Paasilinna, Pacheco Pereira, Paciotti, Pack, Pannella, Papayannakis, Pasqua, Pastorelli, Patakis, Patrie, Paulsen, Pérez Álvarez, Perry, Pesälä, Pex, Piecyk, Piétrasanta, Pirker, Piscarreta, Pittella, Plooij-van Gorsel, Poettering, Pohjamo, Poignant, Pomés Ruiz, Poos, Posselt, Prets, Procacci, Pronk, Provan, Puerta, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Randzio-Plath, Rapkay, Raschhofer, Ribeiro e Castro, Ries, Riis-Jørgensen, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rod, Rodríguez Ramos, de Roo, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Rübig, Rühle, Rutelli, Sacconi, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Sandberg-Fries, Sandbæk, Sanders-ten Holte, Santer, Santini, dos Santos, Sartori, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Sbarbati, Schaffner, Scheele, Schierhuber, Schleicher, Gerhard Schmid, Olle Schmidt, Schnellhardt, Schörling, Ilka Schröder, Jürgen Schröder, Schroedter, Schulz, Schwaiger, Segni, Seppänen, Simpson, Sjöstedt, Skinner, Smet, Soares, Sörensen, Sommer, Sornosa Martínez, Souchet, Souladakis, Sousa Pinto, Staes, Stenmarck, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stirbois, Stockmann, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Swiebel, Swoboda, Sylla, Tajani, Tannock, Terrón i Cusí, Theato, Thomas-Mauro, Thorning-Schmidt, Thors, Thyssen, Titley, Torres Marques, Trakatellis, Trentin, Turchi, Turmes, Uca, Vachetta, Väyrynen, Vairinhos, Valdivielso de Cué, Vallvé, Van Hecke, Van Orden, Varaut, Varela Suanzes-Carpegna, Vattimo, Vermeer, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vinci, Virrankoski, Vlasto, Voggenhuber, Volcic, Wallis, Walter, Watson, Watts, Weiler, Wenzel-Perillo, Whitehead, Wieland, Wiersma, von Wogau, Wuermeling, Wuori, Wurtz, Wyn, Wynn, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimeray, Zimmerling, Zissener, Zorba, Zrihen

Observatører

Bastys Mindaugas, Biela Adam, Chronowski Andrzej, Czinege Imre, Demetriou Panayiotis, Didžiokas Gintaras, Fazakas Szabolcs, Filipek Krzysztof, Germič Ljubo, Ilves Toomas Hendrik, Jakič Roman, Kłopotek Eugeniusz, Klukowski Wacław, Kósa Kovács Magda, Kreitzberg Peeter, Kriščiūnas Kęstutis, Kuzmickas Kęstutis, Kvietkauskas Vytautas, Lisak Janusz, Lydeka Arminas, Łyżwiński Stanisław, Maldeikis Eugenijus, Mallotová Helena, Matsakis Marios, Mavrou Eleni, Pasternak Agnieszka, Peterle Alojz, Plokšto Artur, Podgórski Bogdan, Pospíšil Jiří, Reiljan Janno, Sefzig Luděk, Surján László, Szabó Zoltán, Szájer József, Tabajdi Csaba, Valys Antanas, Vareikis Egidijus, Vastagh Pál, Vella George, Vėsaitė Birutė, Wiśniowska Genowefa, Wittbrodt Edmund, Žiak Rudolf

---

BILAG I

AFSTEMNINGSRESULTATER

Tegnforklaring

| + | vedtaget |
| --- | --- |
| - | forkastet |
| ↓ | bortfaldt |
| R | taget tilbage |
| AN (..., ..., ...) | afstemning ved navneopråb (for, imod, hverken/eller) |
| VE (..., ..., ...) | elektronisk afstemning (for, imod, hverken/eller) |
| div | opdelt afstemning |
| vs | særskilt afstemning |
| æf | ændringsforslag/forslag til ændring |
| AC | kompromisændringsforslag |
| PC | tilsvarende tekstdel |
| S | tekstdel udgår |
| = | identiske ændringsforslag |
| § | punkt/stk. |
| art | artikel |
| cons | betragtning/punkt |
| PR | beslutningsforslag |
| PRC | fælles beslutningsforslag |
| SEC | hemmelig afstemning |

+

vedtaget

-

forkastet

↓

bortfaldt

R

taget tilbage

AN (..., ..., ...)

afstemning ved navneopråb (for, imod, hverken/eller)

VE (..., ..., ...)

elektronisk afstemning (for, imod, hverken/eller)

div

opdelt afstemning

vs

særskilt afstemning

æf

ændringsforslag/forslag til ændring

AC

kompromisændringsforslag

PC

tilsvarende tekstdel

S

tekstdel udgår

=

identiske ændringsforslag

§

punkt/stk.

art

artikel

cons

betragtning/punkt

PR

beslutningsforslag

PRC

fælles beslutningsforslag

SEC

hemmelig afstemning

1.   Ændringer og ændringsforslag til forslaget til Den Europæiske Unions almindelige budget for 2004

| Æf nr. | Budgetpost | Blok, AN, VE, vs | Opdelt afstemning | Afstemning | AN, VE osv. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KOMMISSIONEN |
| 542 | 05 | BLOK 1 | | + | |
| 543 | 05 01 04 01 |
| 31 | 05 02 08 06 |
| 32 | 05 02 08 09 |
| 33 | 05 02 08 99 |
| 34 | 05 02 09 01 |
| 36 | 05 02 11 01 |
| 724 | 05 03 01 08 |
| 201 | 05 03 02 05 |
| 548 | 05 07 01 02 |
| 46 | 05 08 05 01 |
| 730 | 05 08 06 |
| 569 | 11 |
| 668 | 17 01 04 01 |
| 50 | 17 04 03 |
| 39 | 05 04 01 02 |
| 727 | 05 04 01 12 |
| 356 | 05 02 01 01 | vs | | - | |
| 722 | 05 02 03 01 | vs | | + | |
| 30 | vs | | ↓ | |
| 723 | 05 02 10 01 | vs/VE | | - | 189, 256, 16 |
| 338 | AN | | - | 174, 275, 14 |
| 339 | 05 02 10 02 | AN | | - | 51, 397, 7 |
| 725 | 05 03 02 01 | div/AN | 1 | + | 318, 143, 4 |
| 2 | + | 419, 36, 6 |
| 726 | 05 03 04 07 | vs | | + | |
| 38 | vs | | ↓ | |
| 547 | 05 07 01 01 | vs | | + | |
| 44 | vs | | ↓ | |
| 729 | 05 08 04 01 | vs | | + | |
| 45 | vs | | ↓ | |
| 762 | 17 04 02 | vs | | + | |
| 49 | vs | | ↓ | |
| 437 | 05 04 01 06 | vs | | - | |
| 717 | 04 02 01 | BLOK 2 | | + | |
| 809 | 11 06 01 |
| 571 | 13 |
| 189 | 13 03 02 |
| 740 | 13 03 04 |
| 718 | 04 02 06 |
| 538 | 04 02 08 |
| 191 | 13 03 06 |
| 741 | 13 03 13 |
| 800 | 13 04 01 |
| 214 | 13 03 | vs | | - | |
| 739 | 13 03 01 | vs | | + | |
| 215 | vs | | - | |
| 544 | 05 04 02 06 | vs | | + | |
| 41 | vs | | ↓ | |
| 716 | 02 01 05 01 | BLOK 3 | | + | |
| 732 | 06 01 05 02 |
| 559 | 08 |
| 735 | 08 01 05 01 |
| 560 | 08 02 01 01 |
| 736 | 08 02 01 02 |
| 561 | 08 03 01 |
| 562 | 08 04 01 |
| 563 | 08 06 01 03 |
| 564 | 08 12 02 01 |
| 567 | 09 04 01 |
| 568 | 10 |
| 737 | 10 01 05 01 |
| 549 | 05 08 07 |
| 550 | 05 08 08 |
| 638 | 06 01 04 02 |
| 640 | 06 02 01 01 |
| 733 | 06 02 02 01 |
| 554 |
| 641 | 06 02 02 03 |
| 642 | 06 02 03 01 | | | | |
| 183 | 06 02 03 02 |
| 185 | 06 02 04 01 |
| 186 | 06 02 04 02 |
| 643 | 06 02 08 01 |
| 555 |
| 657 | 11 01 04 02 |
| 659 | 15 01 04 01 |
| 748 | 15 02 02 01 |
| 243 | 15 03 01 01 |
| 244 | 15 03 01 02 |
| 662 | 15 03 01 03 | | | | |
| 579 |
| 577 | 15 |
| 529 | 01 |
| 660 | 15 02 01 01 |
| 664 | 15 06 01 01 |
| 581 | 16 |
| 802 | 16 01 04 01 |
| 665 | 16 01 04 02 |
| 24 | 16 03 01 |
| 25 | 16 03 02 |
| 26 | 16 04 02 |
| 27 | 16 04 03 | | | | |
| 70 | 16 04 05 |
| 680 | 18 08 01 |
| 6 | 22 04 |
| 707 | 25 03 02 |
| 536 | 04 |
| 623 | 04 01 04 02 |
| 624 | 04 02 12 |
| 628 | 04 03 03 03 |
| 629 | 04 03 04 01 |
| 539 |
| 630 | 04 03 05 01 |
| 631 | 04 03 05 02 |
| 540 |
| 632 | 04 04 02 01 |
| 236 | 04 04 02 02 |
| 633 | 04 04 03 |
| 795 | 04 04 08 |
| 669 | 17 03 01 01 |
| 670 | 17 04 08 01 |
| 585 |
| 551 | 06 |
| 734 | 06 04 03 |
| 646 | 06 05 06 |
| 276 | 01 04 10 |
| 556 | 07 | | | | |
| 647 | 07 01 04 01 |
| 48 | 07 03 01 01 |
| 648 | 07 03 06 01 |
| 650 | 07 04 01 01 |
| 558 |
| 651 | 07 04 02 |
| 652 | 07 05 01 |
| 582 | 17 |
| 586 | 17 04 09 |
| 531 | 02 |
| 532 | 02 01 04 01 |
| 279 | 02 04 01 |
| 621 | 02 04 02 01 |
| 534 |
| 198 | 02 04 02 03 |
| 622 | 02 05 01 |
| 535 | 03 |
| 565 | 09 |
| 654 | 09 01 04 01 |
| 656 | 09 03 05 01 |
| 566 |
| 570 | 12 |
| 658 | 12 01 04 01 |
| 68 | 12 02 01 |
| 575 | 14 |
| 576 | 14 01 04 01 |
| 69 | 14 02 01 |
| 598 | 20 |
| 530 | 01 04 05 |
| 803 | 01 04 09 01 |
| 805 | 02 02 03 02 |
| 625 | 04 02 15 |
| 457 | 25 04 01 |
| 614 | 29 01 04 01 |
| 788 | 29 02 01 |
| 645 | 06 03 02 | | | | |
| 634 | 04 04 04 |
| 806 | 04 04 10 |
| 635 | 04 04 06 01 |
| 541 |
| 655 | 09 03 03 |
| 253 | 18 |
| 587 |
| 254 | 18 01 |
| 256 | 18 01 02 |
| 258 | 18 01 04 |
| 588 | 18 01 04 01 |
| 589 | 18 02 03 |
| 590 | 18 03 03 |
| 671 | 18 03 06 |
| 672 | 18 03 07 |
| 261 | 18 04 01 01 |
| 673 | 18 04 01 02 |
| 674 | 18 04 03 |
| 675 | 18 05 01 02 |
| 796 | 18 05 01 03 |
| 677 | 18 05 04 |
| 679 | 18 07 01 01 |
| 592 |
| 271 | 18 08 02 |
| 272 | 18 08 03 |
| 273 | 18 49 04 |
| 596 | 19 04 02 |
| 606 | 24 |
| 706 | 24 02 01 |
| 702 | 22 01 04 04 |
| 704 | 22 03 04 |
| 607 | 25 |
| 609 | 26 |
| 611 | 27 |
| 612 | 28 |
| 613 | 29 |
| 553 | 06 02 01 01 | vs/VE | | - | 283, 172, 8 |
| 661 | 15 02 02 02 | vs | | + | (nyt nummer 810 efter sammenlægning med æf 13) |
| 13 | vs | | + | |
| 619 | 01 02 04 | vs/VE | | + | 373, 88, 2 |
| 666 | 16 02 02 | vs | | + | |
| 23 | vs | | ↓ | |
| 761 | 16 05 01 | div | 1 | + | (nyt nummer: 814) |
| | 2 | - | |
| 626 | 04 03 03 01 | vs | | + | |
| 226 | vs | | ↓ | |
| 627 | 04 03 03 02 | div | 1/VE | - | 73, 383, 15 |
| | 2 | - | |
| 227 | vs | | + | |
| 233 | 04 03 05 03 | vs | | R | |
| 731 | 04 04 09 | div | 1 | + | |
| 2 | + | |
| 221 | 17 03 01 01 N | vs | | - | |
| 649 | 07 03 08 | div | 1 | + | ændret mundtligt (nyt nummer: 807) |
| 2 | ↓ | |
| 653 | 08 14 01 | vs | | + | |
| 804 | 02 02 03 01 | vs | | + | |
| 278 | vs/VE | | - | 239, 221, 2 anmærkninger |
| 644 | 06 03 01 | vs | | + | |
| 358 | vs | | - | |
| 678 | 18 06 04 01 | vs | | + | |
| 266 | vs | | ↓ | |
| 591 | vs | | + | |
| 140 | 21 03 | BLOK 4 | | + | |
| 141 |
| 143 |
| 142 |
| 601 | 21 01 04 01 |
| 705 | 23 |
| 605 | 23 01 04 01 |
| 593 | 19 |
| 416 | 19 04 |
| 105 | 19 10 |
| 324 |
| 104 |
| 103 |
| 102 |
| 695 | 19 10 02 |
| 799 | 19 10 03 |
| 697 | 19 10 04 |
| 600 | 21 |
| 91 | 19 09 | | | | |
| 92 |
| 319 |
| 93 |
| 90 |
| 774 | 19 09 02 |
| 775 | 19 09 03 |
| 693 | 19 09 04 |
| 146 | 21 03 17 |
| 315 | 19 08 |
| 86 |
| 84 |
| 85 |
| 691 | 19 08 03 |
| 88 | 19 08 05 |
| 686 | 19 06 02 |
| 687 | 19 06 06 |
| 688 | 19 07 01 |
| 313 | 19 07 02 |
| 798 | 19 07 03 |
| 597 | 19 07 04 |
| 663 | 15 03 03 01 |
| 580 |
| 595 | 19 01 04 01 |
| 764 | 19 02 04 | | | | |
| 682 | 19 02 12 | |
| 797 | 19 02 13 | ændret mundtligt (nyt nummer: 816) |
| 684 | 19 05 01 | |
| 699 | 21 02 07 02 |
| 779 | 21 02 07 04 |
| 780 | 21 02 13 |
| 701 | 21 02 14 |
| 781 | 21 02 17 |
| 148 | 21 03 20 |
| 149 | 21 04 02 |
| 770 | 19 04 04 |
| 446 | 19 04 05 |
| 599 | 20 01 04 01 |
| 766 | 19 03 03 |
| 767 | 19 03 04 |
| 768 | 19 03 06 |
| 782 | 21 03 01 N | vs | | + | |
| 694 | 19 10 01 | vs | | + | |
| 108 | vs | | ↓ | |
| 471 | 19 10 05 | vs | | - | |
| 776 | 19 10 06 | div/AN | 1 | + | 454, 12, 8 |
| 2 | + | 381, 81, 8 |
| 329 | vs | | ↓ | |
| 692 | 19 09 01 | vs | | + | |
| 97 | vs | | ↓ | |
| 145 | 21 03 07 | vs/VE | | - | 233, 228, 3 |
| 771 | 19 08 02 01 | div | 1 | + | |
| 2 | + | |
| 89 | 19 08 06 | vs | | - | |
| 470 | 19 08 07 | AN | | - | 45, 421, 9 |
| 772 | 19 08 08 | vs | | + | |
| 773 | AN | | - | 185, 282, 12 |
| 685 | 19 06 01 | vs | | + | |
| 222 | vs | | ↓ | |
| 311 | 19 06 05 | vs | | - | |
| 300 | 19 01 04 02 | vs | | - | |
| 681 | 19 02 03 | div | 1 | + | (nyt nummer: 815) |
| 2/VE | - | 264, 199, 7 |
| 765 | 19 02 05 | vs | | + | |
| 303 | vs | | ↓ | |
| 330 | 19 11 01 | vs | | - | |
| 698 | 21 02 03 | div | 1 | + | |
| 2 | + | |
| 700 | 21 02 07 03 | vs | | + | |
| 130 | vs | | - | |
| 150 | 21 04 02 | vs | | - | |
| 769 | 19 04 03 | vs | | + | (nyt nummer efter sammenlægning med 306: 817) |
| 306 | vs | | + | (resten) |
| 738 | 21 03 21 | vs | | + | (nyt nummer: 808) |
| 344 | 11 03 01 | | | ↓ | |
| 62 | vs | | ↓ | |
| 777 | 19 11 02 | vs | | + | |
| 331 | vs | | ↓ | |
| 294 | 20 02 01 | vs | | - | |
| 545 | 05 05 01 01 | BLOK 5 | | + | |
| 602 | 22 |
| 572 | 13 01 04 02 |
| 573 | 13 05 01 01 |
| 574 | 13 05 01 02 |
| 603 | 22 01 04 01 |
| 703 | 22 02 01 |
| 604 | 22 02 03 |
| 546 | 05 05 01 02 | vs | | + | |
| 42 | vs | | ↓ | |
| 637 | 05 05 01 03 | vs/VE | | - | 304, 170, 2 |
| 43 | vs | | - | |
| 615 | XX 01 01 01 | BLOK 6 | | + | |
| 617 | XX 01 02 01 01 |
| 618 | XX 01 02 11 01 |
| 426 | XX 01 02 11 04 |
| 791 | XX 01 01 01 | div | 1 | + | |
| 2 | + | |
| 616 | XX 01 01 02 01 | vs/VE | | - | 271, 190, 9 |
| 424 | vs | | - | |
| 337 | XX 01 01 02 02 | vs | | - | |
| 153 | vs | | - | |
| 789 | PART C-4 | BLOK 7 | | + | |
| 790 | PART C-5 |
| 64 | 01 02 02 |
| 537 | 04 01 01 |
| 720 | 04 04 07 |
| 721 | 04 05 03 |
| 552 | 06 01 01 |
| 578 | 15 01 01 |
| 743 | 15 02 01 02 |
| 744 | 15 02 01 03 |
| 745 | 15 02 01 04 |
| 746 | 15 02 01 05 |
| 747 | 15 02 01 07 |
| 749 | 15 04 01 01 | | | | |
| 750 | 15 04 01 02 |
| 752 | 15 04 01 04 |
| 753 | 15 06 01 08 | (nyt nummer: 812) |
| 754 | 15 06 01 03 | ændret mundtligt (nyt nummer: 811) |
| 755 | 15 06 01 04 | |
| 757 | 15 06 01 05 |
| 758 | 15 06 01 06 |
| 759 | 15 06 01 07 |
| 760 | 15 07 01 02 |
| 255 | 18 01 01 |
| 257 | 18 01 03 |
| 594 | 19 01 01 01 |
| 763 | 19 02 02 01 |
| 778 | 21 01 01 01 |
| 784 | 22 02 08 |
| 785 | 24 01 06 | | | | |
| 608 | 25 01 01 01 |
| 786 | 26 01 09 01 |
| 610 | 26 01 50 23 |
| 787 | 29 01 02 01 |
| 557 | 07 01 01 | vs | | + | |
| 203 | vs | | ↓ | |
| 204 | 07 01 02 01 | vs | | ↓ | |
| 205 | 07 01 02 11 | vs | | ↓ | |
| 206 | 07 01 03 | vs | | ↓ | |
| 250 | 15 02 01 09 | vs | | - | |
| 11 | 15 02 01 09 N | vs/VE | | - | 296, 168, 7 |
| 751 | 15 04 01 03 | div | 1 | + | |
| 2 | + | |
| 583 | 17 01 01 | vs | | + | |
| 216 | vs | | ↓ | |
| 217 | 17 01 02 01 | vs | | ↓ | |
| 218 | 17 01 02 11 | vs | | ↓ | |
| 219 | 17 01 03 | vs | | ↓ | |
| 74 | 19 01 02 11 | vs | | - | |
| 75 | 19 01 02 12 | vs | | - | |
| 76 | 19 01 03 02 | vs | | - | |
| 299 | vs | | - | |
| 120 | 21 01 02 12 | vs | | - | |
| 121 | 21 01 03 02 | vs | | - | |
| 347 | 25 01 01 03 | AN | | - | 38, 437, 4 |
| 378 | 26 01 50 10 | vs/VE | | - | 249, 214, 10 |
| PARLAMENTET |
| 474 | 1004 | BLOK 8 | | + | |
| 524 | 11 |
| 523 |
| 481 |
| 482 |
| 521 |
| 522 |
| 527 |
| 520 |
| 708 |
| 519 |
| 525 |
| 526 |
| 480 |
| 488 | 1110 |
| 490 | 1111 |
| 489 |
| 491 | 1301 | | | | |
| 492 | 1870 |
| 493 | 1872 |
| 494 | 1873 |
| 709 | 102 |
| 710 | 2100 |
| 495 |
| 711 | 260 |
| 792 |
| 801 | 2831 |
| 794 | 3600 |
| 487 | 1100 | vs | | + | |
| 72 | vs | | - | |
| 428 | 2100 | vs | | - | |
| 364 | 2220 | AN | | + | 376, 105, 4 |
| 296 | 3702 N | AN | | - | 213, 261, 5 |
| 712 | 3710 | AN | | - | 196, 259, 14 |
| 393 | vs | | - | |
| RÅDET |
| 431 | 1100 | vs | | - | |
| DOMSTOLEN |
| 498 | 11 | BLOK 9 | | + | |
| 497 |
| 499 |
| 713 |
| 500 | 1110 |
| 501 | 2001 |
| REVISIONSRETTEN |
| 502 | 11 | BLOK 10 | | + | |
| 503 |
| 504 |
| 505 | 1110 |
| 506 | 200 |
| DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG |
| 511 | 11 | BLOK 11 | | + | |
| 512 |
| 508 |
| 509 |
| 528 |
| 510 |
| 513 | 204 |
| 507 | 1004 | vs | | - | |
| REGIONSUDVALGET |
| 355 | 1004 | BLOK 12 | | + | |
| 517 | 11 |
| 514 |
| 515 |
| 516 |
| 394 | 110 |
| 518 | 204 |
| DEN EUROPÆISKE OMBUDSMAND |
| 714 | A-11 | vs | | + | |

Æf nr.

Budgetpost

Blok, AN, VE, vs

Opdelt afstemning

Afstemning

AN, VE osv.

KOMMISSIONEN

542

05

BLOK 1

+

543

05 01 04 01

31

05 02 08 06

32

05 02 08 09

33

05 02 08 99

34

05 02 09 01

36

05 02 11 01

724

05 03 01 08

201

05 03 02 05

548

05 07 01 02

46

05 08 05 01

730

05 08 06

569

11

668

17 01 04 01

50

17 04 03

39

05 04 01 02

727

05 04 01 12

356

05 02 01 01

vs

-

722

05 02 03 01

vs

+

30

vs

↓

723

05 02 10 01

vs/VE

-

189, 256, 16

338

AN

-

174, 275, 14

339

05 02 10 02

AN

-

51, 397, 7

725

05 03 02 01

div/AN

1

+

318, 143, 4

2

+

419, 36, 6

726

05 03 04 07

vs

+

38

vs

↓

547

05 07 01 01

vs

+

44

vs

↓

729

05 08 04 01

vs

+

45

vs

↓

762

17 04 02

vs

+

49

vs

↓

437

05 04 01 06

vs

-

717

04 02 01

BLOK 2

+

809

11 06 01

571

13

189

13 03 02

740

13 03 04

718

04 02 06

538

04 02 08

191

13 03 06

741

13 03 13

800

13 04 01

214

13 03

vs

-

739

13 03 01

vs

+

215

vs

-

544

05 04 02 06

vs

+

41

vs

↓

716

02 01 05 01

BLOK 3

+

732

06 01 05 02

559

08

735

08 01 05 01

560

08 02 01 01

736

08 02 01 02

561

08 03 01

562

08 04 01

563

08 06 01 03

564

08 12 02 01

567

09 04 01

568

10

737

10 01 05 01

549

05 08 07

550

05 08 08

638

06 01 04 02

640

06 02 01 01

733

06 02 02 01

554

641

06 02 02 03

642

06 02 03 01

183

06 02 03 02

185

06 02 04 01

186

06 02 04 02

643

06 02 08 01

555

657

11 01 04 02

659

15 01 04 01

748

15 02 02 01

243

15 03 01 01

244

15 03 01 02

662

15 03 01 03

579

577

15

529

01

660

15 02 01 01

664

15 06 01 01

581

16

802

16 01 04 01

665

16 01 04 02

24

16 03 01

25

16 03 02

26

16 04 02

27

16 04 03

70

16 04 05

680

18 08 01

6

22 04

707

25 03 02

536

04

623

04 01 04 02

624

04 02 12

628

04 03 03 03

629

04 03 04 01

539

630

04 03 05 01

631

04 03 05 02

540

632

04 04 02 01

236

04 04 02 02

633

04 04 03

795

04 04 08

669

17 03 01 01

670

17 04 08 01

585

551

06

734

06 04 03

646

06 05 06

276

01 04 10

556

07

647

07 01 04 01

48

07 03 01 01

648

07 03 06 01

650

07 04 01 01

558

651

07 04 02

652

07 05 01

582

17

586

17 04 09

531

02

532

02 01 04 01

279

02 04 01

621

02 04 02 01

534

198

02 04 02 03

622

02 05 01

535

03

565

09

654

09 01 04 01

656

09 03 05 01

566

570

12

658

12 01 04 01

68

12 02 01

575

14

576

14 01 04 01

69

14 02 01

598

20

530

01 04 05

803

01 04 09 01

805

02 02 03 02

625

04 02 15

457

25 04 01

614

29 01 04 01

788

29 02 01

645

06 03 02

634

04 04 04

806

04 04 10

635

04 04 06 01

541

655

09 03 03

253

18

587

254

18 01

256

18 01 02

258

18 01 04

588

18 01 04 01

589

18 02 03

590

18 03 03

671

18 03 06

672

18 03 07

261

18 04 01 01

673

18 04 01 02

674

18 04 03

675

18 05 01 02

796

18 05 01 03

677

18 05 04

679

18 07 01 01

592

271

18 08 02

272

18 08 03

273

18 49 04

596

19 04 02

606

24

706

24 02 01

702

22 01 04 04

704

22 03 04

607

25

609

26

611

27

612

28

613

29

553

06 02 01 01

vs/VE

-

283, 172, 8

661

15 02 02 02

vs

+

(nyt nummer 810 efter sammenlægning med æf 13)

13

vs

+

619

01 02 04

vs/VE

+

373, 88, 2

666

16 02 02

vs

+

23

vs

↓

761

16 05 01

div

1

+

(nyt nummer: 814)

2

-

626

04 03 03 01

vs

+

226

vs

↓

627

04 03 03 02

div

1/VE

-

73, 383, 15

2

-

227

vs

+

233

04 03 05 03

vs

R

731

04 04 09

div

1

+

2

+

221

17 03 01 01 N

vs

-

649

07 03 08

div

1

+

ændret mundtligt (nyt nummer: 807)

2

↓

653

08 14 01

vs

+

804

02 02 03 01

vs

+

278

vs/VE

-

239, 221, 2 anmærkninger

644

06 03 01

vs

+

358

vs

-

678

18 06 04 01

vs

+

266

vs

↓

591

vs

+

140

21 03

BLOK 4

+

141

143

142

601

21 01 04 01

705

23

605

23 01 04 01

593

19

416

19 04

105

19 10

324

104

103

102

695

19 10 02

799

19 10 03

697

19 10 04

600

21

91

19 09

92

319

93

90

774

19 09 02

775

19 09 03

693

19 09 04

146

21 03 17

315

19 08

86

84

85

691

19 08 03

88

19 08 05

686

19 06 02

687

19 06 06

688

19 07 01

313

19 07 02

798

19 07 03

597

19 07 04

663

15 03 03 01

580

595

19 01 04 01

764

19 02 04

682

19 02 12

797

19 02 13

ændret mundtligt (nyt nummer: 816)

684

19 05 01

699

21 02 07 02

779

21 02 07 04

780

21 02 13

701

21 02 14

781

21 02 17

148

21 03 20

149

21 04 02

770

19 04 04

446

19 04 05

599

20 01 04 01

766

19 03 03

767

19 03 04

768

19 03 06

782

21 03 01 N

vs

+

694

19 10 01

vs

+

108

vs

↓

471

19 10 05

vs

-

776

19 10 06

div/AN

1

+

454, 12, 8

2

+

381, 81, 8

329

vs

↓

692

19 09 01

vs

+

97

vs

↓

145

21 03 07

vs/VE

-

233, 228, 3

771

19 08 02 01

div

1

+

2

+

89

19 08 06

vs

-

470

19 08 07

AN

-

45, 421, 9

772

19 08 08

vs

+

773

AN

-

185, 282, 12

685

19 06 01

vs

+

222

vs

↓

311

19 06 05

vs

-

300

19 01 04 02

vs

-

681

19 02 03

div

1

+

(nyt nummer: 815)

2/VE

-

264, 199, 7

765

19 02 05

vs

+

303

vs

↓

330

19 11 01

vs

-

698

21 02 03

div

1

+

2

+

700

21 02 07 03

vs

+

130

vs

-

150

21 04 02

vs

-

769

19 04 03

vs

+

(nyt nummer efter sammenlægning med 306: 817)

306

vs

+

(resten)

738

21 03 21

vs

+

(nyt nummer: 808)

344

11 03 01

↓

62

vs

↓

777

19 11 02

vs

+

331

vs

↓

294

20 02 01

vs

-

545

05 05 01 01

BLOK 5

+

602

22

572

13 01 04 02

573

13 05 01 01

574

13 05 01 02

603

22 01 04 01

703

22 02 01

604

22 02 03

546

05 05 01 02

vs

+

42

vs

↓

637

05 05 01 03

vs/VE

-

304, 170, 2

43

vs

-

615

XX 01 01 01

BLOK 6

+

617

XX 01 02 01 01

618

XX 01 02 11 01

426

XX 01 02 11 04

791

XX 01 01 01

div

1

+

2

+

616

XX 01 01 02 01

vs/VE

-

271, 190, 9

424

vs

-

337

XX 01 01 02 02

vs

-

153

vs

-

789

PART C-4

BLOK 7

+

790

PART C-5

64

01 02 02

537

04 01 01

720

04 04 07

721

04 05 03

552

06 01 01

578

15 01 01

743

15 02 01 02

744

15 02 01 03

745

15 02 01 04

746

15 02 01 05

747

15 02 01 07

749

15 04 01 01

750

15 04 01 02

752

15 04 01 04

753

15 06 01 08

(nyt nummer: 812)

754

15 06 01 03

ændret mundtligt (nyt nummer: 811)

755

15 06 01 04

757

15 06 01 05

758

15 06 01 06

759

15 06 01 07

760

15 07 01 02

255

18 01 01

257

18 01 03

594

19 01 01 01

763

19 02 02 01

778

21 01 01 01

784

22 02 08

785

24 01 06

608

25 01 01 01

786

26 01 09 01

610

26 01 50 23

787

29 01 02 01

557

07 01 01

vs

+

203

vs

↓

204

07 01 02 01

vs

↓

205

07 01 02 11

vs

↓

206

07 01 03

vs

↓

250

15 02 01 09

vs

-

11

15 02 01 09 N

vs/VE

-

296, 168, 7

751

15 04 01 03

div

1

+

2

+

583

17 01 01

vs

+

216

vs

↓

217

17 01 02 01

vs

↓

218

17 01 02 11

vs

↓

219

17 01 03

vs

↓

74

19 01 02 11

vs

-

75

19 01 02 12

vs

-

76

19 01 03 02

vs

-

299

vs

-

120

21 01 02 12

vs

-

121

21 01 03 02

vs

-

347

25 01 01 03

AN

-

38, 437, 4

378

26 01 50 10

vs/VE

-

249, 214, 10

PARLAMENTET

474

1004

BLOK 8

+

524

11

523

481

482

521

522

527

520

708

519

525

526

480

488

1110

490

1111

489

491

1301

492

1870

493

1872

494

1873

709

102

710

2100

495

711

260

792

801

2831

794

3600

487

1100

vs

+

72

vs

-

428

2100

vs

-

364

2220

AN

+

376, 105, 4

296

3702 N

AN

-

213, 261, 5

712

3710

AN

-

196, 259, 14

393

vs

-

RÅDET

431

1100

vs

-

DOMSTOLEN

498

11

BLOK 9

+

497

499

713

500

1110

501

2001

REVISIONSRETTEN

502

11

BLOK 10

+

503

504

505

1110

506

200

DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG

511

11

BLOK 11

+

512

508

509

528

510

513

204

507

1004

vs

-

REGIONSUDVALGET

355

1004

BLOK 12

+

517

11

514

515

516

394

110

518

204

DEN EUROPÆISKE OMBUDSMAND

714

A-11

vs

+

Anmodning om afstemning ved navneopråb

PPE-DE æf 773, 296

Verts/ALE æf 773, 776, 364

GUE/NGL æf 470

EDD æf 712

Dover m.fl. æf 338, 339, 347

Bösch m.fl. æf 725

Anmodning om særskilt afstemning

PPE-DE æf 723, 553, 637, 507

PSE æf 723, 776

ELDR æf 437, 773

Verts/ALE æf 653

GUE/NGL æf 471

UEN æf 723, 619, 782

Anmodning om opdelt afstemning

PPE-DE

æf 731

1. del: indtil »... europæisk integration«

2. del: resten

æf 761 (nyt æf 814)

1. del: budgetpost 16 05 01

2. del: budgetpost 16 05 02

æf 649 (nyt æf 807)

1. del: beløb

2. del: anmærkninger

æf 681 (nyt æf 815)

1. del: beløb

2. del: anmærkninger

PSE

æf 627

1. del: beløb

2. del: anmærkninger

Verts/ALE

æf 776

1. del: beløb

2. del: reserve

æf 698

1. del: beløb

2. del: reserve

æf 751

1. del: teksten uden ordene »50 000 EUR øremærkes til den europæiske forening af historiske bevæbnede sammenslutninger«

2. del: disse ord

UEN

æf 771

1. del: beløb

2. del: anmærkninger

Bösch m.fl.

æf 725

1. del: et beløb på 40 mio. EUR på den nye budgetpost 05 03 02 13

2. del: resten af æf

Mundtlige ændringsforslag

Ud over nogle tekniske rettelser havde hovedordføreren stillet tre mundtlige ændringsforslag:

| — | i forslag til ændring 797 (nyt æf 816) gående ud på at tilføje følgende anmærkning: »Denne bevilling skal anvendes til finansiering af en feasibility-undersøgelse i forbindelse med oprettelse af et europæisk civilt fredskorps, som går længere end humanitær hjælp i snæver forstand.« |
| --- | --- |

—

i forslag til ændring 797 (nyt æf 816) gående ud på at tilføje følgende anmærkning: »Denne bevilling skal anvendes til finansiering af en feasibility-undersøgelse i forbindelse med oprettelse af et europæisk civilt fredskorps, som går længere end humanitær hjælp i snæver forstand.«

| — | i forslag til ændring 649 (nyt æf 807) gående ud på at foretage følgende ændringer:
  anmærkning: sletning af ordene »En del af bevillingen kan tildeles Det Europæiske Akademi for Bymiljø i Berlin i overensstemmelse med finansforordningens bestemmelser«
  nedsættelse af beløbet med 150 000 EUR |
| --- | --- |

—

i forslag til ændring 649 (nyt æf 807) gående ud på at foretage følgende ændringer:

anmærkning: sletning af ordene »En del af bevillingen kan tildeles Det Europæiske Akademi for Bymiljø i Berlin i overensstemmelse med finansforordningens bestemmelser«

nedsættelse af beløbet med 150 000 EUR

| — | i forslag til ændring 754 (nyt æf 811) gående ud på at tilføje følgende anmærkning: »150 000 EUR er afsat til Det Europæiske Akademi for Bymiljø i Berlin« og
  forhøjelse af beløbet med 150 000 EUR. |
| --- | --- |

—

i forslag til ændring 754 (nyt æf 811) gående ud på at tilføje følgende anmærkning: »150 000 EUR er afsat til Det Europæiske Akademi for Bymiljø i Berlin« og

forhøjelse af beløbet med 150 000 EUR.

2.   Forslag til det almindelige budget 2004, sektion III

Betænkning: MULDER (A5-0349/2003)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 9 | 9 | PPE-DE | VE | + | 264, 189, 10 |
| | § | originaltekst | | ↓ | |
| efter § 16 | 7 | PPE-DE | | + | |
| efter § 16 | 8 | PPE-DE | div/AN | | |
| | | | 1 | + | 325, 146, 6 |
| | | | 2 | + | 248, 223, 3 |
| § 22 | § | originaltekst | div | | |
| | | | 1 | + | |
| | | | 2/VE | + | 259, 204, 10 |
| § 25 | 4 | PSE | | + | |
| § 28 | 5S | ELDR | | R | |
| § 32 | § | originaltekst | div | | |
| | | | 1 | + | |
| | | | 2 | + | |
| § 34 | 10 | PPE-DE | | + | |
| | § | originaltekst | | ↓ | |
| efter § 37 | 6 | ELDR | | + | |
| § 38 | § | originaltekst | div | | |
| | | | 1 | + | |
| | | | 2/VE | + | 250, 228, 5 |
| § 39 | § | originaltekst | AN | + | 452, 18, 9, |
| § 45 | § | originaltekst | vs | + | |
| § 49 | 1 | Verts/ALE | div | | |
| | | | 1/VE | + | 248, 232, 5 |
| | | | 2 | - | |
| efter § 49 | 12 | GUE/NGL | AN | - | 231, 249, 6 |
| | 13 | GUE/NGL | | R | |
| | 14 | GUE/NGL | AN | + | 260, 213, 5 |
| § 51 | § | originaltekst | AN | + | 454, 16, 13 |
| § 57 | § | originaltekst | vs | + | |
| § 60 | 2 | Verts/ALE | | + | |
| § 61 | § | originaltekst | vs | + | |
| § 64 | § | originaltekst | AN | + | 389, 77, 12 |
| § 65 | § | originaltekst | vs | + | |
| § 68 | § | originaltekst | AN | + | 421, 48, 11 |
| § 70 | § | originaltekst | vs | + | |
| efter § 72 | 3 | Verts/ALE | | - | |
| bilag 2 | 11 | korr. udv. | | R | |
| afstemning: beslutning (som helhed) | | + | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

§ 9

9

PPE-DE

VE

+

264, 189, 10

§

originaltekst

↓

efter § 16

7

PPE-DE

+

efter § 16

8

PPE-DE

div/AN

1

+

325, 146, 6

2

+

248, 223, 3

§ 22

§

originaltekst

div

1

+

2/VE

+

259, 204, 10

§ 25

4

PSE

+

§ 28

5S

ELDR

R

§ 32

§

originaltekst

div

1

+

2

+

§ 34

10

PPE-DE

+

§

originaltekst

↓

efter § 37

6

ELDR

+

§ 38

§

originaltekst

div

1

+

2/VE

+

250, 228, 5

§ 39

§

originaltekst

AN

+

452, 18, 9,

§ 45

§

originaltekst

vs

+

§ 49

1

Verts/ALE

div

1/VE

+

248, 232, 5

2

-

efter § 49

12

GUE/NGL

AN

-

231, 249, 6

13

GUE/NGL

R

14

GUE/NGL

AN

+

260, 213, 5

§ 51

§

originaltekst

AN

+

454, 16, 13

§ 57

§

originaltekst

vs

+

§ 60

2

Verts/ALE

+

§ 61

§

originaltekst

vs

+

§ 64

§

originaltekst

AN

+

389, 77, 12

§ 65

§

originaltekst

vs

+

§ 68

§

originaltekst

AN

+

421, 48, 11

§ 70

§

originaltekst

vs

+

efter § 72

3

Verts/ALE

-

bilag 2

11

korr. udv.

R

afstemning: beslutning (som helhed)

+

Æf 5, 11 og 13 var taget tilbage.

Anmodning om afstemning ved navneopråb

PPE-DE æf 8, §§ 39, 51, 64, 68

GUE/NGL æf 12, 14

Anmodning om særskilt afstemning

UEN § 45, 57, 65, 70

Verts/ALE § 61

Anmodning om opdelt afstemning

PPE-DE

§ 38

1. del: teksten uden ordene »anmoder Kommissionen ... udgiftsområde 3«

2. del: disse ord

ELDR

æf 1

1. del: teksten uden ordene »fremsat på donorkonferencen i Madrid«

2. del: disse ord

Verts/ALE

æf 8

1. del: teksten uden ordene »med stor bekymring«

2. del: disse ord

§ 32

1. del: indtil »... teknologier«

2. del: resten

UEN

§ 22

1. del: indtil »... landbrugspolitik«

2. del: resten

3.   Forslag til det almindelige budget 2004, øvrige sektioner

Betænkning: GILL (A5-0350/2003)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 11 | 4 | PPE-DE | | - | |
| efter § 11 | 5 | PPE-DE | | - | |
| § 12 | 1 | PSE | | + | |
| § 16 | § | originaltekst | | ↓ | |
| § 18, efter led 6 | 2 | PSE | | + | |
| § 19 | § | originaltekst | AN | + | 455, 11, 17 |
| efter § 19 | 3 | PSE | VE | - | 226, 248, 4 |
| afstemning: beslutning (som helhed) | | + | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

§ 11

4

PPE-DE

-

efter § 11

5

PPE-DE

-

§ 12

1

PSE

+

§ 16

§

originaltekst

↓

§ 18, efter led 6

2

PSE

+

§ 19

§

originaltekst

AN

+

455, 11, 17

efter § 19

3

PSE

VE

-

226, 248, 4

afstemning: beslutning (som helhed)

+

Æf 2/rev var taget tilbage.

Anmodning om afstemning ved navneopråb

PPE-DE § 19

4.   Erstatning til ofre for forbrydelser

Betænkning: ANGELILLI (A5-0330/2003) [*]

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | 431, 35, 5 |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

431, 35, 5

Anmodning om afstemning ved navneopråb

UEN endelig afstemning

5.   Genopretning af torskebestande

Betænkning: STIHLER (A5-0341/2003) [*]

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

6.   Udvikling af Fællesskabets jernbaner

Indstilling ved andenbehandling: JARZEMBOWSKI (A5-0327/2003) [***II]

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| forslag om forkastelse af den fælles holdning | 12 | GUE/NGL | AN | - | 70, 394, 16 |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | 3-4
  9 | korr. udv. | | + | |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — særskilt afstemning | 1 | korr. udv. | AN | + | 350, 132, 3 |
| | 5 | korr. udv. | AN | - | 234, 243, 6 |
| | 6 | korr. udv. | AN | + | 386, 87, 7 |
| | 7 | korr. udv. | div/AN | | |
| | | | 1 | + | 353, 128, 4 |
| | | | 2 | + | 337, 136, 5 |
| | | | 3 | + | 340, 129, 9 |
| | | | 4 | + | 340, 128, 8 |
| | | | 5 | + | 348, 129, 7 |
| | 8 | korr. udv. | AN | + | 381, 91, 10 |
| | 10 | korr. udv. | vs | + | |
| | 11 | korr. udv. | AN | - | 236, 244, 6 |
| cons 3 | 2 | korr. udv. | div/AN | | |
| | | | 1 | + | 318, 161, 5 |
| | | | 2 | + | 317, 157, 5 |
| | 13/rev | EDD | AN | ↓ | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

forslag om forkastelse af den fælles holdning

12

GUE/NGL

AN

-

70, 394, 16

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

3-4

9

korr. udv.

+

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — særskilt afstemning

1

korr. udv.

AN

+

350, 132, 3

5

korr. udv.

AN

-

234, 243, 6

6

korr. udv.

AN

+

386, 87, 7

7

korr. udv.

div/AN

1

+

353, 128, 4

2

+

337, 136, 5

3

+

340, 129, 9

4

+

340, 128, 8

5

+

348, 129, 7

8

korr. udv.

AN

+

381, 91, 10

10

korr. udv.

vs

+

11

korr. udv.

AN

-

236, 244, 6

cons 3

2

korr. udv.

div/AN

1

+

318, 161, 5

2

+

317, 157, 5

13/rev

EDD

AN

↓

Anmodning om afstemning ved navneopråb

Verts/ALE æf 7, 8

GUE/NGL æf 1, 2, 5, 6 [svarede til æf 7 i den franske version], 11, 12, 13

EDD æf 12 og 13/rev

Anmodning om særskilt afstemning

PSE æf 5, 11, 12, 13

Verts/ALE æf 5, 8, 10, 11

Anmodning om opdelt afstemning

Verts/ALE

æf 2

1. del: indtil »...nationale transportydelser«

2. del: resten

GUE/NGL

æf 7 [svarede til æf 6 i den franske version]

1. del: indtil »... af jernbanegodstransport«

2. del: »og kombineret... personbefordring«

3. del: »jernbanevirksomheder... kanaler«

4. del: »Det står... og personbefordring«

5. del: resten

Diverse

Æf 6 svarede til æf 7 i den franske version, og æf 7 i den franske version svarede til æf 6.

7.   Jernbanesikkerhed i EU

Indstilling ved andenbehandling: STERCKX (A5-0325/2003) [***II]

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | 1-2
  5
  8
  12
  14-16
  23-25
  27
  32
  37 | korr. udv. | | + | |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — særskilt afstemning | 3 | korr. udv. | AN | + | 406, 66, 6 |
| | 7 | korr. udv. | AN | + | 413, 53, 6 |
| | 9 | korr. udv. | vs | - | |
| | 10 | korr. udv. | vs | - | |
| | 21 | korr. udv. | vs | + | |
| | 22 | korr. udv. | vs | - | |
| | 26 | korr. udv. | vs | - | |
| | 28 | korr. udv. | vs | - | |
| | 29 | korr. udv. | vs | - | |
| | 31 | korr. udv. | vs | + | |
| | 33 | korr. udv. | vs | - | |
| | 34 | korr. udv. | vs | - | |
| | 35 | korr. udv. | vs | - | |
| | 36 | korr. udv. | vs | - | |
| | 38 | korr. udv. | vs | - | |
| | 40 | korr. udv. | vs | - | |
| art 4, § 2, før afsnit 1 | 42 | ELDR | | + | |
| | 11 | korr. udv. | | ↓ | |
| art 4, § 2, efter afsnit 2 | 43 | ELDR | | + | |
| | 13 | korr. udv. | | ↓ | |
| art 8, stk. 1 | 44 | ELDR | | + | |
| | 17 | korr. udv. | | ↓ | |
| art 8, efter § 2 | 45 | ELDR | | R | |
| | 18 | korr. udv. | | + | |
| art 8, efter § 3 | 46 | ELDR | | + | |
| | 19 | korr. udv. | | ↓ | |
| art 8, stk. 4 | 47 | ELDR | | + | |
| | 20 | korr. udv. | | ↓ | |
| art 13 | 52 | PSE | | - | |
| | 48 | ELDR | | + | |
| | 30 | korr. udv. | | ↓ | |
| art 31 | 51 | PSE | | - | |
| bilag 1 | 49 | ELDR | | + | |
| | 39 | korr. udv. | | ↓ | |
| efter cons 9 | 41 | ELDR | | + | |
| | 4 | korr. udv. | | ↓ | |
| efter cons 17 | 50 | ELDR | | + | |
| | 6 | korr. udv. | | ↓ | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

1-2

5

8

12

14-16

23-25

27

32

37

korr. udv.

+

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — særskilt afstemning

3

korr. udv.

AN

+

406, 66, 6

7

korr. udv.

AN

+

413, 53, 6

9

korr. udv.

vs

-

10

korr. udv.

vs

-

21

korr. udv.

vs

+

22

korr. udv.

vs

-

26

korr. udv.

vs

-

28

korr. udv.

vs

-

29

korr. udv.

vs

-

31

korr. udv.

vs

+

33

korr. udv.

vs

-

34

korr. udv.

vs

-

35

korr. udv.

vs

-

36

korr. udv.

vs

-

38

korr. udv.

vs

-

40

korr. udv.

vs

-

art 4, § 2, før afsnit 1

42

ELDR

+

11

korr. udv.

↓

art 4, § 2, efter afsnit 2

43

ELDR

+

13

korr. udv.

↓

art 8, stk. 1

44

ELDR

+

17

korr. udv.

↓

art 8, efter § 2

45

ELDR

R

18

korr. udv.

+

art 8, efter § 3

46

ELDR

+

19

korr. udv.

↓

art 8, stk. 4

47

ELDR

+

20

korr. udv.

↓

art 13

52

PSE

-

48

ELDR

+

30

korr. udv.

↓

art 31

51

PSE

-

bilag 1

49

ELDR

+

39

korr. udv.

↓

efter cons 9

41

ELDR

+

4

korr. udv.

↓

efter cons 17

50

ELDR

+

6

korr. udv.

↓

Anmodning om afstemning ved navneopråb

GUE/NGL æf 3, 7

Anmodning om særskilt afstemning

PPE-DE æf 10, 21, 26, 31, 36

PSE æf 28, 30

ELDR æf 9, 10, 22, 26, 28, 29, 33, 34, 35, 36, 38, 40, 4, 6, 11, 13, 17, 18, 19, 20, 39, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 49, 50

8.   Interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem

Indstilling ved andenbehandling: AINARDI (A5-0321/2003) [***II]

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | 2
  5 | korr. udv. | | + | |
| art 1 [direktiv 96/48/CE] | 6 | GUE/NGL | VE | - | 290, 150, 6 |
| | 1 | korr. udv. | | + | |
| bilag 3 [direktiv 96/48/CE] | 10 | ELDR | VE | - | 243, 203, 2 |
| art 1, § 1 [direktiv 2001/16/CE] | 7/rev | GUE/NGL | VE | - | 284, 147, 10 |
| | 3 | korr. udv. | | + | |
| art 1, § 2 [direktiv 2001/16/CE] | 8 | GUE/NGL | VE | - | 285, 151, 11 |
| | 4 | korr. udv. | | + | |
| bilag 3 [direktiv 2001/16/CE] | 9 | ELDR | | - | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

2

5

korr. udv.

+

art 1 [direktiv 96/48/CE]

6

GUE/NGL

VE

-

290, 150, 6

1

korr. udv.

+

bilag 3 [direktiv 96/48/CE]

10

ELDR

VE

-

243, 203, 2

art 1, § 1 [direktiv 2001/16/CE]

7/rev

GUE/NGL

VE

-

284, 147, 10

3

korr. udv.

+

art 1, § 2 [direktiv 2001/16/CE]

8

GUE/NGL

VE

-

285, 151, 11

4

korr. udv.

+

bilag 3 [direktiv 2001/16/CE]

9

ELDR

-

9.   Europæisk jernbaneagentur

Indstilling ved andenbehandling: SAVARY (A5-0323/2003) [***II]

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | 1
  3-9
  11-12
  14-32 | korr. udv. | | + | |
| art 26 | 34 | PSE | | R | |
| | 10 | korr. udv. | | + | |
| cons 23 | 33 | PSE | AN | + | 402, 56, 2 |
| | 2 | korr. udv. | | ↓ | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

1

3-9

11-12

14-32

korr. udv.

+

art 26

34

PSE

R

10

korr. udv.

+

cons 23

33

PSE

AN

+

402, 56, 2

2

korr. udv.

↓

Æf 13 var annulleret.

Anmodning om afstemning ved navneopråb

Verts/ALE æf 33, 34 [æf taget tilbage]

Diverse

PSE-Gruppen havde taget æf 34 tilbage.

10.   Ulovlig handel med menneskelige organer og menneskeligt væv

Betænkning: ROBERT EVANS (A5-0326/2003) [*]

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | 1-3
  5-30
  32
  34-39
  41-48 | korr. udv. | | + | |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — særskilt afstemning | 4 | korr. udv. | vs/VE | + | 249, 172, 7 |
| art 1, efter § 4 | 49 | PPE-DE | | + | |
| art 2, § 2, efter litra a) | 54 | PSE | | + | |
| art 2, afsnit 2, litra d) | 31S | korr. udv. | | + | |
| | 50/rev | PPE-DE | | ↓ | |
| art 2, afsnit 2, litra f) | 33S | korr. udv. | | + | |
| | 51 | PPE-DE | | ↓ | |
| efter art 4 | 52 | PPE-DE | | - | |
| | 40 | korr. udv. | | + | |
| art 7, litra a) | 55 | PSE | | - | |
| afstemning: ændret forslag | | + | |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | AN | + | 432, 0, 25 |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

1-3

5-30

32

34-39

41-48

korr. udv.

+

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — særskilt afstemning

4

korr. udv.

vs/VE

+

249, 172, 7

art 1, efter § 4

49

PPE-DE

+

art 2, § 2, efter litra a)

54

PSE

+

art 2, afsnit 2, litra d)

31S

korr. udv.

+

50/rev

PPE-DE

↓

art 2, afsnit 2, litra f)

33S

korr. udv.

+

51

PPE-DE

↓

efter art 4

52

PPE-DE

-

40

korr. udv.

+

art 7, litra a)

55

PSE

-

afstemning: ændret forslag

+

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

AN

+

432, 0, 25

Æf 53 var annulleret.

Anmodning om afstemning ved navneopråb

PSE endelig afstemning

Anmodning om særskilt afstemning

PSE æf 4

11.   Yderligere makrofinansiel bistand til Serbien og Montenegro

Betænkning: BELDER (A5-0356/2003) [*]

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | 1-2 | korr. udv. | | + | |
| tekst som helhed | 3-13 | Verts/ALE | | - | |
| afstemning: ændret forslag | | | | + | |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | | + | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

1-2

korr. udv.

+

tekst som helhed

3-13

Verts/ALE

-

afstemning: ændret forslag

+

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

+

12.   Resultatet af Det Europæiske Råds møde

Forslag til beslutning: B5-0456, 0457, 0458, 0459, 0461 og 0463/2003

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| beslutningsforslag fra de politiske grupper |
| B5-0456/2003 | | Verts/ALE | | - | |
| fælles beslutningsforslag RC5-0457/2003




  (PSE, ELDR, PPE-DE, M. Collins, Mme Muscardini) |
| § 7 | | originaltekst | div | | |
| | | | 1 | + | |
| | | | 2 | + | |
| efter § 15 | 5 | Verts/ALE | | - | |
| | 7 | Verts/ALE | | - | |
| | 8 | Verts/ALE | | - | |
| efter § 21 | 10 | PPE-DE | | + | |
| § 23 | 1 | ELDR | VE | - | 217, 227, 11 |
| efter § 23 | 9 | Verts/ALE | | + | |
| efter § 27 | 2 | ELDR | div | | |
| | | | 1 | + | |
| | | | 2/VE | + | 258, 189, 4 |
| | | | 3 | + | |
| efter § 36 | 3 | PPE-DE | | + | |
| efter § 46 | 6 | Verts/ALE | | - | |
| efter § 50 | 4 | Verts/ALE | | - | |
| afstemning: beslutning (som helhed) | + | |
| beslutningsforslag fra de politiske grupper |
| B5-0457/2003 | | PSE | | ↓ | |
| B5-0458/2003 | | ELDR | | ↓ | |
| B5-0459/2003 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B5-0461/2003 | | GUE/NGL: | | ↓ | |
| B5-0463/2003 | | UEN | | ↓ | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

beslutningsforslag fra de politiske grupper

B5-0456/2003

Verts/ALE

-

fælles beslutningsforslag RC5-0457/2003

(PSE, ELDR, PPE-DE, M. Collins, Mme Muscardini)

§ 7

originaltekst

div

1

+

2

+

efter § 15

5

Verts/ALE

-

7

Verts/ALE

-

8

Verts/ALE

-

efter § 21

10

PPE-DE

+

§ 23

1

ELDR

VE

-

217, 227, 11

efter § 23

9

Verts/ALE

+

efter § 27

2

ELDR

div

1

+

2/VE

+

258, 189, 4

3

+

efter § 36

3

PPE-DE

+

efter § 46

6

Verts/ALE

-

efter § 50

4

Verts/ALE

-

afstemning: beslutning (som helhed)

+

beslutningsforslag fra de politiske grupper

B5-0457/2003

PSE

↓

B5-0458/2003

ELDR

↓

B5-0459/2003

PPE-DE

↓

B5-0461/2003

GUE/NGL:

↓

B5-0463/2003

UEN

↓

Anmodning om opdelt afstemning

PPE-DE

æf 2

1. del: indtil »... uacceptabel«

2. del: »mener... spørgsmål«

3. del: resten

Verts/ALE

§ 7

1. del: indtil »... politikker«

2. del: resten

13.   FUSP

Betænkning: BROK (A5-0348/2003)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 8, led 5 | 1 | PPE-DE | | + | |
| § 15 | 4 | Verts/ALE | | + | |
| § 17 | 5 | Verts/ALE | AN | - | 88, 327, 43 |
| | § | originaltekst | AN | + | 305, 135, 18 |
| efter § 17 | 6 | Verts/ALE | AN | + | 355, 88, 9 |
| § 19 | | originaltekst | AN | + | 333, 103, 19 |
| § 20 | | originaltekst | vs | + | |
| § 26 | | originaltekst | AN | + | 326, 126, 7 |
| § 27 | | originaltekst | AN | + | 335, 97, 24 |
| § 28 | | originaltekst | AN | + | 313, 110, 30 |
| § 33 | | originaltekst | vs | + | |
| § 34 | | originaltekst | AN | + | 354, 78, 27 |
| § 37 | | originaltekst | AN | + | 329, 99, 20 |
| § 39 | | originaltekst | AN | + | 298, 132, 24 |
| § 40 | | originaltekst | AN | + | 302, 133, 19 |
| § 41 | 7 | Verts/ALE | | - | |
| | § | originaltekst | AN | + | 342, 98, 21 |
| § 53 | 11 | PSE | | + | |
| § 57 | 12 | PSE | | + | |
| § 61 | 3 | PSE | | + | |
| § 67 | | originaltekst | div | | |
| | | | 1 | + | |
| | | | 2/VE | + | 280, 156, 14 |
| § 74 | 8 | Verts/ALE | | + | |
| | 13 | PSE | | + | |
| § 75 | 9 | Verts/ALE | AN | + | 299, 24, 131 |
| efter § 75 | 10 | Verts/ALE | div/AN | | |
| | | | 1 | + | 274, 159, 22 |
| | | | 2 | - | 106, 303, 43 |
| § 78 | 2 | PPE-DE | | + | |
| cons H | | originaltekst | AN | + | 308, 129, 15 |
| afstemning: beslutning (som helhed) | | + | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

§ 8, led 5

1

PPE-DE

+

§ 15

4

Verts/ALE

+

§ 17

5

Verts/ALE

AN

-

88, 327, 43

§

originaltekst

AN

+

305, 135, 18

efter § 17

6

Verts/ALE

AN

+

355, 88, 9

§ 19

originaltekst

AN

+

333, 103, 19

§ 20

originaltekst

vs

+

§ 26

originaltekst

AN

+

326, 126, 7

§ 27

originaltekst

AN

+

335, 97, 24

§ 28

originaltekst

AN

+

313, 110, 30

§ 33

originaltekst

vs

+

§ 34

originaltekst

AN

+

354, 78, 27

§ 37

originaltekst

AN

+

329, 99, 20

§ 39

originaltekst

AN

+

298, 132, 24

§ 40

originaltekst

AN

+

302, 133, 19

§ 41

7

Verts/ALE

-

§

originaltekst

AN

+

342, 98, 21

§ 53

11

PSE

+

§ 57

12

PSE

+

§ 61

3

PSE

+

§ 67

originaltekst

div

1

+

2/VE

+

280, 156, 14

§ 74

8

Verts/ALE

+

13

PSE

+

§ 75

9

Verts/ALE

AN

+

299, 24, 131

efter § 75

10

Verts/ALE

div/AN

1

+

274, 159, 22

2

-

106, 303, 43

§ 78

2

PPE-DE

+

cons H

originaltekst

AN

+

308, 129, 15

afstemning: beslutning (som helhed)

+

Anmodning om afstemning ved navneopråb

ELDR æf 9

Verts/ALE æf 5, 10, 6, §§ 17, 19, 26, 27, 28, 34, 37, 39, 40, 41, cons H

Anmodning om opdelt afstemning

PPE-DE

æf 10

1. del: indtil »... repræsentanter«

2. del: resten

§ 67

1. del: indtil »... fuldt medlemskab«

2. del: resten

Anmodning om særskilt afstemning

PSE §§ 20, 26, 33

Diverse

Da ordføreren var fraværende, og da de to mundtlige ændringsforslag, han havde stillet ikke var blevet overtaget af et andet medlem, blev de ikke taget i betragtning.

14.   Initiativ til fordel for et FN-moratorium for dødsstraf

Forslag til beslutning: B5-0441, 0442, 0443, 0444 og 0447/2003

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| fælles beslutningsforslag RC5-0441/2003




  (PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL og andre medlemmer) |
| afstemning: beslutning (som helhed) | | + | |
| beslutningsforslag fra de politiske grupper |
| B5-0441/2003 | | PSE | | ↓ | |
| B5-0442/2003 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B5-0443/2003 | | ELDR | | ↓ | |
| B5-0444/2003 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B5-0447/2003 | | GUE/NGL | | ↓ | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

fælles beslutningsforslag RC5-0441/2003

(PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL og andre medlemmer)

afstemning: beslutning (som helhed)

+

beslutningsforslag fra de politiske grupper

B5-0441/2003

PSE

↓

B5-0442/2003

Verts/ALE

↓

B5-0443/2003

ELDR

↓

B5-0444/2003

PPE-DE

↓

B5-0447/2003

GUE/NGL

↓

15.   Fred og værdighed i Mellemøsten

Betænkning: MENENDEZ DEL VALLE (A5-0351/2003)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| efter § 8 | 10 | GUE/NGL | AN | + | 244, 140, 39 |
| efter § 13 | 11 | PSE, GUE/NGL, Verts/ALE | AN | + | 385, 9, 37 |
| § 18 | | originaltekst | vs | + | |
| efter § 20 | 13 | GUE/NGL | AN | - | 118, 299, 13 |
| | 16 | PPE-DE | AN | + | 410, 8, 5 |
| efter § 21 | 6/rev | PSE | AN | + | 361, 30, 35 |
| efter § 22 | 2=
  12= | Verts/ALE, GUE/NGL: | AN | + | 206, 204, 11 |
| § 28 | 17 | PPE-DE | AN | + | 263, 150, 15 |
| § 34 | | originaltekst | vs | + | |
| § 35 | | originaltekst | vs | + | |
| § 36 | | originaltekst | div/ AN | | |
| | | | 1 | + | 375, 37, 20 |
| | | | 2 | + | 389, 16, 14 |
| § 37 | 1 | Verts/ALE | | + | |
| § 39 | | originaltekst | vs | + | |
| § 40 | | originaltekst | div | | |
| | | | 1 | + | |
| | | | 2 | + | |
| efter § 42 | 3 | Verts/ALE | AN | - | 204, 206, 13 |
| | 8 | PSE | | + | |
| § 44 | | originaltekst | vs | + | |
| § 45 | | originaltekst | vs | + | |
| § 46 | | originaltekst | vs | + | |
| § 47 | | originaltekst | vs | + | |
| § 51 | | originaltekst | vs | + | |
| § 52 | | originaltekst | vs | + | |
| § 53 | | originaltekst | vs | + | |
| § 55 | 7 | PSE | div | | |
| | | | 1 | + | |
| | | | 2 | + | |
| | § | originaltekst | div | ↓ | |
| efter § 56 | 4 | Verts/ALE | | - | |
| § 58 | § | originaltekst | vs | + | |
| § 60 | 14 | PPE-DE | | + | |
| § 61 | | originaltekst | vs | + | |
| § 65 | | originaltekst | div/ AN | | |
| | | | 1 | + | 403, 11, 9 |
| | | | 2 | - | 186, 194, 39 |
| § 66 | | originaltekst | div/AN | | |
| | | | 1 | + | 398, 12, 12 |
| | | | 2 | + | 191, 179, 39 |
| cons G | | originaltekst | div | | |
| | | | 1 | + | |
| | | | 2 | - | |
| cons J | 9S | ELDR | | - | |
| afstemning: beslutning




  (som helhed) | AN | + | 343, 19, 57 |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

efter § 8

10

GUE/NGL

AN

+

244, 140, 39

efter § 13

11

PSE, GUE/NGL, Verts/ALE

AN

+

385, 9, 37

§ 18

originaltekst

vs

+

efter § 20

13

GUE/NGL

AN

-

118, 299, 13

16

PPE-DE

AN

+

410, 8, 5

efter § 21

6/rev

PSE

AN

+

361, 30, 35

efter § 22

2=

12=

Verts/ALE, GUE/NGL:

AN

+

206, 204, 11

§ 28

17

PPE-DE

AN

+

263, 150, 15

§ 34

originaltekst

vs

+

§ 35

originaltekst

vs

+

§ 36

originaltekst

div/ AN

1

+

375, 37, 20

2

+

389, 16, 14

§ 37

1

Verts/ALE

+

§ 39

originaltekst

vs

+

§ 40

originaltekst

div

1

+

2

+

efter § 42

3

Verts/ALE

AN

-

204, 206, 13

8

PSE

+

§ 44

originaltekst

vs

+

§ 45

originaltekst

vs

+

§ 46

originaltekst

vs

+

§ 47

originaltekst

vs

+

§ 51

originaltekst

vs

+

§ 52

originaltekst

vs

+

§ 53

originaltekst

vs

+

§ 55

7

PSE

div

1

+

2

+

§

originaltekst

div

↓

efter § 56

4

Verts/ALE

-

§ 58

§

originaltekst

vs

+

§ 60

14

PPE-DE

+

§ 61

originaltekst

vs

+

§ 65

originaltekst

div/ AN

1

+

403, 11, 9

2

-

186, 194, 39

§ 66

originaltekst

div/AN

1

+

398, 12, 12

2

+

191, 179, 39

cons G

originaltekst

div

1

+

2

-

cons J

9S

ELDR

-

afstemning: beslutning

(som helhed)

AN

+

343, 19, 57

Æf 5 var annulleret.

Æf 15 var taget tilbage.

Anmodning om afstemning ved navneopråb

Verts/ALE æf 11, 2, 3

GUE/NGL æf 11

UEN §§ 36, 65, 66, æf 6, 10, 13, 16, 17, endelig afstemning

Anmodning om opdelt afstemning

PPE-DE

§ 66

1. del: teksten uden ordene »bl.a. ... på stedet«

2. del: disse ord

ELDR

æf 7

1. del: indtil »... hele regionen«

2. del: resten

§ 40

1. del: indtil »... og religioner«

2. del: resten

GUE/NGL

cons G

1. del: teksten uden ordene »genskabe ... på at«

2. del: disse ord

UEN

§ 36

1. del: indtil »Immanuel«

2. del: resten

§ 65

1. del: indtil »... Myndighed«

2. del: resten

Anmodning om særskilt afstemning

ELDR §§ 18, 34, 35, 36, 39, 44, 45, 46, 47, 51, 52, 53, 55, 58, 61, 65, 66

GUE/NGL § 66

UEN cons G, §§ 18, 35, 66

16.   Iværksætterkultur

Betænkning: LANGEN (A5-0347/2003)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| efter § 3 | 6 | Verts/ALE | | + | |
| § 6 | 3S | PPE-DE | | + | |
| efter § 12 | 7 | PPE-DE | VE | + | 188, 178, 7 |
| § 21 | 4 | PPE-DE | | + | |
| § 24 | 5S | PPE-DE | | + | |
| cons N | 1 | PPE-DE | | + | |
| cons Q | 2 | PPE-DE | VE | + | 189, 171, 12 |
| afstemning: beslutning (som helhed) | | + | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

efter § 3

6

Verts/ALE

+

§ 6

3S

PPE-DE

+

efter § 12

7

PPE-DE

VE

+

188, 178, 7

§ 21

4

PPE-DE

+

§ 24

5S

PPE-DE

+

cons N

1

PPE-DE

+

cons Q

2

PPE-DE

VE

+

189, 171, 12

afstemning: beslutning (som helhed)

+

17.   Industripolitik i et udvidet Europa

Betænkning: ZRIHEN (A5-0328/2003)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1, litra d) | | originaltekst | vs | + | |
| § 1, litra i) | | originaltekst | div | | |
| | | | 1 | + | |
| | | | 2 | - | |
| efter § 1 | 13 | PSE | AN | + | 291, 64, 3 |
| § 2 | 8 | PPE-DE | | + | ændret mundtligt |
| § 3 | 9 | PPE-DE | | + | |
| § 8 | 10 | PPE-DE | div | | |
| | | | 1 | + | |
| | | | 2 | + | |
| § 11 | | originaltekst | div | | |
| | | | 1 | + | ændret mundtligt |
| | | | 2 | + | |
| § 15 | 11S | PPE-DE | VE | - | 141, 150, 21 |
| § 16 | 12S | PPE-DE | | + | |
| cons A | 1 | PPE-DE | | + | |
| cons G | | originaltekst | vs/VE | - | 149, 168, 3 |
| cons K | 2S | PPE-DE | | - | |
| cons O | 14 | PSE | | + | |
| cons P | 3 | PPE-DE | | ↓ | |
| cons S | 4S | PPE-DE | | R | |
| | § | originaltekst | div | | |
| | | | 1 | + | |
| | | | 2/VE | + | 166, 140, 6 |
| | | | 3/VE | + | 170, 137, 8 |
| | | | 4 | - | |
| cons W | 5 | PPE-DE | VE | - | 138, 169, 1 |
| cons Z | 6S | PPE-DE | | + | |
| cons ZA | 7S | PPE-DE | | + | |
| afstemning: beslutning (som helhed) | | + | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

§ 1, litra d)

originaltekst

vs

+

§ 1, litra i)

originaltekst

div

1

+

2

-

efter § 1

13

PSE

AN

+

291, 64, 3

§ 2

8

PPE-DE

+

ændret mundtligt

§ 3

9

PPE-DE

+

§ 8

10

PPE-DE

div

1

+

2

+

§ 11

originaltekst

div

1

+

ændret mundtligt

2

+

§ 15

11S

PPE-DE

VE

-

141, 150, 21

§ 16

12S

PPE-DE

+

cons A

1

PPE-DE

+

cons G

originaltekst

vs/VE

-

149, 168, 3

cons K

2S

PPE-DE

-

cons O

14

PSE

+

cons P

3

PPE-DE

↓

cons S

4S

PPE-DE

R

§

originaltekst

div

1

+

2/VE

+

166, 140, 6

3/VE

+

170, 137, 8

4

-

cons W

5

PPE-DE

VE

-

138, 169, 1

cons Z

6S

PPE-DE

+

cons ZA

7S

PPE-DE

+

afstemning: beslutning (som helhed)

+

Anmodning om afstemning ved navneopråb

PSE æf 13

Anmodning om opdelt afstemning

PPE-DE

æf 10

1. del: indtil »... medlemsstater«

2. del: resten

PSE

cons S

1. del: indtil »... i industrien«

2. del: »der opfordrer ... beskæftigelse«

3. del: »der mener ... sektorkriser«

4. del: resten

ELDR

§ 1, litra i)

1. del: indtil »... industripolitikken«

2. del: resten

Verts/ALE

§ 11

1. del: indtil »... Galileo-projektet«

2. del: resten

Anmodning om særskilt afstemning

PPE-DE § 1, litra d)

PSE cons G

Diverse

PPE-DE-Gruppen havde taget æf 4 tilbage.

Ordføreren havde foreslået to mundtlige ændringsforslag, som blev taget i betragtning, gående ud på:

| | i æf 8 at erstatte »samtlige tiltag«
  med
  »tiltag«; |
| --- | --- |

i æf 8 at erstatte »samtlige tiltag«
  med
  »tiltag«;

| | i § 11 at erstatte »alternativ energi« med »vedvarende energi« |
| --- | --- |

i § 11 at erstatte »alternativ energi« med »vedvarende energi«

18.   Situationen i Bolivia

Forslag til beslutning: B5-0454, 0455, 0460, 0462 og 0464/2003

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| fælles beslutningsforslag RC5-0454/2003




  (PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| efter § 3 | 1 | GUE/NGL | VE | + | 174, 128, 2 |
| efter § 4 | 2 | GUE/NGL | VE | + | 156, 144, 2 |
| efter § 6 | 3 | GUE/NGL | | + | |
| cons F | | originaltekst | vs | + | |
| afstemning: beslutning (som helhed) | | + | |
| beslutningsforslag fra de politiske grupper |
| B5-0454/2003 | | PSE | | ↓ | |
| B5-0455/2003 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B5-0460/2003 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B5-0462/2003 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B5-0464/2003 | | ELDR | | ↓ | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

fælles beslutningsforslag RC5-0454/2003

(PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL)

efter § 3

1

GUE/NGL

VE

+

174, 128, 2

efter § 4

2

GUE/NGL

VE

+

156, 144, 2

efter § 6

3

GUE/NGL

+

cons F

originaltekst

vs

+

afstemning: beslutning (som helhed)

+

beslutningsforslag fra de politiske grupper

B5-0454/2003

PSE

↓

B5-0455/2003

PPE-DE

↓

B5-0460/2003

Verts/ALE

↓

B5-0462/2003

GUE/NGL

↓

B5-0464/2003

ELDR

↓

Anmodning om særskilt afstemning

PPE-DE cons F

19.   Burundi

Forslag til beslutning: B5-0434/2003

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| forslag til beslutning B5-0434/2003




  (DEVE) |
| tekst som helhed | 1-23 | forskellige politiske grupper | | + | |
| afstemning: beslutning (som helhed) | AN | + | 76, 0, 1 |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

forslag til beslutning B5-0434/2003

(DEVE)

tekst som helhed

1-23

forskellige politiske grupper

+

afstemning: beslutning (som helhed)

AN

+

76, 0, 1

Anmodning om afstemning ved navneopråb

PPE-DE endelig afstemning

20.   Turkmenistan og Centralasien

Forslag til beslutning: B5-0436, 0440, 0445, 0446, 0449, 0450 og 0452/2003

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| fælles beslutningsforslag RC5-0436/2003




  (PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL, EDD) |
| afstemning: beslutning (som helhed) | | + | |
| beslutningsforslag fra de politiske grupper |
| B5-0436/2003 | | PSE | | ↓ | |
| B5-0440/2003 | | ELDR | | ↓ | |
| B5-0445/2003 | | EDD | | ↓ | |
| B5-0446/2003 | | UEN | | ↓ | |
| B5-0449/2003 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B5-0450/2003 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B5-0452/2003 | | Verts/ALE | | ↓ | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

fælles beslutningsforslag RC5-0436/2003

(PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL, EDD)

afstemning: beslutning (som helhed)

+

beslutningsforslag fra de politiske grupper

B5-0436/2003

PSE

↓

B5-0440/2003

ELDR

↓

B5-0445/2003

EDD

↓

B5-0446/2003

UEN

↓

B5-0449/2003

GUE/NGL

↓

B5-0450/2003

PPE-DE

↓

B5-0452/2003

Verts/ALE

↓

21.   Nepal

Forslag til beslutning: B5-0435, 0437, 0439, 0448, 0451 og 0453/2003

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| fælles beslutningsforslag RC5-0435/2003




  (PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| efter § 9 | 1 | Verts/ALE | | - | |
| afstemning: beslutning (som helhed) | AN | + | 81, 0, 2 |
| beslutningsforslag fra de politiske grupper |
| B5-0435/2003 | | UEN | | ↓ | |
| B5-0437/2003 | | PSE | | ↓ | |
| B5-0439/2003 | | ELDR | | ↓ | |
| B5-0448/2003 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B5-0451/2003 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B5-0453/2003 | | Verts/ALE | | ↓ | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

fælles beslutningsforslag RC5-0435/2003

(PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

efter § 9

1

Verts/ALE

-

afstemning: beslutning (som helhed)

AN

+

81, 0, 2

beslutningsforslag fra de politiske grupper

B5-0435/2003

UEN

↓

B5-0437/2003

PSE

↓

B5-0439/2003

ELDR

↓

B5-0448/2003

GUE/NGL

↓

B5-0451/2003

PPE-DE

↓

B5-0453/2003

Verts/ALE

↓

Thomas Mann havde gjort opmærksom på, at der i cons. C skulle stå »29. januar« og ikke »19. januar«, og havde anmodet om, at beslutningen ligeledes blev fremsendt til Bhutans regering (formanden tilsluttede sig dette).

22.   Fælles fiskeripolitik

Betænkning: FIGUEIREDO (A5-0331/2003)

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | AN | + | 82, 0 ,3 |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

AN

+

82, 0 ,3

Anmodning om afstemning ved navneopråb

PPE-DE endelig afstemning

23.   Fiskerflåden

Betænkning: McKENNA (A5-0332/2003)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

---

BILAG II

RESULTAT AF AFSTEMNINGERNE VED NAVNEOPRÅB

1.   Forslag til det almindelige budget 2004

Ja-stemmer: 174

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Boogerd-Quaak, van den Bos, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Newton Dunn, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Ries, Riis-Jørgensen, Schmidt, Sterckx, Van Hecke, Wallis

GUE/NGL: Brie, Caudron, Cossutta, Meijer, Sjöstedt

NI: Beysen

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Balfe, Banotti, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Doorn, Dover, Ferrer, Goodwill, Harbour, Inglewood, Jackson, Kauppi, Khanbhai, Kirkhope, Korhola, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mauro, Mombaur, Nicholson, Oomen-Ruijten, Oostlander, Perry, Pex, Pronk, Purvis, Sacrédeus, Smet, Stenmarck, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tannock, Thyssen, Van Orden, Villiers

PSE: Adam, van den Berg, Bösch, Bullmann, van den Burg, Cashman, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Duhamel, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Ford, Gill, Goebbels, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Imbeni, Kinnock, Kuhne, Lalumière, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Martin David W., Martin Hans-Peter, Medina Ortega, Miller, Moraes, Murphy, Myller, O'Toole, Paasilinna, Rothley, Scheele, Schmid Gerhard, Simpson, Skinner, Stihler, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zrihen

UEN: Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Hudghton, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 275

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Esclopé, Farage

ELDR: André-Léonard, Attwooll, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Flesch, Monsonís Domingo, Mulder, Nordmann, Olsson, Pohjamo, Procacci, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Väyrynen, Vallvé, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Fiebiger, Figueiredo, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schröder Ilka, Seppänen, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Berthu, Borghezio, Claeys, Dell'Alba, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Hager, Ilgenfritz, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Averoff, Avilés Perea, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Brienza, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Jarzembowski, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Lisi, Lulling, McCartin, Marinos, Marques, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Ojeda Sanz, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stenzel, Tajani, Theato, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, Campos, Carnero González, Cercas, Cerdeira Morterero, Désir, Dührkop Dührkop, Duin, Färm, Fava, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gillig, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Iivari, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lange, Lavarra, Leinen, Malliori, Martínez Martínez, Mastorakis, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Rothe, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Schulz, Sornosa Martínez, Souladakis, Stockmann, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Zorba

UEN: Bigliardo, Caullery, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 14

ELDR: Andreasen

GUE/NGL: Ainardi, Bordes, Boudjenah, Cauquil, Herzog

PPE-DE: De Sarnez, Grossetête, Posselt, Rübig

PSE: Aparicio Sánchez, Casaca, Mann Erika, Roth-Behrendt

2.   Forslag til det almindelige budget 2004

Ja-stemmer: 51

EDD: Andersen, Belder, Blokland

ELDR: Virrankoski

GUE/NGL: Blak, Cossutta, Meijer, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Ilgenfritz

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Goodwill, Harbour, Inglewood, Jackson, Khanbhai, McMillan-Scott, Nicholson, Perry, Purvis, Stenmarck, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers, Wuermeling

PSE: van den Berg, Corbey, Haug, van Hulten, Lange, Swiebel, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Wiersma

Verts/ALE: Gahrton

Nej-stemmer: 397

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, van Dam, Esclopé, Farage

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Flesch, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Fiebiger, Figueiredo, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schröder Ilka, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dell'Alba, Dillen, de Gaulle, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Daul, Decourrière, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Jarzembowski, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Lisi, Lulling, McCartin, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Ojeda Sanz, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenzel, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, von Wogau, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, Bösch, Bullmann, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Dehousse, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Hudghton, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Hverken eller: 7

EDD: Bonde, Sandbæk

GUE/NGL: Herzog

NI: Garaud

PPE-DE: Mauro

PSE: van den Burg

Verts/ALE: Schörling

3.   Forslag til det almindelige budget 2004

Ja-stemmer: 318

EDD: Abitbol

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Flesch, Maaten, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Caudron

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dell'Alba, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Atkins, Averoff, Balfe, Banotti, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Gemelli, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rübig, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Dehousse, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Honeyball, Howitt, Hughes, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, Malliori, Martin David W., Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Rothe, Rothley, Sacconi, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Stockmann, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Wynn

UEN: Bigliardo, Caullery, Nobilia, Pasqua, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Ferrández Lezaun

Nej-stemmer: 143

EDD: Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Sandbæk

ELDR: Boogerd-Quaak, Ludford, Lynne, Manders, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Schmidt

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Cauquil, Cossutta, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Borghezio, Gobbo

PPE-DE: Arvidsson, Avilés Perea, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Gutiérrez-Cortines, Herranz García, Naranjo Escobar, Ojeda Sanz, Pastorelli, Pérez Álvarez, Ripoll y Martínez de Bedoya, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Stenmarck, Valdivielso de Cué, Zabell

PSE: Andersson, van den Berg, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Corbey, De Keyser, El Khadraoui, Ettl, Färm, Hedkvist Petersen, van Hulten, Karlsson, Katiforis, Kreissl-Dörfler, Kuhne, McNally, Martin Hans-Peter, Mastorakis, Roth-Behrendt, Roure, Sandberg-Fries, Scheele, Swiebel, Swoboda, Thorning-Schmidt, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Evans Jillian, Gahrton, Hudghton, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Hverken eller: 4

EDD: Farage

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Ilgenfritz

PSE: Mann Erika

4.   Forslag til det almindelige budget 2004

Ja-stemmer: 419

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, van den Bos, Busk, De Clercq, Duff, Flesch, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Cossutta, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Beysen, Borghezio, Claeys, Dell'Alba, Dillen, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Lang, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Balfe, Banotti, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Gemelli, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Lisi, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Villiers, Wenzel-Perillo, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Hudghton, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 36

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Esclopé

ELDR: Boogerd-Quaak

NI: Berthu, Garaud, de La Perriere, Souchet

PPE-DE: Avilés Perea, Bourlanges, Camisón Asensio, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Gil-Robles Gil-Delgado, Gutiérrez-Cortines, Herranz García, Hortefeux, Naranjo Escobar, Ojeda Sanz, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pomés Ruiz, Ripoll y Martínez de Bedoya, Salafranca Sánchez-Neyra, Valdivielso de Cué, Zabell

PSE: Karamanou, Katiforis, Kreissl-Dörfler

UEN: Bigliardo, Caullery, Nobilia, Pasqua, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 6

EDD: Farage

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Fiebiger, Laguiller

NI: Ilgenfritz

5.   Forslag til det almindelige budget 2004

Ja-stemmer: 454

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sandersten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Dell'Alba, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, de La Perriere, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 12

EDD: Farage

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Lang, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Bourlanges

Hverken eller: 8

EDD: Bernié, Butel, Esclopé

PSE: Dehousse, Martin Hans-Peter

Verts/ALE: McKenna, Piétrasanta, Rod

6.   Forslag til det almindelige budget 2004

Ja-stemmer: 381

EDD: Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Dary

NI: Berthu, Beysen, Dell'Alba, Hager, Ilgenfritz, de La Perriere, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, von Wogau, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Ferrández Lezaun

Nej-stemmer: 81

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Cossutta, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, Martinez, Stirbois

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Hverken eller: 8

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Farage

GUE/NGL: Brie

NI: Garaud

PSE: Dehousse, Martin Hans-Peter

7.   Forslag til det almindelige budget 2004

Ja-stemmer: 45

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Vachetta, Vinci

PSE: Goebbels, Lund, Martínez Martínez

UEN: Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain

Verts/ALE: Mayol i Raynal, Ortuondo Larrea

Nej-stemmer: 421

EDD: Belder, Bernié, Blokland, Butel, van Dam, Esclopé, Farage

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Bigliardo, Camre, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Hverken eller: 9

ELDR: Boogerd-Quaak

NI: Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis

PPE-DE: Mastella, Posselt, Rübig

PSE: Dehousse

UEN: Caullery

8.   Forslag til det almindelige budget 2004

Ja-stemmer: 185

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: André-Léonard, Nordmann, Paulsen, Sbarbati, Schmidt

GUE/NGL: Dary

NI: Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, Ilgenfritz

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Deprez, Descamps, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Mastella, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schierhuber, Schleicher, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zissener

PSE: Corbey, Karlsson, Poignant

UEN: Bigliardo, Collins, Nobilia, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Turchi

Nej-stemmer: 282

EDD: Bernié, Butel, Esclopé

ELDR: Andreasen, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Newton Dunn, Olsson, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Borghezio, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Bourlanges, Daul, Decourrière, De Veyrac, Fourtou, Grossetête, Korhola, Lamassoure, Martin Hugues, Musotto, Schaffner, Zimmerling

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Dehousse, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Camre, Caullery, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain, Pasqua, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Hverken eller: 12

EDD: Farage

ELDR: Mulder

GUE/NGL: Cossutta

NI: Berthu, Claeys, Dillen

PPE-DE: De Sarnez, Hansenne, Maat, Matikainen-Kallström, Posselt

PSE: van Hulten

9.   Forslag til det almindelige budget 2004

Ja-stemmer: 38

EDD: Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Sandbæk

ELDR: Newton Dunn

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Goodwill, Harbour, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Nicholson, Perry, Purvis, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Marinho, Müller Rosemarie

Nej-stemmer: 437

EDD: Abitbol

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Ludford, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Lang, de La Perriere, Martinez, Pannella, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Suominen, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, von Wogau, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Moraes, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Hverken eller: 4

EDD: Farage

PPE-DE: Florenz

PSE: Miller, Skinner

10.   Forslag til det almindelige budget 2004

Ja-stemmer: 376

EDD: Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Sandbæk

ELDR: Boogerd-Quaak, Di Pietro, Mulder, Plooij-van Gorsel, Procacci, Rutelli, Sanders-ten Holte, Van Hecke, Vermeer

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Pannella, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bremmer, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McNally, Malliori, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Sornosa Martínez, Souladakis, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Weiler, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Bigliardo, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 105

EDD: Abitbol, Farage

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, van den Bos, Busk, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Ludford, Lynne, Maaten, Monsonís Domingo, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pohjamo, Ries, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Hager, Ilgenfritz, Lang, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Goodwill, Harbour, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Nicholson, Perry, Purvis, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Adam, Berger, Bösch, Bowe, Cashman, Corbett, Ettl, Ford, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin Hans-Peter, Medina Ortega, Miller, Moraes, Murphy, O'Toole, dos Santos, Simpson, Skinner, Soares, Sousa Pinto, Stihler, Titley, Watts, Whitehead, Wiersma, Wynn

UEN: Camre, Queiró, Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Celli, Echerer

Hverken eller: 4

ELDR: Manders

NI: de La Perriere

PPE-DE: Flemming, Koch

11.   Forslag til det almindelige budget 2004

Ja-stemmer: 213

EDD: Andersen, Bonde, Butel, Esclopé, Sandbæk

ELDR: Boogerd-Quaak, van den Bos, Di Pietro, Ludford, Lynne, Manders, Mulder, Newton Dunn, Plooijvan Gorsel, Sanders-ten Holte, Van Hecke, Vermeer

GUE/NGL: Herzog

NI: Beysen

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling

PSE: Bowe, Dehousse, Hughes, Imbeni, Linkohr, McNally, Mann Erika, Marinho, Piecyk, Terrón i Cusí

UEN: Angelilli

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 261

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Farage

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Busk, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Maaten, Monsonís Domingo, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Jové Peres, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Borghezio, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Lang, de La Perriere, Martinez, Pannella, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Goodwill, Harbour, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Nicholson, Perry, Pronk, Purvis, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McCarthy, Malliori, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Ferrández Lezaun

Hverken eller: 5

EDD: Bernié

GUE/NGL: Kaufmann, Puerta

PPE-DE: Flemming

PSE: van den Burg

12.   Forslag til det almindelige budget 2004

Ja-stemmer: 196

ELDR: Di Pietro

GUE/NGL: Ainardi, Bergaz Conesa, Brie, Cossutta, Fiebiger, Jové Peres, Kaufmann, Marset Campos, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Puerta, Vinci, Wurtz

PPE-DE: Bodrato, Kauppi, Korhola, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Sacrédeus

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ford, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-stemmer: 259

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Farage, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Ludford, Lynne, Maaten, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Dary, Figueiredo, Korakas, Manisco, Meijer, Patakis, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Vachetta

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Hager, Ilgenfritz, Lang, de La Perriere, Martinez, Pannella, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Mauro, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Lund, Martin Hans-Peter

UEN: Angelilli, Bigliardo, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 14

GUE/NGL: Blak, Boudjenah, Caudron, Herzog, Koulourianos, Krivine, Uca

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Arvidsson, Flemming, Stenmarck

Verts/ALE: Gahrton, Schörling, Wuori

13.   Betænkning Mulder A5-0349/2003

Ja-stemmer: 325

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Butel, van Dam, Esclopé

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sandersten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Lang, de La Perriere, Martinez, Pannella, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Marinho

UEN: Angelilli, Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 146

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

Hverken eller: 6

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller

14.   Betænkning Mulder A5-0349/2003

Ja-stemmer: 248

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Sandbæk

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Lang, de La Perriere, Martinez, Pannella, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Marinho

UEN: Angelilli, Bigliardo, Caullery, Mussa, Nobilia, Pasqua, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nej-stemmer: 223

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sandersten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Patakis

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Hverken eller: 3

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller

15.   Betænkning Mulder A5-0349/2003

Ja-stemmer: 452

EDD: Bernié, Butel, Esclopé

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Garaud, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, de La Perriere, Pannella, Souchet

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 18

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

NI: Borghezio, Dillen, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Lang, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Grosch, Mauro, Musotto

PSE: Campos

Hverken eller: 9

EDD: Abitbol, Farage

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller, Patakis

NI: Claeys

PPE-DE: Flemming

PSE: Martin Hans-Peter

16.   Betænkning Mulder A5-0349/2003

Ja-stemmer: 231

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Di Pietro, Virrankoski

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 249

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Farage

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Schröder Ilka

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Hager, Ilgenfritz, Lang, de La Perriere, Martinez, Pannella, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Dehousse

UEN: Angelilli, Bigliardo, Camre, Caullery, Mussa, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 6

EDD: Bernié, Butel, Esclopé

NI: Claeys, Dillen

PSE: Martin Hans-Peter

17.   Betænkning Mulder A5-0349/2003

Ja-stemmer: 260

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Borghezio, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Martinez, Pannella, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Bastos, Coelho, Gouveia, Méndez de Vigo

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Bigliardo, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 213

EDD: Abitbol, Farage

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Beysen, Hager, Ilgenfritz

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

UEN: Camre

Hverken eller: 5

EDD: Bernié, Butel, Esclopé

PPE-DE: Flemming

PSE: Martin Hans-Peter

18.   Betænkning Mulder A5-0349/2003

Ja-stemmer: 454

EDD: Abitbol, Farage

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sandersten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Garaud, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, de La Perriere, Pannella, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Bigliardo, Caullery, Mussa, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 16

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Formentini

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Lang, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Grosch, Kauppi

PSE: Campos

Hverken eller: 13

EDD: Andersen, Bernié, Bonde, Butel, Sandbæk

GUE/NGL: Bordes, Cauquil

PSE: Martin Hans-Peter

UEN: Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain

19.   Betænkning Mulder A5-0349/2003

Ja-stemmer: 389

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Blak, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Vinci

NI: Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, Ilgenfritz, de La Perriere, Pannella, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, Brienza, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Bigliardo, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 77

EDD: Belder, Blokland, van Dam, Farage

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schröder Ilka, Uca, Vachetta, Wurtz

NI: Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, Martinez, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Goodwill, Hermange, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Nicholson, Perry, Purvis, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Campos

UEN: Camre, Queiró, Ribeiro e Castro

Hverken eller: 12

EDD: Abitbol, Andersen, Bernié, Bonde, Butel, Esclopé, Sandbæk

GUE/NGL: Schmid Herman

NI: Garaud

PPE-DE: Flemming

PSE: Junker, Martin Hans-Peter

20.   Betænkning Mulder A5-0349/2003

Ja-stemmer: 421

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Farage, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Brie, Caudron, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Manisco, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, de La Perriere, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Bigliardo, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Ferrández Lezaun

Nej-stemmer: 48

GUE/NGL: Boudjenah, Marset Campos

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Lang, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Hansenne

PSE: Campos

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Evans Jillian, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Hverken eller: 11

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller

NI: Dell'Alba, Dupuis, Garaud, Pannella

PPE-DE: Flemming

PSE: Martin Hans-Peter

UEN: Camre

Verts/ALE: Ortuondo Larrea

21.   Betænkning Gill A5-0350/2003

Ja-stemmer: 455

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Manisco, Marset Campos, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schröder Ilka, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, de La Perriere, Pannella, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Bigliardo, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 11

EDD: Farage

GUE/NGL: Meijer, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Borghezio, Gobbo

PPE-DE: Lulling, Mastella, Rübig

UEN: Camre

Hverken eller: 17

EDD: Bernié, Butel, Esclopé

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller

NI: Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Lang, Martinez, Stirbois

PSE: Colom i Naval, Martin Hans-Peter

Verts/ALE: Gahrton

22.   Betænkning Angelilli A5-0330/2003

Ja-stemmer: 431

EDD: Andersen, Bernié, Bonde, Butel, Esclopé, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Puerta, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, Gollnisch, Hager, Ilgenfritz, Lang, de La Perriere, Martinez, Pannella, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Deprez, De Sarnez, Descamps, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Suominen, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 35

EDD: Belder, Blokland, van Dam, Farage

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

NI: Borghezio, Gobbo

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Dover, Elles, Goodwill, Harbour, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Nicholson, Perry, Purvis, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

Hverken eller: 5

GUE/NGL: Schmid Herman, Sjöstedt

NI: de Gaulle, Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Deva

23.   Indstilling ved andenbehandling Jarzembowski A5-0327/2003

Ja-stemmer: 70

EDD: Andersen, Bernié, Bonde, Butel, Esclopé, Sandbæk

ELDR: De Clercq, Monsonís Domingo, Plooij-van Gorsel

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Fiebiger, Figueiredo, Jové Peres, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Lang, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Lulling, Santer, Schwaiger, Thyssen

PSE: Campos, Cercas, Ferreira, Hughes, Keßler, Menéndez del Valle, Obiols i Germà, Paasilinna, Randzio-Plath, Rodríguez Ramos, Rothley, Sornosa Martínez, Terrón i Cusí

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Lannoye, Wuori

Nej-stemmer: 394

EDD: Belder, Blokland, van Dam, Farage

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Dary, Patakis

NI: Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Ilgenfritz, Pannella

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, O'Toole, Paciotti, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Titley, Torres Marques, Trentin, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba

UEN: Angelilli, Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Hverken eller: 16

GUE/NGL: Blak, Herzog, Kaufmann, Korakas, Sylla

NI: Berthu, Borghezio, Gobbo, de La Perriere, Souchet

PSE: Dehousse, De Keyser, El Khadraoui, Patrie, Vairinhos, Zrihen

24.   Indstilling ved andenbehandling Jarzembowski A5-0327/2003

Ja-stemmer: 350

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sandersten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Beysen, Borghezio, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gobbo, Hager, Ilgenfritz, Pannella

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, Mann Thomas, Marinos, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Sartori, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dührkop Dührkop, Duin, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ford, Gebhardt, Gill, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Piecyk, Pittella, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray

UEN: Angelilli, Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Ferrández Lezaun, Ortuondo Larrea, Sörensen

Nej-stemmer: 132

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Farage

ELDR: Di Pietro, Formentini

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Claeys, Dillen, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Decourrière, De Sarnez, De Veyrac, Hermange, Lulling, Martin Hugues, Mastella, Mennitti, Pronk, Sacrédeus, Santer, Schaffner

PSE: Baltas, Berès, Dehousse, De Keyser, Désir, Duhamel, El Khadraoui, Ettl, Ferreira, Fruteau, Garot, Gillig, Guy-Quint, Hazan, Karamanou, Katiforis, Koukiadis, Lalumière, Malliori, Mastorakis, Patrie, Poignant, Poos, Roure, Savary, Souladakis, Zorba, Zrihen

UEN: Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Hverken eller: 3

NI: Garaud

PPE-DE: Marques

PSE: Myller

25.   Indstilling ved andenbehandling Jarzembowski A5-0327/2003

Ja-stemmer: 234

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, Ilgenfritz, Pannella

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Sartori, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: van Hulten, Miranda de Lage

UEN: Angelilli, Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nej-stemmer: 243

EDD: Bernié, Butel, Esclopé

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Claeys, Dillen, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Decourrière, De Sarnez, De Veyrac, Hermange, Hortefeux, Martin Hugues, Schaffner

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Hverken eller: 6

EDD: Farage

NI: Borghezio, Garaud, Gobbo

PPE-DE: Lulling, Santer

26.   Indstilling ved andenbehandling Jarzembowski A5-0327/2003

Ja-stemmer: 386

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, Ilgenfritz, Pannella

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Sartori, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dührkop Dührkop, Duin, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ford, Gebhardt, Gill, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Piecyk, Pittella, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray

UEN: Angelilli, Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 87

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Farage

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Decourrière, De Sarnez, De Veyrac, Hermange, Martin Hugues, Schaffner

PSE: Baltas, Berès, Dehousse, De Keyser, Duhamel, El Khadraoui, Ferreira, Fruteau, Garot, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hazan, Katiforis, Koukiadis, Lalumière, Malliori, Mastorakis, Patrie, Poignant, Poos, Roure, Savary, Souladakis, Zorba, Zrihen

UEN: Ribeiro e Castro

Hverken eller: 7

NI: Borghezio, Gobbo

PPE-DE: Fourtou, Lulling, Santer

PSE: Martin Hans-Peter, Myller

27.   Indstilling ved andenbehandling Jarzembowski A5-0327/2003

Ja-stemmer: 353

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, Ilgenfritz, Pannella

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Sartori, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dührkop Dührkop, Duin, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ford, Gebhardt, Gill, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paciotti, Piecyk, Pittella, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray

UEN: Angelilli, Bigliardo, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Turchi

Verts/ALE: Ferrández Lezaun, Ortuondo Larrea

Nej-stemmer: 128

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Farage

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Daul, Decourrière, De Veyrac, Lulling, Martin Hugues, Santer, Schaffner

PSE: Baltas, Berès, Dehousse, De Keyser, Désir, Duhamel, El Khadraoui, Ferreira, Fruteau, Garot, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hazan, Katiforis, Koukiadis, Lalumière, Malliori, Mastorakis, Paasilinna, Patrie, Poignant, Poos, Roure, Savary, Souladakis, Zorba, Zrihen

UEN: Caullery, Pasqua, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Hverken eller: 4

NI: Borghezio, Gobbo

PSE: Ettl, Myller

28.   Indstilling ved andenbehandling Jarzembowski A5-0327/2003

Ja-stemmer: 337

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sandersten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, Ilgenfritz, Pannella

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Sartori, Schierhuber, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Corbett, Corbey, Dührkop Dührkop, Duin, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ford, Gebhardt, Gill, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paciotti, Piecyk, Pittella, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Wiersma, Wynn

UEN: Angelilli, Bigliardo, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Segni, Turchi

Verts/ALE: Ferrández Lezaun

Nej-stemmer: 136

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Farage

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Daul, Decourrière, De Veyrac, Hermange, Hortefeux, Lulling, Martin Hugues, Santer, Schaffner

PSE: Baltas, Berès, Dehousse, De Keyser, Désir, Duhamel, El Khadraoui, Ettl, Ferreira, Fruteau, Garot, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hazan, Karamanou, Katiforis, Koukiadis, Lalumière, Malliori, Mastorakis, Paasilinna, Patrie, Poignant, Poos, Roure, Savary, Souladakis, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Caullery, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Hverken eller: 5

NI: Borghezio, Gobbo

PPE-DE: Fourtou

PSE: Martin Hans-Peter, Myller

29.   Indstilling ved andenbehandling Jarzembowski A5-0327/2003

Ja-stemmer: 340

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Beysen, Dell'Alba, Dupuis, Hager, Ilgenfritz, Pannella

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Deprez, De Sarnez, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Sartori, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dührkop Dührkop, Duin, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Gebhardt, Gill, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paciotti, Piecyk, Pittella, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn

UEN: Angelilli, Bigliardo, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Segni, Turchi

Verts/ALE: Ferrández Lezaun

Nej-stemmer: 129

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Farage

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Decourrière, De Veyrac, Hortefeux, Schaffner

PSE: Baltas, Berès, Dehousse, De Keyser, Désir, Duhamel, El Khadraoui, Ettl, Ferreira, Fruteau, Garot, Gillig, Guy-Quint, Hazan, Karamanou, Katiforis, Koukiadis, Lalumière, Malliori, Mastorakis, Paasilinna, Patrie, Poignant, Poos, Roure, Savary, Souladakis, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Caullery, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Hverken eller: 9

ELDR: Nordmann

NI: Borghezio, Gobbo

PPE-DE: Fourtou, Lulling, Martin Hugues, Santer

PSE: Martin Hans-Peter, Myller

30.   Indstilling ved andenbehandling Jarzembowski A5-0327/2003

Ja-stemmer: 340

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, Ilgenfritz, Pannella

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Sartori, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbey, Dührkop Dührkop, Duin, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ford, Gebhardt, Gill, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paciotti, Piecyk, Pittella, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn

UEN: Angelilli, Bigliardo, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Turchi

Nej-stemmer: 128

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Farage

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Daul, Decourrière, De Veyrac, Hortefeux, Martin Hugues, Schaffner

PSE: Baltas, Berès, Dehousse, De Keyser, Désir, Duhamel, El Khadraoui, Ettl, Ferreira, Fruteau, Garot, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hazan, Karamanou, Katiforis, Koukiadis, Malliori, Mastorakis, Paasilinna, Patrie, Poignant, Poos, Roure, Savary, Souladakis, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Caullery, Pasqua, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Hverken eller: 8

ELDR: Nordmann

NI: Borghezio, Gobbo

PPE-DE: Fourtou, Lulling, Santer

PSE: Martin Hans-Peter, Myller

31.   Indstilling ved andenbehandling Jarzembowski A5-0327/2003

Ja-stemmer: 348

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, Ilgenfritz, Pannella

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Sartori, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ford, Gebhardt, Gill, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paciotti, Piecyk, Pittella, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zrihen

UEN: Angelilli, Bigliardo, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Turchi

Verts/ALE: Ferrández Lezaun

Nej-stemmer: 129

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Farage

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Daul, Decourrière, De Veyrac, Hermange, Hortefeux, Martin Hugues, Schaffner

PSE: Baltas, Berès, Dehousse, Désir, Duhamel, Ettl, Ferreira, Fruteau, Garot, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hazan, Karamanou, Katiforis, Koukiadis, Lalumière, Malliori, Mastorakis, Paasilinna, Patrie, Poignant, Poos, Roure, Savary, Souladakis, Zorba

UEN: Caullery, Pasqua, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Hverken eller: 7

NI: Borghezio, Gobbo

PPE-DE: Fourtou, Lulling, Santer

PSE: Martin Hans-Peter, Myller

32.   Indstilling ved andenbehandling Jarzembowski A5-0327/2003

Ja-stemmer: 381

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krivine, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Pannella

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fiori, Folias, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Martens, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Sartori, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dührkop Dührkop, Duin, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ford, Gebhardt, Gill, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Piecyk, Pittella, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn

UEN: Angelilli, Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Ferrández Lezaun, Ortuondo Larrea

Nej-stemmer: 91

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Farage

GUE/NGL: Herzog, Korakas

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Daul, Decourrière, De Veyrac, Hermange, Hortefeux, Lulling, Martin Hugues, Santer, Schaffner

PSE: Baltas, Berès, Dehousse, De Keyser, Désir, Duhamel, El Khadraoui, Ferreira, Garot, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hazan, Karamanou, Katiforis, Koukiadis, Lalumière, Malliori, Mastorakis, Patrie, Poignant, Poos, Roure, Savary, Souladakis, Zorba, Zrihen

UEN: Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Hverken eller: 10

ELDR: Nordmann

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller, Sylla

NI: Borghezio, Gobbo

PPE-DE: Fourtou

PSE: Martin Hans-Peter, Myller

33.   Indstilling ved andenbehandling Jarzembowski A5-0327/2003

Ja-stemmer: 236

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Marset Campos

NI: Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, Ilgenfritz, Pannella

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Sartori, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Marinho, Sornosa Martínez, Trentin

UEN: Angelilli, Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Lagendijk

Nej-stemmer: 244

EDD: Bernié, Butel, Esclopé

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Daul, Decourrière, De Veyrac, Hermange, Hortefeux, Lulling, Martin Hugues, Santer, Schaffner

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Hverken eller: 6

EDD: Farage

ELDR: Nordmann

NI: Borghezio, Gobbo

PPE-DE: Flemming, Fourtou

34.   Indstilling ved andenbehandling Jarzembowski A5-0327/2003

Ja-stemmer: 318

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Hager, Ilgenfritz, Pannella

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Deprez, De Sarnez, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Martens, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Sartori, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Sturdy, Sumberg, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dührkop Dührkop, Duin, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ford, Gebhardt, Gill, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy McNally, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Piecyk, Pittella, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn

UEN: Angelilli, Bigliardo, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Segni, Turchi

Verts/ALE: Ferrández Lezaun

Nej-stemmer: 161

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Farage

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Claeys, Dillen, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Daul, Decourrière, Deva, De Veyrac, Dover, Elles, Goodwill, Harbour, Hermange, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Lulling, Marques, Martin Hugues, Nicholson, Perry, Purvis, Santer, Schaffner, Stevenson, Stockton, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Baltas, Berès, Dehousse, De Keyser, Désir, Duhamel, El Khadraoui, Ferreira, Fruteau, Garot, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hazan, Karamanou, Katiforis, Koukiadis, Lalumière, Malliori, Mastorakis, Medina Ortega, Patrie, Poignant, Poos, Roure, Savary, Souladakis, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Caullery, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Hverken eller: 5

NI: Borghezio, Gobbo

PPE-DE: Descamps

PSE: Martin Hans-Peter, Myller

35.   Indstilling ved andenbehandling Jarzembowski A5-0327/2003

Ja-stemmer: 317

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, Ilgenfritz, Pannella

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Deprez, De Sarnez, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Sartori, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dührkop Dührkop, Duin, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ford, Gebhardt, Gill, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Paciotti, Piecyk, Pittella, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Wynn

UEN: Angelilli, Bigliardo, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Turchi

Verts/ALE: Ferrández Lezaun

Nej-stemmer: 157

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Farage

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Daul, Decourrière, Deva, De Veyrac, Dover, Elles, Flemming, Goodwill, Harbour, Hermange, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Lulling, Martin Hugues, Nicholson, Perry, Purvis, Santer, Schaffner, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Baltas, Berès, Dehousse, De Keyser, Désir, Duhamel, El Khadraoui, Ferreira, Fruteau, Garot, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hazan, Karamanou, Katiforis, Koukiadis, Lalumière, Malliori, Mastorakis, Patrie, Poignant, Poos, Roure, Savary, Souladakis, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Caullery, Pasqua, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Hverken eller: 5

NI: Borghezio, Gobbo

PPE-DE: Descamps, Quisthoudt-Rowohl

PSE: Martin Hans-Peter

36.   Indstilling ved andenbehandling Sterckx A5-0325/2003

Ja-stemmer: 406

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, de La Perriere, Pannella, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Deprez, De Sarnez, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Caullery

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 66

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Farage

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Ilgenfritz, Lang, Martinez, Stirbois

UEN: Bigliardo, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 6

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

NI: Borghezio, Gobbo

PSE: Ferreira

37.   Indstilling ved andenbehandling Sterckx A5-0325/2003

Ja-stemmer: 413

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Herzog

NI: Berthu, Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, de La Perriere, Pannella, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Deprez, De Sarnez, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Watts, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba

UEN: Angelilli, Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 53

EDD: Bernié, Butel, Esclopé

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Claeys, Dillen, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Ilgenfritz, Lang, Martinez, Stirbois

PSE: Dehousse, De Keyser, El Khadraoui, Zrihen

UEN: Ribeiro e Castro

Hverken eller: 6

EDD: Farage

GUE/NGL: Puerta

NI: Borghezio, Garaud, Gobbo

PSE: Ferreira

38.   Indstilling ved andenbehandling Savary A5-0323/2003

Ja-stemmer: 402

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Esclopé

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Papayannakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, de La Perriere, Pannella, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Brienza, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Corrie, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hortefeux, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langenhagen, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 56

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Lang, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Dover, Elles, Goodwill, Harbour, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Perry, Purvis, Radwan, Sacrédeus, Stevenson, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

UEN: Angelilli, Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Fitzsimons, Mussa, Ó Neachtain, Pasqua, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 2

EDD: Farage

NI: Souchet

39.   Betænkning Robert Evans A5-0326/2003

Ja-stemmer: 432

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Beysen, Borghezio, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Lang, Martinez, Pannella, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Corrie, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Dehousse, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Ford, Fruteau, Garot, Gill, Gillig, Guy-Quint, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Rothe, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Wuori, Wyn

Hverken eller: 25

EDD: Farage

ELDR: Maaten

NI: Berthu, de La Perriere, Varaut

PSE: Corbey, Duin, Ferreira, Gebhardt, Görlach, Haug, Koukiadis, Malliori, Martin Hans-Peter, Mastorakis, Myller, Roth-Behrendt, Scheele, Schmid Gerhard, Souladakis

UEN: Caullery, Pasqua, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro

40.   Betænkning Brok A5-0348/2003

Ja-stemmer: 88

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Formentini

GUE/NGL: Alyssandrakis, Caudron, Cossutta, Korakas, Meijer, Patakis

NI: Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Pannella

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Fatuzzo, Harbour, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Mastella, Nicholson, Ojeda Sanz, Perry, Purvis, Sacrédeus, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Goebbels, Izquierdo Collado, Linkohr, Miranda de Lage

UEN: Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Isler Béguin, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 327

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Farage

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sandersten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller

NI: Beysen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Hager, Ilgenfritz, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Corrie, Costa Raffaele, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Ferrer, Fiori, Flemming, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Camre, Caullery, Mussa, Nobilia, Segni, Turchi

Hverken eller: 43

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krivine, Manisco, Marset Campos, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Borghezio, Claeys, Dillen, Gobbo, Souchet

PSE: Dehousse, Martin Hans-Peter

Verts/ALE: Boumediene-Thiery, Gahrton, Lambert, McKenna, Rod, Schörling

41.   Betænkning Brok A5-0348/2003

Ja-stemmer: 305

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Formentini, Ludford, Lynne, Manders, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Wallis

GUE/NGL: Bakopoulos, Bergaz Conesa, Caudron, Cossutta, Jové Peres, Uca, Vinci

NI: Beysen, Ilgenfritz

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Inglewood, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Colom i Naval, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Honeyball, Howitt, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Caullery, Collins

Verts/ALE: Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 135

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Farage, Sandbæk

ELDR: Flesch, Maaten, Monsonís Domingo, Ries, Virrankoski

GUE/NGL: Ainardi, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Cauquil, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Wurtz

NI: Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Graça Moura, Harbour, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Marques, Nicholson, Perry, Purvis, Sacrédeus, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Corbey, Färm, Hedkvist Petersen, van Hulten, Izquierdo Rojo, Karlsson, Kinnock, Lund, Moraes, Murphy, Sandberg-Fries

UEN: Camre, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber

Hverken eller: 18

ELDR: Dybkjær

GUE/NGL: Alyssandrakis, Herzog, Sylla

NI: Berthu, Borghezio, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Gobbo, Pannella

PPE-DE: Pacheco Pereira

PSE: Dehousse, Martin Hans-Peter, Stihler

Verts/ALE: Rühle

42.   Betænkning Brok A5-0348/2003

Ja-stemmer: 355

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Formentini, Väyrynen, Van Hecke

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krivine, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Papayannakis, Puerta, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Pannella

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Murphy, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain, Segni

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Evans Jillian, Gahrton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 88

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Butel, van Dam, Esclopé, Farage

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sandersten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Vallvé, Vermeer, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller, Schröder Ilka

NI: Berthu, Garaud, de Gaulle, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Goodwill, Harbour, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Nicholson, Perry, Purvis, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Lund

UEN: Camre, Mussa, Nobilia, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 9

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Gobbo

PPE-DE: Pacheco Pereira

PSE: Martin Hans-Peter

43.   Betænkning Brok A5-0348/2003

Ja-stemmer: 333

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Blak, Brie, Caudron, Cossutta, Fiebiger, Herzog, Kaufmann, Uca

NI: Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, Pannella

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carrilho, Casaca, Cercas, Colom i Naval, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Weiler, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Caullery, Mussa, Nobilia, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Ferrández Lezaun, Isler Béguin, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 103

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Farage, Sandbæk

ELDR: Olsson, Pohjamo, Väyrynen

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Boudjenah, Figueiredo, Jové Peres, Korakas, Koulourianos, Krivine, Manisco, Marset Campos, Meijer, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Garaud, de Gaulle, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Goodwill, Harbour, Inglewood, Jackson, Kirkhope, Nicholson, Perry, Purvis, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Bowe, Cashman, Evans Robert J.E., Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Martin David W., Miller, Moraes, Murphy, O'Toole, Paasilinna, Simpson, Skinner, Stihler, Titley, Watts, Whitehead, Wynn

UEN: Camre, Queiró, Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Evans Jillian, Gahrton, Lambert, Lucas, McKenna

Hverken eller: 19

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller, Sylla

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Gobbo

PPE-DE: Pacheco Pereira, Sacrédeus

PSE: Dehousse, Martin Hans-Peter

UEN: Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain

Verts/ALE: Ahern, Boumediene-Thiery, Schörling

44.   Betænkning Brok A5-0348/2003

Ja-stemmer: 326

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Wallis

GUE/NGL: Blak, Caudron, Cossutta, Dary

NI: Beysen, Borghezio, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gobbo, Hager, Ilgenfritz, Pannella

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cercas, Colom i Naval, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Weiler, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Caullery, Mussa, Nobilia, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Ferrández Lezaun, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, de Roo, Rühle, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-stemmer: 126

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Farage, Sandbæk

ELDR: Olsson, Pohjamo, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bordes, Boudjenah, Brie, Cauquil, Fiebiger, Figueiredo, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Goodwill, Harbour, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Nicholson, Perry, Purvis, Sacrédeus, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Bowe, Cashman, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Martin David W., Miller, Moraes, Murphy, O'Toole, Paasilinna, Simpson, Skinner, Stihler, Titley, Watts, Whitehead, Wynn

UEN: Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Ahern, Boumediene-Thiery, Evans Jillian, Gahrton, Lucas, McKenna, Piétrasanta, Rod, Schörling, Schroedter, Wuori

Hverken eller: 7

ELDR: Dybkjær

GUE/NGL: Herzog

NI: Claeys, Dillen

PPE-DE: Pacheco Pereira

PSE: Dehousse, Martin Hans-Peter

45.   Betænkning Brok A5-0348/2003

Ja-stemmer: 335

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Wallis

GUE/NGL: Blak, Caudron, Cossutta, Dary

NI: Beysen, Borghezio, Gobbo, Hager, Ilgenfritz

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Suominen, Tajani, Theato, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Caullery, Mussa, Nobilia, Queiró, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Ferrández Lezaun, Isler Béguin, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, de Roo, Rühle, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber

Nej-stemmer: 97

EDD: Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Farage, Sandbæk

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bordes, Boudjenah, Brie, Cauquil, Fiebiger, Figueiredo, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, de La Perriere, Souchet, Varaut

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Goodwill, Harbour, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Nicholson, Perry, Purvis, Sacrédeus, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Färm, Hedkvist Petersen, Karlsson, Lund, Sandberg-Fries, Trentin

UEN: Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain

Verts/ALE: Ahern, Boumediene-Thiery, Evans Jillian, Gahrton, Lucas, McKenna, Piétrasanta, Rod, Schörling, Schroedter, Wuori, Wyn

Hverken eller: 24

EDD: Abitbol

ELDR: Pohjamo, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: Herzog, Puerta

NI: Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, de Gaulle, Lang, Martinez, Pannella, Stirbois

PPE-DE: Korhola, Pacheco Pereira

PSE: Dehousse, Martin Hans-Peter, Paasilinna

UEN: Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Lambert

46.   Betænkning Brok A5-0348/2003

Ja-stemmer: 313

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Wallis

GUE/NGL: Blak, Caudron, Cossutta, Dary

NI: Beysen, Borghezio, Della Vedova, Dupuis, Gobbo, Hager, Ilgenfritz

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Bartolozzi, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cercas, Colom i Naval, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Hazan, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Weiler, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Caullery, Mussa, Nobilia, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Ferrández Lezaun, Isler Béguin, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, de Roo, Rühle, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber

Nej-stemmer: 110

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Farage, Sandbæk

ELDR: Olsson, Pohjamo, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bordes, Boudjenah, Brie, Cauquil, Fiebiger, Figueiredo, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Goodwill, Harbour, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Nicholson, Perry, Purvis, Sacrédeus, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Andersson, Färm, Hedkvist Petersen, Karlsson, Lund, Paasilinna, Sandberg-Fries, Titley

UEN: Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Ahern, Boumediene-Thiery, Evans Jillian, Gahrton, Lambert, Lucas, McKenna, Rod, Schörling, Wuori, Wyn

Hverken eller: 30

GUE/NGL: Herzog, Puerta

NI: Claeys, Dell'Alba, Dillen

PPE-DE: Pacheco Pereira

PSE: Bowe, Cashman, Dehousse, Evans Robert J.E., Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, McNally, Martin David W., Martin Hans-Peter, Miller, Moraes, Murphy, O'Toole, Simpson, Skinner, Stihler, Watts, Whitehead, Wynn

Verts/ALE: Schroedter

47.   Betænkning Brok A5-0348/2003

Ja-stemmer: 354

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Wallis

GUE/NGL: Blak, Caudron, Cossutta, Dary, Herzog

NI: Beysen, Borghezio, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gobbo, Gollnisch, Hager, Ilgenfritz, Martinez, Pannella

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Caullery, Mussa, Nobilia, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, de Roo, Rühle, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-stemmer: 78

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Farage

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Boudjenah, Brie, Fiebiger, Figueiredo, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Gorostiaga Atxalandabaso, de La Perriere, Souchet, Varaut

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Gil-Robles Gil-Delgado, Goodwill, Harbour, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Nicholson, Perry, Purvis, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Lund

UEN: Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain

Verts/ALE: Ahern, Boumediene-Thiery, Gahrton, Lucas, McKenna, Rod, Schörling

Hverken eller: 27

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Pohjamo, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Puerta

NI: Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Lang, Stirbois

PPE-DE: Pacheco Pereira, Sacrédeus

PSE: Andersson, Färm, Hedkvist Petersen, Karlsson, Martin Hans-Peter, Paasilinna, Sandberg-Fries, Scheele

Verts/ALE: Schroedter, Wuori

48.   Betænkning Brok A5-0348/2003

Ja-stemmer: 329

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pohjamo, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Blak, Caudron, Dary

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gobbo, Hager, Ilgenfritz, Pannella, Souchet

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bodrato, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Garriga Polledo, Gemelli, Glase, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Hansenne, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carrilho, Casaca, Cercas, Colom i Naval, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Weiler, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Caullery, Mussa, Nobilia, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 99

EDD: Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Farage, Sandbæk

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bordes, Boudjenah, Brie, Cauquil, Cossutta, Fiebiger, Figueiredo, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Gil-Robles Gil-Delgado, Goodwill, Harbour, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Nicholson, Perry, Purvis, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Cashman, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, McNally, Martin David W., Miller, Moraes, Murphy, O'Toole, Simpson, Skinner, Stihler, Titley, Watts, Whitehead, Wynn

UEN: Camre

Verts/ALE: Ahern

Hverken eller: 20

EDD: Abitbol

ELDR: Maaten

GUE/NGL: Herzog, Puerta

NI: Claeys, Dillen, Garaud

PPE-DE: Korhola, Matikainen-Kallström, Pacheco Pereira, Sacrédeus

PSE: Martin Hans-Peter

UEN: Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain

Verts/ALE: Gahrton, Lucas, McKenna, Schörling

49.   Betænkning Brok A5-0348/2003

Ja-stemmer: 298

EDD: Bernié, Butel, Esclopé

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sbarbati, Sterckx, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Blak, Caudron, Cossutta, Dary

NI: Beysen, Borghezio, Dell'Alba, Dupuis, Gobbo, Hager, Ilgenfritz, Pannella

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bullmann, Campos, Carnero González, Carrilho, Cercas, Colom i Naval, Dehousse, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Fava, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Goebbels, Görlach, Haug, Hazan, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Mann Erika, Marinho, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Weiler, Zorba

UEN: Caullery, Segni, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Ferrández Lezaun, Isler Béguin, Lagendijk, Lannoye, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 132

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Farage, Sandbæk

ELDR: Paulsen, Schmidt

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bordes, Boudjenah, Brie, Cauquil, Fiebiger, Figueiredo, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Goodwill, Harbour, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Nicholson, Perry, Pomés Ruiz, Purvis, Sacrédeus, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vidal-Quadras Roca, Villiers

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Bowe, Casaca, Cashman, Corbett, Corbey, De Keyser, Evans Robert J.E., Färm, Gill, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Jöns, Karlsson, Kindermann, Kinnock, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Martin David W., Miller, Moraes, Murphy, Myller, O'Toole, Rothley, Sandberg-Fries, Scheele, Simpson, Skinner, Stihler, Titley, Watts, Whitehead, Wynn

UEN: Angelilli, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Turchi

Verts/ALE: Ahern, Evans Jillian, Lucas, MacCormick, McKenna

Hverken eller: 24

EDD: Abitbol

ELDR: Väyrynen

GUE/NGL: Herzog, Puerta

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, Souchet

PPE-DE: Korhola, Matikainen-Kallström, Pacheco Pereira

PSE: Bösch, van den Burg, Gillig, Hänsch, Iivari, Martin Hans-Peter, Wiersma, Zrihen

Verts/ALE: Boumediene-Thiery, Gahrton, Lambert, Schörling

50.   Betænkning Brok A5-0348/2003

Ja-stemmer: 302

EDD: Abitbol

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Blak, Caudron, Cossutta, Dary

NI: Berthu, Beysen, Dell'Alba, Hager, Ilgenfritz, de La Perriere, Pannella, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cercas, Colom i Naval, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Linkohr, Malliori, Marinho, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Weiler, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Mussa, Nobilia, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Ortuondo Larrea, Rühle

Nej-stemmer: 133

EDD: Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Farage, Sandbæk

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bordes, Boudjenah, Brie, Cauquil, Fiebiger, Figueiredo, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Goodwill, Harbour, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Nicholson, Perry, Purvis, Sacrédeus, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Bowe, Cashman, Corbett, Evans Robert J.E., Gill, Görlach, Honeyball, Howitt, Kinnock, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Martin David W., Miller, Moraes, Murphy, O'Toole, Simpson, Skinner, Stihler, Titley, Watts, Whitehead, Wynn

UEN: Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Hverken eller: 19

ELDR: Pohjamo, Väyrynen

GUE/NGL: Herzog, Puerta

NI: Borghezio, Della Vedova, Dupuis, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Lang, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Korhola, Pacheco Pereira

PSE: Mann Erika, Martin Hans-Peter, Paasilinna

51.   Betænkning Brok A5-0348/2003

Ja-stemmer: 342

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Wallis

GUE/NGL: Dary

NI: Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, Ilgenfritz, Pannella

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Karas, Kauppi, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Camre, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Turchi

Verts/ALE: Ferrández Lezaun

Nej-stemmer: 98

EDD: Abitbol, Andersen, Bernié, Bonde, Butel, Esclopé, Farage, Sandbæk

ELDR: Plooij-van Gorsel, Sanders-ten Holte

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Fiebiger, Figueiredo, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Keppelhoff-Wiechert, Menrad, Oostlander, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Schwaiger

PSE: Dehousse, McNally

UEN: Collins, Crowley, Ó Neachtain

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Hverken eller: 21

ELDR: Manders, Pohjamo, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: Herzog, Patakis, Puerta

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Gobbo

PPE-DE: Korhola, Matikainen-Kallström, Pacheco Pereira

PSE: Martin Hans-Peter, Myller, Paasilinna

Verts/ALE: Gahrton, MacCormick, Rühle, Schörling

52.   Betænkning Brok A5-0348/2003

Ja-stemmer: 299

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krivine, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Beysen, Borghezio, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Lang, Martinez, Pannella, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Baltas, Casaca, Görlach, Izquierdo Collado, Lund, McNally, Martínez Martínez, Soares, Trentin, Vairinhos, Volcic, Weiler

UEN: Angelilli, Caullery, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 24

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Butel, van Dam, Esclopé, Farage

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

NI: de La Perriere, Varaut

PSE: Carrilho, Dehousse, Goebbels, Kuckelkorn

UEN: Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Ó Neachtain, Segni, Turchi

Hverken eller: 131

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Cossutta, Dary

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle

PPE-DE: Pacheco Pereira

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vattimo, Walter, Watts, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Camre

53.   Betænkning Brok A5-0348/2003

Ja-stemmer: 274

EDD: Andersen, Bernié, Bonde, Butel, Esclopé, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Blak, Caudron, Krivine, Sjöstedt, Vachetta

NI: Beysen, Borghezio, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, Ilgenfritz, Pannella

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Dehousse, Désir, Keßler, Lund, Paasilinna, Schmid Gerhard, Whitehead, Wynn

UEN: Angelilli, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 159

EDD: Belder, Blokland, van Dam

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Boudjenah, Brie, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Manisco, Marset Campos, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schröder Ilka, Sylla, Uca, Vinci, Wurtz

NI: de La Perriere, Varaut

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Wiersma, Zorba, Zrihen

Hverken eller: 22

EDD: Abitbol, Farage

ELDR: Flesch

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller, Meijer

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, Martinez, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Pacheco Pereira

PSE: Bullmann, Martin Hans-Peter

UEN: Camre

54.   Betænkning Brok A5-0348/2003

Ja-stemmer: 106

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Blak, Caudron, Sjöstedt, Vinci

NI: Borghezio, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martinez, Pannella, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Bowis, Doorn, Ferrer, Florenz, Lulling, Martin Hugues, Mauro, Musotto, Posselt, Sacrédeus

PSE: Dehousse, Lund, Marinho, Stockmann, Swiebel

UEN: Mussa, Nobilia, Segni, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 303

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Nordmann, Pohjamo, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Boudjenah, Brie, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Manisco, Marset Campos, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Wurtz

NI: Beysen, Garaud, Hager, Ilgenfritz, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bodrato, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Fiori, Flemming, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, McCartin, Marinos, Martens, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennitti, Menrad, Mombaur, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Stihler, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Hverken eller: 43

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Esclopé, Farage

ELDR: Flesch

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Krivine, Laguiller, Meijer, Vachetta

NI: Berthu, Claeys, Dillen, de Gaulle, Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Balfe, Beazley, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Goodwill, Harbour, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Nicholson, Perry, Purvis, Smet, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Martin Hans-Peter

Verts/ALE: Gahrton

55.   Betænkning Brok A5-0348/2003

Ja-stemmer: 308

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Caudron, Cossutta, Dary

NI: Beysen, Hager, Ilgenfritz

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bodrato, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Mussa, Nobilia, Segni, Turchi

Nej-stemmer: 129

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Farage, Sandbæk

ELDR: Pohjamo, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Cauquil, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Garriga Polledo, Goodwill, Harbour, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Liese, Nicholson, Perry, Purvis, Sacrédeus, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Lund, Paasilinna

UEN: Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Gahrton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, McKenna, Maes, Mayoli Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Hverken eller: 15

GUE/NGL: Kaufmann

NI: Borghezio, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Pannella

PPE-DE: Pacheco Pereira, Pack

PSE: Dehousse, Martin Hans-Peter

UEN: Caullery, Thomas-Mauro

Verts/ALE: MacCormick

56.   Betænkning Menendez Del Valle A5-0351/2003

Ja-stemmer: 244

EDD: Abitbol, Andersen, Bernié, Bonde, Butel, Esclopé, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Ries, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Lang, Martinez, Pannella, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Balfe, Bartolozzi, Beazley, Bodrato, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Costa Raffaele, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferrer, Fiori, Garriga Polledo, Gemelli, Glase, Goodwill, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hortefeux, Jackson, Karas, Kauppi, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Lamassoure, Langen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Maat, McCartin, Mann Thomas, Martin Hugues, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mombaur, Nicholson, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Pack, Pastorelli, Perry, Pex, Piscarreta, Posselt, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Van Orden, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Casaca

UEN: Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 140

EDD: Belder, Blokland, van Dam

PPE-DE: Cushnahan, García-Orcoyen Tormo, Gomolka, Gutiérrez-Cortines, Keppelhoff-Wiechert, Langenhagen, Nassauer, Pacheco Pereira, Pronk, Santini, Stenmarck, Varela Suanzes-Carpegna

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

Hverken eller: 39

PPE-DE: Averoff, Banotti, Bastos, Bremmer, Coelho, Daul, Ferber, Flemming, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Gil-Robles Gil-Delgado, Gouveia, Graça Moura, Hieronymi, Kratsa-Tsagaropoulou, Lehne, Lulling, Marinos, Martens, Matikainen-Kallström, Mayer Xaver, Menrad, Oostlander, Pérez Álvarez, Podestà, Poettering, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Santer, Smet, Thyssen, Xarchakos, Zacharakis

PSE: Dehousse, dos Santos

UEN: Caullery, Thomas-Mauro

57.   Betænkning Menendez Del Valle A5-0351/2003

Ja-stemmer: 385

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, de La Perriere, Pannella, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Grosch, Grossetête, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Karas, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Naranjo Escobar, Nassauer, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori

Nej-stemmer: 9

EDD: Belder, Blokland, van Dam

PPE-DE: Graça Moura, Gutiérrez-Cortines, Pacheco Pereira

UEN: Camre, Queiró, Ribeiro e Castro

Hverken eller: 37

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Esclopé

ELDR: Nordmann

NI: Berthu, Gollnisch, Lang, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Goodwill, Harbour, Jackson, Kauppi, Khanbhai, Kirkhope, Nicholson, Perry, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Dehousse, Martin Hans-Peter

UEN: Pasqua

58.   Betænkning Menendez Del Valle A5-0351/2003

Ja-stemmer: 118

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Duff, Dybkjær, Ludford, Lynne, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Cauquil, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, de La Perriere, Souchet

PPE-DE: Descamps, De Veyrac, Grossetête, Hermange, Hortefeux, Martens, Martin Hugues, Salafranca Sánchez-Neyra, Schaffner

PSE: van Hulten, Lund, Paasilinna, Rothley, Stockmann, Swiebel, Thorning-Schmidt, Wiersma

UEN: Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Gahrton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 299

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam

ELDR: André-Léonard, De Clercq, Di Pietro, Flesch, Nordmann, Ries, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Virrankoski

GUE/NGL: Dary, Schröder Ilka

NI: Berthu, Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, Pannella

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hernández Mollar, Hieronymi, Jackson, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Sartori, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Stihler, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Camre, Mussa, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Ferrández Lezaun

Hverken eller: 13

EDD: Bernié, Butel, Esclopé

GUE/NGL: Caudron

NI: Gollnisch, Lang, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Beazley, Podestà

PSE: Dehousse, dos Santos

59.   Betænkning Menendez Del Valle A5-0351/2003

Ja-stemmer: 410

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Dary, Figueiredo, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Pannella, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Elles, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Jackson, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langenhagen Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 8

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Krivine, Patakis, Vachetta

PSE: van Hulten, Rothe, Thorning-Schmidt

Hverken eller: 5

ELDR: Paulsen

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Graça Moura

PSE: Dehousse, Goebbels

60.   Betænkning Menendez Del Valle A5-0351/2003

Ja-stemmer: 361

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Duff, Dybkjær, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Sterckx, Väyrynen, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, de La Perriere

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Karas, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Naranjo Escobar, Nassauer, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Smet, Sommer, Stenzel, Stockton, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 30

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam

ELDR: De Clercq, Di Pietro, Flesch, Formentini, Ries, Rutelli, Schmidt, Virrankoski

GUE/NGL: Schröder Ilka

NI: Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Pannella

PPE-DE: Arvidsson, Hansenne, Sacrédeus, Stenmarck

PSE: Casaca

UEN: Camre, Mussa, Nobilia, Pasqua, Queiró, Segni, Turchi

Hverken eller: 35

EDD: Bernié, Butel, Esclopé

ELDR: Paulsen

NI: Berthu, Lang

PPE-DE: Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Fiori, Goodwill, Harbour, Jackson, Kauppi, Khanbhai, Kirkhope, Nicholson, Pacheco Pereira, Perry, Purvis, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Dehousse, Martin Hans-Peter

61.   Betænkning Menendez Del Valle A5-0351/2003

Ja-stemmer: 206

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Boogerd-Quaak, Di Pietro

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Cushnahan, Florenz, Purvis

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Gahrton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 204

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, van den Bos, Busk, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

NI: Beysen, Della Vedova, Dupuis, Hager, Pannella, Souchet

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Daul, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Jackson, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Naranjo Escobar, Nassauer, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Theato, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Casaca

UEN: Camre, Mussa, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 11

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Esclopé

ELDR: Manders, Paulsen

NI: de La Perriere, Varaut

PPE-DE: Korhola, Thyssen

PSE: Dehousse

62.   Betænkning Menendez Del Valle A5-0351/2003

Ja-stemmer: 263

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Blak, Brie, Caudron, Fiebiger, Kaufmann, Modrow, Schmid Herman, Sjöstedt, Sylla, Uca

NI: Beysen, Dell'Alba, Dupuis, Hager, Pannella

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Daul, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Jackson, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Casaca, Savary, Schulz

UEN: Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 150

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Boudjenah, Dary, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Korakas, Koulourianos, Krivine, Manisco, Marset Campos, Meijer, Morgantini, Patakis, Puerta, Seppänen, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Cushnahan, Garriga Polledo, Purvis

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Skinner, Soares, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

Hverken eller: 15

EDD: Bernié, Butel

ELDR: Formentini, Paulsen

NI: Berthu, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois, Varaut

PSE: Dehousse, Martin Hans-Peter, dos Santos

63.   Betænkning Menendez Del Valle A5-0351/2003

Ja-stemmer: 375

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Hager

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Camisón Asensio, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferrer, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Jackson, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Naranjo Escobar, Nassauer, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Suominen, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 37

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: De Clercq, Flesch, Monsonís Domingo, Ries, Schmidt

GUE/NGL: Schröder Ilka

NI: Berthu, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Pannella

PPE-DE: Chichester, Fiori, Goodwill, Graça Moura, Karas, Kirkhope, Nicholson, Perry, Sacrédeus, Schierhuber, Stockton, Tajani, Tannock, Villiers

PSE: Casaca

UEN: Camre, Mussa, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Turchi

Hverken eller: 20

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Esclopé

ELDR: Paulsen

NI: Beysen, Borghezio, Gollnisch, Lang, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Callanan, Pacheco Pereira, Stevenson, Sturdy, Van Orden

PSE: Dehousse, Martin Hans-Peter, dos Santos

64.   Betænkning Menendez Del Valle A5-0351/2003

Ja-stemmer: 389

EDD: Abitbol, Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, de La Perriere, Pannella, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Camisón Asensio, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Jackson, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Naranjo Escobar, Nassauer, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Sumberg, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Soares, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 16

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Monsonís Domingo

PPE-DE: Callanan, Chichester, Goodwill, Graça Moura, Kirkhope, Nicholson, Stenzel, Stockton, Tannock, Van Orden, Villiers

UEN: Camre

Hverken eller: 14

EDD: Bernié, Butel, Esclopé

ELDR: Paulsen

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

NI: Beysen

PPE-DE: Pacheco Pereira, Stevenson, Sturdy

PSE: Dehousse, Martin Hans-Peter, dos Santos

65.   Betænkning Menendez Del Valle A5-0351/2003

Ja-stemmer: 204

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Di Pietro

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Brie, Caudron, Cauquil, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Averoff, Cushnahan

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Carrilho, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 206

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, van den Bos, Busk, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Ries, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Schröder Ilka

NI: Berthu, Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Hager, Pannella

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Costa Raffaele, Daul, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferrer, Fiori, Flemming, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Casaca

UEN: Camre, Mussa, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Turchi

Verts/ALE: Cohn-Bendit

Hverken eller: 13

EDD: Bernié, Butel, Esclopé

ELDR: Paulsen, Schmidt

NI: Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois

PSE: Dehousse, Martin Hans-Peter, dos Santos

UEN: Thomas-Mauro

66.   Betænkning Menendez Del Valle A5-0351/2003

Ja-stemmer: 403

EDD: Abitbol, Andersen, Bonde, Butel, Esclopé, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Ries, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Brie, Caudron, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, de La Perriere, Pannella, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 11

EDD: Belder, Blokland, van Dam

NI: Dell'Alba, Lang, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Graça Moura

UEN: Queiró, Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Bouwman

Hverken eller: 9

EDD: Farage

ELDR: Paulsen

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller

PPE-DE: Pacheco Pereira

PSE: Dehousse, Martin Hans-Peter, dos Santos

67.   Betænkning Menendez Del Valle A5-0351/2003

Ja-stemmer: 186

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, Di Pietro, Dybkjær, Maaten, Olsson, Pohjamo, Rutelli, Sterckx, Väyrynen

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bergaz Conesa, Blak, Caudron, Dary, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Korakas, Koulourianos, Krivine, Manisco, Marset Campos, Meijer, Morgantini, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Cushnahan, De Veyrac, Hortefeux, Martin Hugues, Schaffner, Smet

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbey, De Keyser, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, Malliori, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poos, Prets, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schulz, Soares, Souladakis, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Weiler, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 194

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam

ELDR: André-Léonard, Attwooll, Busk, De Clercq, Duff, Flesch, Ludford, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Plooij-van Gorsel, Ries, Sbarbati, Schmidt, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Schröder Ilka

NI: Berthu, Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Hager, de La Perriere, Pannella, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Costa Raffaele, Daul, Deprez, Descamps, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferrer, Fiori, Flemming, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Sartori, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Désir, Poignant, Savary

UEN: Camre, Mussa, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Turchi

Verts/ALE: Bouwman

Hverken eller: 39

EDD: Butel, Esclopé, Farage

ELDR: van den Bos, Lynne, Manders, Paulsen, Sanders-ten Holte

GUE/NGL: Bordes, Brie, Cauquil, Fiebiger, Kaufmann, Laguiller, Modrow, Uca

NI: Lang, Martinez, Stirbois

PSE: Bowe, Corbett, Dehousse, Duhamel, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McNally, Martin David W., Martin Hans-Peter, Miller, Moraes, Murphy, O'Toole, Skinner, Stihler, Titley, Watts, Whitehead

68.   Betænkning Menendez Del Valle A5-0351/2003

Ja-stemmer: 398

EDD: Abitbol, Andersen, Bonde, Butel, Esclopé, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Maaten, Manders, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Ries, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Brie, Caudron, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, de La Perriere, Pannella, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferrer, Fiori, Flemming, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 12

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Ludford, Lynne, Monsonís Domingo, Nordmann, Rutelli, Sbarbati, Virrankoski

GUE/NGL: Schröder Ilka

PPE-DE: Graça Moura

Hverken eller: 12

EDD: Farage

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Krivine, Laguiller, Vachetta

NI: Lang, Stirbois

PPE-DE: Pacheco Pereira

PSE: Dehousse, Junker, Martin Hans-Peter

69.   Betænkning Menendez Del Valle A5-0351/2003

Ja-stemmer: 191

EDD: Abitbol, Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, van den Bos, Busk, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Maaten, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Pohjamo, Sanders-ten Holte, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Caudron, Dary, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Koulourianos, Manisco, Marset Campos, Meijer, Morgantini, Puerta, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Vinci, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Souchet

PPE-DE: Cushnahan, Florenz, Pronk, Purvis, Smet

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Carnero González, Carrilho, Cercas, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, Malliori, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Souladakis, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 179

EDD: Belder, Blokland

ELDR: André-Léonard, De Clercq, Flesch, Ludford, Nordmann, Ries, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Virrankoski

GUE/NGL: Brie, Fiebiger, Kaufmann, Modrow, Schröder Ilka, Uca

NI: Berthu, Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Hager, Pannella

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Costa Raffaele, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferrer, Fiori, Flemming, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Jackson, Jarzembowski, Karas, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Casaca

UEN: Camre, Mussa, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Bouwman

Hverken eller: 39

EDD: Butel, Esclopé, Farage

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bordes, Cauquil, Korakas, Krivine, Laguiller, Patakis, Vachetta

NI: Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Bourlanges

PSE: Cashman, Dehousse, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, McNally, Martin David W., Martin Hans-Peter, Miller, Moraes, Murphy, O'Toole, Paasilinna, Skinner, Stihler, Titley, Watts, Whitehead

70.   Betænkning Menendez Del Valle A5-0351/2003

Ja-stemmer: 343

EDD: Andersen, Bonde, Butel, Esclopé, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Sanders-ten Holte, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Brie, Caudron, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krivine, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Puerta, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Hager

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bremmer, Camisón Asensio, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Jarzembowski, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klaß, Knolle, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Naranjo Escobar, Nassauer, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Piscarreta, Poettering, Pomés Ruiz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Ripoll y Martínez de Bedoya, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Sartori, Schaffner, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stockton, Suominen, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Carrilho, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 19

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Flesch, Nordmann, Ries, Sbarbati, Virrankoski

GUE/NGL: Schröder Ilka

NI: Dell'Alba, Della Vedova, Pannella

PPE-DE: Gahler, Kirkhope

UEN: Camre, Mussa, Nobilia, Pasqua, Turchi

Hverken eller: 57

EDD: Abitbol, Farage

ELDR: De Clercq, Paulsen, Schmidt

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

NI: Berthu, Beysen, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Brienza, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Goodwill, Graça Moura, Harbour, Jackson, Karas, Korhola, Lisi, Nicholson, Pacheco Pereira, Perry, Podestà, Posselt, Pronk, Radwan, Rübig, Sacrédeus, Schierhuber, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Dehousse, Martin Hans-Peter, dos Santos

UEN: Thomas-Mauro

71.   Betænkning Zrihen A5-0328/2003

Ja-stemmer: 291

EDD: Andersen, Bonde, Butel, Esclopé, Sandbæk

ELDR: Di Pietro, Dybkjær

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Caudron, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Vinci, Wurtz

NI: Beysen, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bourlanges, Bremmer, Coelho, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Fourtou, Gahler, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Gomolka, Gouveia, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Karas, Kauppi, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Naranjo Escobar, Nassauer, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenzel, Stockton, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carrilho, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Duhamel, El Khadraoui, Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rodríguez Ramos, Rothe, Rothley, Roure, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Camre, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain, Queiró, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 64

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Duff, Flesch, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Ries, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bordes, Cauquil, Korakas, Laguiller, Patakis

NI: Berthu

PPE-DE: Arvidsson, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Deva, Dover, Elles, Goodwill, Harbour, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Nicholson, Perry, Purvis, Stenmarck, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

Hverken eller: 3

GUE/NGL: Krivine, Vachetta

PSE: Martin Hans-Peter

72.   B5-0434/2003 — Burundi

Ja-stemmer: 76

EDD: Belder, van Dam, Sandbæk

ELDR: van den Bos, Lynne, Newton Dunn

GUE/NGL: Bakopoulos, Koulourianos, Meijer

NI: Beysen, Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Andria, Balfe, Banotti, Bowis, Brienza, Camisón Asensio, Chichester, Daul, Fiori, Flemming, Goepel, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Karas, Knolle, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Lisi, Maat, Mann Thomas, Martens, Mauro, Mayer Hans-Peter, Menrad, Nicholson, Ojeda Sanz, Perry, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Schierhuber, Schröder Jürgen, Stenmarck, Tannock, Wieland, Zimmerling

PSE: Baltas, Carrilho, Dehousse, Ettl, Imbeni, Izquierdo Rojo, Katiforis, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Rodríguez Ramos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Souladakis, Stihler, Torres Marques

Verts/ALE: Buitenweg, Lagendijk, MacCormick, McKenna, Maes, Onesta, Schörling

Hverken eller: 1

NI: Berthu

73.   B5-0435/2003 — RC — Nepal

Ja-stemmer: 81

EDD: Belder, van Dam, Sandbæk

ELDR: van den Bos, Lynne, Newton Dunn

GUE/NGL: Bakopoulos, Koulourianos, Meijer

NI: Beysen

PPE-DE: Andria, Balfe, Banotti, Bowis, Brienza, Camisón Asensio, Chichester, Daul, Fiori, Flemming, Gahler, Goepel, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hatzidakis, Karas, Knolle, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Lisi, Maat, Mann Thomas, Martens, Mauro, Mayer Hans-Peter, Menrad, Nicholson, Ojeda Sanz, Perry, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Sommer, Stenmarck, Tannock, Wieland, Zimmerling

PSE: Baltas, Carrilho, Dehousse, Ettl, Imbeni, Izquierdo Rojo, Katiforis, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Rodríguez Ramos, Rothley, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Souladakis, Stihler, Torres Marques

UEN: Fitzsimons

Verts/ALE: Buitenweg, Lagendijk, MacCormick, McKenna, Maes, Onesta, Schörling

Hverken eller: 2

NI: Berthu, Gorostiaga Atxalandabaso

74.   Betænkning Figueiredo A5-0331/2003

Ja-stemmer: 81

EDD: Belder, van Dam, Sandbæk

ELDR: van den Bos, Lynne, Newton Dunn

GUE/NGL: Bakopoulos, Koulourianos, Meijer

NI: Beysen, Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Andria, Balfe, Banotti, Bowis, Brienza, Camisón Asensio, Chichester, Daul, Fiori, Flemming, Gahler, Goepel, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hatzidakis, Karas, Knolle, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Lisi, Maat, Mann Thomas, Martens, Mauro, Mayer Hans-Peter, Menrad, Nicholson, Ojeda Sanz, Perry, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Sommer, Stenmarck, Tannock, Wieland, Zimmerling

PSE: Baltas, Carrilho, Dehousse, Ettl, Imbeni, Izquierdo Rojo, Katiforis, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Rodríguez Ramos, Rothley, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Souladakis, Stihler, Torres Marques

UEN: Fitzsimons

Verts/ALE: Buitenweg, Lagendijk, MacCormick, McKenna, Onesta, Schörling

Nej-stemmer: 1

Verts/ALE: Maes

Hverken eller: 3

GUE/NGL: Bordes, Cauquil

NI: Berthu

---

VEDTAGNE TEKSTER

P5_TA(2003)0449

Budget 2004 — sektion III — Kommissionen

Europa-Parlamentets beslutning om forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2004 — sektion III — Kommissionen (C5-0300/2003 — 2003/2001(BUD))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 272 og Euratom-traktatens artikel 177, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 272 og Euratom-traktatens artikel 177,

| — | der henviser til Rådets afgørelse 94/728/EF, Euratom af 31. oktober 1994 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 94/728/EF, Euratom af 31. oktober 1994 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (1),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. marts 2003 om retningslinjerne for 2004-budgetproceduren (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. marts 2003 om retningslinjerne for 2004-budgetproceduren (3),

| — | der henviser til det foreløbige forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2004, forelagt af Kommissionen den 30. april 2003 (KOM(2003) 400), |
| --- | --- |

—

der henviser til det foreløbige forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2004, forelagt af Kommissionen den 30. april 2003 (KOM(2003) 400),

| — | der henviser til forslaget til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2004, vedtaget af Rådet den 18. juli 2003 (C5-0300/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslaget til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2004, vedtaget af Rådet den 18. juli 2003 (C5-0300/2003),

| — | der henviser til ændringsskrivelse nr. 1 til det foreløbige budgetforslag for 2004 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til ændringsskrivelse nr. 1 til det foreløbige budgetforslag for 2004 (4),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 92 og bilag IV, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 92 og bilag IV,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget og udtalelser fra de øvrige berørte udvalg (A5-0349/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget og udtalelser fra de øvrige berørte udvalg (A5-0349/2003),

| A. | der henviser til, at den højest prioriterede opgave for EU for øjeblikket og for budgetproceduren for regnskabsåret 2004 er at sikre, at udvidelsen bliver en succes, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den højest prioriterede opgave for EU for øjeblikket og for budgetproceduren for regnskabsåret 2004 er at sikre, at udvidelsen bliver en succes,

| B. | der henviser til, at 2004-budgettet står over for store udfordringer, såsom den historiske udvidelse med ti nye medlemsstater, tidspunktet for udvidelsen, som ikke falder sammen med regnskabsårets begyndelse, den nye finansforordnings ikrafttræden og gennemførelsen af det aktivitetsbaserede budget (ABB — Activity based budgeting) med den deraf følgende nye opstilling af budgettets udgifter, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at 2004-budgettet står over for store udfordringer, såsom den historiske udvidelse med ti nye medlemsstater, tidspunktet for udvidelsen, som ikke falder sammen med regnskabsårets begyndelse, den nye finansforordnings ikrafttræden og gennemførelsen af det aktivitetsbaserede budget (ABB — Activity based budgeting) med den deraf følgende nye opstilling af budgettets udgifter,

2004-budgettets vigtigste prioritering: Udvidelsen

| 1. | gentager, at det vigtigste mål for 2004-budgettet er at sikre, at der afsættes bevillinger til alle de foranstaltninger, som vil bidrage til at gøre udvidelsen til en succes; henviser til, at integreringen af ti nye medlemsstater er en udfordring uden fortilfælde for EU's budget og den vigtigste politiske prioritering for øjeblikket; har derfor vedtaget at sørge for, at der opføres de nødvendige bevillinger på 2004-budgettet til dækning af udvidelsen, og at støtte en række andre foranstaltninger, som bl.a. den målrettede forhøjelse af bevillingerne til EU-10 på konkrete områder og tilpasning af programmer vedtaget efter den fælles beslutningsprocedure, således at der tages højde for udvidelsen; har ligeledes vedtaget at støtte foranstaltninger med henblik på at forbedre det finansielle klima for SMV'er med særlig vægt på de behov i de nye medlemsstater, som tillægges stor betydning, eftersom sådanne foranstaltninger vil bidrage til styrkelse af den sociale og regionale samhørighed; |
| --- | --- |

1.

gentager, at det vigtigste mål for 2004-budgettet er at sikre, at der afsættes bevillinger til alle de foranstaltninger, som vil bidrage til at gøre udvidelsen til en succes; henviser til, at integreringen af ti nye medlemsstater er en udfordring uden fortilfælde for EU's budget og den vigtigste politiske prioritering for øjeblikket; har derfor vedtaget at sørge for, at der opføres de nødvendige bevillinger på 2004-budgettet til dækning af udvidelsen, og at støtte en række andre foranstaltninger, som bl.a. den målrettede forhøjelse af bevillingerne til EU-10 på konkrete områder og tilpasning af programmer vedtaget efter den fælles beslutningsprocedure, således at der tages højde for udvidelsen; har ligeledes vedtaget at støtte foranstaltninger med henblik på at forbedre det finansielle klima for SMV'er med særlig vægt på de behov i de nye medlemsstater, som tillægges stor betydning, eftersom sådanne foranstaltninger vil bidrage til styrkelse af den sociale og regionale samhørighed;

Budgetproceduren for regnskabsåret 2004

| 2. | noterer sig, at Kommissionen forelagde et foreløbigt forslag til budget for 2004 baseret på EU-25, hvilket er i overensstemmelse med de synspunkter, Parlamentet gav udtryk for i retningslinjerne for 2004-budgetproceduren; noterer sig endvidere, at Rådet formelt har vedtaget et forslag til budget baseret på EU-15 med et teknisk bilag, som indeholder uændrede beløb for EU-10; |
| --- | --- |

2.

noterer sig, at Kommissionen forelagde et foreløbigt forslag til budget for 2004 baseret på EU-25, hvilket er i overensstemmelse med de synspunkter, Parlamentet gav udtryk for i retningslinjerne for 2004-budgetproceduren; noterer sig endvidere, at Rådet formelt har vedtaget et forslag til budget baseret på EU-15 med et teknisk bilag, som indeholder uændrede beløb for EU-10;

| 3. | påpeger, at der på samrådsmødet den 16. juli 2003 blev opnået enighed om den erklæring om budgetproceduren 2004, der er vedføjet som bilag 1 til denne beslutning og hvoraf fremgår, at de nye medlemsstater skal medtages i EU-budgettet pr. 1. maj 2004 for at sikre ligebehandling; |
| --- | --- |

3.

påpeger, at der på samrådsmødet den 16. juli 2003 blev opnået enighed om den erklæring om budgetproceduren 2004, der er vedføjet som bilag 1 til denne beslutning og hvoraf fremgår, at de nye medlemsstater skal medtages i EU-budgettet pr. 1. maj 2004 for at sikre ligebehandling;

| 4. | har vedtaget at basere sine drøftelser som led i førstebehandlingen på grundlag af EU-25, da dette vil sende et vigtigt signal til de nye medlemsstater; bekræfter, at Parlamentets delegation til budgetsamrådet i henhold til den nævnte erklæring om budgetproceduren, har forpligtet sig til i december 2003 at vedtage et formelt budget for de nuværende 15 medlemsstater og samtidig tilslutte sig tallene for de ti nye medlemsstater i et teknisk bilag, der formelt skal vedtages i et ændringsbudget inden den 1. maj 2004; |
| --- | --- |

4.

har vedtaget at basere sine drøftelser som led i førstebehandlingen på grundlag af EU-25, da dette vil sende et vigtigt signal til de nye medlemsstater; bekræfter, at Parlamentets delegation til budgetsamrådet i henhold til den nævnte erklæring om budgetproceduren, har forpligtet sig til i december 2003 at vedtage et formelt budget for de nuværende 15 medlemsstater og samtidig tilslutte sig tallene for de ti nye medlemsstater i et teknisk bilag, der formelt skal vedtages i et ændringsbudget inden den 1. maj 2004;

| 5. | påpeger, at kontoplanen for 2004-budgettet er et afgørende skridt hen imod et aktivitetsbaseret aktionsbudget; beklager imidlertid, at den fordeling af de administrative udgifter, Kommissionen har foretaget, ikke svarer til de reelle udgifter inden for de enkelte politikområder; indvilliger i ikke at ændre den nuværende ABB-struktur på indeværende tidspunkt; anmoder Kommissionen om at forelægge et foreløbigt budgetforslag for 2005 med en ABB-struktur, som i højere grad er i tråd med udgifternes art og formål; |
| --- | --- |

5.

påpeger, at kontoplanen for 2004-budgettet er et afgørende skridt hen imod et aktivitetsbaseret aktionsbudget; beklager imidlertid, at den fordeling af de administrative udgifter, Kommissionen har foretaget, ikke svarer til de reelle udgifter inden for de enkelte politikområder; indvilliger i ikke at ændre den nuværende ABB-struktur på indeværende tidspunkt; anmoder Kommissionen om at forelægge et foreløbigt budgetforslag for 2005 med en ABB-struktur, som i højere grad er i tråd med udgifternes art og formål;

| 6. | er af den opfattelse, at kvaliteten i forbindelse med de afholdte udgifter skal højnes, og at resultaterne af EU-støtten skal have større gennemslagskraft; anser det for vigtigt, at der sker et skift fra en hovedsagelig kvantitativt baseret tilgang, sådan som det hidtil har været tilfældet, til en mere resultatorienteret budgettering; henstiller derfor til Kommissionen at forbedre sine evalueringsmetoder ved at fastlægge bedre bedømmelseskriterier; |
| --- | --- |

6.

er af den opfattelse, at kvaliteten i forbindelse med de afholdte udgifter skal højnes, og at resultaterne af EU-støtten skal have større gennemslagskraft; anser det for vigtigt, at der sker et skift fra en hovedsagelig kvantitativt baseret tilgang, sådan som det hidtil har været tilfældet, til en mere resultatorienteret budgettering; henstiller derfor til Kommissionen at forbedre sine evalueringsmetoder ved at fastlægge bedre bedømmelseskriterier;

Programmer vedtaget efter den fælles beslutningsprocedure

| 7. | godkender erklæringen i bilag 1 om tilpasning af referencebeløbene i retsakter, der træffes afgørelse om efter den fælles beslutningsprocedure som følge af udvidelsen, således at der gøres alt for at få tilpasset alle programmer vedtaget efter denne procedure til EU-25 inden den 1. maj 2004, |
| --- | --- |

7.

godkender erklæringen i bilag 1 om tilpasning af referencebeløbene i retsakter, der træffes afgørelse om efter den fælles beslutningsprocedure som følge af udvidelsen, således at der gøres alt for at få tilpasset alle programmer vedtaget efter denne procedure til EU-25 inden den 1. maj 2004,

| 8. | mener, at referencebeløbene for programmerne vedtaget efter den fælles beslutningsprocedure efter tilpasningen og revisionen af de finansielle overslag med henblik på at dække behovene i forbindelse med udvidelsen bør tilpasses efter proceduren vedtaget på samrådsmødet den 16. juli 2003; foreslår derfor efter samråd med fagudvalgene, at programmernes andel øges i løbet af perioden 2004-2006 som anført i bilaget til denne beslutning; minder følgelig om, at alle referencebeløb, som vedtages af budgetmyndighedens to parter, kun kan være vejledende, og at fastlæggelsen af de endelige beløb til de enkelte programmer kun kan ske gennem lovgivningsproceduren; godkender oversigten i tabellen i bilag 2 til denne beslutning som et grundlag for drøftelse og en eventuel aftale med Rådet; betoner, at beløbene for perioden efter 2006 vil blive fastlagt af budgetmyndigheden; |
| --- | --- |

8.

mener, at referencebeløbene for programmerne vedtaget efter den fælles beslutningsprocedure efter tilpasningen og revisionen af de finansielle overslag med henblik på at dække behovene i forbindelse med udvidelsen bør tilpasses efter proceduren vedtaget på samrådsmødet den 16. juli 2003; foreslår derfor efter samråd med fagudvalgene, at programmernes andel øges i løbet af perioden 2004-2006 som anført i bilaget til denne beslutning; minder følgelig om, at alle referencebeløb, som vedtages af budgetmyndighedens to parter, kun kan være vejledende, og at fastlæggelsen af de endelige beløb til de enkelte programmer kun kan ske gennem lovgivningsproceduren; godkender oversigten i tabellen i bilag 2 til denne beslutning som et grundlag for drøftelse og en eventuel aftale med Rådet; betoner, at beløbene for perioden efter 2006 vil blive fastlagt af budgetmyndigheden;

Tilskud

| 9. | er foruroliget over forsinkelserne i arbejdet i de fleste af de udvalg i Parlamentet og de arbejdsgrupper i Rådet, som er ansvarlige for de forskellige basisretsakter for posterne i det tidligere kapitel A-30 og andre poster i budgettets tidligere del B; opfordrer Rådet og alle de berørte parlamentariske udvalg til at gøre deres yderste for at sikre, at der senest under samrådet den 24. november 2003 træffes afgørelse om basisretsakterne, således at de kan træde i kraft fra den 1. januar 2004; anmoder Kommissionen om at træffe overgangsforanstaltninger, hvis disse retsakter ikke skulle være vedtaget i tide, så der kan ydes tilskud fra begyndelsen af 2004; |
| --- | --- |

9.

er foruroliget over forsinkelserne i arbejdet i de fleste af de udvalg i Parlamentet og de arbejdsgrupper i Rådet, som er ansvarlige for de forskellige basisretsakter for posterne i det tidligere kapitel A-30 og andre poster i budgettets tidligere del B; opfordrer Rådet og alle de berørte parlamentariske udvalg til at gøre deres yderste for at sikre, at der senest under samrådet den 24. november 2003 træffes afgørelse om basisretsakterne, således at de kan træde i kraft fra den 1. januar 2004; anmoder Kommissionen om at træffe overgangsforanstaltninger, hvis disse retsakter ikke skulle være vedtaget i tide, så der kan ydes tilskud fra begyndelsen af 2004;

| 10. | betoner, at venskabsbyprojekter spiller en vigtig rolle og giver borgerne mulighed for at deltage aktivt og engagere sig personligt i den europæiske integration; glæder sig derfor over den markante forhøjelse af støtten til venskabsbyforbindelser næste år og anser den for at være passende i betragtning af den voksende interesse for disse projekter i forbindelse med udvidelsen; |
| --- | --- |

10.

betoner, at venskabsbyprojekter spiller en vigtig rolle og giver borgerne mulighed for at deltage aktivt og engagere sig personligt i den europæiske integration; glæder sig derfor over den markante forhøjelse af støtten til venskabsbyforbindelser næste år og anser den for at være passende i betragtning af den voksende interesse for disse projekter i forbindelse med udvidelsen;

Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger

| 11. | beklager, at Kommissionen fortsat er tilbageholdende med hensyn til at reagere på Parlamentets ønske om at bruge budgettet til at finansiere nogle af dets politiske prioriteringer ved hjælp af egne initiativer og til at afprøve eventuelle yderligere fællesskabsforanstaltninger, således som der er skabt mulighed for i den interinstitutionelle aftale (IIA) af 6. maj 1999; henviser til, at Kommissionen har opgivet 10 pilotprojekter og forberedende foranstaltninger ud af de 19, der er opført i 2003-budgettet, og at gennemførelsen i forbindelse med de videreførte projekter ved udgangen af september 2003 var meget dårlig; |
| --- | --- |

11.

beklager, at Kommissionen fortsat er tilbageholdende med hensyn til at reagere på Parlamentets ønske om at bruge budgettet til at finansiere nogle af dets politiske prioriteringer ved hjælp af egne initiativer og til at afprøve eventuelle yderligere fællesskabsforanstaltninger, således som der er skabt mulighed for i den interinstitutionelle aftale (IIA) af 6. maj 1999; henviser til, at Kommissionen har opgivet 10 pilotprojekter og forberedende foranstaltninger ud af de 19, der er opført i 2003-budgettet, og at gennemførelsen i forbindelse med de videreførte projekter ved udgangen af september 2003 var meget dårlig;

| 12. | glæder sig over vedtagelsen af de forslag til ændring, hvori Kommissionen opfordres til inden den 15. februar 2004 at forelægge forslag til foranstaltninger med henblik på gennemførelse af budgetmyndighedens afgørelser, navnlig vedrørende pilotprojekter og forberedende foranstaltninger, samt tidsplaner herfor; minder Kommissionen om dens forpligtelse i henhold til EF-traktatens artikel 274 og henviser til, at budgetmyndigheden er gået med til alle Kommissionens anmodninger om yderligere bevillinger siden 2001; |
| --- | --- |

12.

glæder sig over vedtagelsen af de forslag til ændring, hvori Kommissionen opfordres til inden den 15. februar 2004 at forelægge forslag til foranstaltninger med henblik på gennemførelse af budgetmyndighedens afgørelser, navnlig vedrørende pilotprojekter og forberedende foranstaltninger, samt tidsplaner herfor; minder Kommissionen om dens forpligtelse i henhold til EF-traktatens artikel 274 og henviser til, at budgetmyndigheden er gået med til alle Kommissionens anmodninger om yderligere bevillinger siden 2001;

| 13. | godkender iværksættelsen af et pilotprojekt for faglig uddannelse og udveksling af ansatte inden for retssystemet både på det strafferetlige og civilretlige plan, og anser dette for at være meget vigtigt med henblik på udvidelsen; |
| --- | --- |

13.

godkender iværksættelsen af et pilotprojekt for faglig uddannelse og udveksling af ansatte inden for retssystemet både på det strafferetlige og civilretlige plan, og anser dette for at være meget vigtigt med henblik på udvidelsen;

| 14. | gentager, at det nuværende loft i IIA for pilotprojekter og forberedende foranstaltninger ikke tager hensyn til de behov, der følger med udvidelsen; mener derfor, at det er vigtigt at revidere disse lofter, så der tages højde for de nye medlemsstater; |
| --- | --- |

14.

gentager, at det nuværende loft i IIA for pilotprojekter og forberedende foranstaltninger ikke tager hensyn til de behov, der følger med udvidelsen; mener derfor, at det er vigtigt at revidere disse lofter, så der tages højde for de nye medlemsstater;

Betalinger

| 15. | understreger, at betalingsbevillingerne i det foreløbige forslag og budgetforslaget ikke er i samklang med målsætningen om at forbedre gennemførelsen i forbindelse med EU-støtten eller med medlemsstaternes prognoser for strukturfondene; |
| --- | --- |

15.

understreger, at betalingsbevillingerne i det foreløbige forslag og budgetforslaget ikke er i samklang med målsætningen om at forbedre gennemførelsen i forbindelse med EU-støtten eller med medlemsstaternes prognoser for strukturfondene;

| 16. | mener, at problemet vedrørende de udestående forpligtelser kan løses, bl.a. ved at opføre tilstrækkelige betalingsbevillinger, især til storstilede programmer som f.eks. rammeprogrammet for forskning; understreger, at den vedtagne forhøjelse af betalingerne afspejler den makroøkonomiske situation i EU, og at der med denne forhøjelse er opnået det minimumsniveau for betalinger, der er nødvendigt for at sikre en effektiv gennemførelse af budgettet; |
| --- | --- |

16.

mener, at problemet vedrørende de udestående forpligtelser kan løses, bl.a. ved at opføre tilstrækkelige betalingsbevillinger, især til storstilede programmer som f.eks. rammeprogrammet for forskning; understreger, at den vedtagne forhøjelse af betalingerne afspejler den makroøkonomiske situation i EU, og at der med denne forhøjelse er opnået det minimumsniveau for betalinger, der er nødvendigt for at sikre en effektiv gennemførelse af budgettet;

Finansieringsramme efter 2006

| 17. | følger med stor bekymring den igangværende drøftelse i Kommissionen om fremtidige politiske prioriteringer for en ændret finansieringsramme efter 2006; er af den opfattelse, at denne debat er relevant, men at der ikke børe træffes nogen afgørelse på dette stadium, især ikke i betragtning af den umiddelbart forestående udvidelse af EU den 1. maj 2004 og valgene til Europa-Parlamentet i juni 2004; mener, at en sådan afgørelse bør være et af den nye Kommissions prærogativer, når den er blevet indsat og har fastlagt sine egne prioriteringer, idet den endelige afgørelse dog skal træffes af budgetmyndigheden; |
| --- | --- |

17.

følger med stor bekymring den igangværende drøftelse i Kommissionen om fremtidige politiske prioriteringer for en ændret finansieringsramme efter 2006; er af den opfattelse, at denne debat er relevant, men at der ikke børe træffes nogen afgørelse på dette stadium, især ikke i betragtning af den umiddelbart forestående udvidelse af EU den 1. maj 2004 og valgene til Europa-Parlamentet i juni 2004; mener, at en sådan afgørelse bør være et af den nye Kommissions prærogativer, når den er blevet indsat og har fastlagt sine egne prioriteringer, idet den endelige afgørelse dog skal træffes af budgetmyndigheden;

Udgiftsområde 1

| 18. | fastslår, at midtvejsevalueringen af den fælles landbrugspolitik vil få begrænsede følger for 2004-budgettet, men vil medføre betydelige ændringer for den europæiske landbrugsmodel, herunder en snævrere sammenkædning af landbrug og miljø; har vedtaget at afsætte bevillinger til Det Europæiske Miljøagentur til yderligere udvikling af miljøindikatorer, som skal tages i brug i forbindelse med krydsoverensstemmelsesordningen; |
| --- | --- |

18.

fastslår, at midtvejsevalueringen af den fælles landbrugspolitik vil få begrænsede følger for 2004-budgettet, men vil medføre betydelige ændringer for den europæiske landbrugsmodel, herunder en snævrere sammenkædning af landbrug og miljø; har vedtaget at afsætte bevillinger til Det Europæiske Miljøagentur til yderligere udvikling af miljøindikatorer, som skal tages i brug i forbindelse med krydsoverensstemmelsesordningen;

| 19. | mener, at det er vigtigt at supplere reformen af den fælles landbrugspolitik med foranstaltninger, der tager sigte på at føre en mere kvalitetsorienteret politik i landbrugssektoren; har derfor vedtaget at afsætte bevillinger til undersøgelse af muligheden for at oprette en integreret forsyningskæde med deltagelse af operatører, forbrugerorganisationer og arbejdsmarkedets parter med henblik på at tilskynde til fuld gennemskuelighed på europæisk plan for den endelige forbruger, for så vidt angår produkternes oprindelse og produktionsspecifikationer; |
| --- | --- |

19.

mener, at det er vigtigt at supplere reformen af den fælles landbrugspolitik med foranstaltninger, der tager sigte på at føre en mere kvalitetsorienteret politik i landbrugssektoren; har derfor vedtaget at afsætte bevillinger til undersøgelse af muligheden for at oprette en integreret forsyningskæde med deltagelse af operatører, forbrugerorganisationer og arbejdsmarkedets parter med henblik på at tilskynde til fuld gennemskuelighed på europæisk plan for den endelige forbruger, for så vidt angår produkternes oprindelse og produktionsspecifikationer;

| 20. | er klar over, at dyresygdomme i de senere år har ramt landbrugssektoren hårdt og har haft negative følger for forbrugere, landbrugere og andre operatører; har vedtaget at afsætte bevillinger til undersøgelse af, om der på grundlag af en række medlemsstaters erfaringer eventuelt på EU-plan kan indføres forsikringsordninger til dækning af en del af udgifterne til udryddelse af visse smitsomme dyresygdomme; |
| --- | --- |

20.

er klar over, at dyresygdomme i de senere år har ramt landbrugssektoren hårdt og har haft negative følger for forbrugere, landbrugere og andre operatører; har vedtaget at afsætte bevillinger til undersøgelse af, om der på grundlag af en række medlemsstaters erfaringer eventuelt på EU-plan kan indføres forsikringsordninger til dækning af en del af udgifterne til udryddelse af visse smitsomme dyresygdomme;

| 21. | ønsker at støtte EU's politik med henblik på bekæmpelse af smitsomme dyresygdomme som f.eks. mund- og klovsyge, klassisk svinepest og fjerkræinfluenza; har besluttet at opføre midler til øget forskning på EU-plan inden for markørvacciner og diskriminatoriske test; |
| --- | --- |

21.

ønsker at støtte EU's politik med henblik på bekæmpelse af smitsomme dyresygdomme som f.eks. mund- og klovsyge, klassisk svinepest og fjerkræinfluenza; har besluttet at opføre midler til øget forskning på EU-plan inden for markørvacciner og diskriminatoriske test;

| 22. | støtter foranstaltninger med sigte på at øge dyrevelfærden og tilskynder til yderligere forskning på dette område; erkender, at der er behov for at mindske transporten af levende kvæg, og har af gennemskuelighedshensyn vedtaget, at der på EU-budgettet fortsat skal skelnes skarpt mellem eksportrestitutioner til levende kvæg og eksportrestitutioner til okse- og kalvekød; |
| --- | --- |

22.

støtter foranstaltninger med sigte på at øge dyrevelfærden og tilskynder til yderligere forskning på dette område; erkender, at der er behov for at mindske transporten af levende kvæg, og har af gennemskuelighedshensyn vedtaget, at der på EU-budgettet fortsat skal skelnes skarpt mellem eksportrestitutioner til levende kvæg og eksportrestitutioner til okse- og kalvekød;

| 23. | tager til efterretning, at borgere og lægevidenskabelige eksperter nærer en stigende bekymring over tobaksrygningens skadelige følger for den menneskelige sundhed; tager til efterretning, at Kommissionen har forelagt nye forslag vedrørende dette spørgsmål og arbejder på en reform af tobakstilskuddene som led i midtvejsevalueringen af den fælles landbrugspolitik; mener, at mulighederne for alternative afgrøder i den forbindelse må tages op til overvejelse; |
| --- | --- |

23.

tager til efterretning, at borgere og lægevidenskabelige eksperter nærer en stigende bekymring over tobaksrygningens skadelige følger for den menneskelige sundhed; tager til efterretning, at Kommissionen har forelagt nye forslag vedrørende dette spørgsmål og arbejder på en reform af tobakstilskuddene som led i midtvejsevalueringen af den fælles landbrugspolitik; mener, at mulighederne for alternative afgrøder i den forbindelse må tages op til overvejelse;

| 24. | anmoder Kommissionen om at iværksætte specifikke foranstaltninger med henblik på i højere grad at fremme produkter, der er udsat for varige vanskeligheder som omhandlet i artikel 17 i Rådets forordning (EF) nr. 2200/96 af 28. oktober 1996 om den fælles markedsordning for frugt og grøntsager (5), og gøre disse mere konkurrencedygtige; |
| --- | --- |

24.

anmoder Kommissionen om at iværksætte specifikke foranstaltninger med henblik på i højere grad at fremme produkter, der er udsat for varige vanskeligheder som omhandlet i artikel 17 i Rådets forordning (EF) nr. 2200/96 af 28. oktober 1996 om den fælles markedsordning for frugt og grøntsager (5), og gøre disse mere konkurrencedygtige;

Udgiftsområde 2

| 25. | har vedtaget at forhøje betalingsbevillingerne under udgiftsområde 2 for i højere grad at tage hensyn til medlemsstaternes prognoser, omfanget af de uindfriede forpligtelser, betalingsbevillingerne for indeværende regnskabsår, behovet i forbindelse med udvidelsen og situationen med hensyn til de uindfriede forpligtelser fra foregående periode; opfordrer Kommissionen til at forelægge et nyt overslag over behovet for 2004, inklusive behovet med henblik på afvikling af betalingerne for perioden 1994-1999; opfordrer ligeledes Kommissionen til at undersøge, i hvilket omfang forpligtelserne for samme periode stadig er gældende; slår på det kraftigste til lyd for, at der straks fastlægges og iværksættes nye instrumenter med henblik på at indføre et effektivt kontrol- og rapporteringsystem, navnlig med hensyn til frigørelse af betalinger, som fungerer på kvartalsbasis, for dermed at sikre en bedre gennemførelse af strukturforanstaltningerne, f.eks. via bedre og samordnede metoder for udarbejdelse af medlemsstaternes betalingsprognoser, beredskabs- og varslingsindikatorer og resultatindikatorer; opfordrer ligeledes Kommissionen til at forelægge et ændringsbudget, hvis de afsatte bevillinger skulle vise sig at være utilstrækkelige til at sikre en korrekt gennemførelse af budgettet og navnlig afvikling af de uindfriede forpligtelser; |
| --- | --- |

25.

har vedtaget at forhøje betalingsbevillingerne under udgiftsområde 2 for i højere grad at tage hensyn til medlemsstaternes prognoser, omfanget af de uindfriede forpligtelser, betalingsbevillingerne for indeværende regnskabsår, behovet i forbindelse med udvidelsen og situationen med hensyn til de uindfriede forpligtelser fra foregående periode; opfordrer Kommissionen til at forelægge et nyt overslag over behovet for 2004, inklusive behovet med henblik på afvikling af betalingerne for perioden 1994-1999; opfordrer ligeledes Kommissionen til at undersøge, i hvilket omfang forpligtelserne for samme periode stadig er gældende; slår på det kraftigste til lyd for, at der straks fastlægges og iværksættes nye instrumenter med henblik på at indføre et effektivt kontrol- og rapporteringsystem, navnlig med hensyn til frigørelse af betalinger, som fungerer på kvartalsbasis, for dermed at sikre en bedre gennemførelse af strukturforanstaltningerne, f.eks. via bedre og samordnede metoder for udarbejdelse af medlemsstaternes betalingsprognoser, beredskabs- og varslingsindikatorer og resultatindikatorer; opfordrer ligeledes Kommissionen til at forelægge et ændringsbudget, hvis de afsatte bevillinger skulle vise sig at være utilstrækkelige til at sikre en korrekt gennemførelse af budgettet og navnlig afvikling af de uindfriede forpligtelser;

| 26. | opfordrer Kommissionen og tiltrædelseslandenes regeringer til nøje at overvåge gennemførelsen af de forpligtelser, de har indgået inden for rammerne af tiltrædelsesforhandlingerne med hensyn til budgetmæssig gennemførelse af regionalpolitikken og samordning af strukturforanstaltninger, og fastholder, at disse forpligtelser skal opfyldes til punkt og prikke for at sikre en korrekt gennemførelse af budgettet og Fællesskabets politik; |
| --- | --- |

26.

opfordrer Kommissionen og tiltrædelseslandenes regeringer til nøje at overvåge gennemførelsen af de forpligtelser, de har indgået inden for rammerne af tiltrædelsesforhandlingerne med hensyn til budgetmæssig gennemførelse af regionalpolitikken og samordning af strukturforanstaltninger, og fastholder, at disse forpligtelser skal opfyldes til punkt og prikke for at sikre en korrekt gennemførelse af budgettet og Fællesskabets politik;

Udgiftsområde 3

| 27. | henviser til det europæiske charter for små virksomheder (6), som er blevet godkendt af tiltrædelseslandene, og opfordrer på det kraftigste medlemsstaterne og Kommissionen til at tage skridt til at støtte små virksomheder; mener, at foranstaltningerne til fremme af SMV'er bør intensiveres, især med hensyn til forbedring af det finansielle klima for SMV'er i de nye medlemsstater; er af den opfattelse, at foranstaltningerne under Phare-programmets finansieringsfacilitet for SMV'er bør følges op; |
| --- | --- |

27.

henviser til det europæiske charter for små virksomheder (6), som er blevet godkendt af tiltrædelseslandene, og opfordrer på det kraftigste medlemsstaterne og Kommissionen til at tage skridt til at støtte små virksomheder; mener, at foranstaltningerne til fremme af SMV'er bør intensiveres, især med hensyn til forbedring af det finansielle klima for SMV'er i de nye medlemsstater; er af den opfattelse, at foranstaltningerne under Phare-programmets finansieringsfacilitet for SMV'er bør følges op;

| 28. | understreger vigtigheden af, at der ydes fællesskabsstøtte til små og mellemstore virksomheder, navnlig med henblik på gennemførelsen af det indre marked, gennemførelsen af Lissabon-strategien og kravene i medfør af Basel II-reglerne; mener, at SMV'ernes særlige behov skal inkorporeres i fællesskabspolitikkerne og -programmerne, da det er SMV'erne, som er drivkraften i den europæiske økonomi; er klar over, at det er vanskeligt for Kommissionen at gennemføre programmer for disse virksomheder, men forventer alligevel en vellykket gennemførelse af denne prioritering; |
| --- | --- |

28.

understreger vigtigheden af, at der ydes fællesskabsstøtte til små og mellemstore virksomheder, navnlig med henblik på gennemførelsen af det indre marked, gennemførelsen af Lissabon-strategien og kravene i medfør af Basel II-reglerne; mener, at SMV'ernes særlige behov skal inkorporeres i fællesskabspolitikkerne og -programmerne, da det er SMV'erne, som er drivkraften i den europæiske økonomi; er klar over, at det er vanskeligt for Kommissionen at gennemføre programmer for disse virksomheder, men forventer alligevel en vellykket gennemførelse af denne prioritering;

| 29. | støtter Kommissionens forslag om at stille de nødvendige midler til rådighed for Fællesskabet til bekæmpelse af havforurening og afhjælpning af de skader, der er sket i den senere tid; mener, at det endnu er for tidligt at opføre større beløb på budgettet, men vil afvente vedtagelsen af et retsgrundlag; |
| --- | --- |

29.

støtter Kommissionens forslag om at stille de nødvendige midler til rådighed for Fællesskabet til bekæmpelse af havforurening og afhjælpning af de skader, der er sket i den senere tid; mener, at det endnu er for tidligt at opføre større beløb på budgettet, men vil afvente vedtagelsen af et retsgrundlag;

| 30. | beklager, at Kommissionen har besluttet at nedskære budgettet for bekæmpelse af skovbrande som led i den nye »Forest Focus«-forordning, da dette vil ramme de forebyggende foranstaltninger; beklager den manglende interesse, Kommissionen har vist for at iværksætte foranstaltninger til forebyggelse af nye udbrud af skovbrande på trods af denne sommers katastrofer, der ødelagde flere hundrede tusinde hektar skov i Sydeuropa; |
| --- | --- |

30.

beklager, at Kommissionen har besluttet at nedskære budgettet for bekæmpelse af skovbrande som led i den nye »Forest Focus«-forordning, da dette vil ramme de forebyggende foranstaltninger; beklager den manglende interesse, Kommissionen har vist for at iværksætte foranstaltninger til forebyggelse af nye udbrud af skovbrande på trods af denne sommers katastrofer, der ødelagde flere hundrede tusinde hektar skov i Sydeuropa;

| 31. | glæder sig over Kommissionens forslag til nye finansieringsløsninger med henblik på udvikling af de transeuropæiske transportnet, hvor Kommissionen understreger nødvendigheden af, at der sker en tilpasning af transportnettene, så de kan udnytte de nye teknologier, og henviser i den forbindelse til Galileoprojektet som et godt eksempel; |
| --- | --- |

31.

glæder sig over Kommissionens forslag til nye finansieringsløsninger med henblik på udvikling af de transeuropæiske transportnet, hvor Kommissionen understreger nødvendigheden af, at der sker en tilpasning af transportnettene, så de kan udnytte de nye teknologier, og henviser i den forbindelse til Galileoprojektet som et godt eksempel;

| 32. | udtrykker tilfredshed med, at den stigende betydning, der tillægges den politiske målsætning om at skabe et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, også vil fremgå af EU's budget; understreger, at dette for længst burde have været tilfældet; mener, at en yderligere indsats i de kommende år er absolut nødvendig, særlig i forbindelse med vedtagelsen af nye finansielle overslag for 2007; |
| --- | --- |

32.

udtrykker tilfredshed med, at den stigende betydning, der tillægges den politiske målsætning om at skabe et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, også vil fremgå af EU's budget; understreger, at dette for længst burde have været tilfældet; mener, at en yderligere indsats i de kommende år er absolut nødvendig, særlig i forbindelse med vedtagelsen af nye finansielle overslag for 2007;

| 33. | konstaterer, at de decentraliserede organer tegner sig for en voksende andel af udgiftsområde 3, idet antallet af nye organer har været stigende i den senere tid; mener, at de tilskud, Rådet har opført i det foreløbige budgetforslag skulle give disse organer mulighed for at varetage deres opgaver i det udvidede EU; påtænker i den forbindelse at acceptere Kommissionens prognose for EU-10; påtænker endvidere at opføre 10 % af aktionsudgifterne i reserven, indtil det kompetente udvalg har evalueret det foreløbige arbejdsprogram, så det sikres, at princippet om et stramt budget overholdes i forbindelse med politikken over for disse organer, og at de politiske myndigheder og budgetmyndigheden bevarer den demokratiske kontrol med denne politik; er villigt til at undersøge konsekvenserne af disse ændringer inden andenbehandlingen; |
| --- | --- |

33.

konstaterer, at de decentraliserede organer tegner sig for en voksende andel af udgiftsområde 3, idet antallet af nye organer har været stigende i den senere tid; mener, at de tilskud, Rådet har opført i det foreløbige budgetforslag skulle give disse organer mulighed for at varetage deres opgaver i det udvidede EU; påtænker i den forbindelse at acceptere Kommissionens prognose for EU-10; påtænker endvidere at opføre 10 % af aktionsudgifterne i reserven, indtil det kompetente udvalg har evalueret det foreløbige arbejdsprogram, så det sikres, at princippet om et stramt budget overholdes i forbindelse med politikken over for disse organer, og at de politiske myndigheder og budgetmyndigheden bevarer den demokratiske kontrol med denne politik; er villigt til at undersøge konsekvenserne af disse ændringer inden andenbehandlingen;

| 34. | er parat til i løbet af regnskabsåret 2004 at undersøge de budgetmæssige behov i forbindelse med Eurojust og Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene, hvis arbejdsbyrden skulle nødvendiggøre dette; |
| --- | --- |

34.

er parat til i løbet af regnskabsåret 2004 at undersøge de budgetmæssige behov i forbindelse med Eurojust og Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene, hvis arbejdsbyrden skulle nødvendiggøre dette;

| 35. | henviser til, at der med finansforordningens artikel 179 er indført en særlig procedure for projekter vedrørende fast ejendom, og er villigt til i den forbindelse at undersøge en eventuel anmodning fra Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug; |
| --- | --- |

35.

henviser til, at der med finansforordningens artikel 179 er indført en særlig procedure for projekter vedrørende fast ejendom, og er villigt til i den forbindelse at undersøge en eventuel anmodning fra Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug;

| 36. | anmoder Kommissionen om at undersøge, hvorvidt der kan indføres en mekanisme, som gør det muligt for Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMEA) at overføre overskud fra honorarindtægter fra et år til det følgende for i overensstemmelse med finansforordningen at undgå, at der skabes underskud; |
| --- | --- |

36.

anmoder Kommissionen om at undersøge, hvorvidt der kan indføres en mekanisme, som gør det muligt for Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMEA) at overføre overskud fra honorarindtægter fra et år til det følgende for i overensstemmelse med finansforordningen at undgå, at der skabes underskud;

| 37. | glæder sig over, at Det Europæiske Observationscenter for Racisme og Fremmedhad har erklæret, at det agter at øge sin interne forskningskapacitet gennem ansættelse af flere forskere, og opfører 0,2 mio. EUR i reserven til dette formål, indtil Parlamentet har set nærmere på en evaluering af merværdien af centrets resultater; |
| --- | --- |

37.

glæder sig over, at Det Europæiske Observationscenter for Racisme og Fremmedhad har erklæret, at det agter at øge sin interne forskningskapacitet gennem ansættelse af flere forskere, og opfører 0,2 mio. EUR i reserven til dette formål, indtil Parlamentet har set nærmere på en evaluering af merværdien af centrets resultater;

| 38. | konstaterer med foruroligelse, at antallet af ansatte i disse organer er steget med langt over gennemsnittet for institutionerne i de senere år, og anmoder Kommissionen om, inden den tager initiativ til at oprette et nyt organ, at undersøge risikoen for dobbeltarbejde og foreslå en tilsvarende omrokering af ressourcer; anmoder Kommissionen om at forelægge Parlamentet en beretning inden den 1. november 2003 med henblik på at orientere om følgerne af denne udvikling og konsekvenserne på mellemlang sigt for udgiftsområde 3; mener endvidere, at Kommissionen bør forelægge Parlamentet en beretning inden den 1. november 2003 med en redegørelse for den store stigning i antallet af ansatte og bevillingsforhøjelserne, omdannelsen af stillingerne i disse organer til tjenestemandsstillinger, konsekvenserne på mellemlang sigt for udgiftsområde 3 og det uløste spørgsmål med hensyn til alle nye organers hjemsted; |
| --- | --- |

38.

konstaterer med foruroligelse, at antallet af ansatte i disse organer er steget med langt over gennemsnittet for institutionerne i de senere år, og anmoder Kommissionen om, inden den tager initiativ til at oprette et nyt organ, at undersøge risikoen for dobbeltarbejde og foreslå en tilsvarende omrokering af ressourcer; anmoder Kommissionen om at forelægge Parlamentet en beretning inden den 1. november 2003 med henblik på at orientere om følgerne af denne udvikling og konsekvenserne på mellemlang sigt for udgiftsområde 3; mener endvidere, at Kommissionen bør forelægge Parlamentet en beretning inden den 1. november 2003 med en redegørelse for den store stigning i antallet af ansatte og bevillingsforhøjelserne, omdannelsen af stillingerne i disse organer til tjenestemandsstillinger, konsekvenserne på mellemlang sigt for udgiftsområde 3 og det uløste spørgsmål med hensyn til alle nye organers hjemsted;

| 39. | glæder sig over, at den nye finansforordning er trådt i kraft, idet den har givet budgetmyndigheden nye beføjelser med hensyn til de decentraliserede organers stillingsfortegnelser; har vedtaget at føre mere kontrol med disse organers personalepolitik, men godkender alle de udvidelsesrelaterede stillingsanmodninger; forventer, at organerne fremover vil føre en strengere kontrol på personaleområdet gennem fastlæggelse af en forfremmelsespolitik og indførelse af bedste praksis i lighed med den, der gælder i institutionerne; |
| --- | --- |

39.

glæder sig over, at den nye finansforordning er trådt i kraft, idet den har givet budgetmyndigheden nye beføjelser med hensyn til de decentraliserede organers stillingsfortegnelser; har vedtaget at føre mere kontrol med disse organers personalepolitik, men godkender alle de udvidelsesrelaterede stillingsanmodninger; forventer, at organerne fremover vil føre en strengere kontrol på personaleområdet gennem fastlæggelse af en forfremmelsespolitik og indførelse af bedste praksis i lighed med den, der gælder i institutionerne;

| 40. | konstaterer, at der efter anmodning fra Rådet blev vedtaget særlige bestemmelser for Eurojust i forbindelse med revisionen af grundforordningerne for organerne; mener, at Eurojust, der er et EU-støttet organ, bør sikre, at alle bestemmelser om budgetmæssig klarhed og gennemskuelighed finder anvendelse; |
| --- | --- |

40.

konstaterer, at der efter anmodning fra Rådet blev vedtaget særlige bestemmelser for Eurojust i forbindelse med revisionen af grundforordningerne for organerne; mener, at Eurojust, der er et EU-støttet organ, bør sikre, at alle bestemmelser om budgetmæssig klarhed og gennemskuelighed finder anvendelse;

| 41. | bekræfter sin forpligtelse til fortsat at gøre en indsats for at bekæmpe svig og beskytte Unionens finansielle interesser; erklærer sig villigt til ligeledes at bekæmpe momssvig, der medfører et stadig større tab af indtægter; mener, at OLAF's rolle skal styrkes med henblik herpå; |
| --- | --- |

41.

bekræfter sin forpligtelse til fortsat at gøre en indsats for at bekæmpe svig og beskytte Unionens finansielle interesser; erklærer sig villigt til ligeledes at bekæmpe momssvig, der medfører et stadig større tab af indtægter; mener, at OLAF's rolle skal styrkes med henblik herpå;

| 42. | fastslår, at den demografiske udvikling og befolkningens aldring i stadig stigende grad influerer på EU's politikker, aktioner og programmer; anser det for nødvendigt at foretage en mere tilbundsgående analyse af dette fænomen med henblik på at forebygge eventuelle negative konsekvenser; |
| --- | --- |

42.

fastslår, at den demografiske udvikling og befolkningens aldring i stadig stigende grad influerer på EU's politikker, aktioner og programmer; anser det for nødvendigt at foretage en mere tilbundsgående analyse af dette fænomen med henblik på at forebygge eventuelle negative konsekvenser;

| 43. | har vedtaget at genopføre de beløb, der blev foreslået af Kommissionen i det foreløbige budgetforslag til forskningspolitikken, der fortsat er en af Parlamentets prioriteringer; har ligeledes vedtaget at øremærke 31 mio. EUR til kræftforskning og 4 mio. EUR til et kræftforskningsinitiativ på medlemsstatsplan i medfør af EF-traktatens artikel 169; |
| --- | --- |

43.

har vedtaget at genopføre de beløb, der blev foreslået af Kommissionen i det foreløbige budgetforslag til forskningspolitikken, der fortsat er en af Parlamentets prioriteringer; har ligeledes vedtaget at øremærke 31 mio. EUR til kræftforskning og 4 mio. EUR til et kræftforskningsinitiativ på medlemsstatsplan i medfør af EF-traktatens artikel 169;

| 44. | er foruroliget over den eventuelle lukning af EU's Info Points i hele EU fra den 1. januar 2004 og gør Arbejdsgruppen om Information opmærksom herpå; anmoder Kommissionen om i overensstemmelse med finansforordningen straks at træffe foranstaltninger til at finde en løsning, f.eks. i form af en overgangsordning, som kan give disse informationscentre mulighed for at fortsætte deres værdifulde arbejde, navnlig i betragtning af det kommende valg til Europa-Parlamentet i 2004, samt at forelægge en plan for fremtiden; har opført bevillingerne på konto 16 01 04 01, 16 01 04 04 og 16 01 02 11 i reserven, indtil Kommissionen forelægger forslag til de foranstaltninger, den agter at træffe for at sikre en sammenhængende strategi for informationspolitikken; |
| --- | --- |

44.

er foruroliget over den eventuelle lukning af EU's Info Points i hele EU fra den 1. januar 2004 og gør Arbejdsgruppen om Information opmærksom herpå; anmoder Kommissionen om i overensstemmelse med finansforordningen straks at træffe foranstaltninger til at finde en løsning, f.eks. i form af en overgangsordning, som kan give disse informationscentre mulighed for at fortsætte deres værdifulde arbejde, navnlig i betragtning af det kommende valg til Europa-Parlamentet i 2004, samt at forelægge en plan for fremtiden; har opført bevillingerne på konto 16 01 04 01, 16 01 04 04 og 16 01 02 11 i reserven, indtil Kommissionen forelægger forslag til de foranstaltninger, den agter at træffe for at sikre en sammenhængende strategi for informationspolitikken;

| 45. | tilslutter sig konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Thessaloniki vedrørende forvaltning af de ydre grænser; mener dog ikke, at Rådets beslutning om at forhøje beløbet i det foreløbige budgetforslag til 19,8 mio. EUR er berettiget; har derfor vedtaget at opføre en bevilling på 9 mio. EUR i forpligtelser og 10 mio. EUR i betalinger til dette formål; |
| --- | --- |

45.

tilslutter sig konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Thessaloniki vedrørende forvaltning af de ydre grænser; mener dog ikke, at Rådets beslutning om at forhøje beløbet i det foreløbige budgetforslag til 19,8 mio. EUR er berettiget; har derfor vedtaget at opføre en bevilling på 9 mio. EUR i forpligtelser og 10 mio. EUR i betalinger til dette formål;

| 46. | anmoder om i højere grad at blive inddraget i udviklingen af de store it-projekter som Schengen-informationssystemet II, visuminformationssystemet og Eurodac-systemet, som har store budgetmæssige konsekvenser; mener desuden, at de bestemmelser om beskyttelse af personoplysninger under tredje søjle, som svarer til bestemmelserne under første søjle, bør godkendes så hurtigt som muligt for at sikre fuld beskyttelse af borgernes rettigheder og friheder; |
| --- | --- |

46.

anmoder om i højere grad at blive inddraget i udviklingen af de store it-projekter som Schengen-informationssystemet II, visuminformationssystemet og Eurodac-systemet, som har store budgetmæssige konsekvenser; mener desuden, at de bestemmelser om beskyttelse af personoplysninger under tredje søjle, som svarer til bestemmelserne under første søjle, bør godkendes så hurtigt som muligt for at sikre fuld beskyttelse af borgernes rettigheder og friheder;

| 47. | konstaterer, at der på nuværende tidspunkt ikke foreligger noget retsgrundlag for Fællesskabets støtte til de mindre anvendte sprog; henstiller til Kommissionen fuldt ud at udnytte de muligheder, som de eksisterende flerårige programmer, navnlig Socrates og Youth, giver for at yde støtte til projekter, som omfatter personer, der taler mindre anvendte sprog; |
| --- | --- |

47.

konstaterer, at der på nuværende tidspunkt ikke foreligger noget retsgrundlag for Fællesskabets støtte til de mindre anvendte sprog; henstiller til Kommissionen fuldt ud at udnytte de muligheder, som de eksisterende flerårige programmer, navnlig Socrates og Youth, giver for at yde støtte til projekter, som omfatter personer, der taler mindre anvendte sprog;

| 48. | er bekymret over problemerne og uregelmæssighederne i Eurostat; har vedtaget at opføre 50 % af driftsbevillingerne til kontoret i reserven, indtil Kommissionen har givet Parlamentet tilstrækkelige garantier for, at problemerne er blevet løst, de ansvarlige identificeret og i givet fald draget til ansvar, og at der er truffet foranstaltninger til at forhindre, at noget sådant sker igen; |
| --- | --- |

48.

er bekymret over problemerne og uregelmæssighederne i Eurostat; har vedtaget at opføre 50 % af driftsbevillingerne til kontoret i reserven, indtil Kommissionen har givet Parlamentet tilstrækkelige garantier for, at problemerne er blevet løst, de ansvarlige identificeret og i givet fald draget til ansvar, og at der er truffet foranstaltninger til at forhindre, at noget sådant sker igen;

Udgiftsområde 4

| 49. | noterer sig forslaget om, at der gives tilsagn om et beløb på 200 mio. EUR fra EU over en periode på 14 måneder ud over de nuværende humanitære bistandsprogrammer, hvor der ikke alene tages hensyn til genopbygningsbehovene, men også til den sikkerhedsmæssige situation og absorberingskapaciteten på stedet; mener, at bevillingerne til fremme af genopbygningen af Irak er et vigtigt signal til donorkonferencen, og at de bør bygge på de politiske principper, der kom til udtryk i Europa-Parlamentets henstilling til Rådet af 24. september 2003 om situationen i Irak (7), herunder også om EU's særlige udsending i Irak; henviser til, at EU er forpligtet til at basere sin støtte på den irakiske befolknings behov og på en politisk aftale om de betingelser, der er nødvendige for en gennemførelse i FN-regi; |
| --- | --- |

49.

noterer sig forslaget om, at der gives tilsagn om et beløb på 200 mio. EUR fra EU over en periode på 14 måneder ud over de nuværende humanitære bistandsprogrammer, hvor der ikke alene tages hensyn til genopbygningsbehovene, men også til den sikkerhedsmæssige situation og absorberingskapaciteten på stedet; mener, at bevillingerne til fremme af genopbygningen af Irak er et vigtigt signal til donorkonferencen, og at de bør bygge på de politiske principper, der kom til udtryk i Europa-Parlamentets henstilling til Rådet af 24. september 2003 om situationen i Irak (7), herunder også om EU's særlige udsending i Irak; henviser til, at EU er forpligtet til at basere sin støtte på den irakiske befolknings behov og på en politisk aftale om de betingelser, der er nødvendige for en gennemførelse i FN-regi;

| 50. | anmoder Kommissionen om at opretholde finansieringsniveauet for Østtimor, således at der især tages hensyn til genopbygningsbehovene og de internationale forpligtelser, som er indgået med dette land; |
| --- | --- |

50.

anmoder Kommissionen om at opretholde finansieringsniveauet for Østtimor, således at der især tages hensyn til genopbygningsbehovene og de internationale forpligtelser, som er indgået med dette land;

| 51. | understreger, at det nuværende loft for udgifterne under udgiftsområde 4 i de finansielle overslag (foranstaltninger over for tredjelande), som situationen ser ud i dag, lægger alvorlige hindringer i vejen for EU's muligheder for at gå ind i et omfattende og langsigtet engagement i Irak uden samtidig at bringe andre forpligtelser andre steder i verden i fare; |
| --- | --- |

51.

understreger, at det nuværende loft for udgifterne under udgiftsområde 4 i de finansielle overslag (foranstaltninger over for tredjelande), som situationen ser ud i dag, lægger alvorlige hindringer i vejen for EU's muligheder for at gå ind i et omfattende og langsigtet engagement i Irak uden samtidig at bringe andre forpligtelser andre steder i verden i fare;

| 52. | har vedtaget i så vid udstrækning som muligt at benytte sig af omrokering og fleksibilitet i forbindelse med budgettet og er parat til at tage de særlige bestemmelser i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 i brug for at tilvejebringe yderligere ressourcer; |
| --- | --- |

52.

har vedtaget i så vid udstrækning som muligt at benytte sig af omrokering og fleksibilitet i forbindelse med budgettet og er parat til at tage de særlige bestemmelser i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 i brug for at tilvejebringe yderligere ressourcer;

| 53. | henviser til, at det gennem lang tid har indtaget den holdning, at nye, store programmer ikke bør finansieres på bekostning af andre af EU's prioriteringer for den eksterne politik, som f.eks. den globale bekæmpelse af fattigdom i forskellige geografiske regioner, bekæmpelse af hiv/aids og andre veletablerede politikker og/eller geografiske regioner; |
| --- | --- |

53.

henviser til, at det gennem lang tid har indtaget den holdning, at nye, store programmer ikke bør finansieres på bekostning af andre af EU's prioriteringer for den eksterne politik, som f.eks. den globale bekæmpelse af fattigdom i forskellige geografiske regioner, bekæmpelse af hiv/aids og andre veletablerede politikker og/eller geografiske regioner;

| 54. | bekræfter sin forpligtelse over for Afghanistan og gentager, at de igangværende programmer trods de nuværende vanskeligheder skal støttes og fortsættes, også på længere sigt; er imidlertid dybt foruroliget over situationen, for så vidt angår sikkerhed; |
| --- | --- |

54.

bekræfter sin forpligtelse over for Afghanistan og gentager, at de igangværende programmer trods de nuværende vanskeligheder skal støttes og fortsættes, også på længere sigt; er imidlertid dybt foruroliget over situationen, for så vidt angår sikkerhed;

| 55. | har vedtaget en betydelig forhøjelse af bevillingerne for at fremme respekten for menneskerettighederne, konsolideringen af retsstaten og udviklingen af de borgerlige rettigheder, som er altafgørende for bevarelse af fred og sikkerhed og forebyggelse af konflikter; |
| --- | --- |

55.

har vedtaget en betydelig forhøjelse af bevillingerne for at fremme respekten for menneskerettighederne, konsolideringen af retsstaten og udviklingen af de borgerlige rettigheder, som er altafgørende for bevarelse af fred og sikkerhed og forebyggelse af konflikter;

| 56. | påpeger, at det overordnede mål for EU's udviklingspolitik er bekæmpelse af fattigdom og gennemførelse af Millennium-udviklingsmålene (Millennium Development Goals), og understreger, at de budgetmæssige ressourcer, der er afsat til udviklingslandene, på passende vis bør koncentreres om aktioner, der er koordineret med andre donorer, og som bidrager til opfyldelse af disse mål; |
| --- | --- |

56.

påpeger, at det overordnede mål for EU's udviklingspolitik er bekæmpelse af fattigdom og gennemførelse af Millennium-udviklingsmålene (Millennium Development Goals), og understreger, at de budgetmæssige ressourcer, der er afsat til udviklingslandene, på passende vis bør koncentreres om aktioner, der er koordineret med andre donorer, og som bidrager til opfyldelse af disse mål;

| 57. | glæder sig over Kommissionens rapportering efter sektor om de årlige forpligtelser vedrørende statslig udviklingsbistand (ODA) i overensstemmelse med klassifikationerne for 2001 og 2002 fra OECD's Komité for Udviklingsbistand (DAC) og anerkender, at det fastsatte mål på 35 % til social infrastruktur blev opfyldt begge år, hvis man medregner støtten over budgettet til den sociale sektor; beklager, at der blev rapporteret om et uacceptabelt lavt niveau for sundheds- og uddannelsessektoren, som er kædet tæt sammen med Millennium-udviklingsmålene, og anmoder Kommissionen om at forbedre dette niveau med henblik på at nå de 20 %, man nåede til enighed om i handlingsprogrammet fra topmødet om social udvikling 5.-12. marts 1995 i København; henviser til, at det agter at følge nøje med i, hvorledes Kommissionen forholder sig til det fastlagte mål, nemlig at 35 % af de årlige forpligtelser til udviklingslandene skal afsættes til social infrastruktur, medens hovedparten af bevillingerne skal afsættes til foranstaltninger inden for grundlæggende sundhed og grundlæggende uddannelse; |
| --- | --- |

57.

glæder sig over Kommissionens rapportering efter sektor om de årlige forpligtelser vedrørende statslig udviklingsbistand (ODA) i overensstemmelse med klassifikationerne for 2001 og 2002 fra OECD's Komité for Udviklingsbistand (DAC) og anerkender, at det fastsatte mål på 35 % til social infrastruktur blev opfyldt begge år, hvis man medregner støtten over budgettet til den sociale sektor; beklager, at der blev rapporteret om et uacceptabelt lavt niveau for sundheds- og uddannelsessektoren, som er kædet tæt sammen med Millennium-udviklingsmålene, og anmoder Kommissionen om at forbedre dette niveau med henblik på at nå de 20 %, man nåede til enighed om i handlingsprogrammet fra topmødet om social udvikling 5.-12. marts 1995 i København; henviser til, at det agter at følge nøje med i, hvorledes Kommissionen forholder sig til det fastlagte mål, nemlig at 35 % af de årlige forpligtelser til udviklingslandene skal afsættes til social infrastruktur, medens hovedparten af bevillingerne skal afsættes til foranstaltninger inden for grundlæggende sundhed og grundlæggende uddannelse;

| 58. | har vedtaget at øge gennemskueligheden i forbindelse med udgifterne afholdt over Den Europæiske Udviklingsfond ved i anmærkningerne at opføre de anslåede omkostninger for hver enkelt budgetpost; understreger, at de fremskridt, konventet har opnået med hensyn til at inkorporere Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) i EU-traktaten, bør følges op af en fuld opførelse af EUF på EU's budget, uden at dette medfører tab af ressourcer set i relation til de nuværende samlede bevillinger; |
| --- | --- |

58.

har vedtaget at øge gennemskueligheden i forbindelse med udgifterne afholdt over Den Europæiske Udviklingsfond ved i anmærkningerne at opføre de anslåede omkostninger for hver enkelt budgetpost; understreger, at de fremskridt, konventet har opnået med hensyn til at inkorporere Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) i EU-traktaten, bør følges op af en fuld opførelse af EUF på EU's budget, uden at dette medfører tab af ressourcer set i relation til de nuværende samlede bevillinger;

| 59. | konstaterer, at initiativet »Det bredere europæiske naboskab« vil kunne medføre øgede budgetmæssige behov, selv om forslagene hidtil har været vage i budgetmæssig henseende; understreger, at det er nødvendigt at sikre tilstrækkelige forhøjelser i forhold til de nuværende bevillinger til Tacis-, Cards- og Meda-programmerne, og tager ideen om at iværksætte et nyt naboskabsinstrument til efterretning; |
| --- | --- |

59.

konstaterer, at initiativet »Det bredere europæiske naboskab« vil kunne medføre øgede budgetmæssige behov, selv om forslagene hidtil har været vage i budgetmæssig henseende; understreger, at det er nødvendigt at sikre tilstrækkelige forhøjelser i forhold til de nuværende bevillinger til Tacis-, Cards- og Meda-programmerne, og tager ideen om at iværksætte et nyt naboskabsinstrument til efterretning;

| 60. | påpeger, at ngo'er, som på befolkningens vegne varetager overvågningen af de respektive regeringer, spiller en meget vigtig rolle; frygter i den forbindelse — som følge af kandidatlandenes optagelse i EU og fordi de fleste udenlandske offentlige eller private donorer allerede har lukket eller neddroslet deres civilsamfundsprogrammer for disse lande eller er i færd med at gøre det — at overvågningsinstitutioner (ngo'er) i disse lande ikke vil have de økonomiske midler til at gennemføre deres aktiviteter på en effektiv og uafhængig måde; |
| --- | --- |

60.

påpeger, at ngo'er, som på befolkningens vegne varetager overvågningen af de respektive regeringer, spiller en meget vigtig rolle; frygter i den forbindelse — som følge af kandidatlandenes optagelse i EU og fordi de fleste udenlandske offentlige eller private donorer allerede har lukket eller neddroslet deres civilsamfundsprogrammer for disse lande eller er i færd med at gøre det — at overvågningsinstitutioner (ngo'er) i disse lande ikke vil have de økonomiske midler til at gennemføre deres aktiviteter på en effektiv og uafhængig måde;

| 61. | understreger, at udgifter på helt op til 1,6 mia. EUR af budgettet til eksterne foranstaltninger afholdes via ikke-statslige aktører, herunder ngo'er, og anerkender det vigtige bidrag, disse organisationer yder i denne sektor, navnlig med hensyn til at nå ud til marginaliserede grupper, mobilisere støtte til fordel for ugunstigt stillede befolkningsgrupper i udviklingslandene og styrke civilsamfundets organisationer gennem institutionel støtte og kapacitetsopbyggende foranstaltninger, også på græsrodsniveau; påpeger, at de organisationer, der støttes over budgettet, bør overholde bestemmelserne om forsvarlig økonomisk forvaltning og ansvarlighed og sikre, at der opnås valuta for pengene, idet de bør oppebære indtægter fra ikke-statslige og andre kilder, som står i et tilfredsstillende forhold til de minimumsbeløb, de har brug for til dækning af de administrative udgifter; gentager, at der er behov for en forenkling af de administrative procedurer og krav, navnlig for så vidt angår små projekter; |
| --- | --- |

61.

understreger, at udgifter på helt op til 1,6 mia. EUR af budgettet til eksterne foranstaltninger afholdes via ikke-statslige aktører, herunder ngo'er, og anerkender det vigtige bidrag, disse organisationer yder i denne sektor, navnlig med hensyn til at nå ud til marginaliserede grupper, mobilisere støtte til fordel for ugunstigt stillede befolkningsgrupper i udviklingslandene og styrke civilsamfundets organisationer gennem institutionel støtte og kapacitetsopbyggende foranstaltninger, også på græsrodsniveau; påpeger, at de organisationer, der støttes over budgettet, bør overholde bestemmelserne om forsvarlig økonomisk forvaltning og ansvarlighed og sikre, at der opnås valuta for pengene, idet de bør oppebære indtægter fra ikke-statslige og andre kilder, som står i et tilfredsstillende forhold til de minimumsbeløb, de har brug for til dækning af de administrative udgifter; gentager, at der er behov for en forenkling af de administrative procedurer og krav, navnlig for så vidt angår små projekter;

| 62. | har besluttet at opføre 5 % af bevillingerne til de store geografiske programmer og til budgetposten for ngo-samfinansiering i reserven med henblik på at analysere Kommissionens procedurer i relation til ngo'er; tager det informationsmateriale, det har modtaget til efterretning, men fastholder, at det skal have forelagt en udtømmende fortegnelse over alle de tilskud eller kontrakter, som Kommissionen direkte tildeler ikke-statslige aktører, som således ikke har deltaget i de foreskrevne indkaldelser af forslag eller andre udvælgelses-/udbudsprocedurer, og at Kommissionen skal fremlægge sine begrundelser og retsgrundlag for sådanne tilfælde; anmoder også om at få flere oplysninger om, hvor stor en andel af midlerne, der når frem til støttemodtagerne, i forhold til disse organisationers administrationsomkostninger, samt oplysninger om, hvor stor en andel der finansieres af henholdsvis regerings- eller EU-kilder og ikke-statslige kilder; gør opmærksom på, at disse reserver kan frigøres inden andenbehandlingen, når der er modtaget tilfredsstillende svar; |
| --- | --- |

62.

har besluttet at opføre 5 % af bevillingerne til de store geografiske programmer og til budgetposten for ngo-samfinansiering i reserven med henblik på at analysere Kommissionens procedurer i relation til ngo'er; tager det informationsmateriale, det har modtaget til efterretning, men fastholder, at det skal have forelagt en udtømmende fortegnelse over alle de tilskud eller kontrakter, som Kommissionen direkte tildeler ikke-statslige aktører, som således ikke har deltaget i de foreskrevne indkaldelser af forslag eller andre udvælgelses-/udbudsprocedurer, og at Kommissionen skal fremlægge sine begrundelser og retsgrundlag for sådanne tilfælde; anmoder også om at få flere oplysninger om, hvor stor en andel af midlerne, der når frem til støttemodtagerne, i forhold til disse organisationers administrationsomkostninger, samt oplysninger om, hvor stor en andel der finansieres af henholdsvis regerings- eller EU-kilder og ikke-statslige kilder; gør opmærksom på, at disse reserver kan frigøres inden andenbehandlingen, når der er modtaget tilfredsstillende svar;

| 63. | henviser til, hvor vigtigt det er, at der tages hensyn til beskyttelse og fremme af børns rettigheder i forbindelse med planlægningen af geografiske programmer og andre af Kommissionens udviklingspolitiske aktiviteter, og at der gøres en særlig indsats for at finde frem til, hvorledes undervisning af børn, der er ramt af krig eller naturkatastrofer, kan integreres i bistandsprogrammerne for tredjelande; anser det ligeledes for bydende nødvendigt, at der i EU's foranstaltninger til bekæmpelse af fattigdom lægges særlig vægt på handicappedes særlige forhold; |
| --- | --- |

63.

henviser til, hvor vigtigt det er, at der tages hensyn til beskyttelse og fremme af børns rettigheder i forbindelse med planlægningen af geografiske programmer og andre af Kommissionens udviklingspolitiske aktiviteter, og at der gøres en særlig indsats for at finde frem til, hvorledes undervisning af børn, der er ramt af krig eller naturkatastrofer, kan integreres i bistandsprogrammerne for tredjelande; anser det ligeledes for bydende nødvendigt, at der i EU's foranstaltninger til bekæmpelse af fattigdom lægges særlig vægt på handicappedes særlige forhold;

| 64. | understreger, at formålet med den aktivitetsbaserede budgettering er at gøre budgettet mere gennemskueligt og lettere at kontrollere; mener, for så vidt angår de internationale fiskeriaftaler, at den andel af den finansielle godtgørelse, der afsættes til målrettede foranstaltninger, bør angives klart og tydeligt; opfordrer derfor Kommissionen til i ændringsskrivelsen til 2004-budgettet at foretage en nøjagtig fordeling af udgifterne i forbindelse med de internationale fiskeriaftaler og hvert år at aflægge beretning om gennemførelsen af de målrettede foranstaltninger; |
| --- | --- |

64.

understreger, at formålet med den aktivitetsbaserede budgettering er at gøre budgettet mere gennemskueligt og lettere at kontrollere; mener, for så vidt angår de internationale fiskeriaftaler, at den andel af den finansielle godtgørelse, der afsættes til målrettede foranstaltninger, bør angives klart og tydeligt; opfordrer derfor Kommissionen til i ændringsskrivelsen til 2004-budgettet at foretage en nøjagtig fordeling af udgifterne i forbindelse med de internationale fiskeriaftaler og hvert år at aflægge beretning om gennemførelsen af de målrettede foranstaltninger;

| 65. | har i overensstemmelse med punkt 39, stk. 1, i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 vedtaget i budgettet for 2004 at opføre et beløb til den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) af samme størrelsesorden som i 2003-budgettet, indtil der foreligger yderligere oplysninger fra Rådet, især om de ikke-programmerede bevillinger, og en forpligtelse fra Rådet til fremover at fremsende et særskilt og kvalitativt forbedret dokument indeholdende dets prioriteringer og disses økonomiske konsekvenser for det kommende år; henstiller til Rådet at forelægge forslag til forbedring af den tidlige varsling og den politiske dialog med Parlamentet om aktioner inden for FUSP som vedtaget i den fælles erklæring af 25. november 2002; har opført bevillinger til EU's nye politimission (Proxima) i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (FYROM); forventer, at Rådet i overensstemmelse med den fælleserklæring af 25. november 2002, som Rådet, Kommissionen og Parlamentet vedtog i forbindelse med budgetproceduren 2003, hører Parlamentet i fuldt omfang, inden det afslutter sin lovgivningsprocedure, og afventer resultatet heraf, inden det træffer endelig afgørelse om bevillingerne til denne politimission; |
| --- | --- |

65.

har i overensstemmelse med punkt 39, stk. 1, i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 vedtaget i budgettet for 2004 at opføre et beløb til den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) af samme størrelsesorden som i 2003-budgettet, indtil der foreligger yderligere oplysninger fra Rådet, især om de ikke-programmerede bevillinger, og en forpligtelse fra Rådet til fremover at fremsende et særskilt og kvalitativt forbedret dokument indeholdende dets prioriteringer og disses økonomiske konsekvenser for det kommende år; henstiller til Rådet at forelægge forslag til forbedring af den tidlige varsling og den politiske dialog med Parlamentet om aktioner inden for FUSP som vedtaget i den fælles erklæring af 25. november 2002; har opført bevillinger til EU's nye politimission (Proxima) i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (FYROM); forventer, at Rådet i overensstemmelse med den fælleserklæring af 25. november 2002, som Rådet, Kommissionen og Parlamentet vedtog i forbindelse med budgetproceduren 2003, hører Parlamentet i fuldt omfang, inden det afslutter sin lovgivningsprocedure, og afventer resultatet heraf, inden det træffer endelig afgørelse om bevillingerne til denne politimission;

| 66. | henstiller til Kommissionen at vedtage hensigtsmæssige foranstaltninger med henblik på at sikre støtten til de sahariske flygtningelejre og drage omsorg for, at denne støtte under ingen omstændigheder afbrydes af rent administrative årsager, heller ikke blot for en midlertidig periode; |
| --- | --- |

66.

henstiller til Kommissionen at vedtage hensigtsmæssige foranstaltninger med henblik på at sikre støtten til de sahariske flygtningelejre og drage omsorg for, at denne støtte under ingen omstændigheder afbrydes af rent administrative årsager, heller ikke blot for en midlertidig periode;

Udgiftsområde 5

| 67. | minder om, at budgetmyndigheden gennem årene har været villig til at tildele Kommissionen de nødvendige bevillinger til oprettelse af de stillinger, der blev anmodet om, under forudsætning af at der blev gennemført reformer, navnlig for at sikre væsentlige forbedringer i forvaltningen og gennemførelsen af budgettet; gør opmærksom på, at de fleste af de foreslåede reformer nu er gennemført, men at der stadig er mange problemer med hensyn til den måde, Kommissionen fungerer på; |
| --- | --- |

67.

minder om, at budgetmyndigheden gennem årene har været villig til at tildele Kommissionen de nødvendige bevillinger til oprettelse af de stillinger, der blev anmodet om, under forudsætning af at der blev gennemført reformer, navnlig for at sikre væsentlige forbedringer i forvaltningen og gennemførelsen af budgettet; gør opmærksom på, at de fleste af de foreslåede reformer nu er gennemført, men at der stadig er mange problemer med hensyn til den måde, Kommissionen fungerer på;

| 68. | minder om, at Kommissionen i forbindelse med 2001-budgetproceduren indvilligede i at nedbringe de uindfriede forpligtelser til et normalt niveau inden december 2003; konstaterer, at Kommissionen i mellemtiden har indført aktivitetsbaseret forvaltning, og at der, efter at Parlamentet har fulgt processen på nært hold, er fremlagt en handlingsplan til begrænsning af de uindfriede forpligtelser og gennemførelsesprofiler med henblik på en bedre gennemførelse; mener ikke, at Kommissionens seneste beretning om budgettets gennemførelse og dokumentationen for gennemførelsen er tilfredsstillende, selv om der er gjort visse fremskridt; beklager, at Kommissionen ikke synes at tage tilstrækkeligt hensyn til Parlamentets prioriteringer i forbindelse med den årlige politikstrategi; |
| --- | --- |

68.

minder om, at Kommissionen i forbindelse med 2001-budgetproceduren indvilligede i at nedbringe de uindfriede forpligtelser til et normalt niveau inden december 2003; konstaterer, at Kommissionen i mellemtiden har indført aktivitetsbaseret forvaltning, og at der, efter at Parlamentet har fulgt processen på nært hold, er fremlagt en handlingsplan til begrænsning af de uindfriede forpligtelser og gennemførelsesprofiler med henblik på en bedre gennemførelse; mener ikke, at Kommissionens seneste beretning om budgettets gennemførelse og dokumentationen for gennemførelsen er tilfredsstillende, selv om der er gjort visse fremskridt; beklager, at Kommissionen ikke synes at tage tilstrækkeligt hensyn til Parlamentets prioriteringer i forbindelse med den årlige politikstrategi;

| 69. | har vedtaget at opføre bevillinger i reserven til oprettelse af 272 nye stillinger på Kommissionens stillingsfortegnelse for at tage højde for de ansatte fra de nye medlemsstater; påpeger, at det kan overvejes at frigive disse bevillinger fra reserven, hvis følgende betingelser opfyldes:






  — | det dokumenteres, at der er fuld kapacitet til at besætte stillingerne og holde antallet af ledige stillinger under 4 % i hele regnskabsårets løb |
| --- | --- | --- |

69.

har vedtaget at opføre bevillinger i reserven til oprettelse af 272 nye stillinger på Kommissionens stillingsfortegnelse for at tage højde for de ansatte fra de nye medlemsstater; påpeger, at det kan overvejes at frigive disse bevillinger fra reserven, hvis følgende betingelser opfyldes:

—

det dokumenteres, at der er fuld kapacitet til at besætte stillingerne og holde antallet af ledige stillinger under 4 % i hele regnskabsårets løb

| — | det bekræftes, at alle nye stillinger alene vil blive givet til statsborgere fra tiltrædelseslandene |
| --- | --- |

—

det bekræftes, at alle nye stillinger alene vil blive givet til statsborgere fra tiltrædelseslandene

| — | der indgås en forpligtelse til at overholde Kommissionens adfærdskodeks, navnlig hvad angår reglerne for kabinetternes sammensætning |
| --- | --- |

—

der indgås en forpligtelse til at overholde Kommissionens adfærdskodeks, navnlig hvad angår reglerne for kabinetternes sammensætning

| — | gennemførelsen af budgettet forbedres, herunder også for så vidt angår Parlamentets prioriteringer (information, pilotprojekter og forberedende foranstaltninger); Kommissionen bør i den forbindelse inden den 15. november forelægge en begrundet beretning, hvori der redegøres for gennemførelsen af de ændringer, Parlamentet vedtog sidste år med særlig vægt på de budgetposter, hvor udnyttelsesgraden er under 10 %, og inden den 15. november forelægge forslag om mere effektive metoder til gennemførelse af budgettet og på den måde opfylde sin forpligtelse fra december 2000 |
| --- | --- |

—

gennemførelsen af budgettet forbedres, herunder også for så vidt angår Parlamentets prioriteringer (information, pilotprojekter og forberedende foranstaltninger); Kommissionen bør i den forbindelse inden den 15. november forelægge en begrundet beretning, hvori der redegøres for gennemførelsen af de ændringer, Parlamentet vedtog sidste år med særlig vægt på de budgetposter, hvor udnyttelsesgraden er under 10 %, og inden den 15. november forelægge forslag om mere effektive metoder til gennemførelse af budgettet og på den måde opfylde sin forpligtelse fra december 2000

| — | der gives forsikring om, at tildelingen af stillinger svarer til Parlamentets politiske prioriteringer, og et klart tilsagn om i givet fald at omfordele ressourcerne efter budgetmyndighedens afgørelser, navnlig i forbindelse med budgetproceduren |
| --- | --- |

—

der gives forsikring om, at tildelingen af stillinger svarer til Parlamentets politiske prioriteringer, og et klart tilsagn om i givet fald at omfordele ressourcerne efter budgetmyndighedens afgørelser, navnlig i forbindelse med budgetproceduren

| — | der inden den 15. januar 2004 forelægges en vurdering af de ændringer, der er gennemført i forbindelse med reformen, og navnlig af disse foranstaltningers konsekvenser for Kommissionens kvalitative og kvantitative forvaltning af EU-programmerne og resultatet af foranstaltningerne; der aflægges beretning om situationen og omkostningerne ved at erstatte kontorerne for faglig bistand med forvaltningsorganer, resultatet af dekoncentration og decentralisering set i relation til den eksterne politik og de forkortede projektforløb som følge af proceduremæssige reformer |
| --- | --- |

—

der inden den 15. januar 2004 forelægges en vurdering af de ændringer, der er gennemført i forbindelse med reformen, og navnlig af disse foranstaltningers konsekvenser for Kommissionens kvalitative og kvantitative forvaltning af EU-programmerne og resultatet af foranstaltningerne; der aflægges beretning om situationen og omkostningerne ved at erstatte kontorerne for faglig bistand med forvaltningsorganer, resultatet af dekoncentration og decentralisering set i relation til den eksterne politik og de forkortede projektforløb som følge af proceduremæssige reformer

| — | der føres bedre kontrol med forvaltningsaktiviteter og forelægges forslag til forbedring af de interne arbejds- og organisationsmetoder |
| --- | --- |

—

der føres bedre kontrol med forvaltningsaktiviteter og forelægges forslag til forbedring af de interne arbejds- og organisationsmetoder

| — | der forelægges en tilbundsgående rapport om Kommissionens virksomhed og personale på området decentraliserede organer samt forslag til systematisk overførsel af ressourcer i forbindelse med aktiviteterne i disse organer |
| --- | --- |

—

der forelægges en tilbundsgående rapport om Kommissionens virksomhed og personale på området decentraliserede organer samt forslag til systematisk overførsel af ressourcer i forbindelse med aktiviteterne i disse organer

| — | der stilles forslag til nedskæringer på stillingsfortegnelserne for de eksterne kontorer i de nye medlemsstater til et niveau, der svarer til niveauet i de nuværende medlemsstater og forslag til at rationalisere strukturerne og de menneskelige ressourcer i repræsentationerne i de 15 medlemsstater som led i det interinstitutionelle samarbejde med henblik på at opnå besparelser; |
| --- | --- |

—

der stilles forslag til nedskæringer på stillingsfortegnelserne for de eksterne kontorer i de nye medlemsstater til et niveau, der svarer til niveauet i de nuværende medlemsstater og forslag til at rationalisere strukturerne og de menneskelige ressourcer i repræsentationerne i de 15 medlemsstater som led i det interinstitutionelle samarbejde med henblik på at opnå besparelser;

| 70. | har vedtaget at genopføre en del af de driftsbevillinger på Kommissionens budget, som Rådet har nedskåret, for at skabe mulighed for, at Kommissionen kan fungere hensigtsmæssig i forbindelse med udvidelsen; |
| --- | --- |

70.

har vedtaget at genopføre en del af de driftsbevillinger på Kommissionens budget, som Rådet har nedskåret, for at skabe mulighed for, at Kommissionen kan fungere hensigtsmæssig i forbindelse med udvidelsen;

| 71. | minder om, at Parlamentet gennem årene i mange beslutninger har anmodet om, at der tages skridt til at oprette et fælles europæisk diplomati; gør opmærksom på, at det i udkastet til forfatningstraktat for Europa fastsættes, at der oprettes en tjeneste for EU's optræden udadtil under den fremtidige EU-udenrigsministers myndighed; mener derfor, at det er vigtigt, at diplomater fra medlemsstaterne bliver nært knyttet til den kommende fællesskabstjeneste gennem midlertidig placering i Kommissionens eksterne tjeneste; |
| --- | --- |

71.

minder om, at Parlamentet gennem årene i mange beslutninger har anmodet om, at der tages skridt til at oprette et fælles europæisk diplomati; gør opmærksom på, at det i udkastet til forfatningstraktat for Europa fastsættes, at der oprettes en tjeneste for EU's optræden udadtil under den fremtidige EU-udenrigsministers myndighed; mener derfor, at det er vigtigt, at diplomater fra medlemsstaterne bliver nært knyttet til den kommende fællesskabstjeneste gennem midlertidig placering i Kommissionens eksterne tjeneste;

Udgiftsområde 6

| 72. | påpeger, at långivning har udviklet sig til et vigtigt udenrigspolitisk instrument for Den Europæiske Union i mange regioner; understreger ligeledes, at Garantifonden med held har beskyttet EU-budgettet mod potentielle risici som følge af misligholdte forpligtelser; opfordrer Rådet til at undersøge muligheden for at indføre en særlig lånefacilitet for genopbygningsforanstaltninger i Irak, men også til at sørge for, at denne facilitet ikke indføres på bekostning af andre allerede eksisterende initiativer under det nuværende loft; |
| --- | --- |

72.

påpeger, at långivning har udviklet sig til et vigtigt udenrigspolitisk instrument for Den Europæiske Union i mange regioner; understreger ligeledes, at Garantifonden med held har beskyttet EU-budgettet mod potentielle risici som følge af misligholdte forpligtelser; opfordrer Rådet til at undersøge muligheden for at indføre en særlig lånefacilitet for genopbygningsforanstaltninger i Irak, men også til at sørge for, at denne facilitet ikke indføres på bekostning af andre allerede eksisterende initiativer under det nuværende loft;

Udgiftsområde 7

| 73. | er af den opfattelse, at førtiltrædelsesstøtten og gennemførelsen af de igangværende førtiltrædelsesprojekter i de nye medlemsstater vil spille en vigtig rolle i de første faser af medlemskabet; har derfor vedtaget at afsætte et passende beløb i betalingsbevillinger til førtiltrædelsesstøtten; bekræfter sine finansielle forpligtelser over for Bulgarien og Rumænien, således at disse lande kan fuldføre deres førtiltrædelsesbestræbelser og være parate til at tiltræde EU i 2007; |
| --- | --- |

73.

er af den opfattelse, at førtiltrædelsesstøtten og gennemførelsen af de igangværende førtiltrædelsesprojekter i de nye medlemsstater vil spille en vigtig rolle i de første faser af medlemskabet; har derfor vedtaget at afsætte et passende beløb i betalingsbevillinger til førtiltrædelsesstøtten; bekræfter sine finansielle forpligtelser over for Bulgarien og Rumænien, således at disse lande kan fuldføre deres førtiltrædelsesbestræbelser og være parate til at tiltræde EU i 2007;

Diverse

| 74. | henviser til de risici, som de persistente organiske miljøgifte (POP) og især lagrene af forældede pesticider indebærer for miljøet; henstiller til Kommissionen at gøre den ekstra indsats, der skal til for at tilvejebringe tilstrækkelige midler under de allerede eksisterende instrumenter til bortskaffelse eller miljøvenlig forvaltning af uønskede lagre af POP-stoffer og andre forældede pesticider; |
| --- | --- |

74.

henviser til de risici, som de persistente organiske miljøgifte (POP) og især lagrene af forældede pesticider indebærer for miljøet; henstiller til Kommissionen at gøre den ekstra indsats, der skal til for at tilvejebringe tilstrækkelige midler under de allerede eksisterende instrumenter til bortskaffelse eller miljøvenlig forvaltning af uønskede lagre af POP-stoffer og andre forældede pesticider;

*

- *

| 75. | pålægger sin formand at sende denne beslutning, ledsaget af ændringerne og ændringsforslagene til sektion III i budgetforslaget, til Rådet og Kommissionen og til de øvrige berørte institutioner og organer. |
| --- | --- |

75.

pålægger sin formand at sende denne beslutning, ledsaget af ændringerne og ændringsforslagene til sektion III i budgetforslaget, til Rådet og Kommissionen og til de øvrige berørte institutioner og organer.

---

(1)  EFT L 293 af 12.11.1994, s. 9.

(2)  EFT C 172 af 18.6.1999, s. 1.

(3)  P5_TA(2003)0079.

(4)  SEK(2003)1058.

(5)  EFT L 297 af 21.11.1996, s. 1.

(6)  Bilag III til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Santa Maria da Feira den 19. og 20. juni 2000.

(7)  P5_TA(2003)0401.

BILAG 1

Erklæringer vedtaget på samrådsmødet den 16. juli 2003 mellem Europa-Parlamentet og Rådet

Erklæring om budgetproceduren 2004

»Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen,

| — | som forpligter sig til at tage alle nødvendige skridt, for at udvidelsen kan gennemføres, og navnlig sikre, at de budgetbevillinger, der er nødvendige for det udvidede EU, er til stede pr. 1. maj 2004 uden forskelsbehandling mellem medlemsstaterne |
| --- | --- |

—

som forpligter sig til at tage alle nødvendige skridt, for at udvidelsen kan gennemføres, og navnlig sikre, at de budgetbevillinger, der er nødvendige for det udvidede EU, er til stede pr. 1. maj 2004 uden forskelsbehandling mellem medlemsstaterne

| — | som erkender, at den juridisk gældende finansieringsramme består af de finansielle overslag efter tilpasningen som følge af udvidelsen og revisionen den 19. maj 2003 |
| --- | --- |

—

som erkender, at den juridisk gældende finansieringsramme består af de finansielle overslag efter tilpasningen som følge af udvidelsen og revisionen den 19. maj 2003

er enige om, at de beløb, der er anført i budgetdokumenterne for de nuværende 15 medlemsstater (EU-15), samt beløbene for det udvidede EU (EU-25), alle er en del af budgetproceduren:

| — | beløbene for EU-15 opføres på budgettet for 2004, således som det offentliggøres i januar 2004 |
| --- | --- |

—

beløbene for EU-15 opføres på budgettet for 2004, således som det offentliggøres i januar 2004

| — | beløbene for EU-25 vil indgå i den politiske aftale, der skal indgås i december 2003, og vil blive opført på budgettet for 2004 efter vedtagelse af det ændringsbudget, der er omhandlet i tiltrædelsestraktatens artikel 28. |
| --- | --- |

—

beløbene for EU-25 vil indgå i den politiske aftale, der skal indgås i december 2003, og vil blive opført på budgettet for 2004 efter vedtagelse af det ændringsbudget, der er omhandlet i tiltrædelsestraktatens artikel 28.

Kommissionen har fremsat forslag til EU-25-beløbene i det foreløbige budgetforslag for 2004, og de foreslåede beløb til EU-15 er anført i de enkelte budgetposter.

Rådet vil formelt opføre beløbene for EU-15 i budgetforslaget for 2004, idet der skal opnås politisk enighed i forbindelse med førstebehandlingen om holdningen til beløbene for EU-25.

Europa-Parlamentet vil ændre budgetforslaget for 2004 ved førstebehandlingen, så resultatet bliver eksplicitte beløb for både EU-25 og EU-15.

I samrådet mellem Europa-Parlamentets førstebehandling og Rådets andenbehandling skal budgetmyndighedens to parter, således som det fremgår af den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999, nå til enighed om beløbene for EU-15 og EU-25, og dermed sætte Europa-Parlamentet i stand til efterfølgende at vedtage basisbudgettet for 2004 med beløbene for EU-15. Hermed får Kommissionen mulighed for at udarbejde et foreløbigt forslag til ændringsbudget i første kvartal af 2004 med henblik på opførelse på budgettet af beløbene for EU 25, så budgetmyndigheden kan vedtage budgettet i så god tid, at det kan træde i kraft den 1. maj 2004.

Derfor forpligter begge institutioner sig til inden for rammerne af deres respektive behandlinger at offentliggøre en oversigt over beløbene for EU-15 og EU-25 for hver budgetpost efter modellen i bilag 1, bind 4, afdeling II, i det foreløbige budgetforslag for 2004. Herudover sikrer de, at der gennemføres et teknisk samarbejde mellem deres tjenestegrene, så arbejdet lettes i den enkelte institution.«

Erklæring om tilpasning af referencebeløbene i retsakter, der træffes afgørelse om efter den fælles beslutningsprocedure som følge af udvidelsen

»Europa-Parlamentet og Rådet er enige om følgende procedure til tilpasning af referencebeløbene i de grundlæggende retsakter til fællesskabsprogrammer, der træffes afgørelse om efter den fælles beslutningsprocedure, inden for grænserne af de lofter, der følger af justering og revision af de finansielle overslag:

| — | Europa-Parlamentet og Rådet bestræber sig på at nå til politisk enighed senest den 24. november om, hvilke beløb der skal lægges til referencebeløbene som følge af udvidelsen |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentet og Rådet bestræber sig på at nå til politisk enighed senest den 24. november om, hvilke beløb der skal lægges til referencebeløbene som følge af udvidelsen

| — | de opfordrer herefter Kommissionen til at forelægge passende lovforslag |
| --- | --- |

—

de opfordrer herefter Kommissionen til at forelægge passende lovforslag

| — | Europa-Parlamentet og Rådet vil således bestræbe sig på at vedtage retsakten(erne) efter den fælles beslutningsprocedure i god tid før eventuel anvendelse af de tilpassede beløb fra datoen for tiltrædelsestraktatens ikrafttræden.« |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentet og Rådet vil således bestræbe sig på at vedtage retsakten(erne) efter den fælles beslutningsprocedure i god tid før eventuel anvendelse af de tilpassede beløb fra datoen for tiltrædelsestraktatens ikrafttræden.«

*

- *

Erklæring om retsgrundlag for tilskud, som tidligere var opført under kapitel A-30

»Europa-Parlamentet og Rådet tilstræber at færdiggøre deres respektive holdninger i forbindelse med de relevante lovgivningsmæssige procedurer inden udgangen af november 2003 og at holde hinanden og Kommissionen orienteret om, hvordan dette arbejde skrider frem. De tre institutioner er enige om at indlede trilogdrøftelser før Rådets andenbehandling af budgettet med det formål at nå frem til en fælles indstilling og, hvis det er muligt, endeligt vedtage retsgrundlaget inden udgangen af 2003.«

BILAG 2

| FORESLÅET TILPASNING AF REFERENCEBELØBENE FOR PROGRAMMER VEDTAGET EFTER DEN FÆLLES BESLUTNINGSPROCEDURE (2004-2006) |
| --- |
| | | | | Kommissionen | EP |
| Budget post (1) | EP-udvalg | Program


  (periode dækket af retsgrundlag vedtaget efter den fælles beslutningsprocedure) | Nuværende finansieringsramme | Foreslået forhøjelse 2004-2006 | Foreslået forhøjelse >2006 | Foreslået finansieringsramme


  (EU-25) | EP's forslag | EP's endelige beløb |
| | ITRE | Sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling | 17.500,000 | 1.735,000 | | 19.235,000 | | 19.235,000 |
| 020204 | ITRE | Dataudvekslingsnet mellem administrationerne (Ida) (01-04) | 74,000 | 1,500 | | 75,500 | 3,000 | 78,500 |
| 040215 | EMPL | Arbejdsmarkedet (02-06) | 55,000 | 7,300 | | 62,300 | | 62,300 |
| 04040202 | EMPL | Foranstaltninger til bekæmpelse og forebyggelse af udstødelse (02-06) | 75,000 | 3,970 | | 78,970 | 6,070 | 85,040 |
| 050803 | AGRI | Omstrukturering af systemet for landbrugsundersøgelser (00-07) (2) | 12,850 | 9,700 | 3,850 | 26,400 | | 26,400 |
| 060207 | RETT | Marco Polo-programmet (03-07) | 75,000 | 25,000 | | 100,000 | | 100,000 |
| 060301 | RETT | Finansiel støtte til projekter af fælles interesse i det transeuropæiske transport- og energinet (00-06) | 4.325,000 | 255,000 | | 4.580,000 | | 4.580,000 |
| 060401 | ITRE | Programmet Intelligent energi i Europa (03-06) | 200,000 | 63,700 | | 263,700 | | 263,700 |
| 07030101 | ENVI | Beskyttelse af skovene (03-06) (2) | 52,000 | 6,000 | | 58,000 | 4,000 | 62,000 |
| 070302 | ENVI | EF-handlingsprogram til fremme af ikke-statslige organisationer, som først og fremmest er aktive inden for miljøbeskyttelse (02-06) | 32,000 | 1,300 | | 33,300 | 1,000 | 34,300 |
| 070303
  070304 | ENVI | Life III (finansielt instrument for miljøet (2000-2004)) — Foranstaltninger på Fællesskabets område (01-04) | 640,000 | 9,900 | | 649,900 | 0,200 | 650,100 |
| 070308 | ENVI | Fælles ramme for samarbejde til fordel for en bæredygtig udvikling af bymiljøet (01-04) | 14,000 | 0,800 | | 14,800 | | 14,800 |
| 070309 | ENVI | Fællesskabssamarbejde om havforurening (01-06) | 7,000 | 0,600 | | 7,600 | 5,000 | 12,600 |
| 090303 | LIBE | Foranstaltning til bekæmpelse af ulovligt og skadeligt indhold på internet (03-04) | 13,300 | 0,800 | | 14,100 | 2,000 | 16,100 |
| 090304 | ITRE | Transeuropæiske telekommunikationsnet (00-06) (2) | 275,000 | 19,880 | | 294,880 | | 294,880 |
| 140402 | JURI | Told 2007 (03-07) | 133,000 | 23,550 | 9,000 | 165,550 | | 165,550 |
| 140503 | ECON | Fiscalis 2007 (fællesskabsprogram til forbedring af virkemåden for beskatningssystemer i det indre marked) 03-07) | 44,000 | 16,750 | 6,500 | 67,250 | | 67,250 |
| 15020202 | CULT | Socrates (00-06) | 1.850,000 | 200,000 | | 2.050,000 | 10,000 | 2.060,000 |
| 15020204 | CULT | e-Learning (04-06) (2) | 36,000 | 18,000 | | 54,000 | | 54,000 |
| 15020205 | CULT | Erasmus Mundus (04-08) (2) | 200,000 | 30,400 | | 230,400 | | 230,400 |
| 15040201 | CULT | Kulturelt rammeprogram (00-04) | 167,000 | 3,700 | | 170,700 | | 170,700 |
| 15050102 | CULT | Media Uddannelse (foranstaltninger til fremme af udviklingen af den audiovisuelle industri) (01-05) | 50,000 | 2,000 | | 52,000 | | 52,000 |
| 150504 | CULT | Det Europæiske År for Uddannelse gennem Idræt (03-04) | 11,500 | 0,600 | | 12,100 | | 12,100 |
| 150702 | CULT | Ungdom (00-06) | 520,000 | 80,000 | | 600,000 | 5,000 | 605,000 |
| 170201 | ENVI | Fællesskabets aktiviteter til fordel for forbrugerne (04-07) (2) | 72,000 | 6,600 | 2,200 | 80,800 | 1,000 | 81,800 |
| 170301 | ENVI | Folkesundhed (2003-2008) | 312,000 | 20,600 | 16,170 | 348,770 | 5,000 | 353,770 |
| 18040102 | FEMM | Foranstaltninger til bekæmpelse af vold mod børn, unge og kvinder — Daphne II (04-08) (2) | 41,000 | 3,000 | 5,200 | 49,200 | 0,800 | 50,000 |
| 290201 | ECON | Politik for statistisk information (03-07) | 192,500 | 20,100 | 8,000 | 220,600 | | 220,600 |
| 290202 | ECON | Edicom-net (statistik over handelen mellem medlemsstaterne) (01-05) | 51,200 | 2,400 | | 53,600 | | 53,600 |
| 090301 | ITRE | Modinis (Informationssamfundet) (2) | 20,000 | 2,440 | | 22,440 | | 22,440 |
| | | I ALT | 27.050,350 | 2.570,590 | 50,920 | 29.671,860 | 43,070 | 29.714,930 |

FORESLÅET TILPASNING AF REFERENCEBELØBENE FOR PROGRAMMER VEDTAGET EFTER DEN FÆLLES BESLUTNINGSPROCEDURE (2004-2006)

Kommissionen

EP

Budget post (1)

EP-udvalg

Program

(periode dækket af retsgrundlag vedtaget efter den fælles beslutningsprocedure)

Nuværende finansieringsramme

Foreslået forhøjelse 2004-2006

Foreslået forhøjelse >2006

Foreslået finansieringsramme

(EU-25)

EP's forslag

EP's endelige beløb

ITRE

Sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling

17.500,000

1.735,000

19.235,000

19.235,000

020204

ITRE

Dataudvekslingsnet mellem administrationerne (Ida) (01-04)

74,000

1,500

75,500

3,000

78,500

040215

EMPL

Arbejdsmarkedet (02-06)

55,000

7,300

62,300

62,300

04040202

EMPL

Foranstaltninger til bekæmpelse og forebyggelse af udstødelse (02-06)

75,000

3,970

78,970

6,070

85,040

050803

AGRI

Omstrukturering af systemet for landbrugsundersøgelser (00-07) (2)

12,850

9,700

3,850

26,400

26,400

060207

RETT

Marco Polo-programmet (03-07)

75,000

25,000

100,000

100,000

060301

RETT

Finansiel støtte til projekter af fælles interesse i det transeuropæiske transport- og energinet (00-06)

4.325,000

255,000

4.580,000

4.580,000

060401

ITRE

Programmet Intelligent energi i Europa (03-06)

200,000

63,700

263,700

263,700

07030101

ENVI

Beskyttelse af skovene (03-06) (2)

52,000

6,000

58,000

4,000

62,000

070302

ENVI

EF-handlingsprogram til fremme af ikke-statslige organisationer, som først og fremmest er aktive inden for miljøbeskyttelse (02-06)

32,000

1,300

33,300

1,000

34,300

070303

070304

ENVI

Life III (finansielt instrument for miljøet (2000-2004)) — Foranstaltninger på Fællesskabets område (01-04)

640,000

9,900

649,900

0,200

650,100

070308

ENVI

Fælles ramme for samarbejde til fordel for en bæredygtig udvikling af bymiljøet (01-04)

14,000

0,800

14,800

14,800

070309

ENVI

Fællesskabssamarbejde om havforurening (01-06)

7,000

0,600

7,600

5,000

12,600

090303

LIBE

Foranstaltning til bekæmpelse af ulovligt og skadeligt indhold på internet (03-04)

13,300

0,800

14,100

2,000

16,100

090304

ITRE

Transeuropæiske telekommunikationsnet (00-06) (2)

275,000

19,880

294,880

294,880

140402

JURI

Told 2007 (03-07)

133,000

23,550

9,000

165,550

165,550

140503

ECON

Fiscalis 2007 (fællesskabsprogram til forbedring af virkemåden for beskatningssystemer i det indre marked) 03-07)

44,000

16,750

6,500

67,250

67,250

15020202

CULT

Socrates (00-06)

1.850,000

200,000

2.050,000

10,000

2.060,000

15020204

CULT

e-Learning (04-06) (2)

36,000

18,000

54,000

54,000

15020205

CULT

Erasmus Mundus (04-08) (2)

200,000

30,400

230,400

230,400

15040201

CULT

Kulturelt rammeprogram (00-04)

167,000

3,700

170,700

170,700

15050102

CULT

Media Uddannelse (foranstaltninger til fremme af udviklingen af den audiovisuelle industri) (01-05)

50,000

2,000

52,000

52,000

150504

CULT

Det Europæiske År for Uddannelse gennem Idræt (03-04)

11,500

0,600

12,100

12,100

150702

CULT

Ungdom (00-06)

520,000

80,000

600,000

5,000

605,000

170201

ENVI

Fællesskabets aktiviteter til fordel for forbrugerne (04-07) (2)

72,000

6,600

2,200

80,800

1,000

81,800

170301

ENVI

Folkesundhed (2003-2008)

312,000

20,600

16,170

348,770

5,000

353,770

18040102

FEMM

Foranstaltninger til bekæmpelse af vold mod børn, unge og kvinder — Daphne II (04-08) (2)

41,000

3,000

5,200

49,200

0,800

50,000

290201

ECON

Politik for statistisk information (03-07)

192,500

20,100

8,000

220,600

220,600

290202

ECON

Edicom-net (statistik over handelen mellem medlemsstaterne) (01-05)

51,200

2,400

53,600

53,600

090301

ITRE

Modinis (Informationssamfundet) (2)

20,000

2,440

22,440

22,440

I ALT

27.050,350

2.570,590

50,920

29.671,860

43,070

29.714,930

---

(1)  Baseret på Kommissionens ajourførte oplysninger (14.07.03)

(2)  Forhandlinger endnu ikke afsluttet

P5_TA(2003)0450

Budget 2004 — øvrige sektioner

Europa-Parlamentets belsutning om forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2004 — Sektion I -Europa-Parlamentet, Sektion II — Rådet, Sektion IV — Domstolen, Sektion V — Revisionsretten, Sektion VI — Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Sektion VII — Regionsudvalget, Sektion VIII (A) — Den Europæiske Ombudsmand, Sektion VIII (B) — Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (C5-0300/2003 — 2003/2002(BUD))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 272, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 272,

| — | der henviser til Rådets afgørelse 94/728/EF, Euratom af 31. oktober 1994 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 94/728/EF, Euratom af 31. oktober 1994 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (1),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren (2),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (3), der trådte i kraft den 1. januar 2003, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (3), der trådte i kraft den 1. januar 2003,

| — | der henviser til sin beslutning af 11. marts 2003 om retningslinjerne for sektion II, IV, V, VI, VII, VIII(A) og VIII(B) og foreløbigt forslag til Europa-Parlamentets budgetoverslag (sektion I) med henblik på 2004-budgetproceduren (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. marts 2003 om retningslinjerne for sektion II, IV, V, VI, VII, VIII(A) og VIII(B) og foreløbigt forslag til Europa-Parlamentets budgetoverslag (sektion I) med henblik på 2004-budgetproceduren (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. maj 2003 om Europa-Parlamentets budgetoverslag for regnskabsåret 2004 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. maj 2003 om Europa-Parlamentets budgetoverslag for regnskabsåret 2004 (5),

| — | der henviser til det foreløbige forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2004, forelagt af Kommissionen den 30.april 2003 (KOM (2003) 400), |
| --- | --- |

—

der henviser til det foreløbige forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2004, forelagt af Kommissionen den 30.april 2003 (KOM (2003) 400),

| — | der henviser til forslaget til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2004, vedtaget af Rådet den 18. juli 2003 (C5-0300/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslaget til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2004, vedtaget af Rådet den 18. juli 2003 (C5-0300/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 92 og bilag IV, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 92 og bilag IV,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget og udtalelser fra Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi, Udvalget om Kvinders Rettigheder og Lige Muligheder og Udvalget for Andragender (A5-0350/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget og udtalelser fra Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi, Udvalget om Kvinders Rettigheder og Lige Muligheder og Udvalget for Andragender (A5-0350/2003),

| A. | der henviser til, at loftet for udgiftsområde 5 (administration) for regnskabsåret 2004 i de gældende finansielle overslag er fastsat til 5 983 mio. EUR i 2004-priser, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at loftet for udgiftsområde 5 (administration) for regnskabsåret 2004 i de gældende finansielle overslag er fastsat til 5 983 mio. EUR i 2004-priser,

| B. | der henviser til, at 2004-budgettet for de »øvrige sektioner« er opstillet under hensyntagen til, at EU den 1. maj 2004 vil blive udvidet med 10 nye medlemsstater (administrative udgifter for 25 medlemsstater), og under anvendelse af den traditionelle kontoplan og ikke i overensstemmelse med kontoplanen for et aktivitetsbaseret budget (ABB), |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at 2004-budgettet for de »øvrige sektioner« er opstillet under hensyntagen til, at EU den 1. maj 2004 vil blive udvidet med 10 nye medlemsstater (administrative udgifter for 25 medlemsstater), og under anvendelse af den traditionelle kontoplan og ikke i overensstemmelse med kontoplanen for et aktivitetsbaseret budget (ABB),

| C. | der henviser til, at margenen under loftet for udgiftsområde 5 for regnskabsåret 2004 er på 128 mio. EUR, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at margenen under loftet for udgiftsområde 5 for regnskabsåret 2004 er på 128 mio. EUR,

Generel ramme

| 1. | konstaterer, at der stadig er en betydelig disponibel margen under loftet for udgiftsområde 5 for regnskabsåret 2004; påpeger, at dette er blevet muliggjort ikke kun af revisionen af de finansielle overslag, men også fordi institutionerne har fået bevilget midler til at påbegynde forberedelsen af udvidelsen i tidligere regnskabsår, selv om loftet for udgiftsområde 5 før den seneste revision endnu ikke var blevet justeret for at tage højde for udvidelsen; |
| --- | --- |

1.

konstaterer, at der stadig er en betydelig disponibel margen under loftet for udgiftsområde 5 for regnskabsåret 2004; påpeger, at dette er blevet muliggjort ikke kun af revisionen af de finansielle overslag, men også fordi institutionerne har fået bevilget midler til at påbegynde forberedelsen af udvidelsen i tidligere regnskabsår, selv om loftet for udgiftsområde 5 før den seneste revision endnu ikke var blevet justeret for at tage højde for udvidelsen;

| 2. | noterer sig den tredje beretning fra institutionernes generalsekretærer om udviklingstendenserne inden for udgiftsområde 5 og om det interinstitutionelle samarbejde; glæder sig over, at det fastslås, at det vil være muligt at dække udvidelsesrelaterede udgifter under det reviderede loft for udgiftsområde 5 frem til regnskabsåret 2006; mener, at beretningen har givet et nyttigt overblik over den sandsynlige udvikling for de vigtigste omkostningsfaktorer, herunder bygninger og personale, således som budgetmyndigheden havde anmodet om; påpeger imidlertid, at der kan forventes en betydelig stigning i udgifterne til bygninger i 2007, hvor finansieringen af de bygninger, der for øjeblikket er under opførelse for at tage højde for udvidelsen, vil begynde; anmoder om, at en evaluering af Oversættelsescentret og en prognose for dets fremtid forelægges Budgetudvalget senest den 15. november 2003; |
| --- | --- |

2.

noterer sig den tredje beretning fra institutionernes generalsekretærer om udviklingstendenserne inden for udgiftsområde 5 og om det interinstitutionelle samarbejde; glæder sig over, at det fastslås, at det vil være muligt at dække udvidelsesrelaterede udgifter under det reviderede loft for udgiftsområde 5 frem til regnskabsåret 2006; mener, at beretningen har givet et nyttigt overblik over den sandsynlige udvikling for de vigtigste omkostningsfaktorer, herunder bygninger og personale, således som budgetmyndigheden havde anmodet om; påpeger imidlertid, at der kan forventes en betydelig stigning i udgifterne til bygninger i 2007, hvor finansieringen af de bygninger, der for øjeblikket er under opførelse for at tage højde for udvidelsen, vil begynde; anmoder om, at en evaluering af Oversættelsescentret og en prognose for dets fremtid forelægges Budgetudvalget senest den 15. november 2003;

| 3. | gør opmærksom på, at det føler sig forpligtet til at give EU-institutionerne tilstrækkelige midler til at forberede udvidelsen og sikre, at de kan fungere tilfredsstillende efter tiltrædelsen; understreger dog, at udvidelsen ikke kan anvendes som begrundelse for anmodninger om bevillinger, som der ellers ikke er nogen god begrundelse for; mener, at Rådet i sin behandling af institutionernes anmodninger i forbindelse med 2004-budgettet endnu en gang har skåret alle over én kam, og påpeger, at Parlamentet har været nødt til at se nærmere på de reelle behov; |
| --- | --- |

3.

gør opmærksom på, at det føler sig forpligtet til at give EU-institutionerne tilstrækkelige midler til at forberede udvidelsen og sikre, at de kan fungere tilfredsstillende efter tiltrædelsen; understreger dog, at udvidelsen ikke kan anvendes som begrundelse for anmodninger om bevillinger, som der ellers ikke er nogen god begrundelse for; mener, at Rådet i sin behandling af institutionernes anmodninger i forbindelse med 2004-budgettet endnu en gang har skåret alle over én kam, og påpeger, at Parlamentet har været nødt til at se nærmere på de reelle behov;

| 4. | opfordrer samtlige institutioners generalsekretærer til at iværksætte passende foranstaltninger til bekæmpelse af alle former for forskelsbehandling som omhandlet i traktatens artikel 13; understreger, at der skal lægges særlig vægt på lige muligheder, særlig i forbindelse med ansættelser og besættelse af overordnede stillinger; opfordrer samtlige generalsekretærer til i forbindelse med den årlige beretning om udviklingen inden for udgiftsområde 5, som skal fremlægges senest den 1. september, at aflægge beretning om de fremskridt, der gøres på disse områder; |
| --- | --- |

4.

opfordrer samtlige institutioners generalsekretærer til at iværksætte passende foranstaltninger til bekæmpelse af alle former for forskelsbehandling som omhandlet i traktatens artikel 13; understreger, at der skal lægges særlig vægt på lige muligheder, særlig i forbindelse med ansættelser og besættelse af overordnede stillinger; opfordrer samtlige generalsekretærer til i forbindelse med den årlige beretning om udviklingen inden for udgiftsområde 5, som skal fremlægges senest den 1. september, at aflægge beretning om de fremskridt, der gøres på disse områder;

| 5. | er på den ene side skuffet over, at institutionerne ikke rigtig har benyttet sig af lejligheden til at rationalisere deres arbejdsmetoder og finde frem til aktiviteter, der kan afvikles med henblik på at øge rentabiliteten; støtter på den anden side Rådets initiativ med henblik på at begrænse stigningen i det samlede antal C- og B-stillinger til et mere acceptabelt niveau, også for så vidt angår Rådets egen stillingsfortegnelse; |
| --- | --- |

5.

er på den ene side skuffet over, at institutionerne ikke rigtig har benyttet sig af lejligheden til at rationalisere deres arbejdsmetoder og finde frem til aktiviteter, der kan afvikles med henblik på at øge rentabiliteten; støtter på den anden side Rådets initiativ med henblik på at begrænse stigningen i det samlede antal C- og B-stillinger til et mere acceptabelt niveau, også for så vidt angår Rådets egen stillingsfortegnelse;

| 6. | konstaterer, at lønjusteringen for tjenestemænd i EU-institutionerne ifølge de seneste tal fra Eurostat vil få stor betydning for de administrative udgifter på det almindelige budget for regnskabsåret 2004; |
| --- | --- |

6.

konstaterer, at lønjusteringen for tjenestemænd i EU-institutionerne ifølge de seneste tal fra Eurostat vil få stor betydning for de administrative udgifter på det almindelige budget for regnskabsåret 2004;

| 7. | konstaterer, at det på nuværende trin i proceduren ikke er muligt at tage højde for samtlige konsekvenser af ændringen af personalevedtægten, og at det vil blive nødvendigt med et ændringsbudget i 2004 (for foranstaltninger som f.eks. ændringer i stillingsfortegnelserne); opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til Parlamentets mødekalender for 2004, når den forelægger sit forslag; |
| --- | --- |

7.

konstaterer, at det på nuværende trin i proceduren ikke er muligt at tage højde for samtlige konsekvenser af ændringen af personalevedtægten, og at det vil blive nødvendigt med et ændringsbudget i 2004 (for foranstaltninger som f.eks. ændringer i stillingsfortegnelserne); opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til Parlamentets mødekalender for 2004, når den forelægger sit forslag;

| 8. | opfordrer samtlige institutioner til at undersøge, hvilke foranstaltninger der kan vedtages med henblik på at øge gennemskueligheden og sikre forsvarlig økonomisk forvaltning, for så vidt angår de bevillinger, der er opført i deres respektive sektioner af budgettet til dækning af udgifterne til rejse- og dagpenge; anmoder institutionerne om at vedtage klarere regler for godtgørelse og passende forholdsregler i tilfælde af forseelser; |
| --- | --- |

8.

opfordrer samtlige institutioner til at undersøge, hvilke foranstaltninger der kan vedtages med henblik på at øge gennemskueligheden og sikre forsvarlig økonomisk forvaltning, for så vidt angår de bevillinger, der er opført i deres respektive sektioner af budgettet til dækning af udgifterne til rejse- og dagpenge; anmoder institutionerne om at vedtage klarere regler for godtgørelse og passende forholdsregler i tilfælde af forseelser;

Sektion I — Europa-Parlamentet

| 9. | konstaterer, at den flerårige beretning om udvidelsesforberedelserne regelmæssigt er blevet ajourført af Styringsudvalget om Udvidelsen, og glæder sig over, at dette har gjort det muligt for Parlamentet at begrænse det samlede antal nye stillinger og andre udvidelsesrelaterede foranstaltninger til et mere acceptabelt niveau; understreger, at dette flerårige initiativ også har banet vej for nogle rationaliserings- og omrokeringsforanstaltninger, som vil indebære besparelser for skatteyderne; mener imidlertid, at den teknologiske udvikling og yderligere rationaliseringsforanstaltninger vil skabe mulighed for endnu mere strømlining; |
| --- | --- |

9.

konstaterer, at den flerårige beretning om udvidelsesforberedelserne regelmæssigt er blevet ajourført af Styringsudvalget om Udvidelsen, og glæder sig over, at dette har gjort det muligt for Parlamentet at begrænse det samlede antal nye stillinger og andre udvidelsesrelaterede foranstaltninger til et mere acceptabelt niveau; understreger, at dette flerårige initiativ også har banet vej for nogle rationaliserings- og omrokeringsforanstaltninger, som vil indebære besparelser for skatteyderne; mener imidlertid, at den teknologiske udvikling og yderligere rationaliseringsforanstaltninger vil skabe mulighed for endnu mere strømlining;

| 10. | støtter de målsætninger, der indgår i »Raising the Game«-projektet, som tager sigte på at yde medlemmerne en mere effektiv service i et udvidet Europa-Parlament; påpeger, at processen med at forbedre servicen inden for Parlamentets hovedaktivitetsområder som f.eks. lovgivnings- og budgetarbejde muligvis ikke kan gennemføres blot ved at etablere nye strukturer; påpeger, at det også er vigtigt at øge synergien og forbedre arbejdsfordelingen, f.eks. mellem de nye politikafdelinger og Centret for Parlamentarisk Forskning og Dokumentation; |
| --- | --- |

10.

støtter de målsætninger, der indgår i »Raising the Game«-projektet, som tager sigte på at yde medlemmerne en mere effektiv service i et udvidet Europa-Parlament; påpeger, at processen med at forbedre servicen inden for Parlamentets hovedaktivitetsområder som f.eks. lovgivnings- og budgetarbejde muligvis ikke kan gennemføres blot ved at etablere nye strukturer; påpeger, at det også er vigtigt at øge synergien og forbedre arbejdsfordelingen, f.eks. mellem de nye politikafdelinger og Centret for Parlamentarisk Forskning og Dokumentation;

| 11. | noterer sig den rapport, der er forelagt om udvikling af begrebet »kontrolleret fuldstændig flersprogethed «; mener, at rapporten indeholder en række konstruktive forslag, som fortjener at blive behandlet mere indgående af Præsidiet; har derfor vedtaget at frigøre 2,5 mio. EUR fra reserven til konto 1870 (Tolke og konferencemedhjælp) og lade 2,5 mio. EUR blive stående i reserven, indtil Præsidiet har vedtaget konkrete foranstaltninger; |
| --- | --- |

11.

noterer sig den rapport, der er forelagt om udvikling af begrebet »kontrolleret fuldstændig flersprogethed «; mener, at rapporten indeholder en række konstruktive forslag, som fortjener at blive behandlet mere indgående af Præsidiet; har derfor vedtaget at frigøre 2,5 mio. EUR fra reserven til konto 1870 (Tolke og konferencemedhjælp) og lade 2,5 mio. EUR blive stående i reserven, indtil Præsidiet har vedtaget konkrete foranstaltninger;

| 12. | glæder sig over forslagene i generalsekretærens beretning om oversættelse af det fuldstændige forhandlingsreferat; konstaterer, at udgifterne til ekstern oversættelse af det fuldstændige forhandlingsreferat bliver på 4,8 mio. EUR i 2004 og anslås at komme op på 10,3 mio. EUR i 2007; mener, at det bør tilstræbes at opnå besparelser i forbindelse med den systematiske oversættelse af alle indlæg på plenarmøderne til samtlige sprog, samtidig med at medlemmernes og borgernes demokratiske ret opretholdes, men i højere grad tilpasses de reelle behov (f.eks. oversættelse efter anmodning eller optagelse af tolkede indlæg på CD eller DVD); |
| --- | --- |

12.

glæder sig over forslagene i generalsekretærens beretning om oversættelse af det fuldstændige forhandlingsreferat; konstaterer, at udgifterne til ekstern oversættelse af det fuldstændige forhandlingsreferat bliver på 4,8 mio. EUR i 2004 og anslås at komme op på 10,3 mio. EUR i 2007; mener, at det bør tilstræbes at opnå besparelser i forbindelse med den systematiske oversættelse af alle indlæg på plenarmøderne til samtlige sprog, samtidig med at medlemmernes og borgernes demokratiske ret opretholdes, men i højere grad tilpasses de reelle behov (f.eks. oversættelse efter anmodning eller optagelse af tolkede indlæg på CD eller DVD);

| 13. | har vedtaget at overføre 46,2 mio. EUR fra kapitel 102 (Reserve til statut for Europa-Parlamentets medlemmer) til artikel 209 (Formålsbestemt reserve i forbindelse med institutionens investeringer i fast ejendom), da det nu er klart, at medlemmernes statut ikke træder i kraft i regnskabsåret 2004; |
| --- | --- |

13.

har vedtaget at overføre 46,2 mio. EUR fra kapitel 102 (Reserve til statut for Europa-Parlamentets medlemmer) til artikel 209 (Formålsbestemt reserve i forbindelse med institutionens investeringer i fast ejendom), da det nu er klart, at medlemmernes statut ikke træder i kraft i regnskabsåret 2004;

| 14. | konstaterer med tilfredshed, at der er indgået en aftale med de luxembourgske myndigheder om køb af Konrad Adenauer-Bygningen, som der var afsat bevillinger til på 2003-budgettet; glæder sig over de fremskridt, der er opnået i forhandlingerne med de franske myndigheder med hensyn til de sidste investeringer i Louise Weiss-Bygningen; gentager, at det går ind for, at Parlamentet køber sine bygninger, og at der i det omfang, det er muligt, foretages acontobetalinger med henblik på at begrænse den økonomiske byrde på mellemlang og lang sigt; |
| --- | --- |

14.

konstaterer med tilfredshed, at der er indgået en aftale med de luxembourgske myndigheder om køb af Konrad Adenauer-Bygningen, som der var afsat bevillinger til på 2003-budgettet; glæder sig over de fremskridt, der er opnået i forhandlingerne med de franske myndigheder med hensyn til de sidste investeringer i Louise Weiss-Bygningen; gentager, at det går ind for, at Parlamentet køber sine bygninger, og at der i det omfang, det er muligt, foretages acontobetalinger med henblik på at begrænse den økonomiske byrde på mellemlang og lang sigt;

| 15. | støtter også fortsat Europahus-ideen og opfordrer den ansvarlige instans til at sikre, at den også følges op ved informationskontorerne i de nye medlemsstater; mener i denne forbindelse, at der fortsat bør føres en politik for rationalisering af kontorerne for at undgå overlapning mellem det arbejde, der udføres af Kommissionens og Parlamentets informationskontorer i tiltrædelseslandene og i medlemsstaterne, herunder de regionale kontorer, og omkostningerne i denne forbindelse; opfordrer institutionerne til at også at udnytte synergien i deres hovedkvarterer (presselokaler osv.); |
| --- | --- |

15.

støtter også fortsat Europahus-ideen og opfordrer den ansvarlige instans til at sikre, at den også følges op ved informationskontorerne i de nye medlemsstater; mener i denne forbindelse, at der fortsat bør føres en politik for rationalisering af kontorerne for at undgå overlapning mellem det arbejde, der udføres af Kommissionens og Parlamentets informationskontorer i tiltrædelseslandene og i medlemsstaterne, herunder de regionale kontorer, og omkostningerne i denne forbindelse; opfordrer institutionerne til at også at udnytte synergien i deres hovedkvarterer (presselokaler osv.);

| 16. | glæder sig over, at de kompetente organer vil vedtage en adfærdskodeks for anvendelse af bevillinger opført under konto 3701 (Deltagelse i de politiske gruppers og løsgængernes sekretariatsudgifter, administrative udgifter og udgifter til politisk virksomhed og oplysningsarbejde) og konto 3710; understreger, at disse to former for udgifter skal holdes klart adskilte; |
| --- | --- |

16.

glæder sig over, at de kompetente organer vil vedtage en adfærdskodeks for anvendelse af bevillinger opført under konto 3701 (Deltagelse i de politiske gruppers og løsgængernes sekretariatsudgifter, administrative udgifter og udgifter til politisk virksomhed og oplysningsarbejde) og konto 3710; understreger, at disse to former for udgifter skal holdes klart adskilte;

| 17. | har vedtaget at frigøre 2,5 mio. EUR fra reserven til konto 2100 (Indkøb, arbejder, vedligeholdelse og tilpasning af materiel og programmel); noterer sig administrationens beretning om den forventede udvikling i it-udgifterne, hvori det konkluderes, at de samlede it-udgifter vil forblive på 2004-niveau i perioden 2004-2007; er stadig bekymret over, at Parlamentet fortsat har for mange adskilte systemer, hvilket indvirker negativt på produktivitet, arbejdsprocesser og omkostninger; glæder sig over planerne om at udvikle et nyt system, som skal gøre det muligt for medlemmer og tjenestemænd at få adgang til Parlamentets interne systemer udefra; opfordrer administrationen til at undersøge de eventuelle fordele ved at benytte Linux til Parlamentets it-struktur; har vedtaget at opføre yderligere 1,3 mio. EUR på budgettet til installation af en tredje computer på medlemmernes kontorer i Bruxelles efter anmodning; |
| --- | --- |

17.

har vedtaget at frigøre 2,5 mio. EUR fra reserven til konto 2100 (Indkøb, arbejder, vedligeholdelse og tilpasning af materiel og programmel); noterer sig administrationens beretning om den forventede udvikling i it-udgifterne, hvori det konkluderes, at de samlede it-udgifter vil forblive på 2004-niveau i perioden 2004-2007; er stadig bekymret over, at Parlamentet fortsat har for mange adskilte systemer, hvilket indvirker negativt på produktivitet, arbejdsprocesser og omkostninger; glæder sig over planerne om at udvikle et nyt system, som skal gøre det muligt for medlemmer og tjenestemænd at få adgang til Parlamentets interne systemer udefra; opfordrer administrationen til at undersøge de eventuelle fordele ved at benytte Linux til Parlamentets it-struktur; har vedtaget at opføre yderligere 1,3 mio. EUR på budgettet til installation af en tredje computer på medlemmernes kontorer i Bruxelles efter anmodning;

| 18. | har vedtaget at stille de nødvendige bevillinger til rådighed for følgende foranstaltninger vedrørende stillingsfortegnelsen:






  — | oprettelse af 355 stillinger med henblik på udvidelsen (20 A7, 199 LA7, 67 B5, 60 C5 og 9 D3) |
| --- | --- | --- |

18.

har vedtaget at stille de nødvendige bevillinger til rådighed for følgende foranstaltninger vedrørende stillingsfortegnelsen:

—

oprettelse af 355 stillinger med henblik på udvidelsen (20 A7, 199 LA7, 67 B5, 60 C5 og 9 D3)

| — | oprettelse af 26 stillinger til »Raising the Game«-projektet (3 A2, 1 A7, 13 B5, 1 C5 og 8 midlertidige A7) |
| --- | --- |

—

oprettelse af 26 stillinger til »Raising the Game«-projektet (3 A2, 1 A7, 13 B5, 1 C5 og 8 midlertidige A7)

| — | oprettelse af 24 stillinger i reserven til nye udvalgssekretariater (3 A3, 9 A7, 3 B5 og 9 C5) og 3 A7-stillinger i reserven til Juridisk Tjeneste |
| --- | --- |

—

oprettelse af 24 stillinger i reserven til nye udvalgssekretariater (3 A3, 9 A7, 3 B5 og 9 C5) og 3 A7-stillinger i reserven til Juridisk Tjeneste

| — | oprettelse af 15 stillinger (1 midlertidig A7 til Lægetjenesten, 1 midlertidig A7 og 3 midlertidige C5 til bygningssektoren, 2 A7 og 2 B5 til den interne revisor og 5 B5 og 1 C5 til GD VIII) og frigørelse af 1 A7-stilling fra reserven |
| --- | --- |

—

oprettelse af 15 stillinger (1 midlertidig A7 til Lægetjenesten, 1 midlertidig A7 og 3 midlertidige C5 til bygningssektoren, 2 A7 og 2 B5 til den interne revisor og 5 B5 og 1 C5 til GD VIII) og frigørelse af 1 A7-stilling fra reserven

| — | opnormering af 297 stillinger (1 A4 til A3, 21 A5 til A4, 26 A6 til A5, 25 A7 til A6, 16 B2 til B1, 11 B3 til B2, 34 B5 til B4, 3 C2 til C1, 40 C3 til C2, 55 C5 til C4, 10 D2 til D1, 28 LA5 til LA4, 12 LA6 til LA5 og 15 LA7 til LA6) |
| --- | --- |

—

opnormering af 297 stillinger (1 A4 til A3, 21 A5 til A4, 26 A6 til A5, 25 A7 til A6, 16 B2 til B1, 11 B3 til B2, 34 B5 til B4, 3 C2 til C1, 40 C3 til C2, 55 C5 til C4, 10 D2 til D1, 28 LA5 til LA4, 12 LA6 til LA5 og 15 LA7 til LA6)

| — | 14 forfremmelser med personlig indplacering (13 D1 til C3 og 1 C1 til B3) |
| --- | --- |

—

14 forfremmelser med personlig indplacering (13 D1 til C3 og 1 C1 til B3)

| — | 14 opnormeringer (14 midlertidige B3-stillinger til B1) |
| --- | --- |

—

14 opnormeringer (14 midlertidige B3-stillinger til B1)

| — | 12 specifikke opnormeringer til DIT (3 midlertidige B4 til B3 og 8 faste B4 til B3) |
| --- | --- |

—

12 specifikke opnormeringer til DIT (3 midlertidige B4 til B3 og 8 faste B4 til B3)

| — | omdannelse af 1 midlertidig A5-stilling til 1 fast A7-stilling og af 1 fast LA8-stilling til A8 |
| --- | --- |

—

omdannelse af 1 midlertidig A5-stilling til 1 fast A7-stilling og af 1 fast LA8-stilling til A8

| — | omdannelse af 50 D1-stillinger til C5 og 50 C1-stillinger til B5; |
| --- | --- |

—

omdannelse af 50 D1-stillinger til C5 og 50 C1-stillinger til B5;

| 19. | bekræfter den holdning med hensyn til bistanden til næstformændene, som fremgår af punkt 29 i beslutningen af 14. maj 2003; |
| --- | --- |

19.

bekræfter den holdning med hensyn til bistanden til næstformændene, som fremgår af punkt 29 i beslutningen af 14. maj 2003;

| 20. | har vedtaget at opføre 5 mio. EUR under konto 1111 (Hjælpeansatte med henblik på udvidelsen), hvorved de samlede bevillinger til denne konto når op på 40 mio. EUR; |
| --- | --- |

20.

har vedtaget at opføre 5 mio. EUR under konto 1111 (Hjælpeansatte med henblik på udvidelsen), hvorved de samlede bevillinger til denne konto når op på 40 mio. EUR;

| 21. | har vedtaget at nedskære bevillingerne til konto 1301 (Tjenesterejseudgifter) med 1 mio. EUR, da valget til Europa-Parlamentet i juni 2004 på trods af den udvidelsesrelaterede udvidelse af Parlamentets stillingsfortegnelse vil betyde en nedgang i de ansattes samlede antal tjenesterejser; |
| --- | --- |

21.

har vedtaget at nedskære bevillingerne til konto 1301 (Tjenesterejseudgifter) med 1 mio. EUR, da valget til Europa-Parlamentet i juni 2004 på trods af den udvidelsesrelaterede udvidelse af Parlamentets stillingsfortegnelse vil betyde en nedgang i de ansattes samlede antal tjenesterejser;

| 22. | opfordrer generalsekretæren og Præsidiet til at fortsætte deres undersøgelse af, hvilke aktiviteter der kan afvikles eller yderligere rationaliseres; anmoder generalsekretæren om også at aflægge beretning om situationen med hensyn til Parlamentets deltagelse i fællesskabsordningen for miljøledelse og miljørevision (EMAS); mener endvidere, at parlamentariske organer fortrinsvis bør mødes på et af de tre arbejdssteder, da det bliver stadig vanskeligere at retfærdiggøre omkostningerne ved at mødes uden for arbejdsstederne bl.a. i betragtning af de voksende omkostninger som følge af flersprogetheden; |
| --- | --- |

22.

opfordrer generalsekretæren og Præsidiet til at fortsætte deres undersøgelse af, hvilke aktiviteter der kan afvikles eller yderligere rationaliseres; anmoder generalsekretæren om også at aflægge beretning om situationen med hensyn til Parlamentets deltagelse i fællesskabsordningen for miljøledelse og miljørevision (EMAS); mener endvidere, at parlamentariske organer fortrinsvis bør mødes på et af de tre arbejdssteder, da det bliver stadig vanskeligere at retfærdiggøre omkostningerne ved at mødes uden for arbejdsstederne bl.a. i betragtning af de voksende omkostninger som følge af flersprogetheden;

| 23. | er ikke parat til at oprette en ny budgetpost med et p.m. til en sygeforsikringsordning for tidligere medlemmer og afventer resultatet af undersøgelsen af omkostningerne ved en sådan ordning; |
| --- | --- |

23.

er ikke parat til at oprette en ny budgetpost med et p.m. til en sygeforsikringsordning for tidligere medlemmer og afventer resultatet af undersøgelsen af omkostningerne ved en sådan ordning;

| 24. | mener, at den nuværende situation i Parlamentets hovedkantine er meget problematisk for medlemmer og personale, og påpeger, at den vil blive endnu mere problematisk, når udvidelsen finder sted; opfordrer sine ansvarlige instanser til at overveje at genindføre en ordning med forskellige adgangstider til Parlamentets hovedkantine, hvor der tages højde for medlemmernes og det interne personales behov; |
| --- | --- |

24.

mener, at den nuværende situation i Parlamentets hovedkantine er meget problematisk for medlemmer og personale, og påpeger, at den vil blive endnu mere problematisk, når udvidelsen finder sted; opfordrer sine ansvarlige instanser til at overveje at genindføre en ordning med forskellige adgangstider til Parlamentets hovedkantine, hvor der tages højde for medlemmernes og det interne personales behov;

| 25. | gør opmærksom på, at 10 blandede parlamentariske udvalg vil blive afskaffet som et resultat af udvidelsen; opfordrer det ansvarlige organ til nøje at overveje behovene for parlamentsdelegationer, før der træffes afgørelse om oprettelse af flere delegationer; påpeger, at en forhøjelse af antallet af medlemmer pr. delegation er en måde, hvorpå medlemmernes deltagelse inden for dette område kan sikres; |
| --- | --- |

25.

gør opmærksom på, at 10 blandede parlamentariske udvalg vil blive afskaffet som et resultat af udvidelsen; opfordrer det ansvarlige organ til nøje at overveje behovene for parlamentsdelegationer, før der træffes afgørelse om oprettelse af flere delegationer; påpeger, at en forhøjelse af antallet af medlemmer pr. delegation er en måde, hvorpå medlemmernes deltagelse inden for dette område kan sikres;

| 26. | opfordrer generalsekretæren til at sikre, at der tilbydes moduler for integration af ligestillingsaspektet som led i den faglige uddannelse; gentager, at det støtter gennemførelsen af Parlamentets ligestillingspolitik, især med henblik på ansættelsesprocedurer og besættelse af overordnede stillinger; |
| --- | --- |

26.

opfordrer generalsekretæren til at sikre, at der tilbydes moduler for integration af ligestillingsaspektet som led i den faglige uddannelse; gentager, at det støtter gennemførelsen af Parlamentets ligestillingspolitik, især med henblik på ansættelsesprocedurer og besættelse af overordnede stillinger;

| 27. | gentager, at det er bekymret med hensyn til sikkerheden i og omkring Parlamentets bygninger; opfordrer de ansvarlige myndigheder til at forbedre de nuværende sikkerhedssystemer yderligere, herunder nye teknologier og fagkundskab; opfordrer generalsekretæren til at undersøge, hvordan sikkerhedssystemerne i forbindelse med adgang til Parlamentets parkeringsfaciliteter bør forbedres, f.eks. ved hjælp af scanningsapparatur; anser det for mere effektivt at koncentrere kontrollen om besøgende og eksternt personale og lette adgangen for institutionens egne ansatte; mener derfor, at der bør gøres en særlig indsats for at lette hurtigere adgang for de ansatte; |
| --- | --- |

27.

gentager, at det er bekymret med hensyn til sikkerheden i og omkring Parlamentets bygninger; opfordrer de ansvarlige myndigheder til at forbedre de nuværende sikkerhedssystemer yderligere, herunder nye teknologier og fagkundskab; opfordrer generalsekretæren til at undersøge, hvordan sikkerhedssystemerne i forbindelse med adgang til Parlamentets parkeringsfaciliteter bør forbedres, f.eks. ved hjælp af scanningsapparatur; anser det for mere effektivt at koncentrere kontrollen om besøgende og eksternt personale og lette adgangen for institutionens egne ansatte; mener derfor, at der bør gøres en særlig indsats for at lette hurtigere adgang for de ansatte;

| 28. | har vedtaget at forhøje bevillingerne under konto 2831 (Transmission af plenarmøder og møder på internettet) med 1 mio. EUR; er parat til at overveje anmodninger om overførsel af bevillinger i løbet af 2004, hvis der opstår behov for det; gør endnu en gang opmærksom på, at det tillægger det stor betydning, at Parlamentets website moderniseres og tjenestegrenene forsynes med tilstrækkelig knowhow med hensyn til offentliggørelse på internettet; anmoder administrationen om også at undersøge muligheden for at få adgang til Parlamentets interne computer-system udefra og for at få installeret trådløs teknologi i dets bygninger; |
| --- | --- |

28.

har vedtaget at forhøje bevillingerne under konto 2831 (Transmission af plenarmøder og møder på internettet) med 1 mio. EUR; er parat til at overveje anmodninger om overførsel af bevillinger i løbet af 2004, hvis der opstår behov for det; gør endnu en gang opmærksom på, at det tillægger det stor betydning, at Parlamentets website moderniseres og tjenestegrenene forsynes med tilstrækkelig knowhow med hensyn til offentliggørelse på internettet; anmoder administrationen om også at undersøge muligheden for at få adgang til Parlamentets interne computer-system udefra og for at få installeret trådløs teknologi i dets bygninger;

| 29. | opfordrer generalsekretæren til i samarbejde med Kommissionen at undersøge muligheden for at harmonisere de betingelser, der skal gælde for nationale eksperter, og at forelægge Præsidiet de forslag, der måtte være nødvendige; |
| --- | --- |

29.

opfordrer generalsekretæren til i samarbejde med Kommissionen at undersøge muligheden for at harmonisere de betingelser, der skal gælde for nationale eksperter, og at forelægge Præsidiet de forslag, der måtte være nødvendige;

Sektion II — Rådet

| 30. | glæder sig over, at udgifterne til EU's særlige repræsentanter er blevet overført fra Rådets til Kommissionens budget (politikområde 19), hvilket Parlamentet gang på gang har anmodet om, da det indebærer en besparelse på 3,1 mio. EUR i sektion II; |
| --- | --- |

30.

glæder sig over, at udgifterne til EU's særlige repræsentanter er blevet overført fra Rådets til Kommissionens budget (politikområde 19), hvilket Parlamentet gang på gang har anmodet om, da det indebærer en besparelse på 3,1 mio. EUR i sektion II;

| 31. | påpeger, at Rådet fortsat opfører operationelle aktiviteter og udgifterne hertil på sit budget, herunder f.eks. 2,12 mio. EUR til FADO-projektet og 11 mio. EUR til udskiftning af Cortesy-nettet og ESDPnettet; finder det foruroligende, at udgifterne til ESDP-nettet forventes at stige med 25 mio. EUR på 2005-budgettet; |
| --- | --- |

31.

påpeger, at Rådet fortsat opfører operationelle aktiviteter og udgifterne hertil på sit budget, herunder f.eks. 2,12 mio. EUR til FADO-projektet og 11 mio. EUR til udskiftning af Cortesy-nettet og ESDPnettet; finder det foruroligende, at udgifterne til ESDP-nettet forventes at stige med 25 mio. EUR på 2005-budgettet;

| 32. | opfordrer Rådet til endnu en gang at overveje, om det er hensigtsmæssigt at bevare repræsentationerne i Genève og New York, og hvilken merværdi der opnås, især i betragtning af udgifterne til stillinger og kontorlokaler; gør opmærksom på, at Kommissionens delegations lokaler også kan benyttes af Rådet og Parlamentet; |
| --- | --- |

32.

opfordrer Rådet til endnu en gang at overveje, om det er hensigtsmæssigt at bevare repræsentationerne i Genève og New York, og hvilken merværdi der opnås, især i betragtning af udgifterne til stillinger og kontorlokaler; gør opmærksom på, at Kommissionens delegations lokaler også kan benyttes af Rådet og Parlamentet;

| 33. | noterer sig, at Rådet ikke har foreslået nogen frontloading-operation i forbindelse med 2004-budgettet; |
| --- | --- |

33.

noterer sig, at Rådet ikke har foreslået nogen frontloading-operation i forbindelse med 2004-budgettet;

| 34. | har i overensstemmelse med gentlemanaftalen mellem Rådet og Parlamentet vedtaget ikke at forslå ændringer til sektion II i budgetforslaget, for så vidt angår administrative udgifter; |
| --- | --- |

34.

har i overensstemmelse med gentlemanaftalen mellem Rådet og Parlamentet vedtaget ikke at forslå ændringer til sektion II i budgetforslaget, for så vidt angår administrative udgifter;

Sektion IV — Domstolen

| 35. | har vedtaget at stille bevillinger til rådighed for følgende foranstaltninger vedrørende stillingsfortegnelsen:
  16 opnormeringer, som er planlagt inden for rammerne af den forfremmelsesordning, Domstolen har vedtaget (10 LA5 til LA4, 1 LA7 til LA6 og 5 C2 til C1); |
| --- | --- |

35.

har vedtaget at stille bevillinger til rådighed for følgende foranstaltninger vedrørende stillingsfortegnelsen:

16 opnormeringer, som er planlagt inden for rammerne af den forfremmelsesordning, Domstolen har vedtaget (10 LA5 til LA4, 1 LA7 til LA6 og 5 C2 til C1);

| 36. | har for at sikre en stram budgetpolitik og samtidig give institutionerne midler til at dække behovene i forbindelse med udvidelsen vedtaget at begrænse andre anmodninger:






  — | nedlæggelse af 1 A2-stilling i oversættelsesdirektoratet |
| --- | --- | --- |

36.

har for at sikre en stram budgetpolitik og samtidig give institutionerne midler til at dække behovene i forbindelse med udvidelsen vedtaget at begrænse andre anmodninger:

—

nedlæggelse af 1 A2-stilling i oversættelsesdirektoratet

| — | nedlæggelse af 1 A2- og 1 LA3-stilling i tolkedirektoratet |
| --- | --- |

—

nedlæggelse af 1 A2- og 1 LA3-stilling i tolkedirektoratet

| — | omdannelse af 238 LA6-stillinger til LA 7 |
| --- | --- |

—

omdannelse af 238 LA6-stillinger til LA 7

| — | nednormering af 16 stillinger (3 LA6 til LA7, 3 B4 til B5 og 10 C4 til C5); |
| --- | --- |

—

nednormering af 16 stillinger (3 LA6 til LA7, 3 B4 til B5 og 10 C4 til C5);

| 37. | har vedtaget at forhøje bevillingerne til hjælpeansatte med 150 000 EUR; |
| --- | --- |

37.

har vedtaget at forhøje bevillingerne til hjælpeansatte med 150 000 EUR;

| 38. | har vedtaget at støtte frontloading-operationen på 12,6 mio. EUR i forbindelse med Domstolens bygninger; |
| --- | --- |

38.

har vedtaget at støtte frontloading-operationen på 12,6 mio. EUR i forbindelse med Domstolens bygninger;

Sektion V — Revisionsretten

| 39. | konstaterer, at Revisionsrettens anmodninger var beskedne sammenlignet med de øvrige institutioners; |
| --- | --- |

39.

konstaterer, at Revisionsrettens anmodninger var beskedne sammenlignet med de øvrige institutioners;

| 40. | har vedtaget at støtte følgende anmodninger, som Rådet har afvist:






  — | 23 opnormeringer (1 LA5 til LA4, 1 LA6 til LA5, 1 LA7 til LA 6, 2 B2 til B1, 1 B3 til B2, 1 B5 til B4, 2 C2 til C1, 4 C3 til C2, 4 C4 til C3, 4 C5 til C4 og 2 D2 til D1) |
| --- | --- | --- |

40.

har vedtaget at støtte følgende anmodninger, som Rådet har afvist:

—

23 opnormeringer (1 LA5 til LA4, 1 LA6 til LA5, 1 LA7 til LA 6, 2 B2 til B1, 1 B3 til B2, 1 B5 til B4, 2 C2 til C1, 4 C3 til C2, 4 C4 til C3, 4 C5 til C4 og 2 D2 til D1)

| — | 8 opnormeringer med personlig indplacering: 2 A4 til A3, 2 midlertidige A4 til A3, 1 C1 til B3 og 3 D1 til C3 |
| --- | --- |

—

8 opnormeringer med personlig indplacering: 2 A4 til A3, 2 midlertidige A4 til A3, 1 C1 til B3 og 3 D1 til C3

| — | oprettelse af 1 B5-stilling til Markedsenheden og 7 C5-stillinger til udvidelsen; |
| --- | --- |

—

oprettelse af 1 B5-stilling til Markedsenheden og 7 C5-stillinger til udvidelsen;

| 41. | har vedtaget at forhøje bevillingerne til hjælpeansatte i stedet for at oprette yderligere stillinger på stillingsfortegnelsen til chauffører for Revisionsrettens medlemmer; |
| --- | --- |

41.

har vedtaget at forhøje bevillingerne til hjælpeansatte i stedet for at oprette yderligere stillinger på stillingsfortegnelsen til chauffører for Revisionsrettens medlemmer;

Sektion VI — Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU)

| 42. | mener, at EØSU bør omorganisere sine tjenestegrene for at mindske presset som følge af udvidelsen ved af udnytte bevillingerne på budgettet bedst muligt, især inden for sprogafdelingerne og i forbindelse med ekstern ekspertise; |
| --- | --- |

42.

mener, at EØSU bør omorganisere sine tjenestegrene for at mindske presset som følge af udvidelsen ved af udnytte bevillingerne på budgettet bedst muligt, især inden for sprogafdelingerne og i forbindelse med ekstern ekspertise;

| 43. | har vedtaget følgende foranstaltninger med hensyn til EØSU's stillingsfortegnelse:






  — | 20 opnormeringer (1 A5 til A4, 1 A7 til A6, 3 LA6 til LA5, 4 LA7 til LA6, 1 B2 til B1, 1 B3 til B2, 1 B5T til B4T, 4 C2 til C1, 4 C3 til C2) |
| --- | --- | --- |

43.

har vedtaget følgende foranstaltninger med hensyn til EØSU's stillingsfortegnelse:

—

20 opnormeringer (1 A5 til A4, 1 A7 til A6, 3 LA6 til LA5, 4 LA7 til LA6, 1 B2 til B1, 1 B3 til B2, 1 B5T til B4T, 4 C2 til C1, 4 C3 til C2)

| — | nedlæggelse af 5 midlertidige LA7-stillinger i tolketjenesten |
| --- | --- |

—

nedlæggelse af 5 midlertidige LA7-stillinger i tolketjenesten

| — | nedlæggelse af 8 LA7- stillinger i oversættelsestjenesten |
| --- | --- |

—

nedlæggelse af 8 LA7- stillinger i oversættelsestjenesten

| — | nedlæggelse af 1 midlertidig A7-stilling og 1 midlertidig C5-stilling til formandens kabinet og af 1 A7-stilling til kommunikationsafdelingen |
| --- | --- |

—

nedlæggelse af 1 midlertidig A7-stilling og 1 midlertidig C5-stilling til formandens kabinet og af 1 A7-stilling til kommunikationsafdelingen

| — | omdannelse af 18 LA5-stillinger til LA7; |
| --- | --- |

—

omdannelse af 18 LA5-stillinger til LA7;

| 44. | opfordrer EØSU til at træffe passende foranstaltninger med henblik på at sikre, at bevillingerne under konto 1004 (Rejse- og opholdsudgifter i forbindelse med møder, mødeindkaldelser og dermed forbundne udgifter) anvendes på gennemskuelig vis og i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning; |
| --- | --- |

44.

opfordrer EØSU til at træffe passende foranstaltninger med henblik på at sikre, at bevillingerne under konto 1004 (Rejse- og opholdsudgifter i forbindelse med møder, mødeindkaldelser og dermed forbundne udgifter) anvendes på gennemskuelig vis og i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning;

| 45. | har vedtaget at nedskære bevillingerne til byggesektoren på 2004-budgettet som følge af virkningerne af en frontloading-operation omfattende et tilsvarende beløb, som er blevet godkendt gennem en overførsel inden for 2003-budgettet (EØSU-overførsel nr. 6) (artikel 204: - 805 000 EUR, konto 2210: - 267 800 EUR, artikel 211: - 297 000 EUR); |
| --- | --- |

45.

har vedtaget at nedskære bevillingerne til byggesektoren på 2004-budgettet som følge af virkningerne af en frontloading-operation omfattende et tilsvarende beløb, som er blevet godkendt gennem en overførsel inden for 2003-budgettet (EØSU-overførsel nr. 6) (artikel 204: - 805 000 EUR, konto 2210: - 267 800 EUR, artikel 211: - 297 000 EUR);

Sektion VII — Regionsudvalget

| 46. | mener, at Regionsudvalget bør forbedre udnyttelsen af budgetmidlerne for at dække behovene i forbindelse med udvidelsen; |
| --- | --- |

46.

mener, at Regionsudvalget bør forbedre udnyttelsen af budgetmidlerne for at dække behovene i forbindelse med udvidelsen;

| 47. | har ligesom for de øvrige institutioners vedkommende vedtaget at støtte de (i alt 11) opnormeringer, Rådet har afvist: 1 A5 til A4, 1 B2 til B1, 2 C2 til C1, 1 C4 til C3, 2 LA5 til LA4, 2 LA7 til LA6, 1 midlertidig A7 til A6 og 1 midlertidig A6 til A5); |
| --- | --- |

47.

har ligesom for de øvrige institutioners vedkommende vedtaget at støtte de (i alt 11) opnormeringer, Rådet har afvist: 1 A5 til A4, 1 B2 til B1, 2 C2 til C1, 1 C4 til C3, 2 LA5 til LA4, 2 LA7 til LA6, 1 midlertidig A7 til A6 og 1 midlertidig A6 til A5);

| 48. | har vedtaget at begrænse nogle af Regionsudvalgets anmodninger:






  — | nedlæggelse af 5 midlertidige LA7- stillinger i oversættelsestjenesten |
| --- | --- | --- |

48.

har vedtaget at begrænse nogle af Regionsudvalgets anmodninger:

—

nedlæggelse af 5 midlertidige LA7- stillinger i oversættelsestjenesten

| — | nedlæggelse af 1 A2-stilling |
| --- | --- |

—

nedlæggelse af 1 A2-stilling

| — | omdannelse af 25 LA5-stillinger til LA7; |
| --- | --- |

—

omdannelse af 25 LA5-stillinger til LA7;

| 49. | har vedtaget at nedskære bevillingerne til byggesektoren på 2004-budgettet som følge af virkningerne af en frontloading-operation omfattende et tilsvarende beløb, som er blevet godkendt gennem en overførsel inden for 2003-budgettet (Regionsudvalgsoverførsel nr. 6) (artikel 204: - 279 130 EUR, artikel 211: - 204 000 EUR, konto 2210: - 139 515 EUR); |
| --- | --- |

49.

har vedtaget at nedskære bevillingerne til byggesektoren på 2004-budgettet som følge af virkningerne af en frontloading-operation omfattende et tilsvarende beløb, som er blevet godkendt gennem en overførsel inden for 2003-budgettet (Regionsudvalgsoverførsel nr. 6) (artikel 204: - 279 130 EUR, artikel 211: - 204 000 EUR, konto 2210: - 139 515 EUR);

| 50. | er foruroliget over, at det ikke har været i stand til at meddele decharge for Regionsudvalgets regnskaber for 2001; opfordrer Regionsudvalget til at træffe de foranstaltninger, der er nødvendige med henblik på at sikre gennemskuelighed og forsvarlig økonomisk forvaltning; |
| --- | --- |

50.

er foruroliget over, at det ikke har været i stand til at meddele decharge for Regionsudvalgets regnskaber for 2001; opfordrer Regionsudvalget til at træffe de foranstaltninger, der er nødvendige med henblik på at sikre gennemskuelighed og forsvarlig økonomisk forvaltning;

Sektion VIII (A) — Den Europæiske Ombudsmand — og Sektion VIII (B) — Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

| 51. | har vedtaget at genopføre en del af Rådets nedskæringer med hensyn til artikel A-270 (Publikationsog informationsudgifter) og konto A-1875 (Udgifter til oversættelse og tolkning); har desuden vedtaget at stille bevillinger til rådighed til oprettelse af en C5-stilling; |
| --- | --- |

51.

har vedtaget at genopføre en del af Rådets nedskæringer med hensyn til artikel A-270 (Publikationsog informationsudgifter) og konto A-1875 (Udgifter til oversættelse og tolkning); har desuden vedtaget at stille bevillinger til rådighed til oprettelse af en C5-stilling;

| 52. | støtter Rådets budgetforslag, for så vidt angår sektion VIII (B); |
| --- | --- |

52.

støtter Rådets budgetforslag, for så vidt angår sektion VIII (B);

*

- *

| 53. | pålægger sin formand at sende denne beslutning, ledsaget af ændringerne til budgetforslaget, til Rådet og Kommissionen og til de øvrige berørte institutioner og organer. |
| --- | --- |

53.

pålægger sin formand at sende denne beslutning, ledsaget af ændringerne til budgetforslaget, til Rådet og Kommissionen og til de øvrige berørte institutioner og organer.

---

(1)  EFT L 293 af 12.11.1994, s. 9.

(2)  EFT C 172 af 18.6.1999, s. 1.

(3)  EFT L 248 af 16.9.2002.

(4)  P5_TA(2003)0080.

(5)  P5_TA(2003)0210.

P5_TA(2003)0451

Erstatning til ofre for forbrydelser *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets direktiv om erstatning til ofre for forbrydelser (KOM(2002) 562 — C5-0517/2002 — 2002/0247(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2002) 562) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2002) 562) (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 308, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0517/2002), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 308, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0517/2002),

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

| — | der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A5-0330/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A5-0330/2003),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | kræver, at der indledes samrådsprocedure, jf. fælleserklæringen af 4. marts 1975, hvis Rådet ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

4.

kræver, at der indledes samrådsprocedure, jf. fælleserklæringen af 4. marts 1975, hvis Rådet ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 5. | anmoder Rådet om at høre Parlamentet på ny, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

5.

anmoder Rådet om at høre Parlamentet på ny, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 6. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

6.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRINGER |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Betragtning 1 |
| (1) Den Europæiske Union har sat sig som mål at skabe et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, hvor den frie bevægelighed for personer er sikret.
  Foranstaltninger til beskyttelse af ofre for forbrydelser bør være et led i opfyldelsen af denne målsætning. | (1) Den Europæiske Union har sat sig som mål at skabe et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, hvor den frie bevægelighed for personer er sikret.
  Den gradvise etablering af dette område forudsætter, at medlemsstaterne vedtager lovgivningsmæssige minimumsforanstaltninger, der fører til et system for erstatning til ofre for forbrydelser
  . |
| Ændring 2 |
| Betragtning 2 |
| (2) I Rådets og Kommissionens
  Wien-handlingsplan fra 1998
  opfordres der til at tage spørgsmålet om støtte til ofre op gennem en sammenlignende undersøgelse af erstatningsordninger for ofre og en vurdering af nytten af en EU-indsats. | (2) I Rådets og Kommissionens
  handlingsplan for, hvorledes Amsterdam-traktatens bestemmelser om indførelse af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed bedst kan gennemføres — Tekst vedtaget af Rådet (retlige og indre anliggender) den 3. december 1998 (3)

  , opfordres der
  især i punkt 19 og punkt 51, litra c)
  til at tage spørgsmålet om støtte til ofre op gennem en sammenlignende undersøgelse af erstatningsordninger for ofre og en vurdering af nytten af en EU-indsats. |
| Ændring 3 |
| Betragtning 3 |
| (3) Kommissionen forelagde
  i 1999
  en meddelelse om »Ofre for kriminalitet i Den Europæiske Union — overvejelser om standarder og tiltag«. | (3)
  Den 14. juli 1999
  forelagde Kommissionen
  Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg
  en meddelelse om »Ofre for kriminalitet i Den Europæiske Union — overvejelser om standarder og tiltag«.
  Den 15. juni 2000 (4) vedtog Europa-Parlamentet en beslutning om Kommissionens meddelelse. |
| Ændring 4 |
| Betragtning 4 |
| (4)
  Med henvisning til denne meddelelse opfordrede formandskabet i konklusionerne
  fra Det Europæiske Råd i Tammerfors den 15. og 16. oktober 1999
  til
  , at der
  blev udarbejdet
  minimumsstandarder for beskyttelse af ofre for forbrydelser, navnlig hvad angår ofrenes domstolsadgang og ret til skadeserstatning, herunder dækning af sagsomkostninger. Formandskabet efterlyste også nationale programmer til finansiering af offentlige og ikke-statslige foranstaltninger vedrørende bistand til og beskyttelse af ofre. | (4)
  Det fastsættes i formandskabets konklusioner
  fra Det Europæiske Råd i Tammerfors den 15. og 16. oktober 1999,
  særlig punkt 32,
  at der
  bør udarbejdes
  minimumsstandarder for beskyttelse af ofre for forbrydelser, navnlig hvad angår ofrenes domstolsadgang og ret til skadeserstatning, herunder dækning af sagsomkostninger. Formandskabet efterlyste også nationale programmer til finansiering af offentlige og ikke-statslige foranstaltninger vedrørende bistand til og beskyttelse af ofre. |
| Ændring 5 |
| Betragtning 5 |
| (5) Rådet vedtog den 15. marts 2001 rammeafgørelse 2001/220/RIA om ofres stilling i forbindelse med straffesager.
  Afgørelsen, som er baseret på afsnit VI i traktaten om Den Europæiske Union, giver ofre for forbrydelser mulighed for at kræve erstatning fra skadevolderen inden for rammerne af en straffesag.
  Ud over denne bestemmelse er spørgsmålet om erstatning til ofre for forbrydelser ikke behandlet. | (5) Rådet vedtog den 15. marts 2001 rammeafgørelse 2001/220/RIA om ofres stilling i forbindelse med straffesager.
  Artikel 9 i denne rammeafgørelse opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at ofre for forbrydelser har ret til, at der som led i straffesagen træffes afgørelse om erstatning fra gerningsmanden.
  Ud over denne bestemmelse er spørgsmålet om erstatning til ofre for forbrydelser ikke behandlet
  på EU-plan
  . |
| Ændring 6 |
| Betragtning 6 |
| (6) Kommissionen vedtog den 28. september 2001 en grønbog om erstatning til ofre for forbrydelser. Med grønbogen blev der iværksat en høring om, hvilke målsætninger et fællesskabsinitiativ på dette område kunne have med henblik på spørgsmålet om erstatning til ofre for forbrydelser således som nævnt i Tammerfors-konklusionerne. | (6) Kommissionen vedtog den 28. september 2001 en grønbog om erstatning til ofre for forbrydelser. Med grønbogen blev der iværksat en høring om, hvilke målsætninger et fællesskabsinitiativ på dette område kunne have med henblik på spørgsmålet om erstatning til ofre for forbrydelser således som nævnt i Tammerfors-konklusionerne,
  særlig punkt 32
  . |
| Ændring 7 |
| Betragtning 7 |
| (7) I reaktionerne på grønbogen, herunder Europa-Parlamentets beslutning og udtalelsen fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg, blev der opfordret til at indføre minimumsstandarder for erstatning til ofre for forbrydelser i EU og til at lette adgangen til en sådan erstatning i grænseoverskridende situationer. | (7) I reaktionerne på grønbogen, herunder Europa-Parlamentets beslutning
  af 24. september 2002
  og udtalelsen fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg, blev der opfordret til at indføre minimumsstandarder for erstatning til ofre for forbrydelser i EU og til at lette adgangen til en sådan erstatning i grænseoverskridende situationer. |
| Ændring 8 |
| Betragtning 8 |
| (8) Formålet med dette direktiv er at indføre minimumsstandarder
  for
  erstatning til ofre for forbrydelser
  i Den Europæiske Union
  og lette adgangen til en sådan erstatning i grænseoverskridende situationer. At forfølge dette mål er i overensstemmelse med
  anmodningen fra
  Det Europæiske Råd i Tammerfors og med forslagene i grønbogen og reaktionerne derpå. | (8) Formålet med dette direktiv er
  dels
  at indføre minimumsstandarder,
  som inden for Den Europæiske Union sikrer, at alle medlemsstater yder
  erstatning til ofre for forbrydelser,
  der er begået inden for dens territorium
  , og
  dels at
  lette adgangen til en sådan erstatning i grænseoverskridende situationer,
  dvs. når forbrydelsen er begået i en anden medlemsstat end den, hvor ofret har bopæl
  . At forfølge dette mål er i overensstemmelse med
  de retningslinjer, der blev udstukket af
  Det Europæiske Råd i Tammerfors, og med forslagene i grønbogen og reaktionerne derpå. |
| Ændring 9 |
| Betragtning 8 a (ny) |
| | (8a) Medlemsstaterne bør tilnærme deres love og administrative bestemmelser gennem vedtagelse af minimumsstandarder i det omfang, det er nødvendigt for at opfylde målsætningen om at sikre ofre for forbrydelser et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau, uanset i hvilken medlemsstat de befinder sig. Vedtagelsen af disse bestemmelser er ikke til hinder for, at medlemsstaterne kan fastsætte eller opretholde mere fordelagtige bestemmelser for ofre for forbrydelser, og ingen medlemsstat kan påberåbe sig disse bestemmelser som grundlag for en nedsættelse af det allerede fastsatte beskyttelsesniveau. |
| Ændring 10 |
| Betragtning 8 b (ny) |
| | (8b) Det er nødvendigt at anlægge et helhedssyn på vurderingen og behandlingen af behovene hos et offer for en forbrydelse for at undgå delforanstaltninger eller uoverensstemmelser, der kan medføre sekundær viktimisering. |
| Ændring 11 |
| Betragtning 10 |
| (10) Da foranstaltningerne i dette direktiv er nødvendige for at opfylde Fællesskabets målsætninger, og da der ikke i
  traktaten
  er fastsat særlige beføjelser til at indføre et sådant retligt instrument, skal
  traktatens
  artikel 308
  anvendes
  . | (10) Da foranstaltningerne i dette direktiv er nødvendige for at opfylde Fællesskabets målsætninger, og da der ikke i
  EF-traktaten
  er fastsat særlige
  bestemmelser, der giver fællesskabsinstitutionerne
  beføjelser
  og hjemmel
  til at indføre et sådant retligt instrument, skal
  EF-traktatens
  artikel 308
  vælges som retsgrundlag
  . |
| Ændring 12 |
| Betragtning 11 |
| (11)
  Det er velkendt, at
  ofre for forbrydelser
  ofte ikke vil kunne
  opnå erstatning fra skadevolderen, da skadevolderen ikke har de nødvendige midler til at honorere et erstatningskrav, eller fordi skadevolderen er ukendt eller ikke kan retsforfølges. | (11)
  I praksis kan
  ofre for forbrydelser
  sjældent
  opnå
  fuld
  erstatning fra skadevolderen, da skadevolderen ikke har de nødvendige midler til at honorere et erstatningskrav, eller fordi skadevolderen
  er forsvundet eller
  er ukendt eller ikke kan retsforfølges
  eller dømmes
  . |
| Ændring 13 |
| Betragtning 12 |
| (12) For at rette op på den situation har tretten medlemsstater indført statslige erstatningsordninger for at kunne yde erstatning til ofre for forbrydelser. Disse ordninger er indbyrdes meget forskellige med hensyn til, hvilke ofre der kan opnå erstatning, og hvordan erstatningen beregnes. To medlemsstater har ingen generelle erstatningsordninger. | (12) For at rette op på den situation har tretten medlemsstater indført statslige erstatningsordninger for at kunne yde
  subsidiær
  erstatning til ofre for forbrydelser,
  når de i rimeligt omfang har udtømt alle andre muligheder gennem andre erstatningsordninger
  . Disse ordninger er indbyrdes meget forskellige med hensyn til, hvilke ofre der kan opnå erstatning, og hvordan erstatningen beregnes. To medlemsstater har ingen generelle erstatningsordninger. |
| Ændring 14 |
| Betragtning 13 |
| (13) Ofre for forbrydelser i Den Europæiske Union skal have ret til en
  passende
  erstatning
  for
  de skader, de har lidt, uanset i hvilken medlemsstat de er bosiddende, og uanset i hvilken medlemsstat forbrydelsen er begået. | (13) Ofre for forbrydelser i Den Europæiske Union skal have ret til en
  fuld og effektiv
  erstatning,
  der skal stå i et passende forhold til
  de skader, de har lidt, uanset i hvilken medlemsstat de er bosiddende, og uanset i hvilken medlemsstat forbrydelsen er begået. |
| Ændring 15 |
| Betragtning 14 |
| (14) I betragtning af de store forskelle mellem
  de medlemsstater, der har indført erstatningsordninger, og under hensyntagen til de socioøkonomiske forskelle, må det foretrækkes at indføre
  minimumsstandarder
  frem for at harmonisere
  lovgivningen. | (14) I betragtning af de store forskelle mellem
  lovgivningerne om erstatninger, der ydes til ofre for forbrydelser, bør der først indføres
  minimumsstandarder
  på området og dernæst gradvis tilstræbes en fremtidig harmonisering af
  lovgivningen. |
| Ændring 16 |
| Betragtning 15 |
| (15) Minimumsstandarder bør omfatte ofre for personlige krænkelser, herunder voldsforbrydelser, terroristhandlinger, seksuelle krænkelser, forbrydelser mod kvinder og mindreårige og racistiske og fremmedfjendske forbrydelser. De bør omfatte de tab, som et offer for en forbrydelse lider som følge af personskade,
  dog ikke tingsskade
  . De skal også omfatte personer, der har mistet en forsørger, og
  nære slægtninge
  til ofre, der er afgået ved døden som følge af den skadevoldende handling. | (15) Minimumsstandarder bør omfatte ofre for personlige krænkelser, herunder voldsforbrydelser, terroristhandlinger, seksuelle krænkelser, forbrydelser mod kvinder og mindreårige og racistiske og fremmedfjendske forbrydelser. De bør omfatte de tab, som et offer for en forbrydelse lider
  direkte eller indirekte
  som følge af personskade. De skal også omfatte personer, der har mistet en forsørger, og
  i givet fald ægtefæller og førstegradsslægtninge
  til ofre, der er afgået ved døden,
  eller som er blevet ramt af varig og irreversibel invaliditet
  som følge af den skadevoldende handling. |
| Ændring 17 |
| Betragtning 16 |
| (16) Alle borgere i Den Europæiske Union og alle med lovligt ophold i en medlemsstat skal uden forskelsbehandling kunne opnå erstatning. | (16) Alle borgere i Den Europæiske Union og
  — ud fra princippet om social retfærdighed —
  alle med lovligt ophold i en medlemsstat skal uden forskelsbehandling kunne opnå erstatning. |
| Ændring 18 |
| Betragtning 17 |
| (17) Minimumsstandarderne skal
  knyttes til den enkelte medlemsstats nationale erstatningsret
  for at sikre passende erstatninger og forudsigelige og gennemsigtige regler, uden at der harmoniseres. | (17) Minimumsstandarderne skal
  baseres på en tilnærmelse af de gældende regler for civil og strafferetlig erstatning i hver enkelt medlemsstat og den model, som alle eksisterende erstatningsordninger i dag er baseret på
  , for at sikre passende erstatninger og forudsigelige og gennemsigtige regler, uden at der harmoniseres. |
| Ændring 19 |
| Betragtning 18 |
| (18) Erstatningen skal dække ikke-økonomiske tab, bl.a. for at sikre en passende erstatning til ofre for alvorlige forbrydelser og til personer, der har mistet en forsørger, samt
  nære slægtninge til ofre, der er afgået ved døden som følge af en forbrydelse. | (18) Erstatningen skal dække ikke-økonomiske tab
  som følge af immaterielle skader
  , bl.a. for at sikre en passende erstatning til ofre for alvorlige forbrydelser og
  i tilfælde af dødsfald som følge af den skadevoldende handling desuden
  til personer, der har mistet en forsørger, samt
  i givet fald til ægtefællen og førstegradsslægtninge
  . |
| Ændring 20 |
| Betragtning 19 |
| (19) Medlemsstaterne skal have mulighed for at bevare eller indføre det princip, at hovedansvaret for udbetaling af erstatning til ofret ligger hos skadevolderen. Der bør imidlertid indføres visse begrænsninger for dette princip for at undgå en urimelig forsinkelse i udbetaling af erstatning til ofret og for at begrænse risikoen for sekundær viktimisering. | (19) Medlemsstaterne skal have mulighed for at bevare eller indføre det princip, at hovedansvaret for udbetaling af erstatning til ofret ligger hos skadevolderen. Der bør imidlertid indføres visse begrænsninger for dette princip for at undgå en urimelig forsinkelse i udbetaling af erstatning til ofret og for at begrænse risikoen for sekundær viktimisering
  især når skadevolderen ikke kan afsløres, pågribes eller retsforfølges eller er betalingsudygtig, eller hvis der foreligger klare tegn på, at sagen vil vare mere end et år
  . |
| Ændring 21 |
| Betragtning 20 |
| (20) For at sikre ens vilkår for alle ofre for forbrydelser i Den Europæiske Union bør det i minimumsstandarderne angives, i hvilke tilfælde
  erstatningen
  kan begrænses, navnlig når disse begrænsninger vedrører ofrets forpligtelser, f.eks. ofrets pligt til at anmelde forbrydelsen til politiet og indgive ansøgning om erstatning inden for en given frist. Der skal gælde undtagelser for disse begrænsninger for at undgå, at der stilles urimelige krav til ofret, og for at tage højde for eventuelle hindringer, som ofre i en grænseoverskridende situation kan stå overfor. | (20) For at sikre ens vilkår for alle ofre for forbrydelser i Den Europæiske Union bør det i minimumsstandarderne angives, i hvilke tilfælde
  den statslige erstatning
  kan begrænses
  af medlemsstaterne
  , navnlig når disse begrænsninger vedrører ofrets forpligtelser, f.eks. ofrets pligt til at anmelde forbrydelsen til politiet og indgive ansøgning om erstatning inden for en given frist. Der skal gælde undtagelser for disse begrænsninger for at undgå, at der stilles urimelige krav til ofret, og for at tage højde for eventuelle hindringer, som ofre i en grænseoverskridende situation kan stå overfor. |
| Ændring 22 |
| Betragtning 21 |
| (21) Der vil blive indført et samarbejde mellem medlemsstaternes myndigheder for at lette adgangen til erstatning i de situationer, hvor
  forbrydelsen finder sted
  i en anden medlemsstat end
  ofrets bopælsland
  . | (21) Der bør indføres en effektiv samarbejdsordning mellem medlemsstaternes myndigheder for at lette adgangen til erstatning i de situationer, hvor
  en person bliver offer for en forbrydelse
  i en anden medlemsstat end
  den, hvor den pågældende har permanent bopæl
  . |
| Ændring 23 |
| Betragtning 22 |
| (22) Dette samarbejde skal sikre, at et offer for en forbrydelse altid kan henvende sig til en myndighed i ofrets bopælsland for at mindske de praktiske og sproglige problemer, der opstår i en grænseoverskridende situation, uden at det berører medlemsstaternes ret til at anvende territorialitetsprincippet
  som grundlag for erstatningspligten
  . | (22) Denne samarbejdsordning skal sikre, at et offer for en forbrydelse altid kan henvende sig til en myndighed i sit bopælsland for at
  indgive en ansøgning om erstatning og for at
  mindske de praktiske og sproglige problemer, der opstår i en grænseoverskridende situation, uden at det berører medlemsstaternes ret til at anvende territorialitetsprincippet,
  hvorved den medlemsstat, på hvis område forbrydelsen er sket, gøres ansvarlig for betaling af erstatning
  . |
| Ændring 24 |
| Betragtning 25 |
| (25) I overensstemmelse med principperne om subsidiaritet og proportionalitet efter artikel 5 i EF-traktaten kan direktivets målsætninger, nemlig at indføre minimumsstandarder for erstatning til ofre for forbrydelser og lette adgangen til en sådan erstatning i grænseoverskridende situationer, ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af direktivets omfang og virkninger bedre gennemføres på fællesskabsplan. Direktivet begrænser sig til det minimum, der er nødvendigt for at nå disse mål. | (25) I overensstemmelse med principperne om subsidiaritet og proportionalitet efter artikel 5 i EF-traktaten kan direktivets målsætninger, nemlig at indføre minimumsstandarder for erstatning til ofre for forbrydelser og lette adgangen til ensådan erstatning i grænseoverskridende situationer, ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af direktivets omfang og virkninger på fællesskabsplan bedre gennemføres
  af EU
  . Direktivet begrænser sig til det minimum, der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| Ændring 25 |
| Artikel 1 |
| Formålet med dette direktiv er at indføre minimumsstandarder for erstatning til ofre for forbrydelser og lette adgangen til en sådan erstatning i grænseoverskridende situationer. | Formålet med dette direktiv er at indføre minimumsstandarder for
  statslig
  erstatning til ofre for forbrydelser
  begået på EU-medlemsstaternes område
  og lette adgangen til en sådan erstatning i grænseoverskridende situationer. |
| Ændring 26 |
| Artikel 2, stk. 1 og litra a |
| 1. Med forbehold af bestemmelserne i dette direktiv skal
  medlemsstaterne
  yde erstatning til:






  a) | ofre, der har lidt personskade, der er direkte forårsaget af en forsætlig forbrydelse mod ofrets liv, helbred eller personlige integritet, og som er begået på
  en af medlemsstaternes
  område |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRINGER

Ændring 1

Betragtning 1

(1) Den Europæiske Union har sat sig som mål at skabe et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, hvor den frie bevægelighed for personer er sikret.
  Foranstaltninger til beskyttelse af ofre for forbrydelser bør være et led i opfyldelsen af denne målsætning.

(1) Den Europæiske Union har sat sig som mål at skabe et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, hvor den frie bevægelighed for personer er sikret.
  Den gradvise etablering af dette område forudsætter, at medlemsstaterne vedtager lovgivningsmæssige minimumsforanstaltninger, der fører til et system for erstatning til ofre for forbrydelser
  .

Ændring 2

Betragtning 2

(2) I Rådets og Kommissionens
  Wien-handlingsplan fra 1998
  opfordres der til at tage spørgsmålet om støtte til ofre op gennem en sammenlignende undersøgelse af erstatningsordninger for ofre og en vurdering af nytten af en EU-indsats.

(2) I Rådets og Kommissionens
  handlingsplan for, hvorledes Amsterdam-traktatens bestemmelser om indførelse af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed bedst kan gennemføres — Tekst vedtaget af Rådet (retlige og indre anliggender) den 3. december 1998 (3)

  , opfordres der
  især i punkt 19 og punkt 51, litra c)
  til at tage spørgsmålet om støtte til ofre op gennem en sammenlignende undersøgelse af erstatningsordninger for ofre og en vurdering af nytten af en EU-indsats.

Ændring 3

Betragtning 3

(3) Kommissionen forelagde
  i 1999
  en meddelelse om »Ofre for kriminalitet i Den Europæiske Union — overvejelser om standarder og tiltag«.

(3)
  Den 14. juli 1999
  forelagde Kommissionen
  Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg
  en meddelelse om »Ofre for kriminalitet i Den Europæiske Union — overvejelser om standarder og tiltag«.
  Den 15. juni 2000 (4) vedtog Europa-Parlamentet en beslutning om Kommissionens meddelelse.

Ændring 4

Betragtning 4

(4)
  Med henvisning til denne meddelelse opfordrede formandskabet i konklusionerne
  fra Det Europæiske Råd i Tammerfors den 15. og 16. oktober 1999
  til
  , at der
  blev udarbejdet
  minimumsstandarder for beskyttelse af ofre for forbrydelser, navnlig hvad angår ofrenes domstolsadgang og ret til skadeserstatning, herunder dækning af sagsomkostninger. Formandskabet efterlyste også nationale programmer til finansiering af offentlige og ikke-statslige foranstaltninger vedrørende bistand til og beskyttelse af ofre.

(4)
  Det fastsættes i formandskabets konklusioner
  fra Det Europæiske Råd i Tammerfors den 15. og 16. oktober 1999,
  særlig punkt 32,
  at der
  bør udarbejdes
  minimumsstandarder for beskyttelse af ofre for forbrydelser, navnlig hvad angår ofrenes domstolsadgang og ret til skadeserstatning, herunder dækning af sagsomkostninger. Formandskabet efterlyste også nationale programmer til finansiering af offentlige og ikke-statslige foranstaltninger vedrørende bistand til og beskyttelse af ofre.

Ændring 5

Betragtning 5

(5) Rådet vedtog den 15. marts 2001 rammeafgørelse 2001/220/RIA om ofres stilling i forbindelse med straffesager.
  Afgørelsen, som er baseret på afsnit VI i traktaten om Den Europæiske Union, giver ofre for forbrydelser mulighed for at kræve erstatning fra skadevolderen inden for rammerne af en straffesag.
  Ud over denne bestemmelse er spørgsmålet om erstatning til ofre for forbrydelser ikke behandlet.

(5) Rådet vedtog den 15. marts 2001 rammeafgørelse 2001/220/RIA om ofres stilling i forbindelse med straffesager.
  Artikel 9 i denne rammeafgørelse opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at ofre for forbrydelser har ret til, at der som led i straffesagen træffes afgørelse om erstatning fra gerningsmanden.
  Ud over denne bestemmelse er spørgsmålet om erstatning til ofre for forbrydelser ikke behandlet
  på EU-plan
  .

Ændring 6

Betragtning 6

(6) Kommissionen vedtog den 28. september 2001 en grønbog om erstatning til ofre for forbrydelser. Med grønbogen blev der iværksat en høring om, hvilke målsætninger et fællesskabsinitiativ på dette område kunne have med henblik på spørgsmålet om erstatning til ofre for forbrydelser således som nævnt i Tammerfors-konklusionerne.

(6) Kommissionen vedtog den 28. september 2001 en grønbog om erstatning til ofre for forbrydelser. Med grønbogen blev der iværksat en høring om, hvilke målsætninger et fællesskabsinitiativ på dette område kunne have med henblik på spørgsmålet om erstatning til ofre for forbrydelser således som nævnt i Tammerfors-konklusionerne,
  særlig punkt 32
  .

Ændring 7

Betragtning 7

(7) I reaktionerne på grønbogen, herunder Europa-Parlamentets beslutning og udtalelsen fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg, blev der opfordret til at indføre minimumsstandarder for erstatning til ofre for forbrydelser i EU og til at lette adgangen til en sådan erstatning i grænseoverskridende situationer.

(7) I reaktionerne på grønbogen, herunder Europa-Parlamentets beslutning
  af 24. september 2002
  og udtalelsen fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg, blev der opfordret til at indføre minimumsstandarder for erstatning til ofre for forbrydelser i EU og til at lette adgangen til en sådan erstatning i grænseoverskridende situationer.

Ændring 8

Betragtning 8

(8) Formålet med dette direktiv er at indføre minimumsstandarder
  for
  erstatning til ofre for forbrydelser
  i Den Europæiske Union
  og lette adgangen til en sådan erstatning i grænseoverskridende situationer. At forfølge dette mål er i overensstemmelse med
  anmodningen fra
  Det Europæiske Råd i Tammerfors og med forslagene i grønbogen og reaktionerne derpå.

(8) Formålet med dette direktiv er
  dels
  at indføre minimumsstandarder,
  som inden for Den Europæiske Union sikrer, at alle medlemsstater yder
  erstatning til ofre for forbrydelser,
  der er begået inden for dens territorium
  , og
  dels at
  lette adgangen til en sådan erstatning i grænseoverskridende situationer,
  dvs. når forbrydelsen er begået i en anden medlemsstat end den, hvor ofret har bopæl
  . At forfølge dette mål er i overensstemmelse med
  de retningslinjer, der blev udstukket af
  Det Europæiske Råd i Tammerfors, og med forslagene i grønbogen og reaktionerne derpå.

Ændring 9

Betragtning 8 a (ny)

(8a) Medlemsstaterne bør tilnærme deres love og administrative bestemmelser gennem vedtagelse af minimumsstandarder i det omfang, det er nødvendigt for at opfylde målsætningen om at sikre ofre for forbrydelser et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau, uanset i hvilken medlemsstat de befinder sig. Vedtagelsen af disse bestemmelser er ikke til hinder for, at medlemsstaterne kan fastsætte eller opretholde mere fordelagtige bestemmelser for ofre for forbrydelser, og ingen medlemsstat kan påberåbe sig disse bestemmelser som grundlag for en nedsættelse af det allerede fastsatte beskyttelsesniveau.

Ændring 10

Betragtning 8 b (ny)

(8b) Det er nødvendigt at anlægge et helhedssyn på vurderingen og behandlingen af behovene hos et offer for en forbrydelse for at undgå delforanstaltninger eller uoverensstemmelser, der kan medføre sekundær viktimisering.

Ændring 11

Betragtning 10

(10) Da foranstaltningerne i dette direktiv er nødvendige for at opfylde Fællesskabets målsætninger, og da der ikke i
  traktaten
  er fastsat særlige beføjelser til at indføre et sådant retligt instrument, skal
  traktatens
  artikel 308
  anvendes
  .

(10) Da foranstaltningerne i dette direktiv er nødvendige for at opfylde Fællesskabets målsætninger, og da der ikke i
  EF-traktaten
  er fastsat særlige
  bestemmelser, der giver fællesskabsinstitutionerne
  beføjelser
  og hjemmel
  til at indføre et sådant retligt instrument, skal
  EF-traktatens
  artikel 308
  vælges som retsgrundlag
  .

Ændring 12

Betragtning 11

(11)
  Det er velkendt, at
  ofre for forbrydelser
  ofte ikke vil kunne
  opnå erstatning fra skadevolderen, da skadevolderen ikke har de nødvendige midler til at honorere et erstatningskrav, eller fordi skadevolderen er ukendt eller ikke kan retsforfølges.

(11)
  I praksis kan
  ofre for forbrydelser
  sjældent
  opnå
  fuld
  erstatning fra skadevolderen, da skadevolderen ikke har de nødvendige midler til at honorere et erstatningskrav, eller fordi skadevolderen
  er forsvundet eller
  er ukendt eller ikke kan retsforfølges
  eller dømmes
  .

Ændring 13

Betragtning 12

(12) For at rette op på den situation har tretten medlemsstater indført statslige erstatningsordninger for at kunne yde erstatning til ofre for forbrydelser. Disse ordninger er indbyrdes meget forskellige med hensyn til, hvilke ofre der kan opnå erstatning, og hvordan erstatningen beregnes. To medlemsstater har ingen generelle erstatningsordninger.

(12) For at rette op på den situation har tretten medlemsstater indført statslige erstatningsordninger for at kunne yde
  subsidiær
  erstatning til ofre for forbrydelser,
  når de i rimeligt omfang har udtømt alle andre muligheder gennem andre erstatningsordninger
  . Disse ordninger er indbyrdes meget forskellige med hensyn til, hvilke ofre der kan opnå erstatning, og hvordan erstatningen beregnes. To medlemsstater har ingen generelle erstatningsordninger.

Ændring 14

Betragtning 13

(13) Ofre for forbrydelser i Den Europæiske Union skal have ret til en
  passende
  erstatning
  for
  de skader, de har lidt, uanset i hvilken medlemsstat de er bosiddende, og uanset i hvilken medlemsstat forbrydelsen er begået.

(13) Ofre for forbrydelser i Den Europæiske Union skal have ret til en
  fuld og effektiv
  erstatning,
  der skal stå i et passende forhold til
  de skader, de har lidt, uanset i hvilken medlemsstat de er bosiddende, og uanset i hvilken medlemsstat forbrydelsen er begået.

Ændring 15

Betragtning 14

(14) I betragtning af de store forskelle mellem
  de medlemsstater, der har indført erstatningsordninger, og under hensyntagen til de socioøkonomiske forskelle, må det foretrækkes at indføre
  minimumsstandarder
  frem for at harmonisere
  lovgivningen.

(14) I betragtning af de store forskelle mellem
  lovgivningerne om erstatninger, der ydes til ofre for forbrydelser, bør der først indføres
  minimumsstandarder
  på området og dernæst gradvis tilstræbes en fremtidig harmonisering af
  lovgivningen.

Ændring 16

Betragtning 15

(15) Minimumsstandarder bør omfatte ofre for personlige krænkelser, herunder voldsforbrydelser, terroristhandlinger, seksuelle krænkelser, forbrydelser mod kvinder og mindreårige og racistiske og fremmedfjendske forbrydelser. De bør omfatte de tab, som et offer for en forbrydelse lider som følge af personskade,
  dog ikke tingsskade
  . De skal også omfatte personer, der har mistet en forsørger, og
  nære slægtninge
  til ofre, der er afgået ved døden som følge af den skadevoldende handling.

(15) Minimumsstandarder bør omfatte ofre for personlige krænkelser, herunder voldsforbrydelser, terroristhandlinger, seksuelle krænkelser, forbrydelser mod kvinder og mindreårige og racistiske og fremmedfjendske forbrydelser. De bør omfatte de tab, som et offer for en forbrydelse lider
  direkte eller indirekte
  som følge af personskade. De skal også omfatte personer, der har mistet en forsørger, og
  i givet fald ægtefæller og førstegradsslægtninge
  til ofre, der er afgået ved døden,
  eller som er blevet ramt af varig og irreversibel invaliditet
  som følge af den skadevoldende handling.

Ændring 17

Betragtning 16

(16) Alle borgere i Den Europæiske Union og alle med lovligt ophold i en medlemsstat skal uden forskelsbehandling kunne opnå erstatning.

(16) Alle borgere i Den Europæiske Union og
  — ud fra princippet om social retfærdighed —
  alle med lovligt ophold i en medlemsstat skal uden forskelsbehandling kunne opnå erstatning.

Ændring 18

Betragtning 17

(17) Minimumsstandarderne skal
  knyttes til den enkelte medlemsstats nationale erstatningsret
  for at sikre passende erstatninger og forudsigelige og gennemsigtige regler, uden at der harmoniseres.

(17) Minimumsstandarderne skal
  baseres på en tilnærmelse af de gældende regler for civil og strafferetlig erstatning i hver enkelt medlemsstat og den model, som alle eksisterende erstatningsordninger i dag er baseret på
  , for at sikre passende erstatninger og forudsigelige og gennemsigtige regler, uden at der harmoniseres.

Ændring 19

Betragtning 18

(18) Erstatningen skal dække ikke-økonomiske tab, bl.a. for at sikre en passende erstatning til ofre for alvorlige forbrydelser og til personer, der har mistet en forsørger, samt
  nære slægtninge til ofre, der er afgået ved døden som følge af en forbrydelse.

(18) Erstatningen skal dække ikke-økonomiske tab
  som følge af immaterielle skader
  , bl.a. for at sikre en passende erstatning til ofre for alvorlige forbrydelser og
  i tilfælde af dødsfald som følge af den skadevoldende handling desuden
  til personer, der har mistet en forsørger, samt
  i givet fald til ægtefællen og førstegradsslægtninge
  .

Ændring 20

Betragtning 19

(19) Medlemsstaterne skal have mulighed for at bevare eller indføre det princip, at hovedansvaret for udbetaling af erstatning til ofret ligger hos skadevolderen. Der bør imidlertid indføres visse begrænsninger for dette princip for at undgå en urimelig forsinkelse i udbetaling af erstatning til ofret og for at begrænse risikoen for sekundær viktimisering.

(19) Medlemsstaterne skal have mulighed for at bevare eller indføre det princip, at hovedansvaret for udbetaling af erstatning til ofret ligger hos skadevolderen. Der bør imidlertid indføres visse begrænsninger for dette princip for at undgå en urimelig forsinkelse i udbetaling af erstatning til ofret og for at begrænse risikoen for sekundær viktimisering
  især når skadevolderen ikke kan afsløres, pågribes eller retsforfølges eller er betalingsudygtig, eller hvis der foreligger klare tegn på, at sagen vil vare mere end et år
  .

Ændring 21

Betragtning 20

(20) For at sikre ens vilkår for alle ofre for forbrydelser i Den Europæiske Union bør det i minimumsstandarderne angives, i hvilke tilfælde
  erstatningen
  kan begrænses, navnlig når disse begrænsninger vedrører ofrets forpligtelser, f.eks. ofrets pligt til at anmelde forbrydelsen til politiet og indgive ansøgning om erstatning inden for en given frist. Der skal gælde undtagelser for disse begrænsninger for at undgå, at der stilles urimelige krav til ofret, og for at tage højde for eventuelle hindringer, som ofre i en grænseoverskridende situation kan stå overfor.

(20) For at sikre ens vilkår for alle ofre for forbrydelser i Den Europæiske Union bør det i minimumsstandarderne angives, i hvilke tilfælde
  den statslige erstatning
  kan begrænses
  af medlemsstaterne
  , navnlig når disse begrænsninger vedrører ofrets forpligtelser, f.eks. ofrets pligt til at anmelde forbrydelsen til politiet og indgive ansøgning om erstatning inden for en given frist. Der skal gælde undtagelser for disse begrænsninger for at undgå, at der stilles urimelige krav til ofret, og for at tage højde for eventuelle hindringer, som ofre i en grænseoverskridende situation kan stå overfor.

Ændring 22

Betragtning 21

(21) Der vil blive indført et samarbejde mellem medlemsstaternes myndigheder for at lette adgangen til erstatning i de situationer, hvor
  forbrydelsen finder sted
  i en anden medlemsstat end
  ofrets bopælsland
  .

(21) Der bør indføres en effektiv samarbejdsordning mellem medlemsstaternes myndigheder for at lette adgangen til erstatning i de situationer, hvor
  en person bliver offer for en forbrydelse
  i en anden medlemsstat end
  den, hvor den pågældende har permanent bopæl
  .

Ændring 23

Betragtning 22

(22) Dette samarbejde skal sikre, at et offer for en forbrydelse altid kan henvende sig til en myndighed i ofrets bopælsland for at mindske de praktiske og sproglige problemer, der opstår i en grænseoverskridende situation, uden at det berører medlemsstaternes ret til at anvende territorialitetsprincippet
  som grundlag for erstatningspligten
  .

(22) Denne samarbejdsordning skal sikre, at et offer for en forbrydelse altid kan henvende sig til en myndighed i sit bopælsland for at
  indgive en ansøgning om erstatning og for at
  mindske de praktiske og sproglige problemer, der opstår i en grænseoverskridende situation, uden at det berører medlemsstaternes ret til at anvende territorialitetsprincippet,
  hvorved den medlemsstat, på hvis område forbrydelsen er sket, gøres ansvarlig for betaling af erstatning
  .

Ændring 24

Betragtning 25

(25) I overensstemmelse med principperne om subsidiaritet og proportionalitet efter artikel 5 i EF-traktaten kan direktivets målsætninger, nemlig at indføre minimumsstandarder for erstatning til ofre for forbrydelser og lette adgangen til en sådan erstatning i grænseoverskridende situationer, ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af direktivets omfang og virkninger bedre gennemføres på fællesskabsplan. Direktivet begrænser sig til det minimum, der er nødvendigt for at nå disse mål.

(25) I overensstemmelse med principperne om subsidiaritet og proportionalitet efter artikel 5 i EF-traktaten kan direktivets målsætninger, nemlig at indføre minimumsstandarder for erstatning til ofre for forbrydelser og lette adgangen til ensådan erstatning i grænseoverskridende situationer, ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af direktivets omfang og virkninger på fællesskabsplan bedre gennemføres
  af EU
  . Direktivet begrænser sig til det minimum, der er nødvendigt for at nå disse mål.

Ændring 25

Artikel 1

Formålet med dette direktiv er at indføre minimumsstandarder for erstatning til ofre for forbrydelser og lette adgangen til en sådan erstatning i grænseoverskridende situationer.

Formålet med dette direktiv er at indføre minimumsstandarder for
  statslig
  erstatning til ofre for forbrydelser
  begået på EU-medlemsstaternes område
  og lette adgangen til en sådan erstatning i grænseoverskridende situationer.

Ændring 26

Artikel 2, stk. 1 og litra a

1. Med forbehold af bestemmelserne i dette direktiv skal
  medlemsstaterne
  yde erstatning til:

a)

ofre, der har lidt personskade, der er direkte forårsaget af en forsætlig forbrydelse mod ofrets liv, helbred eller personlige integritet, og som er begået på
  en af medlemsstaternes
  område

1. Med forbehold af bestemmelserne i dette direktiv skal
  den enkelte medlemsstat
  yde erstatning til:

| a) | ofre, der
  er blevet varigt invalideret eller
  har lidt personskade, der er direkte forårsaget af en forsætlig forbrydelse
  eller af en alvorlig forsømmelse, som gerningsmanden til forbrydelsen med rimelighed kan holdes ansvarlig for,
  mod ofrets liv, helbred eller personlige
  fysiske eller psykiske
  integritet, og som er begået på
  dens
  område |
| --- | --- |

a)

ofre, der
  er blevet varigt invalideret eller
  har lidt personskade, der er direkte forårsaget af en forsætlig forbrydelse
  eller af en alvorlig forsømmelse, som gerningsmanden til forbrydelsen med rimelighed kan holdes ansvarlig for,
  mod ofrets liv, helbred eller personlige
  fysiske eller psykiske
  integritet, og som er begået på
  dens
  område

Ændring 27

Artikel 2, stk. 1, litra a a (nyt)

| aa) | ofre, der har lidt tingsskade eller har mistet eller fået ødelagt ting som en direkte følge af en forsætlig voldsforbrydelse mod deres helbred eller deres personlige, fysiske eller psykiske integritet, der er begået på dens område |
| --- | --- |

aa)

Ændring 28

Artikel 2, stk. 1, litra b

| b) | nære slægtninge
  eller personer, der har mistet en forsørger, således som defineret i litra a), som er afgået ved døden som følge af den skadevoldende handling. |
| --- | --- |

b)

nære slægtninge
  eller personer, der har mistet en forsørger, således som defineret i litra a), som er afgået ved døden som følge af den skadevoldende handling.

| b) | ægtefæller og førstegradsslægtninge
  eller personer, der har mistet en forsørger, som er afgået ved døden som følge af den skadevoldende handling,
  jf. litra a) |
| --- | --- |

b)

ægtefæller og førstegradsslægtninge
  eller personer, der har mistet en forsørger, som er afgået ved døden som følge af den skadevoldende handling,
  jf. litra a)

Ændring 29

Artikel 2, stk. 2, litra a

| a) | »offer« defineres som en fysisk person, der har lidt skade,
  herunder
  fysisk eller psykisk skade,
  følelsesmæssige lidelser eller økonomiske tab
  , der er direkte forvoldt af handlinger eller undladelser, der strider mod en medlemsstats straffelov |
| --- | --- |

a)

»offer« defineres som en fysisk person, der har lidt skade,
  herunder
  fysisk eller psykisk skade,
  følelsesmæssige lidelser eller økonomiske tab
  , der er direkte forvoldt af handlinger eller undladelser, der strider mod en medlemsstats straffelov

| a) | »offer« defineres som en fysisk person, der har lidt
  materiel
  skade
  og/eller
  fysisk eller psykisk skade,
  varig invaliditet, immateriel skade eller tingsskade
  , der er direkte forvoldt af handlinger eller undladelser, der strider mod en medlemsstats straffelov |
| --- | --- |

a)

»offer« defineres som en fysisk person, der har lidt
  materiel
  skade
  og/eller
  fysisk eller psykisk skade,
  varig invaliditet, immateriel skade eller tingsskade
  , der er direkte forvoldt af handlinger eller undladelser, der strider mod en medlemsstats straffelov

Ændring 30

Artikel 2, stk. 2, litra b

| b) | »forsætlig forbrydelse«,
  »nære slægtninge«
  , »person, der har mistet en forsørger« defineres i overensstemmelse med gældende lov i den medlemsstat,
  hvor
  forbrydelsen
  er
  begået. |
| --- | --- |

b)

»forsætlig forbrydelse«,
  »nære slægtninge«
  , »person, der har mistet en forsørger« defineres i overensstemmelse med gældende lov i den medlemsstat,
  hvor
  forbrydelsen
  er
  begået.

| b) | »forsætlig forbrydelse«,
  »ægtefæller,«»førstegradsslægtninge«
  , »person, der har mistet en forsørger«, defineres i overensstemmelse med gældende lov i den medlemsstat,
  på hvis område
  forbrydelsen
  blev
  begået. |
| --- | --- |

b)

»forsætlig forbrydelse«,
  »ægtefæller,«»førstegradsslægtninge«
  , »person, der har mistet en forsørger«, defineres i overensstemmelse med gældende lov i den medlemsstat,
  på hvis område
  forbrydelsen
  blev
  begået.

Ændring 31

Artikel 2, stk. 2, litra c

| c) | »personskade« omfatter både psykisk og fysisk skade. |
| --- | --- |

c)

»personskade« omfatter både psykisk og fysisk skade.

| c) | »personskade« omfatter både psykisk og fysisk skade
  samt varig invaliditet forårsaget heraf. |
| --- | --- |

c)

»personskade« omfatter både psykisk og fysisk skade
  samt varig invaliditet forårsaget heraf.

Ændring 32

Artikel 4, stk. 1

1. Erstatningen skal dække økonomiske og ikke-økonomiske tab, som er en direkte følge af den personskade, ofret har lidt, eller hvis der er tale om
  nære slægtninge
  eller personer, der har mistet en forsørger, som er en direkte følge af ofrets dødsfald.

1. Erstatningen skal dække økonomiske
  tab som følge af materiel skade og tingsskade
  og ikke-økonomiske tab
  som følge af immateriel skade
  , som er en direkte følge af den personskade, ofret har lidt, eller hvis der er tale om
  ægtefæller, førstegradsslægtninge
  eller personer, der har mistet en forsørger,
  de tab
  , som er en direkte følge af ofrets dødsfald.

Ændring 33

Artikel 4, stk. 2, litra a

| a) | fra sag til sag, når erstatningen i sin helhed ikke afviger væsentligt fra, hvad ansøgeren har fået eller kunne forvente at få tilkendt i
  en civil retssag
  i den medlemsstat, der har ansvaret for at yde erstatning, eller |
| --- | --- |

a)

fra sag til sag, når erstatningen i sin helhed ikke afviger væsentligt fra, hvad ansøgeren har fået eller kunne forvente at få tilkendt i
  en civil retssag
  i den medlemsstat, der har ansvaret for at yde erstatning, eller

| a) | fra sag til sag, når erstatningen i sin helhed ikke afviger væsentligt fra, hvad ansøgeren har fået eller kunne forvente at få tilkendt i
  henhold til de nationale bestemmelser om civilretligt ansvar
  i den medlemsstat, der har ansvaret for at yde erstatning, eller |
| --- | --- |

a)

fra sag til sag, når erstatningen i sin helhed ikke afviger væsentligt fra, hvad ansøgeren har fået eller kunne forvente at få tilkendt i
  henhold til de nationale bestemmelser om civilretligt ansvar
  i den medlemsstat, der har ansvaret for at yde erstatning, eller

Ændring 34

Artikel 4, stk. 2, litra b og afsnit 2

| b) | efter forud fastsatte satser for hele erstatningen eller for nogle eller alle de
  tab
  , der er dækket af erstatningen.
  De satser, der er nævnt i litra b), skal afspejle gennemsnittet af, hvad der ville blive ydet i skadeserstatning for lignende tab ifølge de civilretlige regler i den medlemsstat, der har ansvaret for at yde erstatning. |
| --- | --- |

b)

efter forud fastsatte satser for hele erstatningen eller for nogle eller alle de
  tab
  , der er dækket af erstatningen.

De satser, der er nævnt i litra b), skal afspejle gennemsnittet af, hvad der ville blive ydet i skadeserstatning for lignende tab ifølge de civilretlige regler i den medlemsstat, der har ansvaret for at yde erstatning.

| b) | efter forud fastsatte satser for hele erstatningen eller for nogle eller alle de
  materielle og immaterielle skader og tingsskader
  , der er dækket af erstatningen.
  De satser, der er nævnt i litra b), skal afspejle gennemsnittet af, hvad der ville blive ydet i skadeserstatning for lignende tab ifølge de civilretlige regler i den medlemsstat, der har ansvaret for at yde erstatning,
  og de ajourføres årligt i op- eller nedadgående retning i overensstemmelse med stigningen eller faldet i det officielt fastsatte leveomkostningsindeks. |
| --- | --- |

b)

efter forud fastsatte satser for hele erstatningen eller for nogle eller alle de
  materielle og immaterielle skader og tingsskader
  , der er dækket af erstatningen.

De satser, der er nævnt i litra b), skal afspejle gennemsnittet af, hvad der ville blive ydet i skadeserstatning for lignende tab ifølge de civilretlige regler i den medlemsstat, der har ansvaret for at yde erstatning,
  og de ajourføres årligt i op- eller nedadgående retning i overensstemmelse med stigningen eller faldet i det officielt fastsatte leveomkostningsindeks.

Ændring 35

Artikel 4, stk. 3, afsnit 1

3. Som en fravigelse af stk. 2 kan medlemsstaterne fastsætte et maksimumsbeløb på mindst
  60 000 EUR
  for det samlede erstatningsbeløb til en og samme ansøger.

3. Som en fravigelse af stk. 2 kan medlemsstaterne fastsætte et maksimumsbeløb på mindst
  100 000 EUR
  for det samlede erstatningsbeløb til en og samme ansøger.

Dette beløb ajourføres årligt i op- eller nedadgående retning i overensstemmelse med stigningen eller faldet i det af Eurostat officielt fastsatte leveomkostningsindeks.

Ændring 36

Artikel 4, stk. 4

4. Erstatningen kan udbetales som et engangsbeløb eller i rater hvad angår hele erstatningen eller en del af eller alle de
  tabsposter
  , som erstatningen omfatter.

4. Erstatningen kan udbetales som et engangsbeløb eller i rater, hvad angår hele erstatningen, eller en del af eller alle de
  materielle og immaterielle skader, tingsskader eller den varige invaliditet
  , som erstatningen omfatter,
  medmindre dette medfører alvorlige økonomiske problemer
  .

Ændring 37

Artikel 5, stk. 1, indledning

1. Medlemsstaterne skal udbetale forskud af erstatningen, hvis:

1. Medlemsstaterne skal udbetale forskud af erstatningen, hvis
  følgende betingelser er opfyldt
  :

Ændring 38

Artikel 5, stk. 1, litra b

| b) | der er grund til at tro, at den endelige afgørelse ikke kan
  træffes hurtigt
  efter indgivelse af ansøgning om erstatning |
| --- | --- |

b)

der er grund til at tro, at den endelige afgørelse ikke kan
  træffes hurtigt
  efter indgivelse af ansøgning om erstatning

| b) | der er grund til at tro, at den endelige afgørelse
  eller den endelige vurdering af de medicinske resultater og følger af forbrydelsen på lang sigt
  ikke kan
  afsluttes inden for en kort frist
  efter indgivelse af ansøgning om erstatning |
| --- | --- |

b)

der er grund til at tro, at den endelige afgørelse
  eller den endelige vurdering af de medicinske resultater og følger af forbrydelsen på lang sigt
  ikke kan
  afsluttes inden for en kort frist
  efter indgivelse af ansøgning om erstatning

Ændring 39

Artikel 5, stk. 1, litra c

| c) | det er berettiget i lyset af ansøgerens økonomiske forhold, og |
| --- | --- |

c)

det er berettiget i lyset af ansøgerens økonomiske forhold, og

| c) | det er berettiget i lyset af ansøgerens
  særligt vanskelige
  økonomiske forhold, og |
| --- | --- |

c)

det er berettiget i lyset af ansøgerens
  særligt vanskelige
  økonomiske forhold, og

Ændring 40

Artikel 5, stk. 1, litra d

| d) | det med rimelig sikkerhed kan fastslås, at skadevolderen hverken helt eller delvist vil være i stand til at opfylde en dom eller en afgørelse, der tilkender ofret skadeserstatning. |
| --- | --- |

d)

udgår

Ændring 41

Artikel 5, stk. 2

2. Medlemsstaterne
  kan kræve
  hel eller delvis tilbagebetaling af det udbetalte forskud, hvis den endelige afgørelse af erstatningsansøgningen indebærer, at ansøgningen afvises, eller der tilkendes en erstatning, der er lavere end forskuddet.

2. Medlemsstaterne
  kræver
  hel eller delvis tilbagebetaling af det udbetalte forskud, hvis den endelige afgørelse af erstatningsansøgningen indebærer, at ansøgningen afvises, eller der tilkendes en erstatning, der er lavere end forskuddet.

Ændring 42

Artikel 6

Hvis de ønsker det, kan medlemsstaterne afvise at yde erstatning til ansøgere, der kun har lidt mindre skader.

Hvis de ønsker det, kan medlemsstaterne
  fastsætte et mindstebeløb på højst 250 EUR for at
  afvise at yde erstatning til ansøgere, der kun har lidt mindre skader,
  dvs. skader, der ikke har nogen væsentlig økonomisk eller ikke-økonomisk, direkte eller indirekte indvirkning på ofrets liv og livskvalitet
  .

Ændring 43

Artikel 7

Medlemsstaterne kan bestemme, at erstatningen skal
  nedsættes eller afvises
  på grund af ansøgerens
  handlemåde i forhold til
  den begivenhed, der har påført ham skade eller ført til hans dødsfald.

Medlemsstaterne kan bestemme, at erstatningen skal
  afvises eller nedsættes forholdsmæssigt
  på grund af ansøgerens
  medansvar for
  den begivenhed, der har påført ham skade eller ført til hans dødsfald.

Ændring 44

Artikel 8, stk. 1

1. Medlemsstaterne kan i de sager, der er nævnt i artikel 2, stk. 1, litra a), og uden at det berører anvendelsen af artikel 5, gøre ydelse af erstatning betinget af, at ansøgeren har gjort en rimelig indsats for at opnå og få fuldbyrdet en dom eller en afgørelse om erstatning fra skadevolderen.

1. Medlemsstaterne kan i de sager, der er nævnt i artikel 2, stk. 1, litra a)
  og litra aa)
  , og uden at det berører anvendelsen af artikel 5, gøre ydelse af erstatning betinget af, at ansøgeren
  forgæves
  har gjort en rimelig indsats for at opnå og få fuldbyrdet en dom eller en afgørelse om erstatning fra skadevolderen,
  og at mulighederne for at få erstatning fra socialsikringsordninger eller private forsikringer er udtømt.

Ændring 45

Artikel 8, stk. 2, litra a

| a) | det
  må formodes
  , at skadevolderen hverken helt eller delvist vil være i stand til at opfylde en dom eller en afgørelse om skadeserstatning |
| --- | --- |

a)

det
  må formodes
  , at skadevolderen hverken helt eller delvist vil være i stand til at opfylde en dom eller en afgørelse om skadeserstatning

| a) | det
  er godtgjort
  , at skadevolderen hverken helt eller delvist vil være i stand til at opfylde en dom eller en afgørelse om skadeserstatning |
| --- | --- |

a)

det
  er godtgjort
  , at skadevolderen hverken helt eller delvist vil være i stand til at opfylde en dom eller en afgørelse om skadeserstatning

Ændring 46

Artikel 8, stk. 2, litra b

| b) | ansøgeren ikke har været i stand til at opnå en dom eller en afgørelse om skadeserstatning inden for en frist på
  to år
  efter forbrydelsen, fordi politiets undersøgelse eller straffesagen endnu ikke er afsluttet, eller |
| --- | --- |

b)

ansøgeren ikke har været i stand til at opnå en dom eller en afgørelse om skadeserstatning inden for en frist på
  to år
  efter forbrydelsen, fordi politiets undersøgelse eller straffesagen endnu ikke er afsluttet, eller

| b) | ansøgeren ikke har været i stand til at opnå en dom eller en afgørelse om skadeserstatning inden for en frist på
  et år
  efter forbrydelsen, fordi politiets undersøgelse eller straffesagen endnu ikke er afsluttet, eller |
| --- | --- |

b)

ansøgeren ikke har været i stand til at opnå en dom eller en afgørelse om skadeserstatning inden for en frist på
  et år
  efter forbrydelsen, fordi politiets undersøgelse eller straffesagen endnu ikke er afsluttet, eller

Ændring 47

Artikel 9, stk. 1

1. For at undgå dobbelt erstatning
  kan
  medlemsstaterne i erstatningsbeløbet
  fradrage
  enhver erstatning eller andre ydelser, der er udbetalt fra andre kilder for de samme skader, eller
  kræve
  disse tilbagebetalt.

1. For at undgå dobbelt erstatning
  fradrager
  medlemsstaterne i erstatningsbeløbet enhver erstatning eller andre ydelser, der er udbetalt fra andre kilder for de samme skader, eller
  kræver
  disse tilbagebetalt.

Ændring 48

Artikel 10

Medlemsstaten eller den kompetente myndighed
  kan indtræde
  i rettighederne for den person, der har fået tilkendt erstatning, for det udbetalte erstatningsbeløb.

Medlemsstaten eller den kompetente myndighed
  indtræder
  i rettighederne for den person, der har fået tilkendt erstatning, for det udbetalte erstatningsbeløb.

Ændring 49

Artikel 11, stk. 1

1. Medlemsstaterne kan i de sager, der er nævnt i artikel 2, stk. 1, litra a), gøre ydelse af erstatning betinget af, at ansøgeren har anmeldt forbrydelsen til de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor forbrydelsen er begået.

Denne betingelse anses for at være opfyldt, når ansøgeren anmelder forbrydelsen i bopælslandet
  i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i Rådets rammeafgørelse 2001/220/RIA af 15. marts 2001 om ofres stilling i forbindelse med straffesager
  .

1. Medlemsstaterne kan i de sager, der er nævnt i artikel 2, stk. 1, litra a)
  og litra aa)
  , gøre ydelse af erstatning betinget af, at ansøgeren har anmeldt forbrydelsen til de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor forbrydelsen er begået.

Denne betingelse anses for at være opfyldt, når ansøgeren anmelder forbrydelsen
  til de kompetente myndigheder
  i bopælslandet,
  hvis den pågældende ikke har haft mulighed herfor i den medlemsstat, hvor lovovertrædelsen blev begået, eller i tilfælde af en grov forbrydelse ikke har ønsket det.

Den myndighed, som anmeldelsen indgives til, videresender den straks til den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor lovovertrædelsen er blevet begået, hvis den ikke selv er kompetent i sagen. Anmeldelsen behandles efter national ret i den stat, hvor lovovertrædelsen er blevet begået.

Ændring 50

Artikel 11, stk. 2

2. De medlemsstater, der anvender den betingelse, der er nævnt i stk. 1, kan bestemme, at politianmeldelse skal ske inden for en nærmere fastsat frist. Denne frist skal være på mindst
  syv dage
  fra den dato, hvor forbrydelsen blev begået.

2. De medlemsstater, der anvender den betingelse, der er nævnt i stk. 1, kan bestemme, at politianmeldelse skal ske inden for en nærmere fastsat frist. Denne frist skal være på mindst
  en måned
  fra den dato, hvor forbrydelsen blev begået.

Ændring 51

Artikel 11, stk. 3, litra b

| b) | alvorlige hindringer som følge af, at ofret har bopæl i en anden medlemsstat end den, hvor forbrydelsen er begået. |
| --- | --- |

b)

alvorlige hindringer som følge af, at ofret har bopæl i en anden medlemsstat end den, hvor forbrydelsen er begået.

| b) | alvorlige hindringer
  og sproglige vanskeligheder
  som følge af, at ofret har bopæl i en anden medlemsstat end den, hvor forbrydelsen er begået. |
| --- | --- |

b)

alvorlige hindringer
  og sproglige vanskeligheder
  som følge af, at ofret har bopæl i en anden medlemsstat end den, hvor forbrydelsen er begået.

Ændring 52

Artikel 11, stk. 3, litra b a (nyt)

| ba) | andre væsentlige hindringer, som med rimelighed kan siges at have forhindret ofret i at anmelde forbrydelsen. |
| --- | --- |

ba)

Ændring 53

Artikel 12, stk. 2, litra a

| a) | en sådan udsættelse er nødvendig for at fastslå, om skaden blev forvoldt ved en forsætlig forbrydelse, og |
| --- | --- |

a)

en sådan udsættelse er nødvendig for at fastslå, om skaden blev forvoldt ved en forsætlig forbrydelse, og

| a) | en sådan udsættelse er nødvendig for at fastslå, om
  den fysiske eller psykiske skade, den immaterielle skade eller tingsskaden
  blev forvoldt ved en forsætlig forbrydelse, og |
| --- | --- |

a)

en sådan udsættelse er nødvendig for at fastslå, om
  den fysiske eller psykiske skade, den immaterielle skade eller tingsskaden
  blev forvoldt ved en forsætlig forbrydelse, og

Ændring 54

Artikel 12, stk. 2, litra b

| b) | det ikke forsinker behandlingen
  unødigt
  eller skaber belastende økonomiske problemer for ansøgeren. |
| --- | --- |

b)

det ikke forsinker behandlingen
  unødigt
  eller skaber belastende økonomiske problemer for ansøgeren.

| b) | det ikke forsinker behandlingen
  i mere end et år
  eller skaber belastende økonomiske problemer for ansøgeren. |
| --- | --- |

b)

det ikke forsinker behandlingen
  i mere end et år
  eller skaber belastende økonomiske problemer for ansøgeren.

Ændring 55

Artikel 13, stk. 2

2. Hvis medlemsstaterne anvender en betingelse, som omhandlet i stk. 1, skal medlemsstaterne indføre undtagelser, når ansøgeren ikke med rimelighed kunne forventes at indgive ansøgning inden for den fastsatte frist. Det skal også gælde i de tilfælde, hvor ofret har været forhindret på grund af sin bopæl i en anden medlemsstat end den, hvor forbrydelsen blev begået.

2. Hvis medlemsstaterne anvender en betingelse, som omhandlet i stk. 1, skal medlemsstaterne indføre undtagelser, når ansøgeren ikke med rimelighed kunne forventes at indgive ansøgning inden for den fastsatte frist. Det skal også gælde i de tilfælde,
  hvor der foreligger force majeure, eller
  hvor ofret har været forhindret på grund af sin bopæl i en anden medlemsstat end den, hvor forbrydelsen blev begået,
  eller hvis ofret er mindreårig.

Ændring 56

Artikel 14, stk. 2

2. Medlemsstaterne
  forsøger at holde
  de administrative formaliteter, der kræves opfyldt af en ansøger, på et minimum, uden at det berører muligheden for at foretage en grundig vurdering af ansøgningen og træffe afgørelse om erstatningsydelsen.

2. Medlemsstaterne
  holder
  de administrative formaliteter, der kræves opfyldt af en ansøger, på et minimum, uden at det berører muligheden for at foretage en grundig vurdering af ansøgningen og træffe afgørelse om erstatningsydelsen.

Ændring 57

Artikel 15, stk. 2

2. De oplysninger, der henvises til i stk. 1, omfatter de betingelser, der er nævnt i artikel 2-13, og de administrative formaliteter, der kræves opfyldt for indgivelse af ansøgning, herunder i givet fald om den særlige og territoriale jurisdiktion for de myndigheder, der er nævnt i artikel 14, stk. 1. Oplysningerne skal være til rådighed på alle De Europæiske Fællesskabers officielle sprog.

2. De oplysninger, der henvises til i stk. 1, omfatter de betingelser, der er nævnt i artikel 2-13, og de administrative formaliteter, der kræves opfyldt for indgivelse af ansøgning, herunder i givet fald om den særlige og territoriale jurisdiktion for de myndigheder, der er nævnt i artikel 14, stk. 1. Oplysningerne skal være til rådighed på alle De Europæiske Fællesskabers officielle sprog
  og udleveres gratis
  .

Ændring 58

Artikel 16, stk. 1

1. Hvis forbrydelsen begås i en anden medlemsstat end den, hvor ansøgeren har bopæl, har ansøgeren ret til at indgive ansøgning til
  en
  myndighed i
  sidstnævnte medlemsstat
  , forudsat at ansøgeren er omfattet af artikel 2, stk. 1.

1. Hvis forbrydelsen begås i en anden medlemsstat end den, hvor ansøgeren har bopæl, har ansøgeren ret til at indgive ansøgning til
  den kompetente
  myndighed i
  bopælslandet
  , forudsat at ansøgeren er omfattet af artikel 2, stk. 1.

Ændring 59

Artikel 16, stk. 2

2. Medlemsstaterne opretter eller udpeger en eller flere myndigheder, herefter kaldet »bistandsydende myndigheder«, med ansvar for anvendelse af stk. 1.

2. Medlemsstaterne opretter eller udpeger en eller flere myndigheder, herefter kaldet »bistandsydende myndigheder«, med ansvar for anvendelse af stk. 1.
  Disse myndigheder skal i givet fald være knyttet til de myndigheder, der er ansvarlige for den statslige erstatningsordning i hver medlemsstat.

Ændring 60

Artikel 17, stk. 1

1. Den bistandsydende myndighed skal give ansøgeren de oplysninger, der er nævnt i artikel 15, stk. 1, og udlevere de gældende ansøgningsformularer med udgangspunkt i den håndbog, der udarbejdes i overensstemmelse med artikel 24, stk. 2.

1. Den bistandsydende myndighed skal give ansøgeren de oplysninger, der er nævnt i artikel 15, stk. 1, og udlevere de gældende
  harmoniserede
  ansøgningsformularer med udgangspunkt i den håndbog, der udarbejdes i overensstemmelse med artikel 24, stk. 2.

Ændring 61

Artikel 17, stk. 2

2. Den bistandsydende myndighed bistår ansøgeren med at udfylde ansøgningen om erstatning og sikrer i det omfang, det er muligt, at denne ledsages af de nødvendige bilag.

2. Den bistandsydende myndighed bistår ansøgeren med at udfylde ansøgningen om erstatning og sikrer i det omfang, det er muligt, at denne ledsages af de nødvendige bilag
  med supplerende oplysninger
  .

Ændring 62

Artikel 17, stk. 2 a (nyt)

2a. Den bistandsydende myndighed sørger for de nødvendige oversættelser med henblik på at sikre, at ansøgningen om erstatning og de supplerende oplysninger og bilag foreligger på et sprog, der accepteres af den myndighed, de indgives til.

Ændring 63

Artikel 17, stk. 3

3. Den bistandsydende myndighed foretager ingen vurdering af ansøgningen. Den kan kun afvise ansøgningen, hvis det er åbenlyst, at ansøgningen ikke indgives i god tro.

3. Den bistandsydende myndighed foretager ingen vurdering af ansøgningen. Den kan kun afvise ansøgningen
  skriftligt og med en behørig begrundelse,
  hvis det er åbenlyst, at ansøgningen ikke indgives i god tro.

Ændring 64

Artikel 18, indledning, første punktum

Den bistandsydende myndighed fremsender ansøgningen og eventuelle bilag direkte til den kompetente myndighed i den medlemsstat, der skal træffe afgørelse om ansøgningen, herefter kaldet den »besluttende myndighed«.

Den bistandsydende myndighed fremsender
  i form af en harmoniseret formular for kommunikation mellem myndigheder
  ansøgningen og eventuelle bilag direkte til den kompetente myndighed i den medlemsstat, der skal træffe afgørelse om ansøgningen, herefter kaldet den »besluttende myndighed«.

Ændring 65

Artikel 18, indledning, andet punktum

Den bistandsydende myndighed fremsender samtidig følgende oplysninger til den besluttende myndighed:

Den bistandsydende myndighed fremsender
  via den harmoniserede formular for kommunikation
  samtidig følgende oplysninger til den besluttende myndighed:

Ændring 66

Artikel 18, litra b

b) en liste over vedlagte bilag

| b) | en liste over vedlagte bilag
  og eventuelle nødvendige oversættelser heraf |
| --- | --- |

b)

en liste over vedlagte bilag
  og eventuelle nødvendige oversættelser heraf

Ændring 67

Artikel 18, litra d

| d) | eventuelt angivelse af, på hvilket sprog
  ansøgningen er udfærdiget
  . |
| --- | --- |

d)

eventuelt angivelse af, på hvilket sprog
  ansøgningen er udfærdiget
  .

| d) | eventuelt angivelse af, på hvilket sprog
  den harmoniserede ansøgningsformular er udfyldt
  . |
| --- | --- |

d)

eventuelt angivelse af, på hvilket sprog
  den harmoniserede ansøgningsformular er udfyldt
  .

Ændring 68

Artikel 19, indledning

Så snart den besluttende myndighed har modtaget de oplysninger, der er nævnt i artikel 18, fremsender den besluttende myndighed snarest muligt følgende oplysninger direkte til den bistandsydende myndighed:

Så snart den besluttende myndighed har modtaget de oplysninger, der er nævnt i artikel 18, fremsender den besluttende myndighed
  i form af den harmoniserede formular for kommunikation mellem myndigheder
  snarest muligt følgende oplysninger direkte til den bistandsydende myndighed:

Ændring 69

Artikel 20

Den bistandsydende myndighed bistår ansøgeren med at efterkomme en anmodning om yderligere oplysninger fremsat af den besluttende myndighed og med
  efterfølgende så hurtigt som muligt
  at fremsende disse oplysninger direkte til den besluttende myndighed eventuelt vedlagt en liste over de fremsendte bilag.

Den bistandsydende myndighed bistår ansøgeren med at efterkomme en anmodning om yderligere oplysninger fremsat af den besluttende myndighed og med
  straks herefter
  at fremsende disse oplysninger direkte til den besluttende myndighed eventuelt vedlagt en liste over de fremsendte bilag.

Ændring 70

Artikel 21, stk. 2, litra b

| b) | at ansøgeren kan høres direkte af den besluttende myndighed i overensstemmelse med dennes nationale lovgivning via en tele- eller videokonference. |
| --- | --- |

b)

at ansøgeren kan høres direkte af den besluttende myndighed i overensstemmelse med dennes nationale lovgivning via en tele- eller videokonference.

| b) | at ansøgeren kan høres direkte af den besluttende myndighed i overensstemmelse med dennes nationale lovgivning via en tele- eller videokonference
  eller et andet tilsvarende kommunikationsmiddel
  . |
| --- | --- |

b)

at ansøgeren kan høres direkte af den besluttende myndighed i overensstemmelse med dennes nationale lovgivning via en tele- eller videokonference
  eller et andet tilsvarende kommunikationsmiddel
  .

Ændring 71

Artikel 23, stk. 1, litra b

| b) | den fulde ordlyd af den afgørelse, som den besluttende myndighed har truffet, således at sproget bestemmes af dens nationale lovgivning |
| --- | --- |

b)

udgår

Ændring 72

Artikel 24, stk. 1 a (nyt)

1a. Kommissionen udarbejder i samarbejde med medlemsstaterne den harmoniserede formular til ansøgning om erstatning, der er omhandlet i artikel 17, stk. 1, og den harmoniserede formular for kommunikation mellem myndigheder, der er omhandlet i artikel 18, stk. 1.

Kommissionen drager omsorg for, at de nævnte formularer oversættes til alle Det Europæiske Fællesskabs officielle sprog.

Ændring 73

Artikel 24, stk. 2

2. Kommissionen udarbejder i samarbejde med medlemsstaterne og inden for rammerne af det europæiske retlige netværk for civil- og handelssager oprettet ved beslutning 2001/470/EF en håndbog med de oplysninger, som medlemsstaterne har fremsendt i overensstemmelse med stk. 1, og offentliggør den på internettet. Kommissionen arrangerer den nødvendige oversættelse af denne håndbog.

2. Kommissionen udarbejder i samarbejde med medlemsstaterne og inden for rammerne af det europæiske retlige netværk for civil- og handelssager oprettet ved beslutning 2001/470/EF en håndbog med de oplysninger, som medlemsstaterne har fremsendt i overensstemmelse med stk. 1, og offentliggør den på internettet. Kommissionen arrangerer den nødvendige oversættelse af denne håndbog
  til alle Det Europæiske Fællesskabs officielle sprog
  .

Ændring 74

Artikel 25, stk. 1, litra b

| b) | fremme af et tæt samarbejde og udveksling af oplysninger mellem de bistandsydende og de besluttende myndigheder i medlemsstaterne, og |
| --- | --- |

b)

fremme af et tæt samarbejde og udveksling af oplysninger mellem de bistandsydende og de besluttende myndigheder i medlemsstaterne, og

| b) | udvikling
  , fremme
  og forbedring
  af
  samt støtte til
  et tæt samarbejde og udveksling af oplysninger mellem de bistandsydende og de besluttende myndigheder i medlemsstaterne, og |
| --- | --- |

b)

udvikling
  , fremme
  og forbedring
  af
  samt støtte til
  et tæt samarbejde og udveksling af oplysninger mellem de bistandsydende og de besluttende myndigheder i medlemsstaterne, og

Ændring 75

Artikel 27, stk. 4

4. Medlemsstaterne sender Kommissionen de
  vigtigste
  nationale retsforskrifter, de udsteder på direktivets område.

4. Medlemsstaterne sender Kommissionen de nationale retsforskrifter, de udsteder på direktivets område.

---

(1)  EUT C 45 E af 25.2.2003, s. 69.

(2)  EUT C 95 af 23.4.2003, s. 40.

(3)  

  EFT C 19 af 23.1.1999, s. 1.

(4)  

  EFT C 67 af 1.3.2001, s. 304.

P5_TA(2003)0452

Genopretning af torskebestande *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om foranstaltninger til genopretning af torskebestande (KOM(2003) 237 — C5-0237/2003 — 2003/0090(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2003) 237) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2003) 237) (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0237/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0237/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget og udtalelse fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik (A5-0341/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget og udtalelse fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik (A5-0341/2003),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRINGER |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Betragtning 1 |
| (1) Nylig videnskabelig rådgivning fra Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES) har vist, at fiskeridødeligheden for en række torskebestande i EF-farvande har været så stor, at mængden af kønsmodne fisk i havet er blevet reduceret så meget, at bestandene måske ikke længere er i stand til genopbygge sig selv ved formering, og at disse bestande derfor er truet af sammenbrud. | (1) Nylig videnskabelig rådgivning fra Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES) har vist, at fiskeridødeligheden for en række torskebestande i EF-farvande har været så stor, at mængden af kønsmodne fisk i havet er blevet reduceret så meget, at bestandene måske ikke længere er i stand til genopbygge sig selv ved formering, og at disse bestande derfor er truet af sammenbrud,
  hvorfor forsigtighedsprincippet indebærer, at der træffes vidtrækkende foranstaltninger
  . |
| Ændring 2 |
| Betragtning 7 |
| (7) Fiskeridødeligheden kan styres ved, at der indføres en passende metode til fastsættelse af størrelsen af de samlede tilladte fangstmængder (TAC'er) for de berørte bestande og en ordning, hvorved fiskeriindsatsen i forbindelse med disse bestande begrænses så meget, at det er usandsynligt, at TAC'erne overskrides. | (7) Fiskeridødeligheden kan styres ved, at der indføres en passende metode til fastsættelse af størrelsen af de samlede tilladte fangstmængder (TAC'er) for de berørte bestande og en ordning, hvorved fiskeriindsatsen i forbindelse med disse bestande begrænses så meget, at det er usandsynligt, at TAC'erne overskrides.
  Begrænsninger af fiskeriindsatsen bør fordeles proportionalt mellem medlemsstaternes fartøjer. |
| Ændring 3 |
| Betragtning 7 a (ny) |
| | (7a) Medlemsstaterne bør kunne træffe yderligere, ikke-diskriminerende foranstaltninger til bevarelse og beskyttelse af fiskebestande i havet, forudsat at disse foranstaltninger er i overensstemmelse med den fælles fiskeripolitiks mål. Disse foranstaltninger har ingen betydning for tildelingen af kvoter efter ordningen med relativ stabilitet, når bestanden er genoprettet, og medlemsstaten finder, at fiskeriet bør genoptages. |
| Ændring 4 |
| Betragtning 9 a (ny) |
| | (9a) Kommissionen bør snarest muligt fremlægge en analyse af de samfundsøkonomiske følger af genopretningsplanen for torsk og gennemføre de nødvendige finansielle foranstaltninger med henblik på at afbøde sektorens tab. |
| Ændring 5 |
| Artikel 2 a (ny) |
| | Artikel 2a




  Procedure for ændring af geografiske områder




  1. Efter begrundet anmodning fra en medlemsstat, fra et regionalt rådgivende råd, der er oprettet i henhold til artikel 32 i Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002, og som er ansvarlig for et eller flere af de områder, der er defineret i denne forordnings artikel 2, eller på eget initiativ kan Kommissionen, efter at have rådført sig med Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri, jf. artikel 33 i forordning (EF) nr. 2371/2002, ændre de geografiske områder som defineret i denne forordnings artikel 2 i overensstemmelse med denne artikels stk. 2 og 3.




  2. Ændringer kan være permanente eller gældende for en afgrænset periode.




  3. Foranstaltninger til gennemførelse af stk. 1 og 2 kan vedtages efter den procedure, der er fastsat i artikel 30, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2371/2002. |
| Ændring 6 |
| Artikel 8 a (ny) |
| | Artikel 8a




  Tildeling af yderligere kW-dage




  1. Efter begrundet anmodning fra en medlemsstat, fra et regionalt rådgivende råd, der er oprettet i overensstemmelse med artikel 32 i forordning (EF) nr. 2371/2002, og som er ansvarlig for et eller flere af de områder, der er defineret i denne forordnings artikel 2, eller på eget initiativ kan Kommissionen, efter at have rådført sig med Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri, jf. artikel 33 i forordning (EF) nr. 2371/2002, stille forslag om at tildele yderligere kW-dage til medlemsstater, hvor det forventes, at gennemførelsen af tekniske foranstaltninger vil forhindre en overskridelse af den i artikel 6 omhandlede fiskeridødelighed.




  2. De tekniske foranstaltninger, jf. stk. 1, kan omfatte:








  — | foranstaltninger, der vedrører fiskeriudstyrets struktur, det ombordværende fiskeriudstyrs antal og størrelse samt metoderne for anvendelse heraf |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRINGER

Ændring 1

Betragtning 1

(1) Nylig videnskabelig rådgivning fra Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES) har vist, at fiskeridødeligheden for en række torskebestande i EF-farvande har været så stor, at mængden af kønsmodne fisk i havet er blevet reduceret så meget, at bestandene måske ikke længere er i stand til genopbygge sig selv ved formering, og at disse bestande derfor er truet af sammenbrud.

(1) Nylig videnskabelig rådgivning fra Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES) har vist, at fiskeridødeligheden for en række torskebestande i EF-farvande har været så stor, at mængden af kønsmodne fisk i havet er blevet reduceret så meget, at bestandene måske ikke længere er i stand til genopbygge sig selv ved formering, og at disse bestande derfor er truet af sammenbrud,
  hvorfor forsigtighedsprincippet indebærer, at der træffes vidtrækkende foranstaltninger
  .

Ændring 2

Betragtning 7

(7) Fiskeridødeligheden kan styres ved, at der indføres en passende metode til fastsættelse af størrelsen af de samlede tilladte fangstmængder (TAC'er) for de berørte bestande og en ordning, hvorved fiskeriindsatsen i forbindelse med disse bestande begrænses så meget, at det er usandsynligt, at TAC'erne overskrides.

(7) Fiskeridødeligheden kan styres ved, at der indføres en passende metode til fastsættelse af størrelsen af de samlede tilladte fangstmængder (TAC'er) for de berørte bestande og en ordning, hvorved fiskeriindsatsen i forbindelse med disse bestande begrænses så meget, at det er usandsynligt, at TAC'erne overskrides.
  Begrænsninger af fiskeriindsatsen bør fordeles proportionalt mellem medlemsstaternes fartøjer.

Ændring 3

Betragtning 7 a (ny)

(7a) Medlemsstaterne bør kunne træffe yderligere, ikke-diskriminerende foranstaltninger til bevarelse og beskyttelse af fiskebestande i havet, forudsat at disse foranstaltninger er i overensstemmelse med den fælles fiskeripolitiks mål. Disse foranstaltninger har ingen betydning for tildelingen af kvoter efter ordningen med relativ stabilitet, når bestanden er genoprettet, og medlemsstaten finder, at fiskeriet bør genoptages.

Ændring 4

Betragtning 9 a (ny)

(9a) Kommissionen bør snarest muligt fremlægge en analyse af de samfundsøkonomiske følger af genopretningsplanen for torsk og gennemføre de nødvendige finansielle foranstaltninger med henblik på at afbøde sektorens tab.

Ændring 5

Artikel 2 a (ny)

Artikel 2a

Procedure for ændring af geografiske områder

1. Efter begrundet anmodning fra en medlemsstat, fra et regionalt rådgivende råd, der er oprettet i henhold til artikel 32 i Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002, og som er ansvarlig for et eller flere af de områder, der er defineret i denne forordnings artikel 2, eller på eget initiativ kan Kommissionen, efter at have rådført sig med Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri, jf. artikel 33 i forordning (EF) nr. 2371/2002, ændre de geografiske områder som defineret i denne forordnings artikel 2 i overensstemmelse med denne artikels stk. 2 og 3.

2. Ændringer kan være permanente eller gældende for en afgrænset periode.

3. Foranstaltninger til gennemførelse af stk. 1 og 2 kan vedtages efter den procedure, der er fastsat i artikel 30, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2371/2002.

Ændring 6

Artikel 8 a (ny)

Artikel 8a

Tildeling af yderligere kW-dage

1. Efter begrundet anmodning fra en medlemsstat, fra et regionalt rådgivende råd, der er oprettet i overensstemmelse med artikel 32 i forordning (EF) nr. 2371/2002, og som er ansvarlig for et eller flere af de områder, der er defineret i denne forordnings artikel 2, eller på eget initiativ kan Kommissionen, efter at have rådført sig med Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri, jf. artikel 33 i forordning (EF) nr. 2371/2002, stille forslag om at tildele yderligere kW-dage til medlemsstater, hvor det forventes, at gennemførelsen af tekniske foranstaltninger vil forhindre en overskridelse af den i artikel 6 omhandlede fiskeridødelighed.

2. De tekniske foranstaltninger, jf. stk. 1, kan omfatte:

—

foranstaltninger, der vedrører fiskeriudstyrets struktur, det ombordværende fiskeriudstyrs antal og størrelse samt metoderne for anvendelse heraf

| — | områder og/eller perioder, hvor fiskeri er forbudt eller begrænset, herunder til beskyttelse af gyde- og opvækstområder. |
| --- | --- |

—

områder og/eller perioder, hvor fiskeri er forbudt eller begrænset, herunder til beskyttelse af gyde- og opvækstområder.

Disse foranstaltninger kan gennemføres i alle eller dele af de geografiske områder, der er defineret i artikel 2.

3. Rådet træffer på forslag af Kommissionen med kvalificeret flertal afgørelse om tildeling af yderligere kW-dage i henhold til denne artikel.

Ændring 7

Artikel 12, stk. 1, afsnit 2

Alle fartøjer i den database, der er omhandlet i artikel 9, skal opføres enten på liste 1 eller liste 2, mens fartøjer, der ikke er i databasen, kan opføres på liste 1 eller liste 2.

Alle fartøjer i den database, der er omhandlet i artikel 9, skal opføres enten på liste 1 eller liste 2, mens fartøjer, der ikke er i databasen, kan opføres på liste 1 eller liste 2.
  Medlemsstaterne skal især tage hensyn til behovet for på liste 1 eller liste 2 at opføre fartøjer, som har landet en hvilken som helst mængde af de arter, der er omhandlet i artikel 15, og som ikke findes i den database, der er omhandlet i artikel 9.

Ændring 8

Artikel 13, stk. 2

2. Ved dag ude af havn forstås
  enhver
  sammenhængende
  periode
  på 24 timer fra tidspunktet for indsejling i et geografisk område som defineret i artikel 2,
  eller enhver del af en sådan periode
  .

2. Ved dag ude af havn forstås
  ethvert
  sammenhængende
  eller afbrudt tidsrum
  på
  i alt
  24 timer fra tidspunktet for indsejling i et geografisk område som defineret i artikel 2
  . Antallet af dage ude af havn beregnes på grundlag af antallet af timer ude af havn divideret med 24
  .

Ændring 9

Artikel 21 a (ny)

Artikel 21a

Satellitbaseret fartøjsovervågning

1. Ethvert fiskerfartøj, som er opført på liste 1 eller liste 2, jf. artikel 12, skal fra 1. januar 2005 være udstyret med et fungerende system, der gør det muligt at spore og identificere det pågældende fartøj ved hjælp af fjernovervågningssystemer jf. dog artikel 22 i forordning (EF) nr. 2371/2002.

2. Bestemmelser til gennemførelse af stk. 1 kan vedtages efter proceduren i artikel 30, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2371/2002.

Ændring 10

Kapitel V a (nyt)

KAPITEL Va

SUPPLERENDE BESTEMMELSER

Ændring 11

Artikel 21 b (ny)

Artikel 21b

Industrifiskeriets indvirkning på torskebestandene

Kommissionen forelægger senest den ... (2) en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet — om nødvendigt med passende lovforslag — om industrifiskeriets indvirkning i de geografiske områder, der er defineret i artikel 2, på:

| — | torskedødeligheden |
| --- | --- |

—

torskedødeligheden

| — | andre indvirkninger på torskebestandene, særligt betydningen af, at en stor biomasse af de arter, torsk lever af, er forsvundet. |
| --- | --- |

—

andre indvirkninger på torskebestandene, særligt betydningen af, at en stor biomasse af de arter, torsk lever af, er forsvundet.

Ændring 12

Artikel 21 c (ny)

Artikel 21c

Rapporter om denne forordnings samfundsøkonomiske virkninger

1. Medlemsstater aflægger senest ... (3) rapport til Kommissionen om denne forordnings samfundsøkonomiske virkninger.

2. Kommissionen aflægger senest ... (4) i nært samarbejde med medlemsstaterne rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om denne forordnings samfundsøkonomiske virkninger og de foranstaltninger, som medlemsstaterne har truffet for at imødegå disse virkninger, om nødvendigt med passende forslag, herunder forslag om at stille finansielle ressourcer til rådighed.

3. Såfremt det af en rapport om denne forordnings samfundsøkonomiske virkninger fremgår, at forordningen har negative samfundsøkonomiske virkninger i lokalsamfund i en medlemsstat, søger den pågældende medlemsstat at få adgang til alle de økonomiske midler, som den måtte have ret til, for at afbøde negative samfundsøkonomiske virkninger.

Ændring 13

Artikel 21 d (ny)

Artikel 21d

Midtvejsrevision

Senest den ... (5) udarbejder Kommissionen en rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om de fremskridt, der er gjort med hensyn til at nå målene i denne forordning.

Ændring 14

Artikel 21 e (ny)

Artikel 21e

Regionale rådgivende råd

1. Hvor der i overensstemmelse med artikel 32 i forordning (EF) nr. 2371/2002 er oprettet et regionalt rådgivende råd, som dækker et eller flere af de områder, der er defineret i denne forordnings artikel 2, hører Kommissionen det regionale rådgivende råd vedrørende forslag til ændring, supplering eller erstatning af denne forordning.

2. Et regionalt rådgivende råd, jf. stk. 1, har i det geografiske område, det er ansvarlig for, uanset sine øvrige beføjelser, i forbindelse med denne forordning beføjelse til:

| — | at foreslå Kommissionen en ændring af de geografiske områder, som denne forordning finder anvendelse på i overensstemmelse med artikel 2a. |
| --- | --- |

—

at foreslå Kommissionen en ændring af de geografiske områder, som denne forordning finder anvendelse på i overensstemmelse med artikel 2a.

| — | at foreslå Kommissionen indførelse af yderligere tekniske foranstaltninger i det område, som det det pågældende råd er ansvarlig for, og anmode om yderligere tildeling af kW-dage i overensstemmelse med artikel 8a. |
| --- | --- |

—

at foreslå Kommissionen indførelse af yderligere tekniske foranstaltninger i det område, som det det pågældende råd er ansvarlig for, og anmode om yderligere tildeling af kW-dage i overensstemmelse med artikel 8a.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(2)  
  To år efter denne forordnings ikrafttræden.

(3)  
  Et år efter denne forordnings ikrafttræden.

(4)  
  Tre år efter denne forordnings ikrafttræden.

(5)  
  Tre år efter denne forordnings ikrafttræden.

P5_TA(2003)0453

Udvikling af Fællesskabets jernbaner ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 91/440/EØF om udvikling af Fællesskabets jernbaner (8011/3/2003 — C5-0295/2003 — 2002/0025(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets fælles holdning (8011/3/2003 — C5-0295/2003) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles holdning (8011/3/2003 — C5-0295/2003) (1),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2002) 25) (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2002) 25) (3),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 80, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 80,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme (A5-0327/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme (A5-0327/2003),

| 1. | ændrer den fælles holdning som angivet nedenfor; |
| --- | --- |

1.

ændrer den fælles holdning som angivet nedenfor;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(2)  Vedtagne tekster af 14.1.2003, P5_TA(2003)0004.

(3)  EFT C 291 E af 26.11.2002, s. 1.

P5_TC2-COD(2002)0025

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 23. oktober 2003 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/.../EF om ændring af Rådets direktiv 91/440/EØF om udvikling af Fællesskabets jernbaner

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 71, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (3),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (4), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til Rådets direktiv 91/440/EØF af 29. juli 1991
   (5)
  har jernbanevirksomheder med licens adgangsrettigheder til det transeuropæiske jernbanegodstransportnet og senest fra 2008 til hele jernbanenettet for international jernbanegodstransport. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til Rådets direktiv 91/440/EØF af 29. juli 1991
   (5)
  har jernbanevirksomheder med licens adgangsrettigheder til det transeuropæiske jernbanegodstransportnet og senest fra 2008 til hele jernbanenettet for international jernbanegodstransport.

| (2) | Udvidelsen af disse adgangsrettigheder
  til at gælde
  for
  alle typer
  jernbanegodstransport på hele nettet fra den 1. januar 2006skulle gøre det muligt at øge de forventede fordele i forbindelse med overflytning til andre transportformer og udvikling af
  jernbanegodstransporten
  . |
| --- | --- |

(2)

Udvidelsen af disse adgangsrettigheder
  til at gælde
  for
  alle typer
  jernbanegodstransport på hele nettet fra den 1. januar 2006skulle gøre det muligt at øge de forventede fordele i forbindelse med overflytning til andre transportformer og udvikling af
  jernbanegodstransporten
  .

| (3) | For at modernisere jernbanetransporten, bl.a. på baggrund af Kommissionens hvidbog »Den europæiske transportpolitik frem til 2010 — De svære valg« (6), er det endvidere påkrævet, at jernbanevirksomheder med licens tildeles adgangsret til hele nettet også for personbefordring. Dette bør gælde både internationale og nationale transportydelser. International personbefordring med jernbane bør omfatte retten til at medtage passagerer på ethvert punkt mellem afgangs- og bestemmelsessted. |
| --- | --- |

(3)

For at modernisere jernbanetransporten, bl.a. på baggrund af Kommissionens hvidbog »Den europæiske transportpolitik frem til 2010 — De svære valg« (6), er det endvidere påkrævet, at jernbanevirksomheder med licens tildeles adgangsret til hele nettet også for personbefordring. Dette bør gælde både internationale og nationale transportydelser. International personbefordring med jernbane bør omfatte retten til at medtage passagerer på ethvert punkt mellem afgangs- og bestemmelsessted.

| (4) | Kommissionen bør på grundlag af resultaterne af den rapport, der forelægges senest den 15. marts 2005, undersøge muligheden for at udvide adgangsrettighederne til personbefordring med jernbane og forelægge et forslag herom. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen bør på grundlag af resultaterne af den rapport, der forelægges senest den 15. marts 2005, undersøge muligheden for at udvide adgangsrettighederne til personbefordring med jernbane og forelægge et forslag herom.

| (5) | Kommissionen bør undersøge udviklingen med hensyn til trafik, sikkerhed, arbejdsbetingelser og operatørernes situation som følge af gennemførelsen af første jernbanepakke, og bør senest den
  15. marts 2005
  forelægge en rapport om denne udvikling, om nødvendigt ledsaget af nye forslag med henblik på at sikre de bedst mulige betingelser for medlemsstaternes økonomier, jernbanevirksomhederne og disses ansatte samt brugerne. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen bør undersøge udviklingen med hensyn til trafik, sikkerhed, arbejdsbetingelser og operatørernes situation som følge af gennemførelsen af første jernbanepakke, og bør senest den
  15. marts 2005
  forelægge en rapport om denne udvikling, om nødvendigt ledsaget af nye forslag med henblik på at sikre de bedst mulige betingelser for medlemsstaternes økonomier, jernbanevirksomhederne og disses ansatte samt brugerne.

| (6) | Jernbanegodstransport giver betydelige muligheder for at oprette nye transporttjenester og forbedre de eksisterende, på både nationalt og europæisk plan. |
| --- | --- |

(6)

Jernbanegodstransport giver betydelige muligheder for at oprette nye transporttjenester og forbedre de eksisterende, på både nationalt og europæisk plan.

| (7) | Hvis jernbanegodstransporten skal være fuldt konkurrencedygtig, bliver det stadig mere nødvendigt, at der tilbydes en samlet transportydelse, herunder også transport mellem og i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(7)

Hvis jernbanegodstransporten skal være fuldt konkurrencedygtig, bliver det stadig mere nødvendigt, at der tilbydes en samlet transportydelse, herunder også transport mellem og i medlemsstaterne.

| (8) | Da Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/.../EF af ... [om jernbanesikkerhed]
   (7) som led i Fællesskabets nye sammenhængende regelsæt for jernbanesektoren fastsætter bestemmelser om regulering af jernbanesikkerheden, bør bestemmelserne vedrørende sikkerhed i direktiv 91/440/EØF ophæves. |
| --- | --- |

(8)

Da Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/.../EF af ... [om jernbanesikkerhed]
   (7) som led i Fællesskabets nye sammenhængende regelsæt for jernbanesektoren fastsætter bestemmelser om regulering af jernbanesikkerheden, bør bestemmelserne vedrørende sikkerhed i direktiv 91/440/EØF ophæves.

| (9) | Direktiv 91/440/EØF bør ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(9)

Direktiv 91/440/EØF bør ændres i overensstemmelse hermed —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

Direktiv 91/440/EØF ændres således:

| 1) | I artikel 7 ophæves stk. 2 på datoen for ikrafttrædelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/.../EF af ... [om jernbanesikkerhed]. |
| --- | --- |

1)

I artikel 7 ophæves stk. 2 på datoen for ikrafttrædelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/.../EF af ... [om jernbanesikkerhed].

| 2) | Artikel 10 ændres således:








  a) | Stk. 2 affattes således:


  »
  2.
     
  Jernbanevirksomheder, der hører under anvendelsesområdet for artikel 2, tildeles på rimelige vilkår senest den 1. januar 2006 adgangsret til andre medlemsstaters infrastruktur med henblik på udførelse af jernbanegodstransport og kombineret godstransport og senest den 1. januar 2008 adgangsret til personbefordring. Jernbanevirksomheder og andre ansøgere som defineret i artikel 2, litra b), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/14/EF af 26. februar 2001 om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter for brug af jernbaneinfrastruktur samt sikkerhedscertificering (8) får dermed også ret til at fastlægge deres egne kanaler.




  Medlemsstaterne kan på et tidligere tidspunkt tildele jernbanevirksomheder og internationale sammenslutninger adgangsret til international og national godstransport og personbefordring. Udnyttelsen af disse rettigheder kan begrænses til at gælde jernbanevirksomheder eller virksomheder, som direkte eller indirekte kontrolleres af disse, og som er indehavere af en licens i de medlemsstater, hvor der gælder tilsvarende betingelser for adgang til jernbaneinfrastrukturer. |
| --- | --- | --- |

2)

Artikel 10 ændres således:

a)

Stk. 2 affattes således:

»
  2.
     
  Jernbanevirksomheder, der hører under anvendelsesområdet for artikel 2, tildeles på rimelige vilkår senest den 1. januar 2006 adgangsret til andre medlemsstaters infrastruktur med henblik på udførelse af jernbanegodstransport og kombineret godstransport og senest den 1. januar 2008 adgangsret til personbefordring. Jernbanevirksomheder og andre ansøgere som defineret i artikel 2, litra b), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/14/EF af 26. februar 2001 om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter for brug af jernbaneinfrastruktur samt sikkerhedscertificering (8) får dermed også ret til at fastlægge deres egne kanaler.

Medlemsstaterne kan på et tidligere tidspunkt tildele jernbanevirksomheder og internationale sammenslutninger adgangsret til international og national godstransport og personbefordring. Udnyttelsen af disse rettigheder kan begrænses til at gælde jernbanevirksomheder eller virksomheder, som direkte eller indirekte kontrolleres af disse, og som er indehavere af en licens i de medlemsstater, hvor der gælder tilsvarende betingelser for adgang til jernbaneinfrastrukturer.

| b) | Stk. 3 affattes således:
  »3.   Jernbanevirksomheder, der hører under anvendelsesområdet for artikel 2, tildeles på rimelige vilkår ret til adgang til det transeuropæiske jernbanegodstransportnet, jf. artikel 10a og bilag I, og senest den 1. januar 2006 til hele jernbanenettet med henblik på udførelse af internationale
  godstransporttjenester
  .« |
| --- | --- |

b)

Stk. 3 affattes således:

»3.   Jernbanevirksomheder, der hører under anvendelsesområdet for artikel 2, tildeles på rimelige vilkår ret til adgang til det transeuropæiske jernbanegodstransportnet, jf. artikel 10a og bilag I, og senest den 1. januar 2006 til hele jernbanenettet med henblik på udførelse af internationale
  godstransporttjenester
  .«

| c) | Stk. 5
  affattes således:
  »5.   Jernbanevirksomheder, der udfører jernbanetransport, indgår på grundlag af den offentlige ret eller privatretten de nødvendige aftaler med forvalterne af den benyttede jernbaneinfrastruktur. Aftalebetingelserne skal være ikke-diskriminerende og gennemsigtige i overensstemmelse med bestemmelserne i direktiv 2001/14/EF.« |
| --- | --- |

c)

Stk. 5
  affattes således:

»5.   Jernbanevirksomheder, der udfører jernbanetransport, indgår på grundlag af den offentlige ret eller privatretten de nødvendige aftaler med forvalterne af den benyttede jernbaneinfrastruktur. Aftalebetingelserne skal være ikke-diskriminerende og gennemsigtige i overensstemmelse med bestemmelserne i direktiv 2001/14/EF.«

| d) | Stk. 6 affattes således:
  »6.   Spor, der fører til terminaler og havne, samt levering af tjenesteydelser i terminaler og havne, som er knyttet til de former for jernbanedrift, der er omhandlet i stk. 1, 2 og 3, og som mere end én slutbruger benytter eller kunne benytte, stilles til rådighed for alle jernbanevirksomheder på en ikkediskriminerende og gennemsigtig måde, og anmodninger fra jernbanevirksomheder må kun underlægges begrænsninger, hvis der foreligger levedygtige jernbanealternativer på markedsvilkår.« |
| --- | --- |

d)

Stk. 6 affattes således:

»6.   Spor, der fører til terminaler og havne, samt levering af tjenesteydelser i terminaler og havne, som er knyttet til de former for jernbanedrift, der er omhandlet i stk. 1, 2 og 3, og som mere end én slutbruger benytter eller kunne benytte, stilles til rådighed for alle jernbanevirksomheder på en ikkediskriminerende og gennemsigtig måde, og anmodninger fra jernbanevirksomheder må kun underlægges begrænsninger, hvis der foreligger levedygtige jernbanealternativer på markedsvilkår.«

| e) | Stk. 8 affattes således:
  »8.   Kommissionen forelægger senest den
  15. marts 2005
  en rapport for Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og Rådet om gennemførelsen af dette direktiv.
  Rapporten skal omhandle:






  — | gennemførelsen af direktivet i medlemsstaterne og de forskellige involverede organers arbejde |
| --- | --- | --- |

e)

Stk. 8 affattes således:

»8.   Kommissionen forelægger senest den
  15. marts 2005
  en rapport for Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og Rådet om gennemførelsen af dette direktiv.

Rapporten skal omhandle:

—

gennemførelsen af direktivet i medlemsstaterne og de forskellige involverede organers arbejde

| — | markedsudvikling, navnlig internationale trafiktendenser, aktiviteter og markedsandel for samtlige markedsaktører, herunder også nye virksomheder |
| --- | --- |

—

markedsudvikling, navnlig internationale trafiktendenser, aktiviteter og markedsandel for samtlige markedsaktører, herunder også nye virksomheder

| — | indvirkning på transportsektoren som helhed, navnlig med hensyn til overflytning til andre transportformer |
| --- | --- |

—

indvirkning på transportsektoren som helhed, navnlig med hensyn til overflytning til andre transportformer

| — | indvirkning på sikkerhedsniveauet i den enkelt medlemsstat |
| --- | --- |

—

indvirkning på sikkerhedsniveauet i den enkelt medlemsstat

| — | arbejdsbetingelser i sektoren i den enkelte medlemsstat. |
| --- | --- |

—

arbejdsbetingelser i sektoren i den enkelte medlemsstat.

Den ledsages om nødvendigt af passende forslag eller henstillinger vedrørende Fællesskabets fortsatte indsats for at udvikle jernbanemarkedet og den retlige ramme, der regulerer det.«

| 3) | Artikel 10b, stk. 4, litra c), affattes således:






  »c) | situationen for det europæiske
  jernbanenet
  « |
| --- | --- | --- |

3)

Artikel 10b, stk. 4, litra c), affattes således:

»c)

situationen for det europæiske
  jernbanenet
  «

Artikel 2

Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 31. december 2005. De underretter straks Kommissionen herom.

Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

Artikel 3

Dette direktiv træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 4

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i ...

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EFT C 291 E af 26.11.2002, s. 1.

1

(2)  EUT C 61 af 14.3.2003, s. 131.

2

(3)  EUT C 66 af 19.3.2003, s. 5.

3

(4)  Europa-Parlamentets holdning af 14. januar 2003 (endnu ikke offentliggjort i EUT), Rådets fælles holdning af 25. juni 2003 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Europa-Parlamentets holdning af 23. oktober 2003.

4

holdning

25. juni 2003

holdning af 23. oktober 2003.

(5)  EFT L 237 af 24.8.1991, s. 25. Senest ændet ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/12/EF (EFT L 75 af 15.3.2001, s. 1).

5

(6)  KOM(2001) 370.

6

(7)  EUT L ...

7

(8)  EFT L 75 af 15.3.2001, s. 29. Ændret ved Kommissionens beslutning 2002/844/EF (EFT L 289 af 26.10.2002, s. 30).«

8

P5_TA(2003)0454

Jernbanesikkerhed i EU ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om jernbanesikkerhed i EU og om ændring af Rådets direktiv 95/18/EF om udstedelse af licenser til jernbanevirksomheder og direktiv 2001/14/EF om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter for brug af jernbaneinfrastruktur samt sikkerhedscertificering (»Jernbanesikkerhedsdirektivet«) (8557/2/2003 — C5-0297/2003 — 2002/0022(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets fælles holdning (8557/2/2003 — C5-0297/2003) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles holdning (8557/2/2003 — C5-0297/2003) (1),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2002) 21) (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2002) 21) (3),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 80, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 80,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme (A5-0325/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme (A5-0325/2003),

| 1. | ændrer den fælles holdning som angivet nedenfor; |
| --- | --- |

1.

ændrer den fælles holdning som angivet nedenfor;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(2)  Vedtagne tekster af 14.1.2003, P5_TA(2003)0005.

(3)  EFT C 126 E af 28.5.2002, s. 332.

P5_TC2-COD(2002)0022

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 23. oktober 2003 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/.../EF om jernbanesikkerhed i EU og om ændring af Rådets direktiv 95/18/EF om udstedelse af licenser til jernbanevirksomheder og direktiv 2001/14/EF om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter for brug af jernbaneinfrastruktur samt sikkerhedscertificering

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 71, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (3),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (4), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | For at fortsætte den indsats for at etablere et indre marked for jernbanetransporttjenester, som blev indledt med Rådets direktiv 91/440/EØF af 29. juli 1991 om udvikling af Fællesskabets jernbaner (5), er det nødvendigt at opstille fælles rammer for reguleringen af jernbanesikkerheden. Medlemsstaterne har hidtil primært udviklet deres sikkerhedsforskrifter og -standarder på et nationalt grundlag byggende på nationale tekniske og driftsmæssige koncepter. Samtidig har forskelle i principper og indfaldsvinkel samt kulturelt betingede forskelle gjort det vanskeligt at overvinde de tekniske hindringer og etablere internationale jernbanetransporttjenester. |
| --- | --- |

(1)

For at fortsætte den indsats for at etablere et indre marked for jernbanetransporttjenester, som blev indledt med Rådets direktiv 91/440/EØF af 29. juli 1991 om udvikling af Fællesskabets jernbaner (5), er det nødvendigt at opstille fælles rammer for reguleringen af jernbanesikkerheden. Medlemsstaterne har hidtil primært udviklet deres sikkerhedsforskrifter og -standarder på et nationalt grundlag byggende på nationale tekniske og driftsmæssige koncepter. Samtidig har forskelle i principper og indfaldsvinkel samt kulturelt betingede forskelle gjort det vanskeligt at overvinde de tekniske hindringer og etablere internationale jernbanetransporttjenester.

| (2) | Direktiv 91/440/EØF, Rådets direktiv 95/18/EF af 19. juni 1995 om udstedelse af licenser til jernbanevirksomheder (6) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/14/EF af 26. februar 2001 om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter for brug af jernbaneinfrastruktur samt sikkerhedscertificering (7) repræsenterer de første skridt i retning af en regulering af det europæiske marked for jernbanetransport ved at åbne markedet for internationale godstransporttjenester. Bestemmelserne om sikkerheden har imidlertid vist sig at være utilstrækkelige, og der består fortsat forskelle med hensyn til sikkerhedskrav, som berører jernbanetransporten i EU for så vidt angår dens optimale funktionsmåde. Det er særligt vigtigt at harmonisere indholdet af sikkerhedsforskrifter, sikkerhedscertificeringen af jernbanevirksomheder, sikkerhedsmyndighedernes opgaver og funktioner og undersøgelsen af ulykker. |
| --- | --- |

(2)

Direktiv 91/440/EØF, Rådets direktiv 95/18/EF af 19. juni 1995 om udstedelse af licenser til jernbanevirksomheder (6) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/14/EF af 26. februar 2001 om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter for brug af jernbaneinfrastruktur samt sikkerhedscertificering (7) repræsenterer de første skridt i retning af en regulering af det europæiske marked for jernbanetransport ved at åbne markedet for internationale godstransporttjenester. Bestemmelserne om sikkerheden har imidlertid vist sig at være utilstrækkelige, og der består fortsat forskelle med hensyn til sikkerhedskrav, som berører jernbanetransporten i EU for så vidt angår dens optimale funktionsmåde. Det er særligt vigtigt at harmonisere indholdet af sikkerhedsforskrifter, sikkerhedscertificeringen af jernbanevirksomheder, sikkerhedsmyndighedernes opgaver og funktioner og undersøgelsen af ulykker.

| (3) | Metro-, sporvogns- og andre light rail-systemer er i mange medlemsstater undergivet lokale eller regionale sikkerhedsforskrifter, og tilsynet varetages ofte af lokale eller regionale myndigheder og er ikke omfattet af kravene om interoperabilitet i EU og bestemmelserne om licenser. Sporvogne er desuden i mange tilfælde undergivet lovgivning om vejtrafiksikkerhed og kan derfor ikke i fuldt omfang være omfattet af sikkerhedsforskrifter for jernbaner. Af disse grunde og i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, således som dette er fastsat i traktatens artikel 5, bør medlemsstaterne kunne lade sådanne lokale sporsystemer være udelukket fra dette direktivs anvendelsesområde. |
| --- | --- |

(3)

Metro-, sporvogns- og andre light rail-systemer er i mange medlemsstater undergivet lokale eller regionale sikkerhedsforskrifter, og tilsynet varetages ofte af lokale eller regionale myndigheder og er ikke omfattet af kravene om interoperabilitet i EU og bestemmelserne om licenser. Sporvogne er desuden i mange tilfælde undergivet lovgivning om vejtrafiksikkerhed og kan derfor ikke i fuldt omfang være omfattet af sikkerhedsforskrifter for jernbaner. Af disse grunde og i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, således som dette er fastsat i traktatens artikel 5, bør medlemsstaterne kunne lade sådanne lokale sporsystemer være udelukket fra dette direktivs anvendelsesområde.

| (4) | Sikkerhedsniveauerne i EU's jernbanesystem er generelt højt, navnlig sammenholdt med vejtransport. Det er vigtigt, at sikkerheden
  som et minimum
  opretholdes i den igangværende omstruktureringsfase, som
  indebærer adskillelse af funktioner, der tidligere var samlet hos integrerede jernbanevirksomheder, og
  i stigende grad vil afskaffe selvregulering i jernbanesektoren og erstatte den med offentlig regulering. Sikkerheden bør forbedres yderligere i overensstemmelse med den tekniske og videnskabelige udvikling, hvor det er praktisk muligt og under hensyntagen til jernbanetransportens konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(4)

Sikkerhedsniveauerne i EU's jernbanesystem er generelt højt, navnlig sammenholdt med vejtransport. Det er vigtigt, at sikkerheden
  som et minimum
  opretholdes i den igangværende omstruktureringsfase, som
  indebærer adskillelse af funktioner, der tidligere var samlet hos integrerede jernbanevirksomheder, og
  i stigende grad vil afskaffe selvregulering i jernbanesektoren og erstatte den med offentlig regulering. Sikkerheden bør forbedres yderligere i overensstemmelse med den tekniske og videnskabelige udvikling, hvor det er praktisk muligt og under hensyntagen til jernbanetransportens konkurrenceevne.

| (5) | Alle, der opererer på jernbanesystemet, dvs. infrastrukturforvaltere og jernbanevirksomheder, bør bære det fulde ansvar for sikkerheden på deres respektive del af systemet. Når det er hensigtsmæssigt, bør de samarbejde om iværksættelse af risikostyringsforanstaltninger. Medlemsstaterne bør sondre klart mellem dette umiddelbare ansvar for sikkerheden og sikkerhedsmyndighedernes opgave med at opstille nationale rammer for reguleringen af sikkerheden og føre tilsyn med operatørernes indsats på det sikkerhedsmæssige område. |
| --- | --- |

(5)

Alle, der opererer på jernbanesystemet, dvs. infrastrukturforvaltere og jernbanevirksomheder, bør bære det fulde ansvar for sikkerheden på deres respektive del af systemet. Når det er hensigtsmæssigt, bør de samarbejde om iværksættelse af risikostyringsforanstaltninger. Medlemsstaterne bør sondre klart mellem dette umiddelbare ansvar for sikkerheden og sikkerhedsmyndighedernes opgave med at opstille nationale rammer for reguleringen af sikkerheden og føre tilsyn med operatørernes indsats på det sikkerhedsmæssige område.

| (6) | Infrastrukturforvalternes og jernbanevirksomhedernes ansvar for driften af jernbanesystemet er ikke til hinder for, at andre aktører såsom fabrikanter, vedligeholdelsesvirksomheder, tjenesteudbydere og indkøbscentraler påtager sig ansvaret for deres produkter og tjenester i overensstemmelse med bestemmelserne i Rådets direktiv 96/48/EF af 23. juli 1996 om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog (8) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/16/EF af 19. marts 2001 om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog (9) eller anden relevant fællesskabslovgivning. |
| --- | --- |

(6)

Infrastrukturforvalternes og jernbanevirksomhedernes ansvar for driften af jernbanesystemet er ikke til hinder for, at andre aktører såsom fabrikanter, vedligeholdelsesvirksomheder, tjenesteudbydere og indkøbscentraler påtager sig ansvaret for deres produkter og tjenester i overensstemmelse med bestemmelserne i Rådets direktiv 96/48/EF af 23. juli 1996 om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog (8) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/16/EF af 19. marts 2001 om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog (9) eller anden relevant fællesskabslovgivning.

| (7) | Der er i direktiv 96/48/EF og direktiv 2001/16/EF fastsat sikkerhedsmæssige krav til delsystemerne i de transeuropæiske jernbanenet. Direktiverne definerer imidlertid ikke fælles krav på systemniveau og redegør ikke detaljeret for reguleringen og styringen af og tilsynet med sikkerheden. Når der i tekniske specifikationer for interoperabilitet (TSI'er) fastsættes minimumssikkerhedsniveauer for delsystemerne, bliver det stadigt vigtigere at få fastlagt sikkerhedsmål også på systemniveau. |
| --- | --- |

(7)

Der er i direktiv 96/48/EF og direktiv 2001/16/EF fastsat sikkerhedsmæssige krav til delsystemerne i de transeuropæiske jernbanenet. Direktiverne definerer imidlertid ikke fælles krav på systemniveau og redegør ikke detaljeret for reguleringen og styringen af og tilsynet med sikkerheden. Når der i tekniske specifikationer for interoperabilitet (TSI'er) fastsættes minimumssikkerhedsniveauer for delsystemerne, bliver det stadigt vigtigere at få fastlagt sikkerhedsmål også på systemniveau.

| (8) | Der bør gradvist indføres fælles sikkerhedsmål og fælles sikkerhedsmetoder for at sikre, at der opretholdes et højt sikkerhedsniveau, og at niveauet forbedres, når det er nødvendigt og praktisk muligt. De bør give mulighed for en vurdering af sikkerhedsniveauet og operatørernes indsats på sikkerhedsområdet både på fællesskabsplan og i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(8)

Der bør gradvist indføres fælles sikkerhedsmål og fælles sikkerhedsmetoder for at sikre, at der opretholdes et højt sikkerhedsniveau, og at niveauet forbedres, når det er nødvendigt og praktisk muligt. De bør give mulighed for en vurdering af sikkerhedsniveauet og operatørernes indsats på sikkerhedsområdet både på fællesskabsplan og i medlemsstaterne.

| (9) | Informationerne om sikkerheden ved jernbanesystemet er ikke fyldestgørende og generelt ikke offentligt tilgængelige. Det er derfor nødvendigt at opstille fælles sikkerhedsindikatorer for at vurdere, om systemet opfylder de fælles sikkerhedsmål, og gøre det lettere at føre tilsyn med indsatsen på det sikkerhedsmæssige område i jernbanesektoren. De nationale definitioner vedrørende de fælles sikkerhedsindikatorer kan imidlertid finde anvendelse i en overgangsperiode, og der skal derfor tages behørigt hensyn til omfanget af udviklingen af fælles definitioner af de fælles sikkerhedsindikatorer, når den første serie af fælles sikkerhedsmål udarbejdes. |
| --- | --- |

(9)

Informationerne om sikkerheden ved jernbanesystemet er ikke fyldestgørende og generelt ikke offentligt tilgængelige. Det er derfor nødvendigt at opstille fælles sikkerhedsindikatorer for at vurdere, om systemet opfylder de fælles sikkerhedsmål, og gøre det lettere at føre tilsyn med indsatsen på det sikkerhedsmæssige område i jernbanesektoren. De nationale definitioner vedrørende de fælles sikkerhedsindikatorer kan imidlertid finde anvendelse i en overgangsperiode, og der skal derfor tages behørigt hensyn til omfanget af udviklingen af fælles definitioner af de fælles sikkerhedsindikatorer, når den første serie af fælles sikkerhedsmål udarbejdes.

| (10) | Nationale sikkerhedsforskrifter, som ofte er baseret på nationale tekniske standarder, bør gradvis erstattes med forskrifter baseret på fælles standarder, som er fastlagt i TSI'er.
  Indførelsen af
  nye nationale forskrifter
  bør så vidt muligt begrænses. Sådanne nye forskrifter
  bør være i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen, og
  de bør
  lette overgangen til en fælles strategi for jernbanesikkerheden. Alle berørte parter bør derfor høres, inden en medlemsstat vedtager en national sikkerhedsforskrift, som kræver et højere sikkerhedsniveau end fælles sikkerhedsmål,
  eller
  hvis en sådan forskrift kan påvirke jernbanevirksomheder fra andre medlemsstater. Kommissionen bør
  i dette tilfælde
  underrettes om udkastet til den nye forskrift,
  og den bør vedtage en beslutning, hvis udkastet til forskrift ikke er i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen eller med den fælles sikkerhedsstrategi
  . |
| --- | --- |

(10)

Nationale sikkerhedsforskrifter, som ofte er baseret på nationale tekniske standarder, bør gradvis erstattes med forskrifter baseret på fælles standarder, som er fastlagt i TSI'er.
  Indførelsen af
  nye nationale forskrifter
  bør så vidt muligt begrænses. Sådanne nye forskrifter
  bør være i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen, og
  de bør
  lette overgangen til en fælles strategi for jernbanesikkerheden. Alle berørte parter bør derfor høres, inden en medlemsstat vedtager en national sikkerhedsforskrift, som kræver et højere sikkerhedsniveau end fælles sikkerhedsmål,
  eller
  hvis en sådan forskrift kan påvirke jernbanevirksomheder fra andre medlemsstater. Kommissionen bør
  i dette tilfælde
  underrettes om udkastet til den nye forskrift,
  og den bør vedtage en beslutning, hvis udkastet til forskrift ikke er i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen eller med den fælles sikkerhedsstrategi
  .

| (11) | Den nuværende situation, hvor nationale sikkerhedsforskrifter stadig spiller en rolle, må betragtes som en overgangsfase indtil det tidspunkt, hvor der gælder europæiske forskrifter. |
| --- | --- |

(11)

Den nuværende situation, hvor nationale sikkerhedsforskrifter stadig spiller en rolle, må betragtes som en overgangsfase indtil det tidspunkt, hvor der gælder europæiske forskrifter.

| (12) | Udarbejdelsen af fælles sikkerhedsmål, fælles sikkerhedsmetoder og fælles sikkerhedsindikatorer samt behovet for at lette overgangen til en fælles strategi for jernbanesikkerheden kræver teknisk støtte på fællesskabsplan. Det Europæiske Jernbaneagentur, der er oprettet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2003 af ... (10), har til opgave at fremsætte anbefalinger til fælles sikkerhedsmål, fælles sikkerhedsmetoder og fælles sikkerhedsindikatorer samt yderligere harmoniseringsforanstaltninger og føre tilsyn med udviklingen i jernbanesikkerheden i EU. |
| --- | --- |

(12)

Udarbejdelsen af fælles sikkerhedsmål, fælles sikkerhedsmetoder og fælles sikkerhedsindikatorer samt behovet for at lette overgangen til en fælles strategi for jernbanesikkerheden kræver teknisk støtte på fællesskabsplan. Det Europæiske Jernbaneagentur, der er oprettet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2003 af ... (10), har til opgave at fremsætte anbefalinger til fælles sikkerhedsmål, fælles sikkerhedsmetoder og fælles sikkerhedsindikatorer samt yderligere harmoniseringsforanstaltninger og føre tilsyn med udviklingen i jernbanesikkerheden i EU.

| (13) | Infrastrukturforvaltere og jernbanevirksomheder bør i forbindelse med udførelsen af deres opgaver og opfyldelsen af deres ansvar indføre et sikkerhedsledelsessystem, der lever op til fællesskabskravene og indeholder fælles elementer. Sikkerhedsmyndigheden i hver berørt medlemsstat bør informeres om sikkerheden og indførelsen af sikkerhedsledelsessystemet. |
| --- | --- |

(13)

Infrastrukturforvaltere og jernbanevirksomheder bør i forbindelse med udførelsen af deres opgaver og opfyldelsen af deres ansvar indføre et sikkerhedsledelsessystem, der lever op til fællesskabskravene og indeholder fælles elementer. Sikkerhedsmyndigheden i hver berørt medlemsstat bør informeres om sikkerheden og indførelsen af sikkerhedsledelsessystemet.

| (14) | Der bør i sikkerhedsledelsessystemet tages hensyn til, at bestemmelserne i Rådets direktiv 89/391/EØF af 12. juni 1989 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sundhed og sikkerhed under arbejdet (11) og de dertil hørende relevante særdirektiver gælder i fuldt omfang for beskyttelsen af sundheden og sikkerheden for arbejdstagere i jernbanesektoren. Sikkerhedsledelsessystemet bør også tage hensyn til Rådets direktiv 96/49/EF af 23. juli 1996 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om jernbanebefordring af farligt gods (12). |
| --- | --- |

(14)

Der bør i sikkerhedsledelsessystemet tages hensyn til, at bestemmelserne i Rådets direktiv 89/391/EØF af 12. juni 1989 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sundhed og sikkerhed under arbejdet (11) og de dertil hørende relevante særdirektiver gælder i fuldt omfang for beskyttelsen af sundheden og sikkerheden for arbejdstagere i jernbanesektoren. Sikkerhedsledelsessystemet bør også tage hensyn til Rådets direktiv 96/49/EF af 23. juli 1996 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om jernbanebefordring af farligt gods (12).

| (15) | For at sikre et højt jernbanesikkerhedsniveau og lige vilkår for alle jernbanevirksomheder bør disse være undergivet samme sikkerhedskrav. Det bør af sikkerhedscertifikatet fremgå, at jernbanevirksomheden har indført sit sikkerhedsledelsessystem og kan opfylde de relevante sikkerhedsstandarder og -forskrifter. For internationale transporttjenester bør det være tilstrækkeligt at godkende sikkerhedsledelsessystemet i én medlemsstat og lade godkendelsen gælde i hele EU. Hvis virksomheden derimod kun opfylder nationale forskrifter, bør der kræves yderligere certificering i hver enkelt medlemsstat. Endemålet bør være at få indført et fælles sikkerhedscertifikat, der gælder i hele EU. |
| --- | --- |

(15)

For at sikre et højt jernbanesikkerhedsniveau og lige vilkår for alle jernbanevirksomheder bør disse være undergivet samme sikkerhedskrav. Det bør af sikkerhedscertifikatet fremgå, at jernbanevirksomheden har indført sit sikkerhedsledelsessystem og kan opfylde de relevante sikkerhedsstandarder og -forskrifter. For internationale transporttjenester bør det være tilstrækkeligt at godkende sikkerhedsledelsessystemet i én medlemsstat og lade godkendelsen gælde i hele EU. Hvis virksomheden derimod kun opfylder nationale forskrifter, bør der kræves yderligere certificering i hver enkelt medlemsstat. Endemålet bør være at få indført et fælles sikkerhedscertifikat, der gælder i hele EU.

| (16) | Ud over de sikkerhedskrav, der følger af sikkerhedscertifikatet, skal jernbanevirksomheder med licens overholde nationale krav, som er forenelige med fællesskabsretten og ikke-diskriminerende, for så vidt angår sundhed, sikkerhed, social sikring, herunder retlige bestemmelser vedrørende køretider, samt arbejdstageres og forbrugeres rettigheder, jf. artikel 6 og 12 i direktiv 95/18/EF. |
| --- | --- |

(16)

Ud over de sikkerhedskrav, der følger af sikkerhedscertifikatet, skal jernbanevirksomheder med licens overholde nationale krav, som er forenelige med fællesskabsretten og ikke-diskriminerende, for så vidt angår sundhed, sikkerhed, social sikring, herunder retlige bestemmelser vedrørende køretider, samt arbejdstageres og forbrugeres rettigheder, jf. artikel 6 og 12 i direktiv 95/18/EF.

| (17) | Enhver infrastrukturforvalter har hovedansvaret for sikker udformning, vedligeholdelse og drift af eget jernbanenet. Sideløbende med sikkerhedscertificering af jernbanevirksomheder bør infrastrukturforvalteren sikkerhedsgodkendes af sikkerhedsmyndigheden for så vidt angår dennes sikkerhedsledelsessystem og andre bestemmelser til opfyldelse af sikkerhedskravene. |
| --- | --- |

(17)

Enhver infrastrukturforvalter har hovedansvaret for sikker udformning, vedligeholdelse og drift af eget jernbanenet. Sideløbende med sikkerhedscertificering af jernbanevirksomheder bør infrastrukturforvalteren sikkerhedsgodkendes af sikkerhedsmyndigheden for så vidt angår dennes sikkerhedsledelsessystem og andre bestemmelser til opfyldelse af sikkerhedskravene.

| (18) | Medlemsstaterne bør bestræbe sig på at bistå ansøgere, der ønsker at komme ind på markedet som jernbanevirksomheder. De bør navnlig give alle relevante oplysninger og behandle ansøgninger om sikkerhedscertificering hurtigt. For jernbanevirksomheder, der driver internationale transporttjenester, er det vigtigt, at procedurerne er ens i forskellige medlemsstater. Selv om dele af sikkerhedscertifikatet en tid endnu vil være udformet efter nationale principper, skulle det dog være muligt at harmonisere de fælles dele af certifikatet og arbejde for indførelse af en fælles skabelon. |
| --- | --- |

(18)

Medlemsstaterne bør bestræbe sig på at bistå ansøgere, der ønsker at komme ind på markedet som jernbanevirksomheder. De bør navnlig give alle relevante oplysninger og behandle ansøgninger om sikkerhedscertificering hurtigt. For jernbanevirksomheder, der driver internationale transporttjenester, er det vigtigt, at procedurerne er ens i forskellige medlemsstater. Selv om dele af sikkerhedscertifikatet en tid endnu vil være udformet efter nationale principper, skulle det dog være muligt at harmonisere de fælles dele af certifikatet og arbejde for indførelse af en fælles skabelon.

| (19) | Certificering af togpersonale og for rullende materiel til brug på forskellige nationale net udgør ofte uovervindelige hindringer for nye aktører på markedet. Medlemsstaterne bør sikre, at faciliteter til efteruddannelse og certificering af togpersonale, der er nødvendige for at opfylde kravene i nationale forskrifter, står til rådighed for jernbanevirksomheder, som ansøger om sikkerhedscertifikat. Der bør fastlægges en fælles procedure for ibrugtagningstilladelse af rullende materiel i brug. |
| --- | --- |

(19)

Certificering af togpersonale og for rullende materiel til brug på forskellige nationale net udgør ofte uovervindelige hindringer for nye aktører på markedet. Medlemsstaterne bør sikre, at faciliteter til efteruddannelse og certificering af togpersonale, der er nødvendige for at opfylde kravene i nationale forskrifter, står til rådighed for jernbanevirksomheder, som ansøger om sikkerhedscertifikat. Der bør fastlægges en fælles procedure for ibrugtagningstilladelse af rullende materiel i brug.

| (20) | Køre- og hviletider for lokomotivførere og andet personale, der udfører sikkerhedsopgaver, har en betydelig indvirkning på jernbanesystemets sikkerhedsniveau. Disse aspekter henhører under traktatens artikel 137-139 og er allerede genstand for forhandlinger mellem arbejdsmarkedets parter i det sektordialogudvalg, der er oprettet i henhold til afgørelse 98/500/EF (13)

  . |
| --- | --- |

(20)

Køre- og hviletider for lokomotivførere og andet personale, der udfører sikkerhedsopgaver, har en betydelig indvirkning på jernbanesystemets sikkerhedsniveau. Disse aspekter henhører under traktatens artikel 137-139 og er allerede genstand for forhandlinger mellem arbejdsmarkedets parter i det sektordialogudvalg, der er oprettet i henhold til afgørelse 98/500/EF (13)

  .

| (21) | Udvikling af et sikkert jernbanesystem i EU kræver fastsættelse af harmoniserede betingelser for udstedelse af de relevante beviser for lokomotivførere og medrejsende personale, der udfører sikkerhedsopgaver; Kommissionen har i den forbindelse oplyst, at den i nær fremtid vil foreslå yderligere lovgivning herom. Kvalifikationskravene til andet togpersonale, der udfører sikkerhedsopgaver, er allerede nærmere beskrevet i direktiv 96/48/EF og 2001/16/EF. |
| --- | --- |

(21)

Udvikling af et sikkert jernbanesystem i EU kræver fastsættelse af harmoniserede betingelser for udstedelse af de relevante beviser for lokomotivførere og medrejsende personale, der udfører sikkerhedsopgaver; Kommissionen har i den forbindelse oplyst, at den i nær fremtid vil foreslå yderligere lovgivning herom. Kvalifikationskravene til andet togpersonale, der udfører sikkerhedsopgaver, er allerede nærmere beskrevet i direktiv 96/48/EF og 2001/16/EF.

| (22) | Som led i de nye fælles rammer for reguleringen af jernbanesikkerheden bør der i alle medlemsstater oprettes nationale myndigheder til at regulere og føre tilsyn med jernbanesikkerheden. For at lette samarbejdet mellem disse myndigheder på fællesskabsplan bør de have samme minimumsopgaver og ansvar. De nationale sikkerhedsmyndigheder bør i vidt omfang være uafhængige. De bør udføre deres opgaver på en åben og ikke-diskriminerende måde for at bidrage til indførelsen af et integreret jernbanesystem i EU og samarbejde om at koordinere kriterierne for deres beslutningstagning, navnlig i relation til jernbanevirksomheder. |
| --- | --- |

(22)

Som led i de nye fælles rammer for reguleringen af jernbanesikkerheden bør der i alle medlemsstater oprettes nationale myndigheder til at regulere og føre tilsyn med jernbanesikkerheden. For at lette samarbejdet mellem disse myndigheder på fællesskabsplan bør de have samme minimumsopgaver og ansvar. De nationale sikkerhedsmyndigheder bør i vidt omfang være uafhængige. De bør udføre deres opgaver på en åben og ikke-diskriminerende måde for at bidrage til indførelsen af et integreret jernbanesystem i EU og samarbejde om at koordinere kriterierne for deres beslutningstagning, navnlig i relation til jernbanevirksomheder.

| (23) | Alvorlige ulykker på jernbanerne er sjældne. De kan imidlertid have katastrofale konsekvenser og give anledning til bekymring hos offentligheden over jernbanesystemets sikkerhedsniveau. Alle sådanne ulykker bør derfor undersøges ud fra et sikkerhedsmæssigt synspunkt for at undgå gentagelser, og resultaterne af undersøgelserne bør offentliggøres. Andre ulykker og hændelser kan være tydelige tegn på, at der er risiko for alvorlige ulykker, og bør derfor ligeledes undersøges i sikkerhedsmæssig henseende, når det er nødvendigt. |
| --- | --- |

(23)

Alvorlige ulykker på jernbanerne er sjældne. De kan imidlertid have katastrofale konsekvenser og give anledning til bekymring hos offentligheden over jernbanesystemets sikkerhedsniveau. Alle sådanne ulykker bør derfor undersøges ud fra et sikkerhedsmæssigt synspunkt for at undgå gentagelser, og resultaterne af undersøgelserne bør offentliggøres. Andre ulykker og hændelser kan være tydelige tegn på, at der er risiko for alvorlige ulykker, og bør derfor ligeledes undersøges i sikkerhedsmæssig henseende, når det er nødvendigt.

| (24) | En sikkerhedsmæssig undersøgelse bør holdes adskilt fra den retslige efterforskning af samme hændelse, og der bør gives adgang til bevismateriale og vidneudsagn. Undersøgelsen bør gennemføres af et permanent organ, som er uafhængigt af aktørerne i jernbanesektoren. Organet bør fungere på en sådan måde, at man undgår enhver interessekonflikt og enhver mulig forbindelse til årsagerne til de tildragelser, der undersøges; navnlig bør dets funktionelle uafhængighed ikke berøres, hvis det er nært knyttet til den nationale sikkerhedsmyndighed eller det nationale organ, der har ansvaret for regulering af jernbanesektoren for så vidt angår de organisatoriske og retlige strukturer. Dets undersøgelser foretages med størst mulig åbenhed. For hver enkelt tildragelse bør undersøgelsesorganet nedsætte en relevant undersøgelsesgruppe med den fornødne ekspertise til at afdække de umiddelbare og underliggende årsager. |
| --- | --- |

(24)

En sikkerhedsmæssig undersøgelse bør holdes adskilt fra den retslige efterforskning af samme hændelse, og der bør gives adgang til bevismateriale og vidneudsagn. Undersøgelsen bør gennemføres af et permanent organ, som er uafhængigt af aktørerne i jernbanesektoren. Organet bør fungere på en sådan måde, at man undgår enhver interessekonflikt og enhver mulig forbindelse til årsagerne til de tildragelser, der undersøges; navnlig bør dets funktionelle uafhængighed ikke berøres, hvis det er nært knyttet til den nationale sikkerhedsmyndighed eller det nationale organ, der har ansvaret for regulering af jernbanesektoren for så vidt angår de organisatoriske og retlige strukturer. Dets undersøgelser foretages med størst mulig åbenhed. For hver enkelt tildragelse bør undersøgelsesorganet nedsætte en relevant undersøgelsesgruppe med den fornødne ekspertise til at afdække de umiddelbare og underliggende årsager.

| (25) | Undersøgelsesrapporterne og alle resultater og anbefalinger i forbindelse hermed indeholder afgørende information til brug for den yderligere forbedring af jernbanesikkerheden og bør gøres tilgængelige for offentligheden på fællesskabsplan. Sikkerhedsmæssige anbefalinger bør følges op af dem, hvortil de er stilet, og undersøgelsesorganet bør have tilbagemeldinger om korrigerende foranstaltninger. |
| --- | --- |

(25)

Undersøgelsesrapporterne og alle resultater og anbefalinger i forbindelse hermed indeholder afgørende information til brug for den yderligere forbedring af jernbanesikkerheden og bør gøres tilgængelige for offentligheden på fællesskabsplan. Sikkerhedsmæssige anbefalinger bør følges op af dem, hvortil de er stilet, og undersøgelsesorganet bør have tilbagemeldinger om korrigerende foranstaltninger.

| (26) | Målene for den påtænkte handling, nemlig at samordne aktiviteter i medlemsstaterne vedrørende regulering af og tilsyn med sikkerheden og undersøgelse af ulykker samt fastsættelse på fællesskabsplan af fælles sikkerhedsmål, fælles sikkerhedsmetoder, fælles sikkerhedsindikatorer og fælles krav til sikkerhedscertifikater, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af handlingens omfang og virkninger bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går direktivet ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(26)

Målene for den påtænkte handling, nemlig at samordne aktiviteter i medlemsstaterne vedrørende regulering af og tilsyn med sikkerheden og undersøgelse af ulykker samt fastsættelse på fællesskabsplan af fælles sikkerhedsmål, fælles sikkerhedsmetoder, fælles sikkerhedsindikatorer og fælles krav til sikkerhedscertifikater, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af handlingens omfang og virkninger bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går direktivet ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (27) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (14). |
| --- | --- |

(27)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (14).

| (28) | Formålet med dette direktiv er at omorganisere og samle den relevante fællesskabslovgivning om jernbanesikkerhed. Derfor bør bestemmelserne om sikkerhedscertificering af jernbanevirksomheder, der tidligere fandtes i direktiv 2001/14/EF, ophæves sammen med alle henvisninger til sikkerhedscertificering. Direktiv 95/18/EF indeholdt krav til det operationelle personales sikkerhedskvalifikationer og til det rullende materiels sikkerhed, som er omfattet af kravene om sikkerhedscertificering i nærværende direktiv og derfor ikke længere bør være en del af licenskravene. En jernbanevirksomhed med licens bør være i besiddelse af et sikkerhedscertifikat for at få adgang til jernbaneinfrastrukturen. |
| --- | --- |

(28)

Formålet med dette direktiv er at omorganisere og samle den relevante fællesskabslovgivning om jernbanesikkerhed. Derfor bør bestemmelserne om sikkerhedscertificering af jernbanevirksomheder, der tidligere fandtes i direktiv 2001/14/EF, ophæves sammen med alle henvisninger til sikkerhedscertificering. Direktiv 95/18/EF indeholdt krav til det operationelle personales sikkerhedskvalifikationer og til det rullende materiels sikkerhed, som er omfattet af kravene om sikkerhedscertificering i nærværende direktiv og derfor ikke længere bør være en del af licenskravene. En jernbanevirksomhed med licens bør være i besiddelse af et sikkerhedscertifikat for at få adgang til jernbaneinfrastrukturen.

| (29) | Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser om sanktioner, der skal anvendes i tilfælde af overtrædelse af direktivets bestemmelser, og sikrer, at de håndhæves. Sanktionerne skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning — |
| --- | --- |

(29)

Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser om sanktioner, der skal anvendes i tilfælde af overtrædelse af direktivets bestemmelser, og sikrer, at de håndhæves. Sanktionerne skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

KAPITEL I

INDLEDENDE BESTEMMELSER

Artikel 1

Formål

Formålet med dette direktiv er at sikre, at jernbanesikkerheden i EU udvikles og forbedres,
  og at adgangen til markedet for jernbanetransportydelser forbedres
  gennem

| a) | harmonisering af
  reguleringen og
  reguleringsstrukturen i medlemsstaterne |
| --- | --- |

a)

harmonisering af
  reguleringen og
  reguleringsstrukturen i medlemsstaterne

| b) | fastlæggelse af aktørernes respektive ansvar |
| --- | --- |

b)

fastlæggelse af aktørernes respektive ansvar

| c) | udvikling af fælles sikkerhedsmål og fælles sikkerhedsmetoder |
| --- | --- |

c)

udvikling af fælles sikkerhedsmål og fælles sikkerhedsmetoder

| d) | krav om, at der i alle medlemsstater oprettes en sikkerhedsmyndighed og et organ til at undersøge ulykker og hændelser |
| --- | --- |

d)

krav om, at der i alle medlemsstater oprettes en sikkerhedsmyndighed og et organ til at undersøge ulykker og hændelser

| e) | fastsættelse af fælles principper for forvaltningen og reguleringen af og tilsynet med jernbanesikkerheden. |
| --- | --- |

e)

fastsættelse af fælles principper for forvaltningen og reguleringen af og tilsynet med jernbanesikkerheden.

Artikel 2

Anvendelsesområde

1.   Dette direktiv gælder for jernbanesystemet i medlemsstaterne, som kan opdeles i strukturelt og funktionelt definerede delsystemer. Det dækker sikkerhedskrav til systemet som helhed, herunder sikker forvaltning af infrastruktur og togdrift og samspillet mellem jernbanevirksomheder og infrastrukturforvaltere.

2.   Medlemsstaterne kan fra de foranstaltninger, de vedtager til gennemførelsen af direktivet, udelukke:

| a) | metro-, sporvogns- og andre light rail-systemer |
| --- | --- |

a)

metro-, sporvogns- og andre light rail-systemer

| b) | net, der i funktionsmæssig henseende er adskilt fra resten af jernbanesystemet, og som kun anvendes til persontrafik i lokalområder, byområder og forstadsområder, samt jernbanevirksomheder, der udelukkende opererer på disse net |
| --- | --- |

b)

net, der i funktionsmæssig henseende er adskilt fra resten af jernbanesystemet, og som kun anvendes til persontrafik i lokalområder, byområder og forstadsområder, samt jernbanevirksomheder, der udelukkende opererer på disse net

| c) | privatejet jernbaneinfrastruktur, der udelukkende er anlagt til brug for infrastrukturejeren til dennes egne godsoperationer. |
| --- | --- |

c)

privatejet jernbaneinfrastruktur, der udelukkende er anlagt til brug for infrastrukturejeren til dennes egne godsoperationer.

Artikel 3

Definitioner

I dette direktiv forstås ved

| a) | »jernbanesystem«: samtlige strukturelt eller funktionelt definerede delsystemer, som defineret i direktiv 96/48/EF og 2001/16/EF, samt forvaltningen og driften af systemet som helhed |
| --- | --- |

a)

»jernbanesystem«: samtlige strukturelt eller funktionelt definerede delsystemer, som defineret i direktiv 96/48/EF og 2001/16/EF, samt forvaltningen og driften af systemet som helhed

| b) | »infrastrukturforvalter«: ethvert offentligt organ eller enhver virksomhed, der bl.a. anlægger og vedligeholder jernbaneinfrastrukturen eller en del deraf, som defineret i artikel 3 i direktiv 91/440/EØF, hvilket også kan omfatte forvaltningen af infrastrukturkontrol- og sikkerhedssystemer. Infrastrukturforvalterens funktioner på et net eller en del af et net kan varetages af forskellige organer eller virksomheder |
| --- | --- |

b)

»infrastrukturforvalter«: ethvert offentligt organ eller enhver virksomhed, der bl.a. anlægger og vedligeholder jernbaneinfrastrukturen eller en del deraf, som defineret i artikel 3 i direktiv 91/440/EØF, hvilket også kan omfatte forvaltningen af infrastrukturkontrol- og sikkerhedssystemer. Infrastrukturforvalterens funktioner på et net eller en del af et net kan varetages af forskellige organer eller virksomheder

| c) | »jernbanevirksomhed«: en jernbanevirksomhed, som defineret i direktiv 2001/14/EF, og enhver offentlig eller privat virksomhed, hvis aktivitet består i godstransport og/eller personbefordring med jernbane, og som er forpligtet til at sørge for trækkraften; dette omfatter også virksomheder, som udelukkende leverer trækkraft |
| --- | --- |

c)

»jernbanevirksomhed«: en jernbanevirksomhed, som defineret i direktiv 2001/14/EF, og enhver offentlig eller privat virksomhed, hvis aktivitet består i godstransport og/eller personbefordring med jernbane, og som er forpligtet til at sørge for trækkraften; dette omfatter også virksomheder, som udelukkende leverer trækkraft

| d) | »tekniske specifikationer for interoperabilitet (TSI)«: de specifikationer, der gælder for hvert delsystem eller hver del af et delsystem med sigte på at opfylde de væsentlige krav og sikre interoperabiliteten i de transeuropæiske jernbanesystemer for højhastighedstog og konventionelle tog, som defineret i direktiv 96/48/EF og direktiv 2001/16/EF |
| --- | --- |

d)

»tekniske specifikationer for interoperabilitet (TSI)«: de specifikationer, der gælder for hvert delsystem eller hver del af et delsystem med sigte på at opfylde de væsentlige krav og sikre interoperabiliteten i de transeuropæiske jernbanesystemer for højhastighedstog og konventionelle tog, som defineret i direktiv 96/48/EF og direktiv 2001/16/EF

| e) | »fælles sikkerhedsmål«: de sikkerhedsniveauer, som forskellige dele af jernbanesystemet (såsom systemet for konventionelle tog, systemet for højhastighedstog, lange jernbanetunneler eller linjer, der udelukkende anvendes til godstransport) og systemet som helhed mindst skal opfylde, udtrykt i risikoacceptkriterier |
| --- | --- |

e)

»fælles sikkerhedsmål«: de sikkerhedsniveauer, som forskellige dele af jernbanesystemet (såsom systemet for konventionelle tog, systemet for højhastighedstog, lange jernbanetunneler eller linjer, der udelukkende anvendes til godstransport) og systemet som helhed mindst skal opfylde, udtrykt i risikoacceptkriterier

| f) | »fælles sikkerhedsmetoder«: de metoder, der skal udvikles til at beskrive, hvordan sikkerhedsniveauerne og opnåelsen af sikkerhedsmålene samt opfyldelsen af andre sikkerhedskrav vurderes |
| --- | --- |

f)

»fælles sikkerhedsmetoder«: de metoder, der skal udvikles til at beskrive, hvordan sikkerhedsniveauerne og opnåelsen af sikkerhedsmålene samt opfyldelsen af andre sikkerhedskrav vurderes

| g) | »sikkerhedsmyndighed«: det nationale organ, der varetager opgaver i forbindelse med jernbanesikkerheden i henhold til dette direktiv, eller et binationalt organ, som af medlemsstater har fået pålagt disse opgaver for at gennemføre en ensartet sikkerhedsordning for specialiseret grænseoverskridende infrastruktur |
| --- | --- |

g)

»sikkerhedsmyndighed«: det nationale organ, der varetager opgaver i forbindelse med jernbanesikkerheden i henhold til dette direktiv, eller et binationalt organ, som af medlemsstater har fået pålagt disse opgaver for at gennemføre en ensartet sikkerhedsordning for specialiseret grænseoverskridende infrastruktur

| h) | »nationale sikkerhedsforskrifter«: alle forskrifter indeholdende sikkerhedsmæssige krav til jernbanetransport, der er udstedt i de enkelte medlemsstater og gælder for mere end én jernbanevirksomhed, uanset hvilket organ der udsteder dem |
| --- | --- |

h)

»nationale sikkerhedsforskrifter«: alle forskrifter indeholdende sikkerhedsmæssige krav til jernbanetransport, der er udstedt i de enkelte medlemsstater og gælder for mere end én jernbanevirksomhed, uanset hvilket organ der udsteder dem

| i) | »sikkerhedsledelsessystem«: den organisation og de systemer, en infrastrukturforvalter eller en jernbanevirksomhed etablerer for at opnå en sikker ledelse af sine operationer |
| --- | --- |

i)

»sikkerhedsledelsessystem«: den organisation og de systemer, en infrastrukturforvalter eller en jernbanevirksomhed etablerer for at opnå en sikker ledelse af sine operationer

| j) | »undersøgelsesleder«: en person, der er ansvarlig for en undersøgelses tilrettelæggelse og gennemførelse og kontrollen med undersøgelsen |
| --- | --- |

j)

»undersøgelsesleder«: en person, der er ansvarlig for en undersøgelses tilrettelæggelse og gennemførelse og kontrollen med undersøgelsen

| k) | »ulykke«: en uønsket eller utilsigtet pludselig hændelse eller en specifik kæde af sådanne hændelser, der har skadelige følger; ulykker opdeles i følgende kategorier: sammenstød, afsporinger, ulykker på jernbaneoverskæringer, personskader som følge af rullende materiel i bevægelse, brand mv. |
| --- | --- |

k)

»ulykke«: en uønsket eller utilsigtet pludselig hændelse eller en specifik kæde af sådanne hændelser, der har skadelige følger; ulykker opdeles i følgende kategorier: sammenstød, afsporinger, ulykker på jernbaneoverskæringer, personskader som følge af rullende materiel i bevægelse, brand mv.

| l) | »alvorlig ulykke«: alle togsammenstød eller -afsporinger, som resulterer i mindst én dræbt eller mindst fem alvorligt tilskadekomne eller omfattende skade på rullende materiel, infrastruktur eller miljø, og enhver anden lignende ulykke med indlysende konsekvenser for reguleringen af jernbanesikkerheden eller sikkerhedsledelsen; ved »omfattende skade« forstås en skade, der af undersøgelsesorganet umiddelbart kan vurderes til en værdi på mindst 2 mio. EUR i alt |
| --- | --- |

l)

»alvorlig ulykke«: alle togsammenstød eller -afsporinger, som resulterer i mindst én dræbt eller mindst fem alvorligt tilskadekomne eller omfattende skade på rullende materiel, infrastruktur eller miljø, og enhver anden lignende ulykke med indlysende konsekvenser for reguleringen af jernbanesikkerheden eller sikkerhedsledelsen; ved »omfattende skade« forstås en skade, der af undersøgelsesorganet umiddelbart kan vurderes til en værdi på mindst 2 mio. EUR i alt

| m) | »hændelse«: enhver anden tildragelse end en ulykke eller en alvorlig ulykke, der er forbundet med togdrift, og som berører sikkerheden ved togdriften |
| --- | --- |

m)

»hændelse«: enhver anden tildragelse end en ulykke eller en alvorlig ulykke, der er forbundet med togdrift, og som berører sikkerheden ved togdriften

| n) | »undersøgelse«: en proces, der gennemføres for at forebygge ulykker og hændelser, og som omfatter indsamling og analyse af oplysninger, dragning af konklusioner, herunder fastlæggelse af årsager, og i givet fald fremsættelse af sikkerhedsrelaterede anbefalinger |
| --- | --- |

n)

»undersøgelse«: en proces, der gennemføres for at forebygge ulykker og hændelser, og som omfatter indsamling og analyse af oplysninger, dragning af konklusioner, herunder fastlæggelse af årsager, og i givet fald fremsættelse af sikkerhedsrelaterede anbefalinger

| o) | »årsager«: handlinger, undladelser, begivenheder eller vilkår eller en kombination heraf, som resulterede i ulykken eller hændelsen |
| --- | --- |

o)

»årsager«: handlinger, undladelser, begivenheder eller vilkår eller en kombination heraf, som resulterede i ulykken eller hændelsen

| p) | »agenturet«: Det Europæiske Jernbaneagentur, som er EF's agentur for jernbanesikkerhed og interoperabilitet |
| --- | --- |

p)

»agenturet«: Det Europæiske Jernbaneagentur, som er EF's agentur for jernbanesikkerhed og interoperabilitet

| q) | »bemyndigede organer«: de organer, som har til opgave at vurdere interoperabilitetskomponenternes overensstemmelse eller anvendelsesegnethed eller at gennemføre proceduren for EF-verifikation af delsystemerne, som defineret i direktiv 96/48/EF og direktiv 2001/16/EF |
| --- | --- |

q)

»bemyndigede organer«: de organer, som har til opgave at vurdere interoperabilitetskomponenternes overensstemmelse eller anvendelsesegnethed eller at gennemføre proceduren for EF-verifikation af delsystemerne, som defineret i direktiv 96/48/EF og direktiv 2001/16/EF

| r) | »interoperabilitetskomponenter«: hver enkelt del, gruppe af dele, underenhed eller komplet enhed af materiel, som indgår i eller er bestemt til at indgå i et delsystem, som er direkte eller indirekte afgørende for interoperabiliteten i jernbanesystemerne for højhastighedstog og konventionelle tog, som defineret i direktiv 96/48/EF og direktiv 2001/16/EF. Begrebet »komponent« omfatter både materielle og immaterielle objekter, f.eks. programmel. |
| --- | --- |

r)

»interoperabilitetskomponenter«: hver enkelt del, gruppe af dele, underenhed eller komplet enhed af materiel, som indgår i eller er bestemt til at indgå i et delsystem, som er direkte eller indirekte afgørende for interoperabiliteten i jernbanesystemerne for højhastighedstog og konventionelle tog, som defineret i direktiv 96/48/EF og direktiv 2001/16/EF. Begrebet »komponent« omfatter både materielle og immaterielle objekter, f.eks. programmel.

KAPITEL II

SIKKERHEDSUDVIKLING OG -LEDELSE

Artikel 4

Udvikling og forbedring af jernbanesikkerheden

1.   Medlemsstaterne sørger for, at jernbanesikkerheden opretholdes og, hvor det er praktisk muligt, løbende forbedres under hensyntagen til udviklingen i fællesskabslovgivningen og den tekniske og videnskabelige udvikling og med hovedvægten lagt på forebyggelse af alvorlige ulykker.

Medlemsstaterne sørger for, at sikkerhedsforskrifter fastsættes, anvendes og håndhæves på en åben og ikkediskriminerende måde, så de bidrager til udviklingen af et integreret europæisk jernbanetransportsystem.

2.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at foranstaltninger til udvikling og forbedring af jernbanesikkerheden tager hensyn til behovet for en systembaseret strategi.

3.   Medlemsstaterne sørger for, at ansvaret for en sikker drift af jernbanesystemet og kontrollen med de risici, der opstår på dette system, ligger hos infrastrukturforvaltere og jernbanevirksomheder med pligt for disse til at iværksætte nødvendige risikostyringsforanstaltninger, om nødvendigt i gensidigt samarbejde, til at opfylde nationale sikkerhedsforskrifter og -standarder og til at etablere sikkerhedsledelsessystemer i overensstemmelse med dette direktiv.

Med forbehold af medlemsstaternes retsforskrifter vedrørende civilt erstatningsansvar er hver infrastrukturforvalter og jernbanevirksomhed ansvarlig for sin del af systemet og for sikker drift af denne del, herunder levering af materiel og indgåelse af kontrakter om tjenesteydelser, i forhold til brugere, kunder,
  berørte arbejdstagere
  og tredjeparter.

Dette berører ikke de enkelte producenters, vedligeholdelsesvirksomheders, vognindehaveres eller tjenesteyderes eller ordregiveres ansvar for, at det rullende materiel, de anlæg og det øvrige udstyr og materiel eller de tjenesteydelser, de leverer, opfylder de anførte krav og betingelser, således at det er sikkert for jernbanevirksomheden og/eller infrastrukturforvalteren at anvende det i driften.

Artikel 5

Fælles sikkerhedsindikatorer

1.   For at lette vurderingen af opfyldelsen af de fælles sikkerhedsmål og give mulighed for at overvåge den generelle udvikling i jernbanesikkerheden indsamler medlemsstaterne informationer om fælles sikkerhedsindikatorer via sikkerhedsmyndighedernes årlige rapporter, som er omhandlet i artikel 18.

Det første referenceår for de fælles sikkerhedsindikatorer er... (15), som behandles i rapporten det følgende år.

De fælles sikkerhedsindikatorer fastlægges som beskrevet i bilag I.

2.   Senest den... (16) revideres bilag I efter proceduren i artikel 27, stk. 2, så det bl.a. kommer til at indeholde fælles definitioner af de fælles sikkerhedsindikatorer og fælles metoder til beregning af omkostningerne ved ulykker.

Artikel 6

Fælles sikkerhedsmetoder

1.   Første serie af fælles sikkerhedsmetoder, som omhandlet i artikel 3, litra a), vedtages af Kommissionen senest den... (17) efter proceduren i artikel 27, stk. 2. De offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Anden serie af fælles sikkerhedsmetoder, der dækker de øvrige metoder, som omhandlet i stk. 3, vedtages af Kommissionen senest den... (18) efter proceduren i artikel 27, stk. 2. De offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

2.   Udkastet til fælles sikkerhedsmetoder og udkastet til reviderede fælles sikkerhedsmetoder udarbejdes af agenturet i henhold til mandater, som vedtages efter proceduren i artikel 27, stk. 2.

Udkastet til sikkerhedsmetoder baseres på en gennemgang af eksisterende metoder i medlemsstaterne.

3.   De fælles sikkerhedsmetoder beskriver, hvordan sikkerhedsniveauet og opnåelsen af sikkerhedsmålene samt opfyldelsen af andre sikkerhedskrav vurderes, gennem udarbejdelse og fastsættelse af:

| a) | risikoevaluerings- og -vurderingsmetoder |
| --- | --- |

a)

risikoevaluerings- og -vurderingsmetoder

| b) | metoder til vurdering af overholdelsen af kravene i de sikkerhedscertifikater og sikkerhedsgodkendelser, der er udstedt i henhold til artikel 10 og 11, og |
| --- | --- |

b)

metoder til vurdering af overholdelsen af kravene i de sikkerhedscertifikater og sikkerhedsgodkendelser, der er udstedt i henhold til artikel 10 og 11, og

| c) | metoder — for så vidt de ikke allerede er omfattet af TSI'er — til at kontrollere, at de strukturelt definerede delsystemer i de transeuropæiske jernbanesystemer for højhastighedstog og konventionelle tog drives og vedligeholdes i overensstemmelse med de relevante væsentlige krav. |
| --- | --- |

c)

metoder — for så vidt de ikke allerede er omfattet af TSI'er — til at kontrollere, at de strukturelt definerede delsystemer i de transeuropæiske jernbanesystemer for højhastighedstog og konventionelle tog drives og vedligeholdes i overensstemmelse med de relevante væsentlige krav.

4.   De fælles sikkerhedsmetoder revideres regelmæssigt efter proceduren i artikel 27, stk. 2, under hensyntagen til erfaringen med deres anvendelse, den generelle udvikling i jernbanesikkerheden og medlemsstaternes forpligtelser, jf. artikel 4, stk. 1.

5.   Medlemsstaterne foretager de nødvendige ændringer af deres nationale sikkerhedsforskrifter på baggrund af vedtagelsen af fælles sikkerhedsmetoder og revisionerne heraf.

Artikel 7

Fælles sikkerhedsmål

1.   De fælles sikkerhedsmål udarbejdes, vedtages og revideres efter procedurerne i denne artikel.

2.   Udkastet til fælles sikkerhedsmål og udkastet til reviderede fælles sikkerhedsmål udarbejdes af agenturet i henhold til mandater, som vedtages efter proceduren i artikel 27, stk. 2.

3.   Den første serie af udkast til fælles sikkerhedsmål baseres på en gennemgang af eksisterende mål og sikkerhedsniveauer i medlemsstaterne og sikrer, at jernbanesystemets nuværende sikkerhedsniveau ikke sænkes i nogen medlemsstat. De vedtages af Kommissionen senest den ... (19) efter proceduren i artikel 27, stk. 2, og offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anden serie af udkast til fælles sikkerhedsmål baseres på erfaringerne fra den første serie af fælles sikkerhedsmål og implementeringen heraf. De afspejler eventuelle prioriterede områder, hvor sikkerheden skal forbedres yderligere. De vedtages af Kommissionen senest den ... (20) efter proceduren i artikel 27, stk. 2, og offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Alle forslag til udkast til og reviderede fælles sikkerhedsmål skal afspejle medlemsstaternes forpligtelser, jf. artikel 4, stk. 1. Disse forslag ledsages af en vurdering af de anslåede omkostninger og fordele med angivelse af de sandsynlige virkninger for alle berørte operatører og økonomiske aktører samt virkningerne for den samfundsmæssige risikoaccept. De indeholder om nødvendigt en frist for deres gradvise indførelse, navnlig for at tage hensyn til arten og omfanget af de investeringer, der er nødvendige for deres gennemførelse. De omfatter en analyse af de eventuelle konsekvenser for TSI'erne for delsystemerne og indeholder i givet fald de nødvendige forslag til ændringer af TSI'erne.

4.   De fælles sikkerhedsmål fastsætter de sikkerhedsniveauer, som mindst skal opfyldes af de forskellige dele af jernbanesystemet og af systemet som helhed i hver enkelt medlemsstat, udtrykt i risikoacceptkriterier for:

| a) | individuelle risici relateret til passagerer, personale, herunder personale hos kontrahenter, brugere af jernbaneoverskæringer og andre samt, med forbehold af gældende nationale og internationale ansvarsregler, individuelle risici relateret til personer, der uberettiget befinder sig på jernbanearealer |
| --- | --- |

a)

individuelle risici relateret til passagerer, personale, herunder personale hos kontrahenter, brugere af jernbaneoverskæringer og andre samt, med forbehold af gældende nationale og internationale ansvarsregler, individuelle risici relateret til personer, der uberettiget befinder sig på jernbanearealer

| b) | samfundsmæssige risici. |
| --- | --- |

b)

samfundsmæssige risici.

5.   De fælles sikkerhedsmål revideres regelmæssigt efter proceduren i artikel 27, stk. 2, under hensyntagen til den generelle udvikling i jernbanesikkerheden.

6.   Medlemsstaterne foretager de nødvendige ændringer af deres nationale sikkerhedsforskrifter for i det mindste at nå det fælles, eventuelt reviderede sikkerhedsmål i overensstemmelse med den gennemførelsesfrist, der er fastsat herfor. De meddeler Kommissionen disse forskrifter i overensstemmelse med artikel 8, stk. 4.

Artikel 8

Nationale sikkerhedsforskrifter

1.   
  I medfør af dette direktiv udarbejder medlemsstaterne
  bindende nationale sikkerhedsforskrifter og sørger for, at de offentliggøres og er tilgængelige for alle infrastrukturforvaltere, jernbanevirksomheder, ansøgere om sikkerhedscertifikater og ansøgere om sikkerhedsgodkendelser
  på et klart sprog, der kan forstås af alle berørte parter
  .

2.   Senest den ... (21) underretter medlemsstaterne Kommissionen om alle relevante gældende nationale sikkerhedsforskrifter, som foreskrevet i bilag II, med angivelse af deres anvendelsesområde.

Ved denne underretning oplyses der desuden om hovedindholdet af forskrifterne med henvisninger til retsakter, lovgivningens form og det eller den for offentliggørelsen ansvarlige organ eller organisation.

3.
     
  Senest den ... (22) foretager agenturet en evaluering af den måde, hvorpå de nationale sikkerhedsforskrifter offentliggøres og gøres tilgængelige i overensstemmelse med stk. 1, og anbefaler Kommissionen de foranstaltninger, der skal træffes til udvikling af en enkelt standardformular for offentliggørelse af disse forskrifter og fastlæggelse af en sprogordning, således at disse oplysninger bliver lettere tilgængelige for brugerne.

4.   Medlemsstaterne underretter omgående Kommissionen om ændringer af de meddelte nationale sikkerhedsforskrifter og enhver ny forskrift, der vedtages, medmindre forskrifterne udelukkende vedrører implementeringen af TSI'er.

5.
     
  For at begrænse indførelsen af nye, specifikke nationale forskrifter til et minimum og således forebygge yderligere hindringer og af hensyn til den gradvise harmonisering af sikkerhedsforskrifterne fører Kommissionen tilsyn med medlemsstaternes indførelse af nye nationale forskrifter.

6.   
  Såfremt
  en
  medlemsstat efter
  vedtagelsen af fælles sikkerhedsmål
  har til hensigt at indføre
  en ny national sikkerhedsforskrift, der kræver et højere sikkerhedsniveau end de fælles sikkerhedsmål,
  og/eller såfremt en medlemsstat har til hensigt at indføre en ny national sikkerhedsforskrift, der
  kan berøre driften af jernbanevirksomheder fra andre medlemsstater på den pågældende medlemsstats område,
  hører medlemsstaten i god tid samtlige interesserede parter, og proceduren
  i stk. 7 finder anvendelse
  .

7.   Medlemsstaten
  forelægger med henblik på godkendelse
  udkastet
  for
  Kommissionen med en begrundelse for indførelsen.

Hvis Kommissionen finder, at udkastet er uforeneligt med de fælles sikkerhedsmetoder eller med opfyldelsen i det mindste af de fælles sikkerhedsmål eller udgør et middel til vilkårlig forskelsbehandling eller skjult begrænsning af jernbanetransportoperationer mellem medlemsstaterne, vedtager den en beslutning rettet til den pågældende medlemsstat i overensstemmelse med proceduren i artikel 27, stk. 2.

Hvis der ikke i løbet af seks måneder efter forelæggelsen af udkastet er vedtaget nogen beslutning, kan medlemsstaten lade forskriften træde i kraft.

Artikel 9

Sikkerhedsledelsessystemer

1.   Infrastrukturforvaltere og jernbanevirksomheder sikrer, at jernbanesystemet mindst kan opfylde de fælles sikkerhedsmål og er i overensstemmelse med de nationale sikkerhedsforskrifter, som omhandlet i artikel 8 og bilag II, og med de sikkerhedskrav, der er fastsat i TSI'erne, samt at de relevante dele af de fælles sikkerhedsmetoder finder anvendelse.

2.   Sikkerhedsledelsessystemet skal opfylde de krav og indeholde de elementer, der er fastsat i bilag III, tilpasset til karakteren og størrelsen af samt andre omstændigheder ved den pågældende aktivitet. Systemet sikrer kontrollen med alle risici, der hidrører fra infrastrukturforvalterens eller jernbanevirksomhedens aktivitet, herunder levering og vedligeholdelse af materiel samt brug af kontrahenter. Uden at det berører de eksisterende nationale og internationale ansvarsregler, skal sikkerhedsledelsessystemet, når det er relevant og rimeligt, også tage hensyn til risici, der opstår som følge af andre parters aktiviteter.

3.   Enhver infrastrukturforvalters sikkerhedsledelsessystem skal tage hensyn til virkningerne af forskellige jernbanevirksomheders operationer på nettet og give mulighed for, at alle jernbanevirksomheder kan operere i overensstemmelse med TSI'er, nationale sikkerhedsforskrifter og de vilkår, som er fastsat i deres sikkerhedscertifikat. Sikkerhedsledelsessystemet skal desuden udformes med henblik på, at infrastrukturforvalterens katastrofe- og beredskabsprocedurer kan koordineres med alle jernbanevirksomheder, som opererer på den pågældende infrastruktur.

4.   Hvert år senest den 30. juni forelægger alle infrastrukturforvaltere og jernbanevirksomheder sikkerhedsmyndigheden en sikkerhedsrapport omhandlende det foregående kalenderår. Sikkerhedsrapporten indeholder:

| a) | oplysninger om, i hvilket omfang organisationens samlede sikkerhedsmål er nået, og om resultaterne af sikkerhedsplaner |
| --- | --- |

a)

oplysninger om, i hvilket omfang organisationens samlede sikkerhedsmål er nået, og om resultaterne af sikkerhedsplaner

| b) | nationale sikkerhedsindikatorer og de fælles sikkerhedsindikatorer, der er fastsat i bilag I, i det omfang, det er relevant for den pågældende organisation |
| --- | --- |

b)

nationale sikkerhedsindikatorer og de fælles sikkerhedsindikatorer, der er fastsat i bilag I, i det omfang, det er relevant for den pågældende organisation

| c) | resultaterne af intern sikkerhedsrevision |
| --- | --- |

c)

resultaterne af intern sikkerhedsrevision

| d) | bemærkninger om fejl og mangler ved jernbanedrift og infrastrukturforvaltning, som kan være relevante for sikkerhedsmyndigheden. |
| --- | --- |

d)

bemærkninger om fejl og mangler ved jernbanedrift og infrastrukturforvaltning, som kan være relevante for sikkerhedsmyndigheden.

KAPITEL III

SIKKERHEDSCERTIFICERING OG SIKKERHEDSGODKENDELSE

Artikel 10

Sikkerhedscertifikater

1.   For at få adgang til jernbaneinfrastrukturen skal en jernbanevirksomhed have et sikkerhedscertifikat som omhandlet i dette kapitel. Sikkerhedscertifikatet kan dække hele jernbanenettet i en medlemsstat eller kun en nærmere defineret del af det.

Formålet med sikkerhedscertifikatet er at bevise, at jernbanevirksomheden har etableret sit sikkerhedsledelsessystem og kan opfylde krav i TSI'er og anden relevant fællesskabslovgivning og i nationale sikkerhedsforskrifter, så den er i stand til at kontrollere risici og operere sikkert på nettet.

2.   Sikkerhedscertifikatet omfatter:

| a) | certificering, der bekræfter godkendelsen af jernbanevirksomhedens sikkerhedsledelsessystem, som beskrevet i artikel 9 og bilag III, og |
| --- | --- |

a)

certificering, der bekræfter godkendelsen af jernbanevirksomhedens sikkerhedsledelsessystem, som beskrevet i artikel 9 og bilag III, og

| b) | certificering, der bekræfter godkendelsen af de forholdsregler, jernbanevirksomheden har truffet for at opfylde specifikke krav, der er nødvendige for sikker togdrift på det relevante net. Kravene kan omfatte overholdelse af TSI'er og nationale sikkerhedsforskrifter, godkendelse af personalets certifikater og tilladelse til ibrugtagning af det rullende materiel, som jernbanevirksomheden anvender. Certificeringen baseres på dokumentation forelagt af jernbanevirksomheden, som beskrevet i bilag IV. |
| --- | --- |

b)

certificering, der bekræfter godkendelsen af de forholdsregler, jernbanevirksomheden har truffet for at opfylde specifikke krav, der er nødvendige for sikker togdrift på det relevante net. Kravene kan omfatte overholdelse af TSI'er og nationale sikkerhedsforskrifter, godkendelse af personalets certifikater og tilladelse til ibrugtagning af det rullende materiel, som jernbanevirksomheden anvender. Certificeringen baseres på dokumentation forelagt af jernbanevirksomheden, som beskrevet i bilag IV.

3.   Sikkerhedsmyndigheden i den medlemsstat, hvor jernbanevirksomheden først etablerer togdrift, foretager certificeringen i overensstemmelse med stk. 2.

Certificeringen foretaget i henhold til stk. 2 skal specificere karakteren og omfanget af de dækkede jernbaneoperationer. Certificeringen foretaget i henhold til stk. 2, litra a), gælder i hele EU for tilsvarende jernbanetransportoperationer.

4.   Sikkerhedsmyndigheden i den medlemsstat, hvori jernbanevirksomheden har til hensigt at udføre yderligere jernbanetransporttjenester, foretager den yderligere nationale certificering, der kræves i henhold til stk. 2, litra b).

5.   Sikkerhedscertifikatet fornyes efter ansøgning fra jernbanevirksomheden mindst hvert femte år. Det ajourføres helt eller delvis, når som helst karakteren eller omfanget af de pågældende aktiviteter ændres væsentligt.

Indehaveren af sikkerhedscertifikatet underretter omgående den kompetente sikkerhedsmyndighed om alle væsentlige ændringer i forudsætningerne for den relevante del af sikkerhedscertifikatet. Indehaveren underretter desuden den kompetente sikkerhedsmyndighed, såfremt nye kategorier af personale inddrages i togdriften, eller nye typer rullende materiel tages i brug.

Sikkerhedsmyndigheden kan forlange, at den relevante del af sikkerhedscertifikatet ajourføres efter væsentlige ændringer i de overordnede sikkerhedsforskrifter.

Hvis sikkerhedsmyndigheden finder, at indehaveren ikke længere opfylder forudsætningerne for en certificering, som den har foretaget, tilbagekalder den del a og/eller b af certifikatet med en begrundelse for sin afgørelse. Den sikkerhedsmyndighed, der har tilbagekaldt en yderligere national certificering, der er foretaget i henhold til stk. 4, underretter omgående den sikkerhedsmyndighed, der har foretaget certificeringen i henhold til stk. 2, litra a), om sin afgørelse.

Sikkerhedsmyndigheden skal ligeledes tilbagekalde et sikkerhedscertifikat, hvis det viser sig, at indehaveren af certifikatet, ikke har anvendt det i det år, der følger efter udstedelsen.

6.   Sikkerhedsmyndigheden underretter inden en måned agenturet om de i stk. 2, litra a), omhandlede sikkerhedscertifikater, der er udstedt, fornyet, ajourført eller tilbagekaldt. Der oplyses om navn og adresse på jernbanevirksomheden, udstedelsesdato, sikkerhedscertifikatets anvendelsesområde og gyldighed og, i tilfælde af tilbagekaldelse, begrundelsen for afgørelsen.

7.   Senest den ... (23) vurderer agenturet udviklingen med hensyn til sikkerhedscertificering og forelægger en rapport for Kommissionen med anbefalinger vedrørende indførelse af en strategi baseret på et fælles EF-sikkerhedscertifikat. Kommissionen foretager sig det fornødne for at følge op på anbefalingerne.

Artikel 11

Sikkerhedsgodkendelse af infrastrukturforvaltere

1.   For at få tilladelse til at forvalte og drive en jernbaneinfrastruktur skal infrastrukturforvalteren indhente en sikkerhedsgodkendelse fra sikkerhedsmyndigheden i den medlemsstat, hvor den er etableret.

Sikkerhedsgodkendelsen omfatter:

| a) | en godkendelse af infrastrukturforvalterens sikkerhedsledelsessystem, jf. artikel 9 og bilag III, og |
| --- | --- |

a)

en godkendelse af infrastrukturforvalterens sikkerhedsledelsessystem, jf. artikel 9 og bilag III, og

| b) | en bekræftelse af, at infrastrukturforvalteren accepterer at opfylde en række specifikke krav af hensyn til sikker udformning, vedligeholdelse og drift af jernbaneinfrastrukturen, herunder i relevant omfang vedligeholdelse og drift af trafikkontrol og signalsystem. |
| --- | --- |

b)

en bekræftelse af, at infrastrukturforvalteren accepterer at opfylde en række specifikke krav af hensyn til sikker udformning, vedligeholdelse og drift af jernbaneinfrastrukturen, herunder i relevant omfang vedligeholdelse og drift af trafikkontrol og signalsystem.

2.   Sikkerhedsgodkendelsen fornyes efter ansøgning fra infrastrukturforvalteren mindst hvert femte år. Den ajourføres helt eller delvis, hvis infrastrukturen, signalsystemet eller energiforsyningen eller principperne for deres drift og vedligeholdelse ændres væsentligt. Indehaveren af sikkerhedsgodkendelsen underretter omgående sikkerhedsmyndigheden om alle sådanne ændringer.

Sikkerhedsmyndigheden kan forlange, at sikkerhedsgodkendelsen ajourføres efter væsentlige ændringer i de overordnede sikkerhedsforskrifter.

Hvis sikkerhedsmyndigheden fastslår, at en godkendt infrastrukturforvalter ikke længere opfylder kravene med henblik på sikkerhedsgodkendelse, trækker den godkendelsen tilbage og begrunder sin afgørelse.

3.   Sikkerhedsmyndigheden underretter inden en måned agenturet om de sikkerhedsgodkendelser, der er udstedt, fornyet, ajourført eller trukket tilbage. Oplysningerne indeholder infrastrukturforvalterens navn og adresse, godkendelsesdato, omfanget af og gyldighedsperioden for sikkerhedsgodkendelsen samt, i tilfælde af tilbagetrækkelse, begrundelsen for afgørelsen.

Artikel 12

Ansøgningskrav
  i forbindelse med sikkerhedscertifikater og -godkendelser

1.   Sikkerhedsmyndigheden træffer afgørelse om en ansøgning om sikkerhedscertifikat eller sikkerhedsgodkendelse hurtigst muligt og under alle omstændigheder senest fire måneder efter at have modtaget alle de krævede oplysninger og eventuelle supplerende oplysninger. Hvis ansøgeren anmodes om at forelægge yderligere oplysninger, indgives disse omgående.

2.   For at gøre det lettere for nye jernbanevirksomheder at etablere sig og for jernbanevirksomheder fra andre medlemsstater at indgive ansøgninger giver sikkerhedsmyndigheden detaljeret vejledning om, hvordan sikkerhedscertifikatet opnås. Den oplyser om alle krav, som er fastsat i henhold til artikel 10, stk. 2, og stiller alle relevante dokumenter til rådighed for ansøgeren.

Der gives særlig vejledning til jernbanevirksomheder, som ansøger om et sikkerhedscertifikat for tjenester på en nærmere afgrænset del af en infrastruktur, med specifik angivelse af, hvilke forskrifter der er gældende for den pågældende del.

3.   En trykt ansøgningsvejledning med en beskrivelse af og redegørelse for betingelserne for udstedelse af sikkerhedscertifikater og angivelse af, hvilke dokumenter der skal forelægges, stilles gratis til rådighed for ansøgerne.
  Et sammendrag af ansøgningsvejledningen skal som et minimum foreligge på engelsk, fransk og tysk.
  Alle ansøgninger om sikkerhedscertifikater indgives på det sprog, som kræves af sikkerhedsmyndigheden.

Artikel 13

Adgang til efteruddannelsesfaciliteter

1.   Medlemsstaterne sørger for, at jernbanevirksomheder
  og infrastrukturforvaltere
  , der ansøger om et sikkerhedscertifikat
  eller en sikkerhedsgodkendelse
  , på retfærdige og ikke-diskriminerende vilkår har adgang til efteruddannelsesfaciliteter for lokomotivførere,
  medrejsende personale og andet personale, som varetager vigtige sikkerhedsopgaver, som f.eks. signalarbejdere og stationsforstandere,
  såfremt sådan efteruddannelse er nødvendig for at opfylde
  kravene til et sikkerhedscertifikat eller en sikkerhedsgodkendelse.

Den tilbudte efteruddannelse skal omfatte undervisning i nødvendigt banekendskab, driftsregulativer og -procedurer, signal- og styringskontrolsystemet og gældende katastrofe- og beredskabsprocedurer for de strækninger, hvorpå der drives togtrafik.

Hvis efteruddannelsesfaciliteterne ikke omfatter eksamener og udstedelse af certifikater, sørger medlemsstaterne for, at jernbanevirksomheder har adgang til en sådan certificering, hvis det er et krav for at få udstedt sikkerhedscertifikatet.

Sikkerhedsmyndigheden sørger for, at efteruddannelsestilbud eller i givet fald udstedelsen af certifikater opfylder de sikkerhedskrav, der er fastsat i TSI'er eller nationale sikkerhedsforskrifter, som er beskrevet i artikel 8 og bilag II.

2.   Hvis det kun er en enkelt jernbanevirksomhed eller infrastrukturforvalteren, der kan tilbyde efteruddannelse, sørger medlemsstaterne for, at denne efteruddannelse er tilgængelig for andre jernbanevirksomheder til en
  ikke-diskriminerende pris, der står i et rimeligt forhold til omkostningerne
  .

3.
     
  Medlemsstaterne sørger for, at certifikater udstedt i henhold til stk. 1 til lokomotivførere, medrejsende personale og andet personale, som varetager vigtige sikkerhedsopgaver, gælder for jernbanenettet eller den strækning, som de oprindeligt blev udstedt for, uanset hvilken jernbanevirksomhed certifikatindehaveren arbejder for.

4.   Under alle omstændigheder er hver jernbanevirksomhed og infrastrukturforvalter ansvarlig for uddannelses- og kvalifikationsniveauet hos personale, der varetager sikkerhedsopgaver, jf. artikel 9 og bilag III.

Artikel 14

Ibrugtagning af rullende materiel

1.   For så vidt angår rullende materiel, for hvilket der er givet tilladelse til ibrugtagning i en medlemsstat i overensstemmelse med artikel 10, stk. 2, litra b), men som ikke fuldt ud er omfattet af relevante TSI'er, gives der tilladelse til ibrugtagning i andre medlemsstater i overensstemmelse med denne artikel, hvis den pågældende medlemsstat kræver en tilladelse.

2.   Den jernbanevirksomhed, der ansøger om ibrugtagningstilladelse i en anden medlemsstat, indgiver teknisk dokumentation for det rullende materiel eller den pågældende type rullende materiel til den relevante sikkerhedsmyndighed med oplysninger om materiellets påtænkte anvendelse på nettet. Dokumentationen skal indeholde følgende oplysninger:

| a) | bevis for, at der er givet ibrugtagningstilladelse for det rullende materiel i en anden medlemsstat, og en redegørelse for dets hidtidige funktion og drift, vedligeholdelse og eventuelle tekniske ændringer foretaget, efter at tilladelsen er givet |
| --- | --- |

a)

bevis for, at der er givet ibrugtagningstilladelse for det rullende materiel i en anden medlemsstat, og en redegørelse for dets hidtidige funktion og drift, vedligeholdelse og eventuelle tekniske ændringer foretaget, efter at tilladelsen er givet

| b) | relevante tekniske data, vedligeholdelsesprogram og driftsmæssige karakteristika, hvorom sikkerhedsmyndigheden anmoder, og som kræves til den supplerende tilladelse for materiellet |
| --- | --- |

b)

relevante tekniske data, vedligeholdelsesprogram og driftsmæssige karakteristika, hvorom sikkerhedsmyndigheden anmoder, og som kræves til den supplerende tilladelse for materiellet

| c) | bevis for tekniske og driftsmæssige karakteristika, hvoraf det fremgår, at det rullende materiel er i overensstemmelse med energiforsynings-, signal- og styringskontrolsystemet, sporvidden, infrastrukturprofiler, det maksimale tilladte akseltryk og andre tekniske begrænsninger på nettet |
| --- | --- |

c)

bevis for tekniske og driftsmæssige karakteristika, hvoraf det fremgår, at det rullende materiel er i overensstemmelse med energiforsynings-, signal- og styringskontrolsystemet, sporvidden, infrastrukturprofiler, det maksimale tilladte akseltryk og andre tekniske begrænsninger på nettet

| d) | oplysninger om dispensationer fra nationale sikkerhedsforskrifter, som er nødvendige for at give tilladelse, og attestation for en risikovurdering, hvoraf det fremgår, at godkendelse af det rullende materiel ikke vil skabe unødige risici på nettet. |
| --- | --- |

d)

oplysninger om dispensationer fra nationale sikkerhedsforskrifter, som er nødvendige for at give tilladelse, og attestation for en risikovurdering, hvoraf det fremgår, at godkendelse af det rullende materiel ikke vil skabe unødige risici på nettet.

3.   Sikkerhedsmyndigheden kan forlange, at der foretages prøvekørsler på nettet for at kontrollere overensstemmelsen med de begrænsende parametre i stk. 2, litra c), og foreskriver i så fald omfanget og indholdet af sådanne prøvekørsler.

4.   Sikkerhedsmyndigheden træffer i overensstemmelse med denne artikel afgørelse om en ansøgning hurtigst muligt og senest fire måneder efter at have fået forelagt den komplette tekniske dokumentation, herunder dokumentationen for prøvekørslerne. Der kan i tilladelsescertifikatet være fastsat betingelser for materiellets brug samt andre restriktioner.

Artikel 15

Harmonisering af sikkerhedscertifikater

1.   Senest den ... (24) vedtages der fælles harmoniserede krav i henhold til artikel 10, stk. 2, litra b), og bilag IV samt et fælles format for ansøgningsvejledningen efter proceduren i artikel 27, stk. 2.

2.   Agenturet fremsætter anbefalinger angående fælles harmoniserede krav og et fælles format for ansøgningsvejledningen i henhold til et mandat, som vedtages efter proceduren i artikel 27, stk. 2.

KAPITEL IV

SIKKERHEDSMYNDIGHED

Artikel 16

Opgaver

1.   Hver medlemsstat opretter en sikkerhedsmyndighed. Denne myndighed, der kan være ministeriet med ansvar for transportspørgsmål, er med hensyn til organisation, retlig struktur og beslutningstagning uafhængig af alle jernbanevirksomheder, infrastrukturforvaltere, ansøgere om sikkerhedscertifikater og ordregivere.

2.   Sikkerhedsmyndigheden varetager som et minimum følgende opgaver:

| a) | den udsteder i overensstemmelse med artikel 14 i direktiv 96/48/EF, der indgår i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog, og kontrollerer, at de drives og vedligeholdes i overensstemmelse med de relevante væsentlige krav |
| --- | --- |

a)

den udsteder i overensstemmelse med artikel 14 i direktiv 96/48/EF, der indgår i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog, og kontrollerer, at de drives og vedligeholdes i overensstemmelse med de relevante væsentlige krav

| b) | den udsteder i overensstemmelse med artikel 14 i direktiv 2001/16/EF ibrugtagningstilladelser for de strukturelt definerede delsystemer, der indgår i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog, og kontrollerer, at de drives og vedligeholdes i overensstemmelse med de relevante væsentlige krav |
| --- | --- |

b)

den udsteder i overensstemmelse med artikel 14 i direktiv 2001/16/EF ibrugtagningstilladelser for de strukturelt definerede delsystemer, der indgår i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog, og kontrollerer, at de drives og vedligeholdes i overensstemmelse med de relevante væsentlige krav

| c) | den fører tilsyn med, at interoperabilitetskomponenterne er i overensstemmelse med de væsentlige krav, jf. artikel 12 i direktiv 96/48/EF og 2001/16/EF |
| --- | --- |

c)

den fører tilsyn med, at interoperabilitetskomponenterne er i overensstemmelse med de væsentlige krav, jf. artikel 12 i direktiv 96/48/EF og 2001/16/EF

| d) | den udsteder ibrugtagningstilladelser for nyt og væsentligt ændret rullende materiel, for hvilket der endnu ikke er vedtaget en TSI |
| --- | --- |

d)

den udsteder ibrugtagningstilladelser for nyt og væsentligt ændret rullende materiel, for hvilket der endnu ikke er vedtaget en TSI

| e) | den udsteder, fornyer, ajourfører og tilbagekalder relevante dele af sikkerhedscertifikater og sikkerhedsgodkendelser, der er udstedt i overensstemmelse med artikel 10 og artikel 11, og kontrollerer, at betingelserne og kravene deri overholdes, og at infrastrukturforvaltere og jernbanevirksomheder opererer i overensstemmelse med de krav, der er fastsat i EF- forskrifter eller national lovgivning |
| --- | --- |

e)

den udsteder, fornyer, ajourfører og tilbagekalder relevante dele af sikkerhedscertifikater og sikkerhedsgodkendelser, der er udstedt i overensstemmelse med artikel 10 og artikel 11, og kontrollerer, at betingelserne og kravene deri overholdes, og at infrastrukturforvaltere og jernbanevirksomheder opererer i overensstemmelse med de krav, der er fastsat i EF- forskrifter eller national lovgivning

| f) | den overvåger, fremmer, styrker og udvikler om nødvendigt de overordnede sikkerhedsforskrifter, herunder systemet med nationale sikkerhedsforskrifter |
| --- | --- |

f)

den overvåger, fremmer, styrker og udvikler om nødvendigt de overordnede sikkerhedsforskrifter, herunder systemet med nationale sikkerhedsforskrifter

| g) | den fører tilsyn med, at rullende materiel er behørigt registreret, og at sikkerhedsmæssige oplysninger i det nationale register, der er oprettet i henhold til artikel 14 i direktiv 96/48/EF og i direktiv 2001/16/EF, er korrekte og ajourførte. |
| --- | --- |

g)

den fører tilsyn med, at rullende materiel er behørigt registreret, og at sikkerhedsmæssige oplysninger i det nationale register, der er oprettet i henhold til artikel 14 i direktiv 96/48/EF og i direktiv 2001/16/EF, er korrekte og ajourførte.

3.   De i stk. 2 nævnte opgaver kan ikke overføres eller gives i entreprise til en infrastrukturforvalter, en jernbanevirksomhed eller en ordregiver.

Artikel 17

Principper for beslutningstagning

1.   Sikkerhedsmyndigheden udfører sine opgaver på en åben og ikke-diskriminerende måde. Den giver navnlig alle parter mulighed for at blive hørt og begrunder sine afgørelsger.

Den reagerer omgående på anmodninger og ansøgninger, fremsætter selv hurtigst muligt anmodninger om oplysninger og vedtager alle sine afgørelser inden fire måneder efter modtagelse af alle efterspurgte oplysninger. Den kan på et hvilket som helst tidspunkt anmode om teknisk bistand fra infrastrukturforvaltere og jernbanevirksomheder til udførelsen af de i artikel 16 omhandlede opgaver.

Under udviklingen af de nationale rammer for sikkerhedsreguleringen hører sikkerhedsmyndigheden alle involverede personer og interesserede parter, herunder infrastrukturforvaltere, jernbanevirksomheder, fabrikanter, virksomheder, der udfører reparations- og vedligeholdelsesarbejde, samt brugere og personalerepræsentanter.

2.   Sikkerhedsmyndigheden kan frit gennemføre alle inspektioner og undersøgelser, der er nødvendige for varetagelsen af dens opgaver, og har adgang til alle relevante dokumenter og lokaler, anlæg og materiel hos infrastrukturforvaltere og jernbanevirksomheder.

3.   Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at sikkerhedsmyndighedens afgørelser kan prøves ved en domstol.

4.   Sikkerhedsmyndighederne udveksler synspunkter og erfaringer med henblik på at harmonisere kriterierne for deres beslutningstagning i Fællesskabet. Samarbejdet tager navnlig sigte på at lette og koordinere sikkerhedscertificeringen af jernbanevirksomheder, der har fået tildelt internationale kanaler efter proceduren i artikel 15 i direktiv 2001/14/EF.

Agenturet bistår sikkerhedsmyndighederne i disse opgaver.

Artikel 18

Årlig rapport

Sikkerhedsmyndigheden offentliggør hvert år en rapport om sine aktiviteter det foregående år, som fremsendes til agenturet senest den 30. september. Rapporten indeholder oplysninger om:

| a) | udviklingen i jernbanesikkerheden, herunder en samlet redegørelse for situationen i medlemsstaten hvad angår de fælles sikkerhedsindikatorer i bilag I |
| --- | --- |

a)

udviklingen i jernbanesikkerheden, herunder en samlet redegørelse for situationen i medlemsstaten hvad angår de fælles sikkerhedsindikatorer i bilag I

| b) | vigtige ændringer i lovgivning og forskrifter om jernbanesikkerhed |
| --- | --- |

b)

vigtige ændringer i lovgivning og forskrifter om jernbanesikkerhed

| c) | udviklingen vedrørende sikkerhedscertificering og sikkerhedsgodkendelse |
| --- | --- |

c)

udviklingen vedrørende sikkerhedscertificering og sikkerhedsgodkendelse

| d) | resultater og erfaringer fra tilsynet med infrastrukturforvaltere og jernbanevirksomheder. |
| --- | --- |

d)

resultater og erfaringer fra tilsynet med infrastrukturforvaltere og jernbanevirksomheder.

KAPITEL V

UNDERSØGELSE AF ULYKKER OG HÆNDELSER

Artikel 19

Undersøgelsespligt

1.   Medlemsstaterne sørger for, at det i artikel 21 omhandlede undersøgelsesorgan gennemfører en undersøgelse efter alvorlige ulykker på jernbanesystemet med det formål at afdække mulighederne for at forbedre jernbanesikkerheden og forebygge ulykker.

2.   Foruden alvorlige ulykker kan det i artikel 21 omhandlede undersøgelsesorgan undersøge ulykker og hændelser, som under lidt anderledes omstændigheder kunne have resulteret i alvorlige ulykker, herunder tekniske fejl ved de strukturelt definerede delsystemer eller ved interoperabilitetskomponenterne i de trans-europæiske jernbanesystemer for højhastighedstog og konventionelle tog.

Undersøgelsesorganet afgør selv, hvorvidt der skal gennemføres en undersøgelse af en sådan ulykke eller hændelse. Ved afgørelsen tages der hensyn til:

| a) | ulykkens eller hændelsens alvor |
| --- | --- |

a)

ulykkens eller hændelsens alvor

| b) | hvorvidt den er led i en række ulykker eller hændelser af relevans for systemet som helhed |
| --- | --- |

b)

hvorvidt den er led i en række ulykker eller hændelser af relevans for systemet som helhed

| c) | hændelsens indvirkning på jernbanesikkerheden i EU-sammenhæng og |
| --- | --- |

c)

hændelsens indvirkning på jernbanesikkerheden i EU-sammenhæng og

| d) | henvendelser fra infrastrukturforvaltere, jernbanevirksomheder, sikkerhedsmyndigheden eller medlemsstaterne. |
| --- | --- |

d)

henvendelser fra infrastrukturforvaltere, jernbanevirksomheder, sikkerhedsmyndigheden eller medlemsstaterne.

3.   Omfanget af og proceduren for undersøgelserne fastlægges af undersøgelsesorganet under hensyntagen til principperne og målsætningerne i artikel 20 og 22 og afhængigt af, hvilke erfaringer man forventer at kunne drage af ulykken eller hændelsen med henblik på forbedring af sikkerheden.

4.   Undersøgelsen vedrører under ingen omstændigheder spørgsmålet om placering af skyld eller erstatningsansvar.

Artikel 20

Undersøgelsens status

1.   Medlemsstaterne fastsætter inden for rammerne af deres respektive retssystemer en retlig status for undersøgelsen af ulykker og hændelser, som sætter undersøgelseslederne i stand til at udføre deres opgave så effektivt og hurtigt som muligt.

2.   I overensstemmelse med gældende lovgivning i medlemsstaterne og i givet fald i samarbejde med de myndigheder, der er ansvarlige for den retslige efterforskning, skal de ansvarlige for gennemførelsen af undersøgelserne hurtigst muligt have:

| a) | adgang til ulykkes- eller hændelsesstedet samt til det involverede rullende materiel, den relevante infrastruktur og trafikstyrings- og signalanlæg |
| --- | --- |

a)

adgang til ulykkes- eller hændelsesstedet samt til det involverede rullende materiel, den relevante infrastruktur og trafikstyrings- og signalanlæg

| b) | ret til umiddelbart at registrere bevismateriale og foretage kontrolleret fjernelse af vragdele, infrastrukturanlæg eller komponenter til undersøgelses- eller analyseformål |
| --- | --- |

b)

ret til umiddelbart at registrere bevismateriale og foretage kontrolleret fjernelse af vragdele, infrastrukturanlæg eller komponenter til undersøgelses- eller analyseformål

| c) | adgang og ret til i undersøgelsen at gøre brug af indholdet af registreringsinstrumenter om bord og udstyr til optagelse af verbal kommunikation og registrering af signal- og trafikstyringssystemets drift |
| --- | --- |

c)

adgang og ret til i undersøgelsen at gøre brug af indholdet af registreringsinstrumenter om bord og udstyr til optagelse af verbal kommunikation og registrering af signal- og trafikstyringssystemets drift

| d) | adgang til resultaterne af undersøgelsen eller obduktionen af ligene af dødsofre |
| --- | --- |

d)

adgang til resultaterne af undersøgelsen eller obduktionen af ligene af dødsofre

| e) | adgang til resultaterne af undersøgelserne af togpersonale og andet jernbanepersonale, der var involveret i ulykken eller hændelsen |
| --- | --- |

e)

adgang til resultaterne af undersøgelserne af togpersonale og andet jernbanepersonale, der var involveret i ulykken eller hændelsen

| f) | mulighed for selv at afhøre involveret jernbanepersonale og andre vidner |
| --- | --- |

f)

mulighed for selv at afhøre involveret jernbanepersonale og andre vidner

| g) | adgang til al relevant information eller dokumentation, der forefindes hos infrastrukturforvalteren, de involverede jernbanevirksomheder og sikkerhedsmyndigheden. |
| --- | --- |

g)

adgang til al relevant information eller dokumentation, der forefindes hos infrastrukturforvalteren, de involverede jernbanevirksomheder og sikkerhedsmyndigheden.

3.   Undersøgelsen udføres uafhængigt af alle former for retslig efterforskning.

Artikel 21

Undersøgelsesorgan

1.   Hver medlemsstat sørger for, at den i artikel 19 omhandlede undersøgelse af ulykker og hændelser varetages af et permanent organ, som omfatter mindst én person, der kan varetage funktionen som undersøgelsesleder i tilfælde af en ulykke eller hændelse. Dette organ er med hensyn til organisation, retlig struktur og beslutningstagning uafhængigt af alle infrastrukturforvaltere, jernbanevirksomheder, afgiftsorganer, infrastrukturtildelingsorganer og bemyndigede organer og alle andre parter, hvis interesser kan komme i et modsætningsforhold til de opgaver, der pålægges undersøgelsesorganet. Det fungerer desuden uafhængigt af sikkerhedsmyndigheden og alle organer med ansvar for regulering af jernbanesektoren.

2.   Undersøgelsesorganet skal udføre sine opgaver uafhængigt af de i stk. 1 anførte organisationer og skal have bevilget tilstrækkelige ressourcer hertil. Undersøgelsespersonalet skal have en status, der giver den nødvendige garanti for deres uafhængighed.

3.   Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser om, at jernbanevirksomheder, infrastrukturforvaltere og i givet fald sikkerhedsmyndigheden er forpligtet til omgående at aflægge rapport til undersøgelsesorganet om de i artikel 19 omhandlede ulykker og hændelser. Undersøgelsesorganet skal kunne reagere på sådanne rapporter og foretage sig det nødvendige for at indlede undersøgelsen senest en uge efter modtagelse af rapporten om ulykken eller hændelsen.

4.   Undersøgelsesorganet kan kombinere sine opgaver i medfør af dette direktiv med opgaver vedrørende undersøgelse af andre tildragelser end jernbaneulykker og -hændelser, såfremt en sådan undersøgelse ikke bringer dets uafhængighed i fare.

5.   Om nødvendigt kan det undersøgende organ anmode undersøgelsesorganer fra andre medlemsstater eller agenturet om at bistå med ekspertise eller foretage tekniske inspektioner, analyser eller evalueringer.

6.   Medlemsstaterne kan give undersøgelsesorganet til opgave at undersøge andre jernbaneulykker og -hændelser end de i artikel 19 nævnte.

7.   Undersøgelsesorganer udveksler synspunkter og erfaringer med henblik på at udvikle fælles undersøgelsesmetoder, udarbejde fælles principper for opfølgningen af anbefalinger på sikkerhedsområdet og tilpasse sig den tekniske og videnskabelige udvikling.

Agenturet bistår undersøgelsesorganerne i denne opgave.

Artikel 22

Undersøgelsesprocedurer

1.   En ulykke eller hændelse, der er nævnt i artikel 19, undersøges af undersøgelsesorganet i den medlemsstat, hvori den indtraf. Hvis det ikke er muligt at fastslå, i hvilken medlemsstat den indtraf, eller hvis den indtraf på eller tæt ved grænsen mellem to medlemsstater, aftaler de relevante organer, hvilket af dem der skal gennemføre undersøgelsen, eller de aftaler at gennemføre den i fællesskab. I første tilfælde får det andet organ mulighed for at deltage i undersøgelsen og modtager alle oplysninger om resultaterne.

Undersøgelsesorganer fra andre medlemsstater skal opfordres til at deltage i en undersøgelse, hvis en jernbanevirksomhed, som er etableret og godkendt i disse, er impliceret i ulykken eller hændelsen.

Dette stykke forhindrer ikke medlemsstaterne i at aftale, at de relevante organer under andre omstændigheder foretager en undersøgelse i fællesskab.

2.   For hver ulykke eller hændelse sørger det organ, der er ansvarligt for undersøgelsen, for, at de nødvendige ressourcer er til rådighed, herunder den nødvendige driftsmæssige og tekniske ekspertise til at udføre undersøgelsen. Ekspertisen kan hentes i eller uden for organet alt efter karakteren af den ulykke eller hændelse, der skal undersøges.

3.   Undersøgelsen gennemføres under størst mulig åbenhed, så alle parter får mulighed for at blive hørt og underrettet om resultaterne. Den relevante infrastrukturforvalter og de involverede jernbanevirksomheder, sikkerhedsmyndigheden, ofrene og deres familie, ejere af beskadigede genstande, fabrikanter, involverede beredskabstjenester og repræsentanter for personale og brugere underrettes løbende om undersøgelsen og om, hvordan den udvikler sig, og skal i det omfang, det er praktisk muligt, have mulighed for at fremsætte deres mening og synspunkter om undersøgelsen og vil kunne fremsætte bemærkninger til oplysningerne i udkastene til rapporter.

4.   Undersøgelsesorganet afslutter sine undersøgelser på ulykkesstedet i løbet af så kort tid som muligt for at give infrastrukturforvalteren mulighed for at genoprette infrastrukturen og åbne den for jernbanetransporttjenester så hurtigt som muligt.

Artikel 23

Rapporter

1.   Der skal for en undersøgelse af en ulykke eller hændelse som omhandlet i artikel 19 udarbejdes rapporter i en passende form i forhold til ulykkens eller hændelsens karakter og alvor og undersøgelsesresultaternes relevans. I rapporterne oplyses om formålet med undersøgelsen som omhandlet i artikel 19, stk. 1, og de indeholder i givet fald anbefalinger på sikkerhedsområdet.

2.   Undersøgelsesorganet offentliggør den endelige rapport hurtigst muligt og normalt senest 12 måneder efter datoen for tildragelsen. Rapporten struktureres så vidt muligt efter modellen i bilag V. Rapporten, herunder anbefalinger på sikkerhedsområdet, fremsendes til de i artikel 22, stk. 3, nævnte relevante parter og til berørte organer og parter i andre medlemsstater.

3.   Undersøgelsesorganet offentliggør hvert år senest den 30. september en rapport med en redegørelse for de undersøgelser, der er gennemført det foregående år, de anbefalinger på sikkerhedsområdet, der er fremsat, og de korrigerende foranstaltninger, der er truffet i overensstemmelse med tidligere fremsatte anbefalinger.

Artikel 24

Oplysninger, der skal fremsendes til agenturet

1.   Inden en uge efter, at der er truffet afgørelse om at indlede en undersøgelse, underretter undersøgelsesorganet agenturet herom. Der oplyses om dato og tidspunkt for tildragelsen samt stedet og tildragelsens karakter og konsekvenser med hensyn til dræbte, tilskadekomne og materielle skader.

2.   Undersøgelsesorganet fremsender en kopi til agenturet af de endelige rapporter i artikel 23, stk. 2, og den årlige rapport i artikel 23, stk. 3.

Artikel 25

Anbefalinger på sikkerhedsområdet

1.   En anbefaling på sikkerhedsområdet udstedt af et undersøgelsesorgan giver under ingen omstændigheder formodning om skyld eller erstatningsansvar for en ulykke eller hændelse.

2.   Anbefalinger stiles til sikkerhedsmyndigheden, og, hvis det er nødvendigt på grund af anbefalingens karakter, til andre organer eller myndigheder i medlemsstaterne eller til andre medlemsstater. Medlemsstaterne og deres sikkerhedsmyndigheder træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at der tages behørigt hensyn til undersøgelsesorganernes anbefalinger på sikkerhedsområdet, og at de i givet fald følges op af korrigerende foranstaltninger.

3.   Sikkerhedsmyndigheden og andre myndigheder eller organer eller i givet fald andre medlemsstater, til hvem der er stilet anbefalinger, giver mindst en gang om året undersøgelsesorganet tilbagemelding om, hvilke foranstaltninger der er truffet eller planlagt som resultat af anbefalingen.

KAPITEL VI

GENNEMFØRELSESBEFØJELSER

Artikel 26

Tilpasning af bilag

Bilagene tilpasses den tekniske og videnskabelige udvikling efter proceduren i artikel 27, stk. 2.

Artikel 27

Udvalg

1.   Kommissionen bistås af det udvalg, der er nedsat ved artikel 21 i direktiv 96/48/EF.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Fristen i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.

3.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

4.   Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.

Artikel 28

Gennemførelsesforanstaltninger

1.   Medlemsstaterne kan rette ethvert spørgsmål vedrørende gennemførelsen af dette direktiv til Kommissionen. De nødvendige afgørelser træffes efter proceduren i artikel 27, stk. 2.

2.   I specifikke tilfælde undersøger Kommissionen efter anmodning fra en medlemsstat eller på eget initiativ anvendelsen og håndhævelsen af bestemmelserne om sikkerhedscertificering og sikkerhedsgodkendelse og afgør inden to måneder efter modtagelse af en sådan anmodning efter proceduren i artikel 27, stk. 2, hvorvidt den pågældende foranstaltning fortsat kan finde anvendelse. Kommissionen underretter Europa-Parlamentet, Rådet og medlemsstaterne om sin afgørelse.

KAPITEL VII

ALMINDELIGE OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 29

Ændringer til direktiv 95/18/EF

I direktiv 95/18/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 8 affattes således:
  »Artikel 8
  Kravene til faglig kompetence er opfyldt, når den jernbanevirksomhed, der søger licens, har eller vil få en ledelsesorganisation, som er i besiddelse af den viden og/eller erfaring, der er nødvendig for at føre sikker og pålidelig kontrol og tilsyn med den form for drift, der er angivet i licensen.« |
| --- | --- |

1)

Artikel 8 affattes således:

»Artikel 8

Kravene til faglig kompetence er opfyldt, når den jernbanevirksomhed, der søger licens, har eller vil få en ledelsesorganisation, som er i besiddelse af den viden og/eller erfaring, der er nødvendig for at føre sikker og pålidelig kontrol og tilsyn med den form for drift, der er angivet i licensen.«

| 2) | I bilaget udgår afsnit II. |
| --- | --- |

2)

I bilaget udgår afsnit II.

Artikel 30

Ændringer til direktiv 2001/14/EF

I direktiv 2001/14/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | Titlen affattes således:
  »Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/14/EF af 26. februar 2001 om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter for brug af jernbaneinfrastruktur« |
| --- | --- |

1)

Titlen affattes således:

»Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/14/EF af 26. februar 2001 om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter for brug af jernbaneinfrastruktur«

| 2) | I artikel 30, stk. 2, affattes litra f) således:






  »f) | ordninger vedrørende adgang i overensstemmelse med artikel 10 i direktiv 91/440/EØF som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/.../EF af ... om ændring af Rådets direktiv 91/440/EØF om udvikling af Fællesskabets jernbaner (25). |
| --- | --- | --- |

2)

I artikel 30, stk. 2, affattes litra f) således:

»f)

ordninger vedrørende adgang i overensstemmelse med artikel 10 i direktiv 91/440/EØF som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/.../EF af ... om ændring af Rådets direktiv 91/440/EØF om udvikling af Fællesskabets jernbaner (25).

| 3) | Artikel 32 udgår. |
| --- | --- |

3)

Artikel 32 udgår.

| 4) | Artikel 34, stk. 2, affattes således:
  »2.   I specifikke tilfælde undersøger Kommissionen efter anmodning fra en medlemsstat eller på eget initiativ anvendelsen og håndhævelsen af bestemmelserne om afgiftsordninger og kapacitetstildeling og afgør inden to måneder efter modtagelse af en sådan anmodning og efter proceduren i artikel 35, stk. 2, hvorvidt den pågældende foranstaltning fortsat kan finde anvendelse. Kommissionen underretter Europa-Parlamentet, Rådet og medlemsstaterne om sin afgørelse.« |
| --- | --- |

4)

Artikel 34, stk. 2, affattes således:

»2.   I specifikke tilfælde undersøger Kommissionen efter anmodning fra en medlemsstat eller på eget initiativ anvendelsen og håndhævelsen af bestemmelserne om afgiftsordninger og kapacitetstildeling og afgør inden to måneder efter modtagelse af en sådan anmodning og efter proceduren i artikel 35, stk. 2, hvorvidt den pågældende foranstaltning fortsat kan finde anvendelse. Kommissionen underretter Europa-Parlamentet, Rådet og medlemsstaterne om sin afgørelse.«

Artikel 31

Rapport
  og yderligere indsats på fællesskabsplan

Kommissionen forelægger senest den ... (26) og derefter hvert femte år en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af dette direktiv.

Rapporten ledsages om nødvendigt af forslag til yderligere fællesskabsforanstaltninger.

Artikel 32

Sanktioner

Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser om sanktioner, der skal anvendes i tilfælde af overtrædelse af de nationale bestemmelser, der er vedtaget i henhold til dette direktiv, og træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre, at disse bestemmelser gennemføres. Sanktionerne må ikke være diskriminerende og skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning.

Medlemsstaterne underretter Kommissionen om disse bestemmelser inden den i artikel 33 anførte dato og giver omgående meddelelse om alle efterfølgende ændringer, der berører de pågældende bestemmelser.

Artikel 33

Gennemførelse

Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkommer dette direktiv senest den ... (27). De underretter straks Kommissionen herom.

Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

Artikel 34

Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 35

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i ...

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EFT C 126 E af 28.5.2002, s. 332.

1

(2)  EUT C 61 af 14.3.2003, s. 131.

2

(3)  EUT C 66 af 19.3.2003, s. 5.

3

(4)  Europa-Parlamentets holdning af 14.1.2003 (endnu ikke offentliggjort i EUT), Rådets fælles holdning af 25.6.2003 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Europa-Parlamentets holdning af 23.10.2003.

4

holdning

holdning af 23.10.2003

(5)  EFT L 237 af 24.8.1991, s. 25. Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/12/EF (EFT L 75 af 15.3.2001, s. 1).

5

(6)  EFT L 143 af 27.6.1995, s. 70. Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/13/EF (EFT L 75 af 15.3.2001, s. 26).

6

(7)  EFT L 75 af 15.3.2001, s. 29. Ændret ved Kommissionens beslutning 2002/844/EF (EFT L 289 af 26.10.2002, s. 30).

7

(8)  EFT L 235 af 17.9.1996, s. 6.

8

(9)  EFT L 110 af 20.4.2001, s. 1.

9

(10)  EUT L ...

10

EUT

(11)  EFT L 183 af 29.6.1989, s. 1.

11

(12)  EFT L 235 af 17.9.1996, s. 25. Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2003/29/EF (EFT L 90 af 8.4.2003, s. 47).

12

(13)  Kommissionens afgørelse 98/500/EF af 20. maj 1998 om oprettelse af sektordialogudvalg til fremme af dialogen mellem arbejdsmarkedets parter på europæisk plan (EFT L 255 af 12.8.1998, s. 27).

13

(14)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

14

(15)  To år efter det år, hvor dette direktiv træder i kraft.

15

(16)  Fem år efter dette direktivs ikrafttræden.

16

(17)  
  To år
  efter dette direktivs ikrafttræden.

17

To år

(18)  
  Fire år
  efter dette direktivs ikrafttræden.

18

Fire år

(19)  
  Tre år
  efter dette direktivs ikrafttræden.

19

Tre år

(20)  
  Fem år
  efter dette direktivs ikrafttræden.

20

Fem år

(21)  Tolv måneder efter dette direktivs ikrafttræden.

21

(22)  Fire år efter dette direktivs ikrafttræden.

22

(23)  
  Tre år
  efter dette direktivs ikrafttræden.

23

Tre år

(24)  
  Tre år
  efter dette direktivs ikrafttræden.

24

Tre år

(25)  EUT L ...«

25

EUT

(26)  Tre år efter dette direktivs ikrafttræden.

26

(27)  To år efter dette direktivs ikrafttræden.

27

BILAG I

Fælles sikkerhedsindikatorer

Fælles sikkerhedsindikatorer, der skal indberettes til sikkerhedsmyndighederne:

Hvis der indberettes indikatorer vedrørende aktiviteter omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra a) og b), redegøres der særskilt for dem.

Hvis der opdages nye forhold eller fejl efter rapportens forelæggelse, ændres indikatorerne for et bestemt år, eller de korrigeres af sikkerhedsmyndigheden ved først givne lejlighed og senest i rapporten det følgende år.

For så vidt angår indikatorer vedrørende ulykker i kategori 1 nedenfor anvendes Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 91/2003 af 16. december 2002 om statistikker for jernbanetransport (1), i det omfang der foreligger sådanne oplysninger.

1)   Indikatorer vedrørende ulykker

| 1. | Det samlede og relative (i forhold til togkilometer) antal ulykker samt en specificering efter følgende typer ulykker:






  — | togsammenstød, herunder sammenstød med forhindringer inden for fritrumsprofilen |
| --- | --- | --- |

1.

Det samlede og relative (i forhold til togkilometer) antal ulykker samt en specificering efter følgende typer ulykker:

—

togsammenstød, herunder sammenstød med forhindringer inden for fritrumsprofilen

| — | togafsporinger |
| --- | --- |

—

togafsporinger

| — | ulykker i jernbaneoverskæringer, herunder ulykker, der involverer fodgængere på jernbaneoverskæringer |
| --- | --- |

—

ulykker i jernbaneoverskæringer, herunder ulykker, der involverer fodgængere på jernbaneoverskæringer

| — | personulykker forårsaget af rullende materiel i bevægelse |
| --- | --- |

—

personulykker forårsaget af rullende materiel i bevægelse

| — | brande i rullende materiel |
| --- | --- |

—

brande i rullende materiel

| — | selvmord |
| --- | --- |

—

selvmord

| — | andre. |
| --- | --- |

—

andre.

Hver ulykke indberettes under typen af den primære ulykke, også selv om konsekvenserne af en sekundær ulykke er alvorligere, f.eks. udbrud af brand efter en afsporing.

| 2. | Det samlede og relative (i forhold til togkilometer) antal alvorligt tilskadekomne eller dræbte efter ulykkestype opdelt på følgende kategorier:






  — | passagerer (også i forhold til det samlede antal passagerkilometer) |
| --- | --- | --- |

2.

Det samlede og relative (i forhold til togkilometer) antal alvorligt tilskadekomne eller dræbte efter ulykkestype opdelt på følgende kategorier:

—

passagerer (også i forhold til det samlede antal passagerkilometer)

| — | personale, herunder personale hos kontrahenter |
| --- | --- |

—

personale, herunder personale hos kontrahenter

| — | brugere af jernbaneoverskæringer |
| --- | --- |

—

brugere af jernbaneoverskæringer

| — | personer, der uretmæssigt befinder sig på jernbanearealer |
| --- | --- |

—

personer, der uretmæssigt befinder sig på jernbanearealer

| — | andre. |
| --- | --- |

—

andre.

2)   Indikatorer vedrørende hændelser og farlige situationer

| 1. | Det samlede og relative (i forhold til togkilometer) antal skinnebrud, solbuer og signalfejl. |
| --- | --- |

1.

Det samlede og relative (i forhold til togkilometer) antal skinnebrud, solbuer og signalfejl.

| 2. | Det samlede og relative (i forhold til togkilometer) antal forbikørsler af stopsignaler. |
| --- | --- |

2.

Det samlede og relative (i forhold til togkilometer) antal forbikørsler af stopsignaler.

| 3. | Det samlede og relative (i forhold til togkilometer) antal defekte hjul og aksler på rullende materiel i drift. |
| --- | --- |

3.

Det samlede og relative (i forhold til togkilometer) antal defekte hjul og aksler på rullende materiel i drift.

3)   Indikatorer vedrørende konsekvenser af ulykker

| 1. | De samlede og relative (i forhold til togkilometer) omkostninger i euro ved alle ulykker, hvor følgende omkostninger så vidt muligt bør beregnes og medtages:






  — | dødsfald og personskader |
| --- | --- | --- |

1.

De samlede og relative (i forhold til togkilometer) omkostninger i euro ved alle ulykker, hvor følgende omkostninger så vidt muligt bør beregnes og medtages:

—

dødsfald og personskader

| — | godtgørelse for tab af eller skader på genstande tilhørende passagerer, personale eller tredjeparter, herunder skader på miljøet |
| --- | --- |

—

godtgørelse for tab af eller skader på genstande tilhørende passagerer, personale eller tredjeparter, herunder skader på miljøet

| — | udskiftning eller reparation af beskadiget rullende materiel og jernbaneanlæg |
| --- | --- |

—

udskiftning eller reparation af beskadiget rullende materiel og jernbaneanlæg

| — | trafikforsinkelser, -forstyrrelser og -omlægninger, herunder ekstraudgifter til personale og tab af fremtidige indtægter. |
| --- | --- |

—

trafikforsinkelser, -forstyrrelser og -omlægninger, herunder ekstraudgifter til personale og tab af fremtidige indtægter.

Fra ovennævnte omkostninger fratrækkes erstatning eller godtgørelse, der er dækket eller anslås at være dækket af tredjeparter, f.eks. ejere af motorkøretøjer, som har været involveret i ulykker ved overkørsler i niveau. Erstatninger fra forsikringer tegnet af jernbanevirksomheder eller infrastrukturforvaltere fratrækkes ikke.

| 2. | Det samlede og relative (i forhold til udførte arbejdstimer) antal mistede arbejdstimer for personale og kontrahenter som følge af ulykker. |
| --- | --- |

2.

Det samlede og relative (i forhold til udførte arbejdstimer) antal mistede arbejdstimer for personale og kontrahenter som følge af ulykker.

4)   Indikatorer vedrørende infrastrukturens tekniske sikkerhed og gennemførelse heraf

| 1. | Procentandel strækninger, hvor automatisk driftssikringssystem (ATP), er taget i brug, procentandel togkilometer med brug af ATP-systemer |
| --- | --- |

1.

Procentandel strækninger, hvor automatisk driftssikringssystem (ATP), er taget i brug, procentandel togkilometer med brug af ATP-systemer

| 2. | Antal overskæringer i niveau (i alt og per banekilometer). Antal overskæringer i niveau med automatisk eller manuel sikring, udtrykt i procent. |
| --- | --- |

2.

Antal overskæringer i niveau (i alt og per banekilometer). Antal overskæringer i niveau med automatisk eller manuel sikring, udtrykt i procent.

5)   Indikatorer vedrørende sikkerhedsledelsen

Interne revisioner udført af infrastrukturforvaltere og jernbanevirksomheder som fastsat i dokumentationen for sikkerhedsledelsessystemet. Det samlede og relative (i forhold til krævede (og/eller planlagte) revisioner) antal gennemførte revisioner.

6)   Definitioner

De indberettende myndigheder kan til forelæggelsen af de i dette bilag omhandlede data anvende nationalt anerkendte definitioner af indikatorerne og metoderne til beregning af omkostninger. I et bilag til den i artikel 18 omhandlede årlige rapport redegøres der for alle anvendte definitioner og beregningsmetoder

---

(1)  EFT L 14 af 21.1.2003, s. 1.

BILAG II

Anmeldelse af nationale sikkerhedsforskrifter

De nationale sikkerhedsforskrifter, som anmeldes til Kommissionen efter proceduren i artikel 8, omfatter:

| 1. | forskrifter vedrørende eksisterende nationale sikkerhedsmål og sikkerhedsmetoder |
| --- | --- |

1.

forskrifter vedrørende eksisterende nationale sikkerhedsmål og sikkerhedsmetoder

| 2. | forskrifter vedrørende krav til sikkerhedsledelsessystemer og sikkerhedscertificering af jernbanevirksomheder |
| --- | --- |

2.

forskrifter vedrørende krav til sikkerhedsledelsessystemer og sikkerhedscertificering af jernbanevirksomheder

| 3. | forskrifter vedrørende krav for ibrugtagningstilladelse og vedligeholdelse af nyt og væsentligt ændret rullende materiel, som endnu ikke er omfattet af en TSI. Anmeldelsen skal omfatte forskrifter for udveksling af rullende materiel mellem jernbanevirksomheder, registreringssystemer og krav til afprøvningsprocedurer |
| --- | --- |

3.

forskrifter vedrørende krav for ibrugtagningstilladelse og vedligeholdelse af nyt og væsentligt ændret rullende materiel, som endnu ikke er omfattet af en TSI. Anmeldelsen skal omfatte forskrifter for udveksling af rullende materiel mellem jernbanevirksomheder, registreringssystemer og krav til afprøvningsprocedurer

| 4. | fælles driftsregulativer for jernbanenettet, som endnu ikke er omfattet af TSI'er, herunder regulativer vedrørende signal- og trafikstyringssystemet |
| --- | --- |

4.

fælles driftsregulativer for jernbanenettet, som endnu ikke er omfattet af TSI'er, herunder regulativer vedrørende signal- og trafikstyringssystemet

| 5. | forskrifter indeholdende krav om yderligere interne driftsregulativer (virksomhedsregulativer), som skal fastsættes af infrastrukturforvaltere og jernbanevirksomheder |
| --- | --- |

5.

forskrifter indeholdende krav om yderligere interne driftsregulativer (virksomhedsregulativer), som skal fastsættes af infrastrukturforvaltere og jernbanevirksomheder

| 6. | forskrifter vedrørende krav til personale, der udfører sikkerhedskritiske opgaver, herunder udvælgelseskriterier, helbredstilstand, faglig uddannelse og certificering, såfremt de endnu ikke er omfattet af en TSI |
| --- | --- |

6.

forskrifter vedrørende krav til personale, der udfører sikkerhedskritiske opgaver, herunder udvælgelseskriterier, helbredstilstand, faglig uddannelse og certificering, såfremt de endnu ikke er omfattet af en TSI

| 7. | forskrifter vedrørende undersøgelse af ulykker og hændelser. |
| --- | --- |

7.

forskrifter vedrørende undersøgelse af ulykker og hændelser.

BILAG III

Sikkerhedsledelsessystemer

1.   Krav til sikkerhedsledelsessystemet

Alle relevante dele af sikkerhedsledelsessystemet skal dokumenteres, bl.a. med en beskrivelse af ansvarsfordelingen inden for infrastrukturforvalterens eller jernbanevirksomhedens organisation. Systemet skal vise, hvordan kontrollen er sikret fra ledelsens side på forskellige niveauer, hvordan personalet og deres repræsentanter på alle niveauer er inddraget, og hvordan der sikres en løbende forbedring af sikkerhedsledelsessystemet.

2.   Grundelementer i sikkerhedsledelsessystemet

Grundelementerne i sikkerhedsledelsessystemet er:

| a) | en sikkerhedspolitik godkendt af organisationens øverste ledelse og formidlet til hele personalet |
| --- | --- |

a)

en sikkerhedspolitik godkendt af organisationens øverste ledelse og formidlet til hele personalet

| b) | organisationens kvalitative og kvantitative mål for fastholdelse og forbedring af sikkerheden samt planer og fremgangsmåde for opfyldelsen af disse mål |
| --- | --- |

b)

organisationens kvalitative og kvantitative mål for fastholdelse og forbedring af sikkerheden samt planer og fremgangsmåde for opfyldelsen af disse mål

| c) | procedurer for overholdelse af eksisterende, nye og ændrede tekniske og driftsmæssige standarder eller andre normative krav, som er fastsat i






  — | TSI'er eller |
| --- | --- | --- |

c)

procedurer for overholdelse af eksisterende, nye og ændrede tekniske og driftsmæssige standarder eller andre normative krav, som er fastsat i

—

TSI'er eller

| — | de i artikel 8 og bilag II omhandlede nationale sikkerhedsforskrifter eller |
| --- | --- |

—

de i artikel 8 og bilag II omhandlede nationale sikkerhedsforskrifter eller

| — | andre relevante forskrifter eller |
| --- | --- |

—

andre relevante forskrifter eller

| — | myndighedsafgørelser, |
| --- | --- |

—

myndighedsafgørelser,

og procedurer, der skal sikre overholdelse af standarderne og andre normative krav i hele materiellets og operationernes livscyklus

| d) | procedurer og metoder for risikovurderinger og implementering af risikostyringsforanstaltninger, såfremt en ændring i driftsvilkårene eller nyt materiel indebærer nye risici i relation til infrastrukturen eller driften |
| --- | --- |

d)

procedurer og metoder for risikovurderinger og implementering af risikostyringsforanstaltninger, såfremt en ændring i driftsvilkårene eller nyt materiel indebærer nye risici i relation til infrastrukturen eller driften

| e) | udarbejdelse af programmer for efteruddannelse af personale samt systemer til at sikre, at personalets kompetence opretholdes, og opgaverne udføres i overensstemmelse hermed |
| --- | --- |

e)

udarbejdelse af programmer for efteruddannelse af personale samt systemer til at sikre, at personalets kompetence opretholdes, og opgaverne udføres i overensstemmelse hermed

| f) | procedurer for formidling af tilstrækkelig information inden for organisationen og i givet fald mellem organisationer, der opererer på samme infrastruktur |
| --- | --- |

f)

procedurer for formidling af tilstrækkelig information inden for organisationen og i givet fald mellem organisationer, der opererer på samme infrastruktur

| g) | procedurer og formater for, hvordan sikkerhedsinformation dokumenteres, og fastlæggelse af procedurer for kontrol med udformningen af afgørende sikkerhedsinformation |
| --- | --- |

g)

procedurer og formater for, hvordan sikkerhedsinformation dokumenteres, og fastlæggelse af procedurer for kontrol med udformningen af afgørende sikkerhedsinformation

| h) | procedurer, der sikrer, at ulykker, hændelser, farlige situationer og andre farlige tildragelser indberettes, undersøges og analyseres, og at der træffes de nødvendige forebyggende forholdsregler |
| --- | --- |

h)

procedurer, der sikrer, at ulykker, hændelser, farlige situationer og andre farlige tildragelser indberettes, undersøges og analyseres, og at der træffes de nødvendige forebyggende forholdsregler

| i) | udarbejdelse med de relevante offentlige myndigheders godkendelse af handlings-, beredskabs- og informationsplaner i tilfælde af katastrofesituationer |
| --- | --- |

i)

udarbejdelse med de relevante offentlige myndigheders godkendelse af handlings-, beredskabs- og informationsplaner i tilfælde af katastrofesituationer

| j) | foranstaltninger til sikring af forskriftsmæssig intern revision af sikkerhedsledelsessystemet. |
| --- | --- |

j)

foranstaltninger til sikring af forskriftsmæssig intern revision af sikkerhedsledelsessystemet.

BILAG IV

Erklæringer i tilknytning til sikkerhedscertifikater, der vedrører specifikke dele af nettet

Følgende dokumenter skal forelægges, for at sikkerhedsmyndigheden kan udstede et sikkerhedscertifikat, der dækker en specifik del af nettet:

| — | dokumentation fra jernbanevirksomheden for TSI'er eller dele af TSI'er og i givet fald nationale sikkerhedsforskrifter og andre forskrifter vedrørende virksomhedens drift, personale og rullende materiel, samt dokumentation for, hvordan sikkerhedsledelsessystemet sikrer overholdelsen af disse |
| --- | --- |

—

dokumentation fra jernbanevirksomheden for TSI'er eller dele af TSI'er og i givet fald nationale sikkerhedsforskrifter og andre forskrifter vedrørende virksomhedens drift, personale og rullende materiel, samt dokumentation for, hvordan sikkerhedsledelsessystemet sikrer overholdelsen af disse

| — | dokumentation fra jernbanevirksomheden for de forskellige kategorier af virksomhedens eget personale eller kontrahenters personale til driften, herunder dokumentation for, at de opfylder kravene i TSI'er eller nationale forskrifter og er behørigt certificeret |
| --- | --- |

—

dokumentation fra jernbanevirksomheden for de forskellige kategorier af virksomhedens eget personale eller kontrahenters personale til driften, herunder dokumentation for, at de opfylder kravene i TSI'er eller nationale forskrifter og er behørigt certificeret

| — | dokumentation fra jernbanevirksomheden for de forskellige typer rullende materiel, der anvendes til driften, herunder dokumentation for, at de opfylder kravene i TSI'er eller nationale forskrifter og er behørigt certificeret. |
| --- | --- |

—

dokumentation fra jernbanevirksomheden for de forskellige typer rullende materiel, der anvendes til driften, herunder dokumentation for, at de opfylder kravene i TSI'er eller nationale forskrifter og er behørigt certificeret.

For at undgå dobbeltarbejde og reducere informationsmængden forelægges der kun summarisk dokumentation for de elementer, som opfylder TSI'er og andre krav i direktiv 96/48/EF og 2001/16/EF.

BILAG V

Hovedindholdet af undersøgelsesrapporten om ulykker og hændelser

1)   Resumé

Resuméet skal indeholde en kort beskrivelse af hændelsen, hvor og hvornår den fandt sted, samt dens konsekvenser. Der oplyses om de direkte årsager samt medvirkende faktorer og underliggende årsager, som er fastslået ved undersøgelsen. De vigtigste anbefalinger nævnes, og det oplyses, til hvem de er stilet.

2)   Umiddelbare kendsgerninger vedrørende tildragelsen

| 1. | Tildragelsen:






  — | dato, nøjagtigt tidspunkt og sted for tildragelsen |
| --- | --- | --- |

1.

Tildragelsen:

—

dato, nøjagtigt tidspunkt og sted for tildragelsen

| — | beskrivelse af begivenhederne og ulykkesstedet, herunder indsatsen fra redningsmandskab og beredskabstjenester |
| --- | --- |

—

beskrivelse af begivenhederne og ulykkesstedet, herunder indsatsen fra redningsmandskab og beredskabstjenester

| — | afgørelsen om at iværksætte en undersøgelse, undersøgelsesholdets sammensætning og undersøgelsens forløb. |
| --- | --- |

—

afgørelsen om at iværksætte en undersøgelse, undersøgelsesholdets sammensætning og undersøgelsens forløb.

| 2. | Omgivende forhold:






  — | involveret personale og kontrahenter og andre parter og vidner |
| --- | --- | --- |

2.

Omgivende forhold:

—

involveret personale og kontrahenter og andre parter og vidner

| — | togene og deres sammensætning, herunder registreringsnummer på involveret rullende materiel |
| --- | --- |

—

togene og deres sammensætning, herunder registreringsnummer på involveret rullende materiel

| — | beskrivelse af infrastrukturen og signalsystemet: sportyper, sporskiftere, aflåsning, signaler og driftssikring |
| --- | --- |

—

beskrivelse af infrastrukturen og signalsystemet: sportyper, sporskiftere, aflåsning, signaler og driftssikring

| — | kommunikationsmidler |
| --- | --- |

—

kommunikationsmidler

| — | arbejder udført på eller i nærheden af ulykkesstedet |
| --- | --- |

—

arbejder udført på eller i nærheden af ulykkesstedet

| — | den udløsende faktor for jernbaneberedskabsplanen og dennes forløb |
| --- | --- |

—

den udløsende faktor for jernbaneberedskabsplanen og dennes forløb

| — | den udløsende faktor for de offentlige redningstjenesters, politiets og hospitalsvæsenets beredskabsplaner og deres forløb |
| --- | --- |

—

den udløsende faktor for de offentlige redningstjenesters, politiets og hospitalsvæsenets beredskabsplaner og deres forløb

| 3. | Dræbte, tilskadekomne og materielle skader:






  — | passagerer, tredjeparter og personale, herunder kontrahenter |
| --- | --- | --- |

3.

Dræbte, tilskadekomne og materielle skader:

—

passagerer, tredjeparter og personale, herunder kontrahenter

| — | gods, bagage og andre genstande |
| --- | --- |

—

gods, bagage og andre genstande

| — | rullende materiel, infrastruktur og miljø. |
| --- | --- |

—

rullende materiel, infrastruktur og miljø.

| 4. | Eksterne omstændigheder:






  — | vejrlig og geografiske forhold. |
| --- | --- | --- |

4.

Eksterne omstændigheder:

—

vejrlig og geografiske forhold.

3)   Undersøgelses- og afhøringsrapporter

| 1. | Resumé af vidneudsagn (under overholdelse af forskrifter om beskyttelse af personoplysninger):






  — | personale, herunder kontrahenter |
| --- | --- | --- |

1.

Resumé af vidneudsagn (under overholdelse af forskrifter om beskyttelse af personoplysninger):

—

personale, herunder kontrahenter

| — | andre vidner. |
| --- | --- |

—

andre vidner.

| 2. | Sikkerhedsledelsessystemet:






  — | den overordnede organisation og hvordan ordrer afgives og udføres |
| --- | --- | --- |

2.

Sikkerhedsledelsessystemet:

—

den overordnede organisation og hvordan ordrer afgives og udføres

| — | krav til personalet og hvordan opfyldelsen af disse krav sikres |
| --- | --- |

—

krav til personalet og hvordan opfyldelsen af disse krav sikres

| — | rutiner vedrørende intern kontrol og revision samt resultaterne heraf |
| --- | --- |

—

rutiner vedrørende intern kontrol og revision samt resultaterne heraf

| — | grænseflade mellem forskellige aktører på infrastrukturen. |
| --- | --- |

—

grænseflade mellem forskellige aktører på infrastrukturen.

| 3. | Love og administrative forskrifter:






  — | relevant fællesskabslovgivning og nationale love og administrative forskrifter |
| --- | --- | --- |

3.

Love og administrative forskrifter:

—

relevant fællesskabslovgivning og nationale love og administrative forskrifter

| — | andre forskrifter såsom driftsregulativer, lokale instrukser, personalevedtægter, vedligeholdelsesforskrifter og gældende standarder. |
| --- | --- |

—

andre forskrifter såsom driftsregulativer, lokale instrukser, personalevedtægter, vedligeholdelsesforskrifter og gældende standarder.

| 4. | Det rullende materiels og de tekniske anlægs funktionsdygtighed:






  — | signal- og styringskontrolsystem, herunder redegørelse for automatisk dataregistrering |
| --- | --- | --- |

4.

Det rullende materiels og de tekniske anlægs funktionsdygtighed:

—

signal- og styringskontrolsystem, herunder redegørelse for automatisk dataregistrering

| — | infrastruktur |
| --- | --- |

—

infrastruktur

| — | kommunikationsudstyr |
| --- | --- |

—

kommunikationsudstyr

| — | rullende materiel, herunder redegørelse for automatisk dataregistrering. |
| --- | --- |

—

rullende materiel, herunder redegørelse for automatisk dataregistrering.

| 5. | Dokumentation for driftssystemet:






  — | foranstaltninger truffet af personalet vedrørende trafikstyring og signaler |
| --- | --- | --- |

5.

Dokumentation for driftssystemet:

—

foranstaltninger truffet af personalet vedrørende trafikstyring og signaler

| — | mundtlig kommunikation i tilknytning til tildragelsen, herunder lydoptagelser |
| --- | --- |

—

mundtlig kommunikation i tilknytning til tildragelsen, herunder lydoptagelser

| — | foranstaltninger, der er truffet for at beskytte og sikre stedet for tildragelsen. |
| --- | --- |

—

foranstaltninger, der er truffet for at beskytte og sikre stedet for tildragelsen.

| 6. | Grænsefladen menneske-maskine-organisation:






  — | det involverede personales faktiske arbejdstid |
| --- | --- | --- |

6.

Grænsefladen menneske-maskine-organisation:

—

det involverede personales faktiske arbejdstid

| — | helbredsmæssige og personlige forhold af betydning for tildragelsen, herunder fysisk eller psykisk stress |
| --- | --- |

—

helbredsmæssige og personlige forhold af betydning for tildragelsen, herunder fysisk eller psykisk stress

| — | udformningen af udstyr af betydning for grænsefladen menneske-maskine. |
| --- | --- |

—

udformningen af udstyr af betydning for grænsefladen menneske-maskine.

| 7. | Tidligere tildragelser af tilsvarende karakter. |
| --- | --- |

7.

Tidligere tildragelser af tilsvarende karakter.

4)   Analyser og konklusioner

| 1. | Afsluttende redegørelse for hændelsesforløbet:






  — | dragning af konklusioner om tildragelsen, baseret på de i 3) fastslåede kendsgerninger. |
| --- | --- | --- |

1.

Afsluttende redegørelse for hændelsesforløbet:

—

dragning af konklusioner om tildragelsen, baseret på de i 3) fastslåede kendsgerninger.

| 2. | Diskussion:






  — | analyse af de i 3) fastslåede kendsgerninger med henblik på dragning af konklusioner om årsagerne til tildragelsen og redningstjenesternes indsats. |
| --- | --- | --- |

2.

Diskussion:

—

analyse af de i 3) fastslåede kendsgerninger med henblik på dragning af konklusioner om årsagerne til tildragelsen og redningstjenesternes indsats.

| 3. | Konklusioner:






  — | direkte og umiddelbare årsager til tildragelsen, herunder medvirkende faktorer i forbindelse med involverede personers handlinger og reaktioner eller rullende materiels eller tekniske anlægs tilstand |
| --- | --- | --- |

3.

Konklusioner:

—

direkte og umiddelbare årsager til tildragelsen, herunder medvirkende faktorer i forbindelse med involverede personers handlinger og reaktioner eller rullende materiels eller tekniske anlægs tilstand

| — | underliggende årsager vedrørende færdigheder, procedurer og vedligeholdelse |
| --- | --- |

—

underliggende årsager vedrørende færdigheder, procedurer og vedligeholdelse

| — | grundlæggende årsager i tilknytning til det overordnede forskriftværk og anvendelsen af sikkerhedsledelsessystemet. |
| --- | --- |

—

grundlæggende årsager i tilknytning til det overordnede forskriftværk og anvendelsen af sikkerhedsledelsessystemet.

| 4. | Yderligere bemærkninger:






  — | fejl og mangler afdækket ved undersøgelsen, men uden betydning for konklusionerne om årsagerne. |
| --- | --- | --- |

4.

Yderligere bemærkninger:

—

fejl og mangler afdækket ved undersøgelsen, men uden betydning for konklusionerne om årsagerne.

5)   Trufne forholdsregler

| — | Redegørelse for de forholdsregler, der allerede er truffet eller vedtaget som følge af tildragelsen. |
| --- | --- |

—

Redegørelse for de forholdsregler, der allerede er truffet eller vedtaget som følge af tildragelsen.

6)   Anbefalinger

P5_TA(2003)0455

Interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 96/48/EF om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/16/EF om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog (8556/2/2003 — C5-0298/2003 — 2002/0023(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets fælles holdning (8556/2/2003 — C5-0298/2003) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles holdning (8556/2/2003 — C5-0298/2003) (1),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2002) 22) (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2002) 22) (3),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 80, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 80,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme (A5-0321/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme (A5-0321/2003),

| 1. | ændrer den fælles holdning som angivet nedenfor; |
| --- | --- |

1.

ændrer den fælles holdning som angivet nedenfor;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(2)  Vedtagne tekster af 14.1.2003, P5_TA(2002)0006.

(3)  EFT C 126 E af 28.5.2002, s. 312.

P5_TC2-COD(2002)0023

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 23. oktober 2003 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/.../EF om ændring af Rådets direktiv 96/48/EF om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog og direktiv 2001/16/EF om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 71 og 156,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (3),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (4), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til traktatens artikel 154 og 155 bidrager Fællesskabet til oprettelse og udvikling af transeuropæiske net på transportområdet. Med henblik på virkeliggørelsen af disse mål skal Fællesskabet iværksætte enhver form for aktion, som måtte være nødvendig for at sikre nettenes interoperabilitet, navnlig inden for harmonisering af tekniske standarder. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til traktatens artikel 154 og 155 bidrager Fællesskabet til oprettelse og udvikling af transeuropæiske net på transportområdet. Med henblik på virkeliggørelsen af disse mål skal Fællesskabet iværksætte enhver form for aktion, som måtte være nødvendig for at sikre nettenes interoperabilitet, navnlig inden for harmonisering af tekniske standarder.

| (2) | For jernbanesektorens vedkommende blev den første foranstaltning truffet med vedtagelsen af direktiv 96/48/EF (5). For at virkeliggøre målene i nævnte direktiv udarbejdede Den Europæiske Sammenslutning for Interoperabilitet i Jernbanenettet (AEIF), der i samme direktiv blev udpeget som det fælles repræsentative organ, tekniske specifikationer for interoperabilitet (TSI'er), og Kommissionen vedtog disse den 30. maj 2002. |
| --- | --- |

(2)

For jernbanesektorens vedkommende blev den første foranstaltning truffet med vedtagelsen af direktiv 96/48/EF (5). For at virkeliggøre målene i nævnte direktiv udarbejdede Den Europæiske Sammenslutning for Interoperabilitet i Jernbanenettet (AEIF), der i samme direktiv blev udpeget som det fælles repræsentative organ, tekniske specifikationer for interoperabilitet (TSI'er), og Kommissionen vedtog disse den 30. maj 2002.

| (3) | Kommissionen aflagde den 10. september 1999 en beretning til Europa-Parlamentet og Rådet med en første evaluering af de fremskridt, der er gjort med hensyn til gennemførelse af interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog. Europa-Parlamentet anmodede i sin beslutning af 17. maj 2000 (6)
  Kommissionen om at fremsætte forslag til revision af direktiv 96/48/EF på baggrund af modellen i direktiv 2001/16/EF (7). |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen aflagde den 10. september 1999 en beretning til Europa-Parlamentet og Rådet med en første evaluering af de fremskridt, der er gjort med hensyn til gennemførelse af interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog. Europa-Parlamentet anmodede i sin beslutning af 17. maj 2000 (6)
  Kommissionen om at fremsætte forslag til revision af direktiv 96/48/EF på baggrund af modellen i direktiv 2001/16/EF (7).

| (4) | Med direktiv 2001/16/EF blev der, ligesom det var tilfældet med direktiv 96/48/EF, indført fællesskabsprocedurer for forberedelsen og vedtagelsen af TSI'er samt fælles regler for overensstemmelsesvurdering af disse TSI'er. AEIF, der ligeledes blev udpeget som fælles repræsentativt organ, fik mandat til at udvikle den første gruppe TSI'er. |
| --- | --- |

(4)

Med direktiv 2001/16/EF blev der, ligesom det var tilfældet med direktiv 96/48/EF, indført fællesskabsprocedurer for forberedelsen og vedtagelsen af TSI'er samt fælles regler for overensstemmelsesvurdering af disse TSI'er. AEIF, der ligeledes blev udpeget som fælles repræsentativt organ, fik mandat til at udvikle den første gruppe TSI'er.

| (5) | Arbejdet med udviklingen af TSI'er for højhastighedsnettet, anvendelsen af direktiv 96/48/EF på konkrete projekter og drøftelserne i det udvalg, der blev nedsat i henhold til nævnte direktiv, giver mulighed for at drage visse konklusioner og har foranlediget Kommissionen til at foreslå ændringer i de to direktiver om interoperabilitet i jernbanenettet. |
| --- | --- |

(5)

Arbejdet med udviklingen af TSI'er for højhastighedsnettet, anvendelsen af direktiv 96/48/EF på konkrete projekter og drøftelserne i det udvalg, der blev nedsat i henhold til nævnte direktiv, giver mulighed for at drage visse konklusioner og har foranlediget Kommissionen til at foreslå ændringer i de to direktiver om interoperabilitet i jernbanenettet.

| (6) | Vedtagelsen af dels Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2003 af ... [om oprettelse af et europæisk jernbaneagentur]
   (8), dels Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/.../EF af ... [om jernbanesikkerhed]
   (9) betyder, at visse bestemmelser i direktiverne 96/48/EF og 2001/16/EF skal ændres. Navnlig vil agenturet efter oprettelsen få mandat af Kommissionen til at udarbejde alle udkast til nye eller reviderede TSI'er. |
| --- | --- |

(6)

Vedtagelsen af dels Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2003 af ... [om oprettelse af et europæisk jernbaneagentur]
   (8), dels Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/.../EF af ... [om jernbanesikkerhed]
   (9) betyder, at visse bestemmelser i direktiverne 96/48/EF og 2001/16/EF skal ændres. Navnlig vil agenturet efter oprettelsen få mandat af Kommissionen til at udarbejde alle udkast til nye eller reviderede TSI'er.

| (7) | Ikrafttrædelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/12/EF af 26. februar 2001 om ændring af Rådets direktiv 91/440/EØF om udvikling af Fællesskabets jernbaner (10), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/13/EF af 26. februar 2001 om ændring af Rådets direktiv 95/18/EF om udstedelse af licenser til jernbanevirksomheder (11) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/14/EF af 26. februar 2001 om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter for brug af jernbanestruktur samt sikkerhedscertificering (12) har konsekvenser for gennemførelsen af interoperabilitet. Udvidelsen af adgangsrettighederne bør, ligesom for de øvrige transportformers vedkommende, foregå sideløbende med gennemførelsen af de dertil hørende nødvendige harmoniseringsforanstaltninger. Det er derfor nødvendigt at gennemføre interoperabilitet på hele nettet ved gradvis at udvide det geografiske anvendelsesområde for direktiv 2001/16/EF. Ligeledes bør retsgrundlaget for direktiv 2001/16/EF udvides til at omfatte traktatens artikel 71, som også udgør retsgrundlaget for direktiv 2001/12/EF. |
| --- | --- |

(7)

Ikrafttrædelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/12/EF af 26. februar 2001 om ændring af Rådets direktiv 91/440/EØF om udvikling af Fællesskabets jernbaner (10), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/13/EF af 26. februar 2001 om ændring af Rådets direktiv 95/18/EF om udstedelse af licenser til jernbanevirksomheder (11) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/14/EF af 26. februar 2001 om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter for brug af jernbanestruktur samt sikkerhedscertificering (12) har konsekvenser for gennemførelsen af interoperabilitet. Udvidelsen af adgangsrettighederne bør, ligesom for de øvrige transportformers vedkommende, foregå sideløbende med gennemførelsen af de dertil hørende nødvendige harmoniseringsforanstaltninger. Det er derfor nødvendigt at gennemføre interoperabilitet på hele nettet ved gradvis at udvide det geografiske anvendelsesområde for direktiv 2001/16/EF. Ligeledes bør retsgrundlaget for direktiv 2001/16/EF udvides til at omfatte traktatens artikel 71, som også udgør retsgrundlaget for direktiv 2001/12/EF.

| (8) | I hvidbogen om den europæiske transportpolitik bebudes dette direktiv som led i Kommissionens strategi for at modernisere jernbanerne og dermed skabe bedre balance i brugen af de forskellige transportformer med det endelige mål at afhjælpe den trafikale overbelastning af vejnettet i Europa. |
| --- | --- |

(8)

I hvidbogen om den europæiske transportpolitik bebudes dette direktiv som led i Kommissionens strategi for at modernisere jernbanerne og dermed skabe bedre balance i brugen af de forskellige transportformer med det endelige mål at afhjælpe den trafikale overbelastning af vejnettet i Europa.

| (9) | De TSI'er, der udvikles i medfør af direktiv 96/48/EF, vedrører ikke udtrykkeligt fornyelse af infrastruktur og rullende materiel eller udskiftninger foretaget i forbindelse med forebyggende vedligeholdelse. Dette område er imidlertid omfattet af direktiv 2001/16/EF om konventionelle tog, og de to direktiver bør harmoniseres på dette punkt. |
| --- | --- |

(9)

De TSI'er, der udvikles i medfør af direktiv 96/48/EF, vedrører ikke udtrykkeligt fornyelse af infrastruktur og rullende materiel eller udskiftninger foretaget i forbindelse med forebyggende vedligeholdelse. Dette område er imidlertid omfattet af direktiv 2001/16/EF om konventionelle tog, og de to direktiver bør harmoniseres på dette punkt.

| (10) | Udviklingen af TSI'er for højhastighedsnettet har vist, at det er nødvendigt at tydeliggøre sammenhængen mellem på den ene side de væsentlige krav i direktiv 96/48/EF og TSI'erne og på den anden side de europæiske standarder og andre normative dokumenter. Navnlig er det vigtigt at sondre mellem de standarder eller dele af standarder, der nødvendigvis må gøres obligatoriske for at virkeliggøre dette direktivs mål, og de »harmoniserede« standarder, der udvikles efter den nye metode for teknisk harmonisering. |
| --- | --- |

(10)

Udviklingen af TSI'er for højhastighedsnettet har vist, at det er nødvendigt at tydeliggøre sammenhængen mellem på den ene side de væsentlige krav i direktiv 96/48/EF og TSI'erne og på den anden side de europæiske standarder og andre normative dokumenter. Navnlig er det vigtigt at sondre mellem de standarder eller dele af standarder, der nødvendigvis må gøres obligatoriske for at virkeliggøre dette direktivs mål, og de »harmoniserede« standarder, der udvikles efter den nye metode for teknisk harmonisering.

| (11) | De europæiske specifikationer udvikles som hovedregel efter den nye metode for teknisk harmonisering og standardisering. Det bør derfor kunne forventes, at de er i overensstemmelse med visse væsentlige krav i direktiv 96/48/EF, navnlig for så vidt angår interoperabilitetskomponenterne og grænsefladerne. Disse europæiske specifikationer, eller de gældende dele af dem, er ikke obligatoriske, og TSI'erne må ikke indeholde udtrykkelige referencer til disse specifikationer. Referencerne til disse europæiske specifikationer offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, og medlemsstaterne offentliggør henvisningerne til de nationale standarder, der gennemfører de europæiske standarder. |
| --- | --- |

(11)

De europæiske specifikationer udvikles som hovedregel efter den nye metode for teknisk harmonisering og standardisering. Det bør derfor kunne forventes, at de er i overensstemmelse med visse væsentlige krav i direktiv 96/48/EF, navnlig for så vidt angår interoperabilitetskomponenterne og grænsefladerne. Disse europæiske specifikationer, eller de gældende dele af dem, er ikke obligatoriske, og TSI'erne må ikke indeholde udtrykkelige referencer til disse specifikationer. Referencerne til disse europæiske specifikationer offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, og medlemsstaterne offentliggør henvisningerne til de nationale standarder, der gennemfører de europæiske standarder.

| (12) | I visse tilfælde, når det er strengt nødvendigt for at virkeliggøre målene i dette direktiv, kan TSI'erne indeholde en udtrykkelig reference til europæiske standarder eller specifikationer. En sådan udtrykkelig reference har konsekvenser, der bør præciseres nærmere; navnlig bliver disse europæiske standarder og specifikationer obligatoriske, så snart den pågældende TSI finder anvendelse. |
| --- | --- |

(12)

I visse tilfælde, når det er strengt nødvendigt for at virkeliggøre målene i dette direktiv, kan TSI'erne indeholde en udtrykkelig reference til europæiske standarder eller specifikationer. En sådan udtrykkelig reference har konsekvenser, der bør præciseres nærmere; navnlig bliver disse europæiske standarder og specifikationer obligatoriske, så snart den pågældende TSI finder anvendelse.

| (13) | Alle de betingelser, en interoperabilitetskomponent skal opfylde, er fastsat i den relevante TSI, og det samme gælder den procedure, der skal følges ved overensstemmelsesvurderingen. Desuden skal det præciseres, at alle komponenter skal undergives den i TSI'en angivne procedure for vurdering af overensstemmelse og anvendelsesegnethed og være ledsaget af det dertil hørende certifikat. |
| --- | --- |

(13)

Alle de betingelser, en interoperabilitetskomponent skal opfylde, er fastsat i den relevante TSI, og det samme gælder den procedure, der skal følges ved overensstemmelsesvurderingen. Desuden skal det præciseres, at alle komponenter skal undergives den i TSI'en angivne procedure for vurdering af overensstemmelse og anvendelsesegnethed og være ledsaget af det dertil hørende certifikat.

| (14) | Af sikkerhedsgrunde er det nødvendigt at forlange, at medlemsstaterne forsyner alt rullende materiel i brug med en identifikationskode. Det bør derefter registreres i et nationalt register. Registrene skal kunne konsulteres af alle medlemsstaterne og visse økonomiske aktører i EU. De bør være baseret på ensartede dataformater. Der bør derfor fastsættes fælles funktionelle og tekniske specifikationer for registrene. |
| --- | --- |

(14)

Af sikkerhedsgrunde er det nødvendigt at forlange, at medlemsstaterne forsyner alt rullende materiel i brug med en identifikationskode. Det bør derefter registreres i et nationalt register. Registrene skal kunne konsulteres af alle medlemsstaterne og visse økonomiske aktører i EU. De bør være baseret på ensartede dataformater. Der bør derfor fastsættes fælles funktionelle og tekniske specifikationer for registrene.

| (15) | Det bør præciseres, hvordan man skal forholde sig i de tilfælde, hvor der gælder væsentlige krav for et delsystem, men hvor der endnu ikke er fastsat detaljerede specifikationer i den tilsvarende TSI. I så fald vil det være en fordel, at de organer, der forestår procedurerne for overensstemmelsesvurdering og verifikation, er de bemyndigede organer, der er omhandlet i artikel 20 i direktiv 96/48/EF og 2001/16/EF. |
| --- | --- |

(15)

Det bør præciseres, hvordan man skal forholde sig i de tilfælde, hvor der gælder væsentlige krav for et delsystem, men hvor der endnu ikke er fastsat detaljerede specifikationer i den tilsvarende TSI. I så fald vil det være en fordel, at de organer, der forestår procedurerne for overensstemmelsesvurdering og verifikation, er de bemyndigede organer, der er omhandlet i artikel 20 i direktiv 96/48/EF og 2001/16/EF.

| (16) | De nødvendige foranstaltninger for gennemførelsen af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (13). |
| --- | --- |

(16)

De nødvendige foranstaltninger for gennemførelsen af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (13).

| (17) | Definitionen af det rullende materiel, der er nævnt i bilag I til direktiv 96/48/EF, bør præciseres nærmere. Dette direktiv bør også omfatte rullende materiel, der er konstrueret til udelukkende at køre på linjer, der er udbygget til høje hastigheder, dvs. hastigheder på omkring 200 km/h. |
| --- | --- |

(17)

Definitionen af det rullende materiel, der er nævnt i bilag I til direktiv 96/48/EF, bør præciseres nærmere. Dette direktiv bør også omfatte rullende materiel, der er konstrueret til udelukkende at køre på linjer, der er udbygget til høje hastigheder, dvs. hastigheder på omkring 200 km/h.

| (18) | Anvendelsen af dette direktiv bør så vidt muligt ikke gribe ind i det arbejde, der allerede er udført inden for rammerne af direktiv 96/48/EF og 2001/16/EF, og medlemsstaterne skal fortsat kunne anvende de to nævnte direktiver i forbindelse med projekter, som er på et fremskredent udviklingsstadium, når dette direktiv træder i kraft. |
| --- | --- |

(18)

Anvendelsen af dette direktiv bør så vidt muligt ikke gribe ind i det arbejde, der allerede er udført inden for rammerne af direktiv 96/48/EF og 2001/16/EF, og medlemsstaterne skal fortsat kunne anvende de to nævnte direktiver i forbindelse med projekter, som er på et fremskredent udviklingsstadium, når dette direktiv træder i kraft.

| (19) | Målet for den påtænkte handling, nemlig tilvejebringelse af interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af handlingens omfang og virkninger bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(19)

Målet for den påtænkte handling, nemlig tilvejebringelse af interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af handlingens omfang og virkninger bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (20) | Kommissionen vedtog den 30. maj 2002 TSI'er for jernbanesystemet for højhastighedstog vedrørende infrastruktur, rullende materiel, energi, styringskontrol og signaler, drift og vedligeholdelse. De i artikel 1, nr. 5, og artikel 2, nr. 6, omhandlede TSI-udkast vedrører revision af disse TSI'er eller vedtagelse af nye TSI'er. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen vedtog den 30. maj 2002 TSI'er for jernbanesystemet for højhastighedstog vedrørende infrastruktur, rullende materiel, energi, styringskontrol og signaler, drift og vedligeholdelse. De i artikel 1, nr. 5, og artikel 2, nr. 6, omhandlede TSI-udkast vedrører revision af disse TSI'er eller vedtagelse af nye TSI'er.

| (21) | Eftersom et udkast til referencesystem med de tekniske regler, som sikrer det nuværende interoperabilitetsniveau i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog, er ved at blive udviklet som fastsat i artikel 25 i direktiv 2001/16/EF, er det nødvendigt at ajourføre disse tekniske regler med henblik på den påtænkte udvidelse af anvendelsesområdet i henhold til dette direktiv og under hensyn til den første gruppe af TSI'er, der skal vedtages senest i 2004. |
| --- | --- |

(21)

Eftersom et udkast til referencesystem med de tekniske regler, som sikrer det nuværende interoperabilitetsniveau i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog, er ved at blive udviklet som fastsat i artikel 25 i direktiv 2001/16/EF, er det nødvendigt at ajourføre disse tekniske regler med henblik på den påtænkte udvidelse af anvendelsesområdet i henhold til dette direktiv og under hensyn til den første gruppe af TSI'er, der skal vedtages senest i 2004.

| (22) | Uanset undtagelserne fra anvendelsesområdet for direktiv 2001/16/EF bør der tilskyndes til, at medlemsstaterne frivilligt anvender de relevante bestemmelser i dette direktiv på nationalt plan med henblik på at øge omkostningseffektivitet og stordriftsfordele i produktionssektoren. |
| --- | --- |

(22)

Uanset undtagelserne fra anvendelsesområdet for direktiv 2001/16/EF bør der tilskyndes til, at medlemsstaterne frivilligt anvender de relevante bestemmelser i dette direktiv på nationalt plan med henblik på at øge omkostningseffektivitet og stordriftsfordele i produktionssektoren.

| (23) | Direktiv 96/48/EF og 2001/16/EF bør derfor ændres — |
| --- | --- |

(23)

Direktiv 96/48/EF og 2001/16/EF bør derfor ændres —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

I direktiv 96/48/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 1 affattes således:
  »Artikel 1
  1.   Dette direktiv tager sigte på at fastsætte betingelserne for på Fællesskabets område at tilvejebringe interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog som beskrevet i bilag I. Disse betingelser vedrører projektering, bygning, ibrugtagning, omlægning, fornyelse, drift og vedligeholdelse af de dele af dette system, som tages i brug, efter den ... (14), samt driftspersonalets faglige kvalifikationer og sundheds- og sikkerhedsbetingelser.
  2.   Dette mål bør føre til fastsættelse af et
  højt niveau
  af teknisk harmonisering og gøre det muligt






  a) | at fremme, forbedre og udvikle de internationale jernbanetransporttjenester inden for Fællesskabets område og sammen med tredjelande |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 1 affattes således:

»Artikel 1

1.   Dette direktiv tager sigte på at fastsætte betingelserne for på Fællesskabets område at tilvejebringe interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog som beskrevet i bilag I. Disse betingelser vedrører projektering, bygning, ibrugtagning, omlægning, fornyelse, drift og vedligeholdelse af de dele af dette system, som tages i brug, efter den ... (14), samt driftspersonalets faglige kvalifikationer og sundheds- og sikkerhedsbetingelser.

2.   Dette mål bør føre til fastsættelse af et
  højt niveau
  af teknisk harmonisering og gøre det muligt

a)

at fremme, forbedre og udvikle de internationale jernbanetransporttjenester inden for Fællesskabets område og sammen med tredjelande

| b) | at bidrage til en gradvis gennemførelse af det indre marked for udstyr og tjenester til bygning, drift, fornyelse og omlægning af det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog |
| --- | --- |

b)

at bidrage til en gradvis gennemførelse af det indre marked for udstyr og tjenester til bygning, drift, fornyelse og omlægning af det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog

| c) | at bidrage til interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog.« |
| --- | --- |

c)

at bidrage til interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog.«

| 2) | I artikel 2 tilføjes følgende nye litra:






  »j) | »grundparametre:« alle forskriftsmæssige, tekniske eller driftsmæssige forudsætninger, som er afgørende for interoperabiliteten, og hvorom der skal træffes afgørelse eller fremsættes henstilling efter proceduren i artikel 21, stk. 2, før der udarbejdes fuldstændige TSI-udkast |
| --- | --- | --- |

2)

I artikel 2 tilføjes følgende nye litra:

»j)

»grundparametre:« alle forskriftsmæssige, tekniske eller driftsmæssige forudsætninger, som er afgørende for interoperabiliteten, og hvorom der skal træffes afgørelse eller fremsættes henstilling efter proceduren i artikel 21, stk. 2, før der udarbejdes fuldstændige TSI-udkast

| k) | »særtilfælde«: hver del af det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog, som kræver midlertidige eller permanente særbestemmelser i TSI'erne af hensyn til særlige geografiske, topografiske eller bymiljømæssige forhold eller af hensyn til sammenhængen med det eksisterende system. Dette kan omfatte især jernbanestrækninger og jernbanenet, der er uden forbindelse med det øvrige fællesskabsnet, fritrumsprofiler og sporvidde eller afstand mellem sporene |
| --- | --- |

k)

»særtilfælde«: hver del af det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog, som kræver midlertidige eller permanente særbestemmelser i TSI'erne af hensyn til særlige geografiske, topografiske eller bymiljømæssige forhold eller af hensyn til sammenhængen med det eksisterende system. Dette kan omfatte især jernbanestrækninger og jernbanenet, der er uden forbindelse med det øvrige fællesskabsnet, fritrumsprofiler og sporvidde eller afstand mellem sporene

| l) | »omlægning«: større arbejder, som går ud på at ændre et delsystem eller en del af et delsystem, og som forbedrer delsystemets samlede ydeevne |
| --- | --- |

l)

»omlægning«: større arbejder, som går ud på at ændre et delsystem eller en del af et delsystem, og som forbedrer delsystemets samlede ydeevne

| m) | »udskiftning i forbindelse med vedligeholdelse«: udskiftning af komponenter med andre med samme funktion og ydeevne i forbindelse med forebyggende eller korrigerende vedligeholdelse |
| --- | --- |

m)

»udskiftning i forbindelse med vedligeholdelse«: udskiftning af komponenter med andre med samme funktion og ydeevne i forbindelse med forebyggende eller korrigerende vedligeholdelse

| n) | »fornyelse«: større arbejder, som går ud på at udskifte et delsystem eller en del af et delsystem uden at ændre delsystemets samlede ydeevne |
| --- | --- |

n)

»fornyelse«: større arbejder, som går ud på at udskifte et delsystem eller en del af et delsystem uden at ændre delsystemets samlede ydeevne

| o) | »bestående jernbanesystem«: den helhed, som består af jernbaneinfrastrukturen, herunder banestrækninger og faste anlæg, i det bestående jernbanenet, samt det rullende materiel af enhver kategori og oprindelse, der kører på denne infrastruktur |
| --- | --- |

o)

»bestående jernbanesystem«: den helhed, som består af jernbaneinfrastrukturen, herunder banestrækninger og faste anlæg, i det bestående jernbanenet, samt det rullende materiel af enhver kategori og oprindelse, der kører på denne infrastruktur

| p) | »ibrugtagning«: samtlige operationer, hvorved et delsystem bringes i nominel drift.« |
| --- | --- |

p)

»ibrugtagning«: samtlige operationer, hvorved et delsystem bringes i nominel drift.«

| 3) | Artikel 2, litra h), udgår. |
| --- | --- |

3)

Artikel 2, litra h), udgår.

| 4) | I artikel 5 foretages følgende ændringer:






  a) | Stk. 1 affattes således:
  »1.   For hvert delsystem udarbejdes en TSI. Der kan om nødvendigt udarbejdes flere TSI'er for et delsystem, og en TSI kan dække flere delsystemer. Afgørelsen om af udvikle og/eller revidere en TSI og valget af dens tekniske og geografiske anvendelsesområde kræver et mandat i henhold til artikel 6, stk. 1.« |
| --- | --- | --- |

4)

I artikel 5 foretages følgende ændringer:

a)

Stk. 1 affattes således:

»1.   For hvert delsystem udarbejdes en TSI. Der kan om nødvendigt udarbejdes flere TSI'er for et delsystem, og en TSI kan dække flere delsystemer. Afgørelsen om af udvikle og/eller revidere en TSI og valget af dens tekniske og geografiske anvendelsesområde kræver et mandat i henhold til artikel 6, stk. 1.«

| b) | Stk. 3 affattes således:
  »3.   Med henblik på at nå de mål, der er nævnt i artikel 1, fastlægger hver TSI følgende forhold i nødvendigt omfang:






  a) | den angiver anvendelsesområdet (en del af banenettet eller af det rullende materiel som nævnt i bilag I; et delsystem eller en del af et delsystem som nævnt i bilag II). |
| --- | --- | --- |

b)

Stk. 3 affattes således:

»3.   Med henblik på at nå de mål, der er nævnt i artikel 1, fastlægger hver TSI følgende forhold i nødvendigt omfang:

a)

den angiver anvendelsesområdet (en del af banenettet eller af det rullende materiel som nævnt i bilag I; et delsystem eller en del af et delsystem som nævnt i bilag II).

| b) | den præciserer de væsentlige krav for det berørte delsystem og dets grænseflader til de andre delsystemer. |
| --- | --- |

b)

den præciserer de væsentlige krav for det berørte delsystem og dets grænseflader til de andre delsystemer.

| c) | den fastlægger de funktionelle og tekniske specifikationer, som delsystemet og dets grænseflader til de andre delsystemer skal opfylde. Disse specifikationer kan, om nødvendigt, variere alt efter delsystemets anvendelse, f.eks. efter kategori af strækning og/eller rullende materiel, jf. bilag I. |
| --- | --- |

c)

den fastlægger de funktionelle og tekniske specifikationer, som delsystemet og dets grænseflader til de andre delsystemer skal opfylde. Disse specifikationer kan, om nødvendigt, variere alt efter delsystemets anvendelse, f.eks. efter kategori af strækning og/eller rullende materiel, jf. bilag I.

| d) | den fastlægger, for hvilke interoperabilitetskomponenter og for hvilke grænseflader der skal udarbejdes europæiske specifikationer, herunder europæiske standarder, som er nødvendige for at tilvejebringe interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog. |
| --- | --- |

d)

den fastlægger, for hvilke interoperabilitetskomponenter og for hvilke grænseflader der skal udarbejdes europæiske specifikationer, herunder europæiske standarder, som er nødvendige for at tilvejebringe interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog.

| e) | den angiver i hvert enkelt tilfælde, hvilke procedurer der på den ene side skal anvendes ved vurderingen af interoperabilitetskomponenternes overensstemmelse eller anvendelsesegnethed og på den anden side EF-verifikationen af delsystemerne. Disse procedurer er baseret på de i afgørelse 93/465/EØF definerede moduler. |
| --- | --- |

e)

den angiver i hvert enkelt tilfælde, hvilke procedurer der på den ene side skal anvendes ved vurderingen af interoperabilitetskomponenternes overensstemmelse eller anvendelsesegnethed og på den anden side EF-verifikationen af delsystemerne. Disse procedurer er baseret på de i afgørelse 93/465/EØF definerede moduler.

| f) | den angiver strategien for anvendelsen af TSI'en. Det er navnlig nødvendigt at præcisere faserne i den gradvise overgang fra den bestående til den endelige situation, hvor TSI'en anvendes overalt. |
| --- | --- |

f)

den angiver strategien for anvendelsen af TSI'en. Det er navnlig nødvendigt at præcisere faserne i den gradvise overgang fra den bestående til den endelige situation, hvor TSI'en anvendes overalt.

| g) | den angiver med hensyn til det berørte personale, hvilke betingelser for så vidt angår faglige kvalifikationer samt sundhed og sikkerhed under arbejdet der forudsættes for driften og vedligeholdelsen af det pågældende delsystem og for anvendelsen af TSI'en.« |
| --- | --- |

g)

den angiver med hensyn til det berørte personale, hvilke betingelser for så vidt angår faglige kvalifikationer samt sundhed og sikkerhed under arbejdet der forudsættes for driften og vedligeholdelsen af det pågældende delsystem og for anvendelsen af TSI'en.«

| c) | Følgende nye stykke indsættes:
  »6.   TSI'erne kan indeholde en udtrykkelig og tydelig reference til europæiske standarder eller specifikationer, når det er strengt nødvendigt for at virkeliggøre målene i dette direktiv. I så fald betragtes disse europæiske standarder eller specifikationer (eller de relevante dele deraf) som værende knyttet til den pågældende TSI og bliver obligatoriske, så snart TSI'en bliver gældende. I mangel af europæiske standarder eller specifikationer, eller indtil de er udarbejdet, kan der henvises til andre tydeligt angivne normative dokumenter; det skal i så fald være let tilgængelige forvaltningsdokumenter.« |
| --- | --- |

c)

Følgende nye stykke indsættes:

»6.   TSI'erne kan indeholde en udtrykkelig og tydelig reference til europæiske standarder eller specifikationer, når det er strengt nødvendigt for at virkeliggøre målene i dette direktiv. I så fald betragtes disse europæiske standarder eller specifikationer (eller de relevante dele deraf) som værende knyttet til den pågældende TSI og bliver obligatoriske, så snart TSI'en bliver gældende. I mangel af europæiske standarder eller specifikationer, eller indtil de er udarbejdet, kan der henvises til andre tydeligt angivne normative dokumenter; det skal i så fald være let tilgængelige forvaltningsdokumenter.«

| 5) | Artikel 6 affattes således:
  »Artikel 6
  1.   TSI-udkast og senere ændringer af TSI'erne udarbejdes efter mandat fra Kommissionen udstedt efter proceduren i artikel 21, stk. 2. De udarbejdes på agenturets ansvar i overensstemmelse med artikel 3 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. ..../2003 af ... [om oprettelse af et europæisk jernbaneagentur]
   (15) og i samarbejde med de i disse artikler nævnte arbejdsgrupper.
  TSI'erne vedtages og revideres efter samme procedure. De offentliggøres af Kommissionen i Den Europæiske Unions Tidende.
  2.   Agenturet har til opgave at forberede revisionen og ajourføringen af TSI'erne og at fremsætte alle relevante henstillinger til det i artikel 21 omhandlede udvalg, for at der kan tages hensyn til den tekniske udvikling eller udviklingen i de samfundsmæssige krav.
  3.   Hvert TSI-udkast udarbejdes i to trin.
  Først fastlægger agenturet TSI'ens grundparametre samt grænsefladerne til de andre delsystemer og alle andre nødvendige særtilfælde. For hvert grundparameter og hver grænseflade gøres der rede for de mest fordelagtige alternative løsninger med angivelse af de tekniske og økonomiske begrundelser. Der træffes beslutning efter proceduren i artikel 21, stk. 2; om nødvendigt tages der hensyn til særtilfælde.
  Dernæst udarbejder agenturet TSI-udkastet med udgangspunkt i disse grundparametre. I givet fald tager agenturet hensyn til tekniske fremskridt, foreliggende standardiseringsarbejde, eksisterende arbejdsgrupper og anerkendte forskningsresultater. En samlet vurdering af de forventede omkostninger og fordele ved anvendelsen af TSI'erne vedlægges TSI-udkastet; denne vurdering angiver de forventede virkninger for alle berørte økonomiske operatører og agenter.
  4.   Der skal ved udarbejdelsen, vedtagelsen og revisionen af hver TSI (herunder grundparametrene) tages hensyn til de forventede omkostninger og fordele ved alle de tekniske løsninger, der har været genstand for overvejelse, samt disses indbyrdes grænseflader med henblik på at fastlægge og iværksætte de mest fordelagtige løsninger. Medlemsstaterne medvirker ved denne vurdering ved at stille de nødvendige data til rådighed.
  5.   Det i artikel 21 omhandlede udvalg orienteres regelmæssigt om, hvordan udarbejdelsen af TSI'erne skrider frem. Under dette arbejde kan udvalget udstede mandater eller fremsætte relevante henstillinger om udformningen af TSI'erne og om vurderingen af omkostninger og fordele. Udvalget kan navnlig på anmodning fra en medlemsstat forlange, at alternative løsninger undersøges, og at vurderingen af omkostningerne og fordelene ved disse løsninger medtages i den rapport, der vedlægges som bilag til TSI-udkastet.
  6.   I forbindelse med vedtagelsen af hver TSI fastsættes ikrafttrædelsesdatoen for den pågældende TSI efter proceduren i artikel 21, stk. 2. Hvis forskellige delsystemer tages i brug samtidig af tekniske kompatibilitetshensyn, skal de dertil hørende TSI'er have samme ikrafttrædelsesdato.
  7.   I forbindelse med udarbejdelse, vedtagelse og revision af TSI'erne skal der tages hensyn til brugernes mening for så vidt angår forhold, der har direkte betydning for betingelserne for de pågældende brugeres anvendelse af delsystemerne. Med henblik herpå hører agenturet de repræsentative brugersammenslutninger og organisationer under udarbejdelsen og revisionen af TSI'erne. Agenturet vedlægger TSI-udkastet en rapport om høringsresultaterne.
  Listen over sammenslutninger og organisationer, der skal høres, udarbejdes af det i artikel 21 omhandlede udvalg, inden det vedtager mandatet til revision af TSI'erne og kan gennemgås og opdateres på anmodning af en medlemsstat eller Kommissionen.
  8.   I forbindelse med udarbejdelse, vedtagelse og revision af TSI'erne skal der tages hensyn til arbejdsmarkedets parters mening for så vidt angår de i artikel 5, stk. 3, litra g), nævnte betingelser. Til dette formål høres arbejdsmarkedets parter, før TSI-udkastet forelægges det i artikel 21 omhandlede udvalg med henblik på vedtagelse eller revision. Arbejdsmarkedets parter høres inden for rammerne af det sektordialogudvalg, der er nedsat i henhold til afgørelse 98/500/EF (16). Arbejdsmarkedets parter afgiver udtalelse inden for en frist på tre måneder. |
| --- | --- |

5)

Artikel 6 affattes således:

»Artikel 6

1.   TSI-udkast og senere ændringer af TSI'erne udarbejdes efter mandat fra Kommissionen udstedt efter proceduren i artikel 21, stk. 2. De udarbejdes på agenturets ansvar i overensstemmelse med artikel 3 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. ..../2003 af ... [om oprettelse af et europæisk jernbaneagentur]
   (15) og i samarbejde med de i disse artikler nævnte arbejdsgrupper.

TSI'erne vedtages og revideres efter samme procedure. De offentliggøres af Kommissionen i Den Europæiske Unions Tidende.

2.   Agenturet har til opgave at forberede revisionen og ajourføringen af TSI'erne og at fremsætte alle relevante henstillinger til det i artikel 21 omhandlede udvalg, for at der kan tages hensyn til den tekniske udvikling eller udviklingen i de samfundsmæssige krav.

3.   Hvert TSI-udkast udarbejdes i to trin.

Først fastlægger agenturet TSI'ens grundparametre samt grænsefladerne til de andre delsystemer og alle andre nødvendige særtilfælde. For hvert grundparameter og hver grænseflade gøres der rede for de mest fordelagtige alternative løsninger med angivelse af de tekniske og økonomiske begrundelser. Der træffes beslutning efter proceduren i artikel 21, stk. 2; om nødvendigt tages der hensyn til særtilfælde.

Dernæst udarbejder agenturet TSI-udkastet med udgangspunkt i disse grundparametre. I givet fald tager agenturet hensyn til tekniske fremskridt, foreliggende standardiseringsarbejde, eksisterende arbejdsgrupper og anerkendte forskningsresultater. En samlet vurdering af de forventede omkostninger og fordele ved anvendelsen af TSI'erne vedlægges TSI-udkastet; denne vurdering angiver de forventede virkninger for alle berørte økonomiske operatører og agenter.

4.   Der skal ved udarbejdelsen, vedtagelsen og revisionen af hver TSI (herunder grundparametrene) tages hensyn til de forventede omkostninger og fordele ved alle de tekniske løsninger, der har været genstand for overvejelse, samt disses indbyrdes grænseflader med henblik på at fastlægge og iværksætte de mest fordelagtige løsninger. Medlemsstaterne medvirker ved denne vurdering ved at stille de nødvendige data til rådighed.

5.   Det i artikel 21 omhandlede udvalg orienteres regelmæssigt om, hvordan udarbejdelsen af TSI'erne skrider frem. Under dette arbejde kan udvalget udstede mandater eller fremsætte relevante henstillinger om udformningen af TSI'erne og om vurderingen af omkostninger og fordele. Udvalget kan navnlig på anmodning fra en medlemsstat forlange, at alternative løsninger undersøges, og at vurderingen af omkostningerne og fordelene ved disse løsninger medtages i den rapport, der vedlægges som bilag til TSI-udkastet.

6.   I forbindelse med vedtagelsen af hver TSI fastsættes ikrafttrædelsesdatoen for den pågældende TSI efter proceduren i artikel 21, stk. 2. Hvis forskellige delsystemer tages i brug samtidig af tekniske kompatibilitetshensyn, skal de dertil hørende TSI'er have samme ikrafttrædelsesdato.

7.   I forbindelse med udarbejdelse, vedtagelse og revision af TSI'erne skal der tages hensyn til brugernes mening for så vidt angår forhold, der har direkte betydning for betingelserne for de pågældende brugeres anvendelse af delsystemerne. Med henblik herpå hører agenturet de repræsentative brugersammenslutninger og organisationer under udarbejdelsen og revisionen af TSI'erne. Agenturet vedlægger TSI-udkastet en rapport om høringsresultaterne.

Listen over sammenslutninger og organisationer, der skal høres, udarbejdes af det i artikel 21 omhandlede udvalg, inden det vedtager mandatet til revision af TSI'erne og kan gennemgås og opdateres på anmodning af en medlemsstat eller Kommissionen.

8.   I forbindelse med udarbejdelse, vedtagelse og revision af TSI'erne skal der tages hensyn til arbejdsmarkedets parters mening for så vidt angår de i artikel 5, stk. 3, litra g), nævnte betingelser. Til dette formål høres arbejdsmarkedets parter, før TSI-udkastet forelægges det i artikel 21 omhandlede udvalg med henblik på vedtagelse eller revision. Arbejdsmarkedets parter høres inden for rammerne af det sektordialogudvalg, der er nedsat i henhold til afgørelse 98/500/EF (16). Arbejdsmarkedets parter afgiver udtalelse inden for en frist på tre måneder.

| 6) | Artikel 7 affattes således:
  »Artikel 7
  En medlemsstat kan undlade at anvende en eller flere TSI'er, herunder for det rullende materiel, i følgende tilfælde og situationer:






  a) | for en foreslået ny banestrækning eller fornyelse eller omlægning af en eksisterende banestrækning eller for en del som omhandlet i artikel 1, stk. 1, der på tidspunktet for offentliggørelsen af de relevante TSI'er befinder sig på et avanceret udviklingstrin eller er omfattet af en kontrakt, der er under gennemførelse |
| --- | --- | --- |

6)

Artikel 7 affattes således:

»Artikel 7

En medlemsstat kan undlade at anvende en eller flere TSI'er, herunder for det rullende materiel, i følgende tilfælde og situationer:

a)

for en foreslået ny banestrækning eller fornyelse eller omlægning af en eksisterende banestrækning eller for en del som omhandlet i artikel 1, stk. 1, der på tidspunktet for offentliggørelsen af de relevante TSI'er befinder sig på et avanceret udviklingstrin eller er omfattet af en kontrakt, der er under gennemførelse

| b) | for et projekt vedrørende fornyelse eller omlægning af en eksisterende banestrækning, når fritrumsprofil, sporvidde eller afstand mellem sporene eller elektriske spænding i henhold til disse TSI'er er uforenelige med dem, der gælder for den eksisterende strækning |
| --- | --- |

b)

for et projekt vedrørende fornyelse eller omlægning af en eksisterende banestrækning, når fritrumsprofil, sporvidde eller afstand mellem sporene eller elektriske spænding i henhold til disse TSI'er er uforenelige med dem, der gælder for den eksisterende strækning

| c) | for en foreslået ny banestrækning eller for et projekt vedrørende fornyelse eller omlægning af en eksisterende banestrækning, som gennemføres på denne medlemsstats område, såfremt dens jernbanenet er afsondret eller afskåret af havet fra den øvrige del af Fællesskabets jernbanenet |
| --- | --- |

c)

for en foreslået ny banestrækning eller for et projekt vedrørende fornyelse eller omlægning af en eksisterende banestrækning, som gennemføres på denne medlemsstats område, såfremt dens jernbanenet er afsondret eller afskåret af havet fra den øvrige del af Fællesskabets jernbanenet

| d) | for ethvert projekt vedrørende fornyelse, udvidelse eller omlægning af en eksisterende banestrækning, såfremt anvendelsen af disse TSI'er skader projektets økonomiske levedygtighed og/eller sammenhængen i medlemsstatens jernbanesystem |
| --- | --- |

d)

for ethvert projekt vedrørende fornyelse, udvidelse eller omlægning af en eksisterende banestrækning, såfremt anvendelsen af disse TSI'er skader projektets økonomiske levedygtighed og/eller sammenhængen i medlemsstatens jernbanesystem

| e) | når betingelserne for en hurtig genopretning af nettet som følge af en ulykke eller naturkatastrofe af økonomiske eller tekniske årsager forhindrer en delvis eller fuldstændig anvendelse af de relevante TSI'er. |
| --- | --- |

e)

når betingelserne for en hurtig genopretning af nettet som følge af en ulykke eller naturkatastrofe af økonomiske eller tekniske årsager forhindrer en delvis eller fuldstændig anvendelse af de relevante TSI'er.

I alle de nævnte tilfælde meddeler den pågældende medlemsstat på forhånd Kommissionen, at den har til hensigt at fravige reglerne og forelægger den et dossier over, hvilke TSI'er eller dele af TSI'er den ønsker at undlade at anvende, samt hvilke specifikationer den ønsker at anvende i stedet. Det i artikel 21 nævnte udvalg analyserer de af medlemsstaten påtænkte foranstaltninger. I de tilfælde, der er nævnt i litra b) og d), træffer Kommissionen afgørelse efter proceduren i artikel 21, stk. 2; om nødvendigt udstedes der en henstilling om, hvilke specifikationer der bør anvendes. I de i litra b) nævnte tilfælde vedrører Kommissionens afgørelse dog ikke fritrumsprofiler og sporvidde.«

| 7) | Følgende tilføjes i artikel 9 som nyt sidste punktum:
  »De må navnlig ikke stille krav om kontrol, som allerede er udført som led i den procedure, der fører til udstedelsen af EF-erklæring om overensstemmelse eller anvendelsesegnethed.« |
| --- | --- |

7)

Følgende tilføjes i artikel 9 som nyt sidste punktum:

»De må navnlig ikke stille krav om kontrol, som allerede er udført som led i den procedure, der fører til udstedelsen af EF-erklæring om overensstemmelse eller anvendelsesegnethed.«

| 8) | I artikel 10 foretages følgende ændringer:






  a) | Stk. 2 affattes således:
  »2.   Alle interoperabilitetskomponenter undergives den procedure for vurdering af overensstemmelse og anvendelsesegnethed, som er angivet i den pågældende TSI, og skal være ledsaget af det dertil hørende certifikat.« |
| --- | --- | --- |

8)

I artikel 10 foretages følgende ændringer:

a)

Stk. 2 affattes således:

»2.   Alle interoperabilitetskomponenter undergives den procedure for vurdering af overensstemmelse og anvendelsesegnethed, som er angivet i den pågældende TSI, og skal være ledsaget af det dertil hørende certifikat.«

| b) | Stk. 3 affattes således:
  »3.   Medlemsstaterne anser en interoperabilitetskomponent for at opfylde de væsentlige krav, hvis den er i overensstemmelse med de betingelser, der er fastlagt i de tilsvarende TSI'er eller de relevante europæiske specifikationer, der er udarbejdet for at opfylde disse betingelser.« |
| --- | --- |

b)

Stk. 3 affattes således:

»3.   Medlemsstaterne anser en interoperabilitetskomponent for at opfylde de væsentlige krav, hvis den er i overensstemmelse med de betingelser, der er fastlagt i de tilsvarende TSI'er eller de relevante europæiske specifikationer, der er udarbejdet for at opfylde disse betingelser.«

| c) | Stk. 4 og 5 udgår. |
| --- | --- |

c)

Stk. 4 og 5 udgår.

| 9) | Artikel 11 affattes således:
  »Artikel 11
  Opdager en medlemsstat eller Kommissionen, at europæiske specifikationer, der anvendes direkte eller indirekte med henblik på dette direktiv, ikke opfylder de væsentlige krav, kan det efter proceduren i artikel 21, stk. 2, besluttes, at de pågældende specifikationer trækkes helt eller delvis tilbage fra de publikationer, hvori de er nævnt, eller ændres efter høring af det udvalg, der er nedsat ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/34/EF af 22. juni 1998 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter samt forskrifter for informationssamfundets tjenester (17). |
| --- | --- |

9)

Artikel 11 affattes således:

»Artikel 11

Opdager en medlemsstat eller Kommissionen, at europæiske specifikationer, der anvendes direkte eller indirekte med henblik på dette direktiv, ikke opfylder de væsentlige krav, kan det efter proceduren i artikel 21, stk. 2, besluttes, at de pågældende specifikationer trækkes helt eller delvis tilbage fra de publikationer, hvori de er nævnt, eller ændres efter høring af det udvalg, der er nedsat ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/34/EF af 22. juni 1998 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter samt forskrifter for informationssamfundets tjenester (17).

| 10) | Artikel 14 affattes således:
  »Artikel 14
  1.   Det påhviler hver enkelt medlemsstat at give ibrugtagningstilladelse til strukturelt definerede delsystemer, der indgår i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog, når de er anlagt eller drives på medlemsstatens område.
  Med henblik herpå træffer medlemsstaterne alle fornødne foranstaltninger for at sikre, at delsystemerne ikke kan tages i brug, medmindre de er projekteret, udført og installeret på en sådan måde, at det ikke hindrer opfyldelsen af de relevante væsentlige krav, når delsystemerne integreres i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog.
  Hver medlemsstat kontrollerer navnlig sammenhængen mellem disse delsystemer og det system, hvori de integreres.
  2.   Hver medlemsstat kontrollerer ved ibrugtagningen og derefter regelmæssigt, at delsystemerne drives og vedligeholdes i overensstemmelse med de væsentlige krav, der gælder for dem. Til dette formål følges de vurderings- og verifikationsprocedurer, der er fastsat i de relevante strukturelle og funktionelle TSI'er.
  3.   I tilfælde af fornyelse eller omlægning indsender infrastrukturforvalteren eller jernbanevirksomhederne en projektbeskrivelse til den berørte medlemsstat. Medlemsstaten behandler sagen og afgør under hensyntagen til den gennemførelsesstrategi, der er angivet i den gældende TSI, om arbejdets omfang kræver en ny ibrugtagningstilladelse i dette direktivs betydning.
  En ny ibrugtagningstilladelse er nødvendig, hver gang de påtænkte arbejder kan have indflydelse på det samlede sikkerhedsniveau for det pågældende delsystem.
  4.   Når medlemsstaterne giver tilladelse til ibrugtagning af rullende materiel, har de ansvaret for, at hvert køretøj forsynes med en alfanumerisk identifikationskode. Denne kode anføres på hvert køretøj og i et nationalt register, der opfylder følgende kriterier:






  a) | registret opfylder de fælles specifikationer i stk. 5 |
| --- | --- | --- |

10)

Artikel 14 affattes således:

»Artikel 14

1.   Det påhviler hver enkelt medlemsstat at give ibrugtagningstilladelse til strukturelt definerede delsystemer, der indgår i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog, når de er anlagt eller drives på medlemsstatens område.

Med henblik herpå træffer medlemsstaterne alle fornødne foranstaltninger for at sikre, at delsystemerne ikke kan tages i brug, medmindre de er projekteret, udført og installeret på en sådan måde, at det ikke hindrer opfyldelsen af de relevante væsentlige krav, når delsystemerne integreres i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog.

Hver medlemsstat kontrollerer navnlig sammenhængen mellem disse delsystemer og det system, hvori de integreres.

2.   Hver medlemsstat kontrollerer ved ibrugtagningen og derefter regelmæssigt, at delsystemerne drives og vedligeholdes i overensstemmelse med de væsentlige krav, der gælder for dem. Til dette formål følges de vurderings- og verifikationsprocedurer, der er fastsat i de relevante strukturelle og funktionelle TSI'er.

3.   I tilfælde af fornyelse eller omlægning indsender infrastrukturforvalteren eller jernbanevirksomhederne en projektbeskrivelse til den berørte medlemsstat. Medlemsstaten behandler sagen og afgør under hensyntagen til den gennemførelsesstrategi, der er angivet i den gældende TSI, om arbejdets omfang kræver en ny ibrugtagningstilladelse i dette direktivs betydning.

En ny ibrugtagningstilladelse er nødvendig, hver gang de påtænkte arbejder kan have indflydelse på det samlede sikkerhedsniveau for det pågældende delsystem.

4.   Når medlemsstaterne giver tilladelse til ibrugtagning af rullende materiel, har de ansvaret for, at hvert køretøj forsynes med en alfanumerisk identifikationskode. Denne kode anføres på hvert køretøj og i et nationalt register, der opfylder følgende kriterier:

a)

registret opfylder de fælles specifikationer i stk. 5

| b) | registret føres og opdateres af et organ, der er uafhængigt af alle jernbanevirksomheder |
| --- | --- |

b)

registret føres og opdateres af et organ, der er uafhængigt af alle jernbanevirksomheder

| c) | det nationale register er tilgængeligt for de sikkerhedsmyndigheder og undersøgelsesorganer, der er udpeget i henhold til artikel 16 og 21 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/.../EF af ... [om jernbanesikkerhed]
   (18); også de tilsynsorganer, der er udpeget i henhold til artikel 30 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/14/EF af 26. februar 2001 om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter for brug af jernbaneinfrastruktur samt sikkerhedscertificering (19), agenturet, jernbanevirksomhederne og infrastrukturforvalterne har med legitime formål adgang til registeret. |
| --- | --- |

c)

det nationale register er tilgængeligt for de sikkerhedsmyndigheder og undersøgelsesorganer, der er udpeget i henhold til artikel 16 og 21 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/.../EF af ... [om jernbanesikkerhed]
   (18); også de tilsynsorganer, der er udpeget i henhold til artikel 30 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/14/EF af 26. februar 2001 om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter for brug af jernbaneinfrastruktur samt sikkerhedscertificering (19), agenturet, jernbanevirksomhederne og infrastrukturforvalterne har med legitime formål adgang til registeret.

Hvis rullende materiel ibrugtages for første gang i et tredjeland, kan medlemsstaterne godkende køretøjer, der er klart identificeret i henhold til en andet kodesystem. Når en medlemsstat har givet tilladelse til ibrugtagning af sådanne køretøjer på sit område, skal det imidlertid være muligt at finde oplysninger svarende til dem, der findes i punkt 5, litra c), d) og e), gennem køretøjsregistret.

5.   De fælles specifikationer for registret vedtages efter proceduren i artikel 21, stk. 2, på grundlag af et udkast udarbejdet af agenturet. Udkastet til specifikationer omfatter: indhold, dataformat, funktionel og teknisk arkitektur, funktionsmåde og regler om indlæsning af data samt søgning. Registeret indeholder mindst følgende oplysninger:

| a) | referencer til erklæringen om EF-verifikation og den enhed, der har udstedt erklæringen |
| --- | --- |

a)

referencer til erklæringen om EF-verifikation og den enhed, der har udstedt erklæringen

| b) | referencer til det register over rullende materiel, som er nævnt i artikel 22a |
| --- | --- |

b)

referencer til det register over rullende materiel, som er nævnt i artikel 22a

| c) | oplysning om køretøjets ejer eller lejer |
| --- | --- |

c)

oplysning om køretøjets ejer eller lejer

| d) | eventuelle begrænsninger for benyttelsen af køretøjet |
| --- | --- |

d)

eventuelle begrænsninger for benyttelsen af køretøjet

| e) | sikkerhedskritiske data vedrørende køretøjets vedligeholdelsesplan. |
| --- | --- |

e)

sikkerhedskritiske data vedrørende køretøjets vedligeholdelsesplan.

| 11) | Følgende tilføjes i artikel 15 som nyt sidste punktum:
  »De må navnlig ikke stille krav om kontrol, som allerede er udført som led i den procedure, der fører til udstedelse af EF-verifikationserklæringen.« |
| --- | --- |

11)

Følgende tilføjes i artikel 15 som nyt sidste punktum:

»De må navnlig ikke stille krav om kontrol, som allerede er udført som led i den procedure, der fører til udstedelse af EF-verifikationserklæringen.«

| 12) | Artikel 16, stk. 3, affattes således:
  »3.   I mangel af TSI'er, herunder hvis der er meddelt en undtagelse i henhold til artikel 7, tilsender medlemsstaterne de andre medlemsstater og Kommissionen for hvert delsystem en fortegnelse over de tekniske forskrifter, der benyttes som grundlag for at vurdere, om de væsentlige krav er opfyldt. Denne notifikation foretages senest den ... (20), og herefter hver gang fortegnelsen over de tekniske forskrifter ændres. Ved denne lejlighed udpeger medlemsstaterne ligeledes de organer, der for disse tekniske forskrifters vedkommende skal forestå den i artikel 18 omhandlede verifikationsprocedure.« |
| --- | --- |

12)

Artikel 16, stk. 3, affattes således:

»3.   I mangel af TSI'er, herunder hvis der er meddelt en undtagelse i henhold til artikel 7, tilsender medlemsstaterne de andre medlemsstater og Kommissionen for hvert delsystem en fortegnelse over de tekniske forskrifter, der benyttes som grundlag for at vurdere, om de væsentlige krav er opfyldt. Denne notifikation foretages senest den ... (20), og herefter hver gang fortegnelsen over de tekniske forskrifter ændres. Ved denne lejlighed udpeger medlemsstaterne ligeledes de organer, der for disse tekniske forskrifters vedkommende skal forestå den i artikel 18 omhandlede verifikationsprocedure.«

| 13) | Følgende tilføjes i artikel 17 som nyt sidste punktum:
  »I så fald revideres TSI'erne i overensstemmelse med artikel 6, stk. 2. Såfremt visse tekniske aspekter vedrørende de væsentlige krav ikke udtrykkeligt kan behandles i en TSI, anføres de tydeligt i et bilag til den pågældende TSI. I disse tilfælde finder artikel 16, stk. 3, anvendelse.« |
| --- | --- |

13)

Følgende tilføjes i artikel 17 som nyt sidste punktum:

»I så fald revideres TSI'erne i overensstemmelse med artikel 6, stk. 2. Såfremt visse tekniske aspekter vedrørende de væsentlige krav ikke udtrykkeligt kan behandles i en TSI, anføres de tydeligt i et bilag til den pågældende TSI. I disse tilfælde finder artikel 16, stk. 3, anvendelse.«

| 14) | I artikel 18, stk. 2, tilføjes følgende som nyt sidste punktum:
  »Den omfatter desuden verifikation af grænsefladerne mellem det pågældende delsystem og det system, hvori det indgår, på grundlag af de oplysninger, der findes i den relevante TSI og i de i artikel 22a nævnte registre.« |
| --- | --- |

14)

I artikel 18, stk. 2, tilføjes følgende som nyt sidste punktum:

»Den omfatter desuden verifikation af grænsefladerne mellem det pågældende delsystem og det system, hvori det indgår, på grundlag af de oplysninger, der findes i den relevante TSI og i de i artikel 22a nævnte registre.«

| 15) | Artikel 20, stk. 5, affattes således:
  »5.   Kommissionen nedsætter en gruppe, der koordinerer de bemyndigede organer (i det følgende benævnt »koordineringsgruppen«) og drøfter alle spørgsmål om anvendelsen af de i artikel 13 omhandlede procedurer for vurdering af overensstemmelse eller anvendelsesegnethed og den i artikel 18 omhandlede verifikationsprocedure eller anvendelsen af TSI'erne på dette felt. Medlemsstaternes repræsentanter kan deltage som observatører i koordineringsgruppens drøftelser.
  Kommissionen og observatørerne underretter det i artikel 21 omhandlede udvalg om drøftelserne i koordineringsgruppen. Kommissionen foreslår, når det er relevant, de foranstaltninger, der er nødvendige for at afhjælpe problemerne.
  Når det er nødvendigt, gennemføres samordningen mellem de bemyndigede organer i overensstemmelse med artikel 21.« |
| --- | --- |

15)

Artikel 20, stk. 5, affattes således:

»5.   Kommissionen nedsætter en gruppe, der koordinerer de bemyndigede organer (i det følgende benævnt »koordineringsgruppen«) og drøfter alle spørgsmål om anvendelsen af de i artikel 13 omhandlede procedurer for vurdering af overensstemmelse eller anvendelsesegnethed og den i artikel 18 omhandlede verifikationsprocedure eller anvendelsen af TSI'erne på dette felt. Medlemsstaternes repræsentanter kan deltage som observatører i koordineringsgruppens drøftelser.

Kommissionen og observatørerne underretter det i artikel 21 omhandlede udvalg om drøftelserne i koordineringsgruppen. Kommissionen foreslår, når det er relevant, de foranstaltninger, der er nødvendige for at afhjælpe problemerne.

Når det er nødvendigt, gennemføres samordningen mellem de bemyndigede organer i overensstemmelse med artikel 21.«

| 16) | Artikel 21 affattes således:
  »Artikel 21
  1.   Kommissionen bistås af et udvalg.
  2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (21), jf. dennes artikel 8.

  Fristen i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.
  3.   Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.
  4.   Udvalget kan i givet fald nedsætte arbejdsgrupper til at bistå sig i udførelsen af sine opgaver, navnlig med henblik på at sikre samordningen mellem de bemyndigede organer. |
| --- | --- |

16)

Artikel 21 affattes således:

»Artikel 21

1.   Kommissionen bistås af et udvalg.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (21), jf. dennes artikel 8.

Fristen i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.

3.   Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.

4.   Udvalget kan i givet fald nedsætte arbejdsgrupper til at bistå sig i udførelsen af sine opgaver, navnlig med henblik på at sikre samordningen mellem de bemyndigede organer.

| 17) | Følgende nye artikler 21a, 21b og 21c indsættes:
  »Artikel 21a
  1.   Udvalget kan drøfte ethvert spørgsmål om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem, herunder spørgsmål, der vedrører interoperabilitet mellem det transeuropæiske højhastighedsjernbanesystem og tredjelandes jernbanesystemer.
  2.   Udvalget kan drøfte ethvert spørgsmål om gennemførelsen af dette direktiv. Om nødvendigt vedtager Kommissionen en henstilling vedrørende gennemførelsen efter proceduren i artikel 21, stk. 2.
  Artikel 21b
  1.   Kommissionen kan på eget initiativ eller på anmodning af en medlemsstat efter proceduren i artikel 21, stk. 2, beslutte at fremsætte mandat til at udarbejde en TSI om et andet emne, for så vidt den pågældende TSI vedrører et i bilag II nævnt delsystem.
  2.   Udvalget udarbejder selv efter proceduren i artikel 21, stk. 2, på forslag af Kommissionen sit arbejdsprogram i overensstemmelse med målene i dette direktiv og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/16/EF af 19. marts 2001 om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog (22).
  Artikel 21c
  Bilag II-VI kan ændres efter proceduren i artikel 21, stk. 2. |
| --- | --- |

17)

Følgende nye artikler 21a, 21b og 21c indsættes:

»Artikel 21a

1.   Udvalget kan drøfte ethvert spørgsmål om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem, herunder spørgsmål, der vedrører interoperabilitet mellem det transeuropæiske højhastighedsjernbanesystem og tredjelandes jernbanesystemer.

2.   Udvalget kan drøfte ethvert spørgsmål om gennemførelsen af dette direktiv. Om nødvendigt vedtager Kommissionen en henstilling vedrørende gennemførelsen efter proceduren i artikel 21, stk. 2.

Artikel 21b

1.   Kommissionen kan på eget initiativ eller på anmodning af en medlemsstat efter proceduren i artikel 21, stk. 2, beslutte at fremsætte mandat til at udarbejde en TSI om et andet emne, for så vidt den pågældende TSI vedrører et i bilag II nævnt delsystem.

2.   Udvalget udarbejder selv efter proceduren i artikel 21, stk. 2, på forslag af Kommissionen sit arbejdsprogram i overensstemmelse med målene i dette direktiv og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/16/EF af 19. marts 2001 om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog (22).

Artikel 21c

Bilag II-VI kan ændres efter proceduren i artikel 21, stk. 2.

| 18) | Følgende nye artikel indsættes:
  »Artikel 22a
  1.   Medlemsstaterne sørger for, at et register over infrastrukturerne og et register over det rullende materiel offentliggøres og ajourføres hvert år. Registrene angiver for hvert af de berørte delsystemer eller dele af delsystemer hovedegenskaberne, f.eks. grundparametrene, og deres grad af overensstemmelse med de i de gældende TSI'er foreskrevne egenskaber. Med henblik herpå angives det i hver TSI nøjagtigt, hvilke oplysninger der skal medtages i registrene over infrastruktur og rullende materiel.
  2.   En kopi af disse registre fremsendes til de berørte medlemsstater og agenturet og gøres tilgængelig for de interesserede parter, herunder mindst de professionelle aktører på området.« |
| --- | --- |

18)

Følgende nye artikel indsættes:

»Artikel 22a

1.   Medlemsstaterne sørger for, at et register over infrastrukturerne og et register over det rullende materiel offentliggøres og ajourføres hvert år. Registrene angiver for hvert af de berørte delsystemer eller dele af delsystemer hovedegenskaberne, f.eks. grundparametrene, og deres grad af overensstemmelse med de i de gældende TSI'er foreskrevne egenskaber. Med henblik herpå angives det i hver TSI nøjagtigt, hvilke oplysninger der skal medtages i registrene over infrastruktur og rullende materiel.

2.   En kopi af disse registre fremsendes til de berørte medlemsstater og agenturet og gøres tilgængelig for de interesserede parter, herunder mindst de professionelle aktører på området.«

| 19) | Bilag I affattes som bilag I til dette direktiv. |
| --- | --- |

19)

Bilag I affattes som bilag I til dette direktiv.

| 20) | Bilag II affattes som bilag II til dette direktiv. |
| --- | --- |

20)

Bilag II affattes som bilag II til dette direktiv.

| 21) | I bilag III indsættes følgende punkt:








  »
  2.4.4: | Kontrol



  Togene skal være udstyret med et registreringsapparat. Data indsamlet af dette apparat og behandlingen af oplysningerne skal harmoniseres.
  « |
| --- | --- | --- |

21)

I bilag III indsættes følgende punkt:

»
  2.4.4:

Togene skal være udstyret med et registreringsapparat. Data indsamlet af dette apparat og behandlingen af oplysningerne skal harmoniseres.
  «

| 22) | I bilag VII, punkt 2, tilføjes følgende som nyt sidste punktum:
  »Navnlig skal det organ og det personale, der foretager verifikationerne, være funktionelt uafhængige af de myndigheder, der er udpeget til at udstede ibrugtagningstilladelserne i medfør af dette direktiv, licenserne i medfør af Rådets direktiv 95/18/EF af 19. juni 1995 om udstedelse af licenser til jernbanevirksomheder (23) og sikkerhedscertifikaterne i medfør af direktiv 2003/.../EF [om jernbanesikkerhed], samt af de enheder, der forestår undersøgelser af ulykker. |
| --- | --- |

22)

I bilag VII, punkt 2, tilføjes følgende som nyt sidste punktum:

»Navnlig skal det organ og det personale, der foretager verifikationerne, være funktionelt uafhængige af de myndigheder, der er udpeget til at udstede ibrugtagningstilladelserne i medfør af dette direktiv, licenserne i medfør af Rådets direktiv 95/18/EF af 19. juni 1995 om udstedelse af licenser til jernbanevirksomheder (23) og sikkerhedscertifikaterne i medfør af direktiv 2003/.../EF [om jernbanesikkerhed], samt af de enheder, der forestår undersøgelser af ulykker.

Artikel 2

I direktiv 2001/16/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | Titlen affattes således: »Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/16/EF af 19. marts 2001 om interoperabilitet i jernbanesystemet for konventionelle tog«. |
| --- | --- |

1)

Titlen affattes således: »Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/16/EF af 19. marts 2001 om interoperabilitet i jernbanesystemet for konventionelle tog«.

| 2) | I artikel 1 foretages følgende ændringer:










  a) | Stk. 1 affattes således:


  »
  1.
     
  Dette direktiv tager sigte på at fastsætte betingelserne for på Fællesskabets område at tilvejebringe interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog som beskrevet i bilag I. Disse betingelser vedrører projektering, bygning, ibrugtagning, omlægning, fornyelse, drift og vedligeholdelse af de dele af dette system, som tages i brug, efter den ... (24), samt faglige kvalifikationer og sundheds- og sikkerhedsbetingelser for det personale, som varetager drift og vedligeholdelse.
  « |
| --- | --- | --- |

2)

I artikel 1 foretages følgende ændringer:

a)

Stk. 1 affattes således:

»
  1.
     
  Dette direktiv tager sigte på at fastsætte betingelserne for på Fællesskabets område at tilvejebringe interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog som beskrevet i bilag I. Disse betingelser vedrører projektering, bygning, ibrugtagning, omlægning, fornyelse, drift og vedligeholdelse af de dele af dette system, som tages i brug, efter den ... (24), samt faglige kvalifikationer og sundheds- og sikkerhedsbetingelser for det personale, som varetager drift og vedligeholdelse.
  «

| b) | Stk. 2, indledning, affattes således:


  »
  2.
     
  Dette mål bør føre til fastsættelse af et højt niveau af teknisk harmonisering og gøre det muligt
  « |
| --- | --- |

b)

Stk. 2, indledning, affattes således:

»
  2.
     
  Dette mål bør føre til fastsættelse af et højt niveau af teknisk harmonisering og gøre det muligt
  «

| c) | Følgende nye stykke tilføjes:

  »3.   Anvendelsesområdet for dette direktiv udvides gradvis til hele jernbanesystemet for konventionelle tog, herunder spor, der fører til terminaler og centrale havnefaciliteter, som mere end én bruger benytter eller kunne benytte, med undtagelse af infrastruktur og rullende materiel, der udelukkende anvendes til lokale, historiske eller turistmæssige formål, eller infrastruktur, der funktionsmæssigt er adskilt fra resten af jernbanesystemet, og med forbehold af de undtagelser fra anvendelsen af TSI'er, som er angivet i artikel 7. |
| --- | --- |

c)

Følgende nye stykke tilføjes:

»3.   Anvendelsesområdet for dette direktiv udvides gradvis til hele jernbanesystemet for konventionelle tog, herunder spor, der fører til terminaler og centrale havnefaciliteter, som mere end én bruger benytter eller kunne benytte, med undtagelse af infrastruktur og rullende materiel, der udelukkende anvendes til lokale, historiske eller turistmæssige formål, eller infrastruktur, der funktionsmæssigt er adskilt fra resten af jernbanesystemet, og med forbehold af de undtagelser fra anvendelsen af TSI'er, som er angivet i artikel 7.

På de dele af nettet, der endnu ikke er omfattet af stk. 1 anvendes dette direktiv først fra ikrafttrædelsesdatoen af de dertil hørende TSI'er, som vedtages efter nedenstående procedure og for de anvendelsesområder, der fastsættes heri.

Kommissionen vedtager efter proceduren i artikel 21, stk. 2, inden den 1. januar 2006 et arbejdsprogram, der tager sigte på at udvikle nye TSI'er og/eller at revidere allerede vedtagne TSI'er med henblik på at dække de linjer og det rullende materiel, der endnu ikke er omfattet.

Dette arbejdsprogram vil angive en første gruppe af nye TSI'er og/eller ændringer til TSI'er, der skal udvikles inden januar 2009, jf. dog artikel 5, stk. 5, om muligheden for at fastsætte særtilfælde og for så vidt ikke andet er bestemt i artikel 7 om undtagelser under særlige omstændigheder. Valget af de emner, der skal være omfattet af TSI'erne, vil være baseret på hver enkelt foranstaltnings forventede omkostningseffektivitet og på proportionalitetsprincippet for de foranstaltninger, der træffes på fællesskabsplan. Med henblik herpå vil der blive taget passende hensyn til bilag I, nr. 4 og den nødvendige balance mellem på den ene side målet, som er kontinuerlig jernbanetrafik og teknisk harmonisering, og på den anden side det transeuropæiske, nationale, regionale eller lokale trafikniveau.

Når den første gruppe TSI'er er udviklet, vil der blive fastlagt prioriteter for udviklingen af nye TSI'er eller revision af eksisterende TSI'er i henhold til proceduren i artikel 21, stk. 2.

En medlemsstat kan undlade at anvende i dette stykke på projekter, der på tidspunktet for offentliggørelsen af den relevante gruppe TSI'er befinder sig på et avanceret udviklingstrin eller er omfattet af en kontrakt, der er under gennemførelse«

| 3) | I artikel 2 foretages følgende ændringer:






  a) | Litra h) udgår. |
| --- | --- | --- |

3)

I artikel 2 foretages følgende ændringer:

a)

Litra h) udgår.

| b) | Litra l) og m) affattes således:






  »l) | »omlægning«: større arbejder, som går ud på at ændre et delsystem eller en del af et delsystem, og som forbedrer delsystemets samlede ydeevne |
| --- | --- | --- |

b)

Litra l) og m) affattes således:

»l)

»omlægning«: større arbejder, som går ud på at ændre et delsystem eller en del af et delsystem, og som forbedrer delsystemets samlede ydeevne

| m) | »fornyelse«: større arbejder, som går ud på at udskifte et delsystem eller en del af et delsystem uden at ændre delsystemets samlede ydeevne« |
| --- | --- |

m)

»fornyelse«: større arbejder, som går ud på at udskifte et delsystem eller en del af et delsystem uden at ændre delsystemets samlede ydeevne«

| c) | Følgende nye litra tilføjes:






  »o) | »udskiftning i forbindelse med vedligeholdelse«: udskiftning af komponenter med andre med samme funktion og ydeevne i forbindelse med forebyggende eller korrigerende vedligeholdelse |
| --- | --- | --- |

c)

Følgende nye litra tilføjes:

»o)

»udskiftning i forbindelse med vedligeholdelse«: udskiftning af komponenter med andre med samme funktion og ydeevne i forbindelse med forebyggende eller korrigerende vedligeholdelse

| p) | »ibrugtagning«: samtlige operationer, hvorved et delsystem bringes i nominel drift.« |
| --- | --- |

p)

»ibrugtagning«: samtlige operationer, hvorved et delsystem bringes i nominel drift.«

| 4) | I artikel 5 foretages følgende ændringer:






  a) | Stk. 1 affattes således:
  »1.   For hvert delsystem udarbejdes en TSI. Der kan om nødvendigt udarbejdes flere TSI'er for et delsystem, og en TSI kan dække flere delsystemer. Afgørelsen om af udvikle og/eller revidere en TSI og valget af dens tekniske og geografiske anvendelsesområde kræver et mandat i henhold til artikel 6, stk. 1.« |
| --- | --- | --- |

4)

I artikel 5 foretages følgende ændringer:

a)

Stk. 1 affattes således:

»1.   For hvert delsystem udarbejdes en TSI. Der kan om nødvendigt udarbejdes flere TSI'er for et delsystem, og en TSI kan dække flere delsystemer. Afgørelsen om af udvikle og/eller revidere en TSI og valget af dens tekniske og geografiske anvendelsesområde kræver et mandat i henhold til artikel 6, stk. 1.«

| b) | Stk. 3, litra e) affattes således:






  »e) | den angiver i hvert enkelt tilfælde, hvilke procedurer der skal anvendes ved vurderingen af på den ene side interoperabilitetskomponenternes overensstemmelse eller anvendelsesegnethed og på den anden side EF-verifikationen af delsystemerne. Disse procedurer er baseret på de i afgørelse 93/465/EØF definerede moduler.« |
| --- | --- | --- |

b)

Stk. 3, litra e) affattes således:

»e)

den angiver i hvert enkelt tilfælde, hvilke procedurer der skal anvendes ved vurderingen af på den ene side interoperabilitetskomponenternes overensstemmelse eller anvendelsesegnethed og på den anden side EF-verifikationen af delsystemerne. Disse procedurer er baseret på de i afgørelse 93/465/EØF definerede moduler.«

| c) | Følgende nye stykke indsættes:
  »7.   TSI'erne kan indeholde en udtrykkelig og tydelig reference til europæiske standarder eller specifikationer, når det er strengt nødvendigt for at virkeliggøre målene i dette direktiv. I så fald betragtes disse europæiske standarder eller specifikationer (eller de relevante dele deraf) som værende knyttet til den pågældende TSI og bliver obligatoriske, så snart TSI'en bliver gældende. I mangel af europæiske standarder eller specifikationer, eller indtil de er udarbejdet, kan der henvises til andre tydeligt angivne normative dokumenter; det skal i så fald være let tilgængelige forvaltningsdokumenter.« |
| --- | --- |

c)

Følgende nye stykke indsættes:

»7.   TSI'erne kan indeholde en udtrykkelig og tydelig reference til europæiske standarder eller specifikationer, når det er strengt nødvendigt for at virkeliggøre målene i dette direktiv. I så fald betragtes disse europæiske standarder eller specifikationer (eller de relevante dele deraf) som værende knyttet til den pågældende TSI og bliver obligatoriske, så snart TSI'en bliver gældende. I mangel af europæiske standarder eller specifikationer, eller indtil de er udarbejdet, kan der henvises til andre tydeligt angivne normative dokumenter; det skal i så fald være let tilgængelige forvaltningsdokumenter.«

| 5) | Artikel 6 affattes således:
  »Artikel 6
  1.   TSI-udkast og senere ændringer af TSI'erne udarbejdes efter mandat fra Kommissionen udstedt efter proceduren i artikel 21, stk. 2. De udarbejdes på agenturets ansvar i overensstemmelse med artikel 3 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr..../2003 af ... [om oprettelse af et europæisk jernbaneagentur]
   (25) og i samarbejde med de i disse artikler nævnte arbejdsgrupper.
  TSI'erne vedtages og revideres efter samme procedure. De offentliggøres af Kommissionen i Den Europæiske Unions Tidende.
  2.   Agenturet har til opgave at forberede revisionen og ajourføringen af TSI'erne og at fremsætte alle relevante henstillinger til det i artikel 21 omhandlede udvalg, for at der kan tages hensyn til den tekniske udvikling eller udviklingen i de samfundsmæssige krav.
  3.   Hvert TSI-udkast udarbejdes i to trin.
  Først fastlægger agenturet TSI'ens grundparametre samt grænsefladerne til de andre delsystemer og alle andre nødvendige særtilfælde. For hvert grundparameter og hver grænseflade gøres der rede for de mest fordelagtige alternative løsninger med angivelse af de tekniske og økonomiske begrundelser. Der træffes beslutning efter proceduren i artikel 21, stk. 2; om nødvendigt tages der hensyn til særtilfælde.
  Dernæst udarbejder agenturet TSI-udkastet med udgangspunkt i disse grundparametre. I givet fald tager agenturet hensyn til tekniske fremskridt, foreliggende standardiseringsarbejde, eksisterende arbejdsgrupper og anerkendte forskningsresultater. En samlet vurdering af de forventede omkostninger og fordele ved anvendelsen af TSI'erne vedlægges TSI-udkastet; denne vurdering angiver de forventede virkninger for alle berørte økonomiske operatører og agenter.
  4.   Der skal ved udarbejdelsen, vedtagelsen og revisionen af hver TSI (herunder grundparametrene) tages hensyn til de forventede omkostninger og fordele ved alle de tekniske løsninger, der har været genstand for overvejelse, samt disses indbyrdes grænseflader med henblik på at fastlægge og iværksætte de mest fordelagtige løsninger. Medlemsstaterne medvirker ved denne vurdering ved at stille de nødvendige data til rådighed.
  5.   Det i artikel 21 omhandlede udvalg orienteres regelmæssigt om, hvordan udarbejdelsen af TSI'erne skrider frem. Under dette arbejde kan udvalget udstede mandater eller fremsætte relevante henstillinger om udformningen af TSI'erne og om vurderingen af omkostninger og fordele. Udvalget kan navnlig på anmodning fra en medlemsstat forlange, at alternative løsninger undersøges, og at vurderingen af omkostningerne og fordelene ved disse løsninger medtages i den rapport, der vedlægges som bilag til TSI-udkastet.
  6.   I forbindelse med vedtagelsen af hver TSI fastsættes ikrafttrædelsesdatoen for den pågældende TSI efter proceduren i artikel 21, stk. 2. Hvis forskellige delsystemer tages i brug samtidig af tekniske kompatibilitetshensyn, skal de dertil hørende TSI'er have samme ikrafttrædelsesdato.
  7.   I forbindelse med udarbejdelse, vedtagelse og revision af TSI'erne skal der tages hensyn til brugernes mening for så vidt angår forhold, der har direkte betydning for betingelserne for de pågældende brugeres anvendelse af delsystemerne. Med henblik herpå hører agenturet de repræsentative brugersammenslutninger og organisationer under udarbejdelsen og revisionen af TSI'erne. Agenturet vedlægger TSI-udkastet en rapport om høringsresultaterne.
  Listen over sammenslutninger og organer, der skal høres, udarbejdes af det i artikel 21 omhandlede udvalg inden vedtagelsen af mandatet for den første TSI og kan gennemgås og opdateres på anmodning af en medlemsstat eller Kommissionen.
  8.   I forbindelse med udarbejdelse, vedtagelse og revision af TSI'erne skal der tages hensyn til arbejdsmarkedets parters mening for så vidt angår de i artikel 5, stk. 3, litra g), nævnte betingelser. Til dette formål høres arbejdsmarkedets parter, før TSI-udkastet forelægges det i artikel 21 omhandlede udvalg med henblik på vedtagelse eller revision. Arbejdsmarkedets parter høres inden for rammerne af det sektordialogudvalg, der er nedsat i henhold til afgørelse 98/500/EF (26). Arbejdsmarkedets parter afgiver udtalelse inden for en frist på tre måneder. |
| --- | --- |

5)

Artikel 6 affattes således:

»Artikel 6

1.   TSI-udkast og senere ændringer af TSI'erne udarbejdes efter mandat fra Kommissionen udstedt efter proceduren i artikel 21, stk. 2. De udarbejdes på agenturets ansvar i overensstemmelse med artikel 3 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr..../2003 af ... [om oprettelse af et europæisk jernbaneagentur]
   (25) og i samarbejde med de i disse artikler nævnte arbejdsgrupper.

TSI'erne vedtages og revideres efter samme procedure. De offentliggøres af Kommissionen i Den Europæiske Unions Tidende.

2.   Agenturet har til opgave at forberede revisionen og ajourføringen af TSI'erne og at fremsætte alle relevante henstillinger til det i artikel 21 omhandlede udvalg, for at der kan tages hensyn til den tekniske udvikling eller udviklingen i de samfundsmæssige krav.

3.   Hvert TSI-udkast udarbejdes i to trin.

Først fastlægger agenturet TSI'ens grundparametre samt grænsefladerne til de andre delsystemer og alle andre nødvendige særtilfælde. For hvert grundparameter og hver grænseflade gøres der rede for de mest fordelagtige alternative løsninger med angivelse af de tekniske og økonomiske begrundelser. Der træffes beslutning efter proceduren i artikel 21, stk. 2; om nødvendigt tages der hensyn til særtilfælde.

Dernæst udarbejder agenturet TSI-udkastet med udgangspunkt i disse grundparametre. I givet fald tager agenturet hensyn til tekniske fremskridt, foreliggende standardiseringsarbejde, eksisterende arbejdsgrupper og anerkendte forskningsresultater. En samlet vurdering af de forventede omkostninger og fordele ved anvendelsen af TSI'erne vedlægges TSI-udkastet; denne vurdering angiver de forventede virkninger for alle berørte økonomiske operatører og agenter.

4.   Der skal ved udarbejdelsen, vedtagelsen og revisionen af hver TSI (herunder grundparametrene) tages hensyn til de forventede omkostninger og fordele ved alle de tekniske løsninger, der har været genstand for overvejelse, samt disses indbyrdes grænseflader med henblik på at fastlægge og iværksætte de mest fordelagtige løsninger. Medlemsstaterne medvirker ved denne vurdering ved at stille de nødvendige data til rådighed.

5.   Det i artikel 21 omhandlede udvalg orienteres regelmæssigt om, hvordan udarbejdelsen af TSI'erne skrider frem. Under dette arbejde kan udvalget udstede mandater eller fremsætte relevante henstillinger om udformningen af TSI'erne og om vurderingen af omkostninger og fordele. Udvalget kan navnlig på anmodning fra en medlemsstat forlange, at alternative løsninger undersøges, og at vurderingen af omkostningerne og fordelene ved disse løsninger medtages i den rapport, der vedlægges som bilag til TSI-udkastet.

6.   I forbindelse med vedtagelsen af hver TSI fastsættes ikrafttrædelsesdatoen for den pågældende TSI efter proceduren i artikel 21, stk. 2. Hvis forskellige delsystemer tages i brug samtidig af tekniske kompatibilitetshensyn, skal de dertil hørende TSI'er have samme ikrafttrædelsesdato.

7.   I forbindelse med udarbejdelse, vedtagelse og revision af TSI'erne skal der tages hensyn til brugernes mening for så vidt angår forhold, der har direkte betydning for betingelserne for de pågældende brugeres anvendelse af delsystemerne. Med henblik herpå hører agenturet de repræsentative brugersammenslutninger og organisationer under udarbejdelsen og revisionen af TSI'erne. Agenturet vedlægger TSI-udkastet en rapport om høringsresultaterne.

Listen over sammenslutninger og organer, der skal høres, udarbejdes af det i artikel 21 omhandlede udvalg inden vedtagelsen af mandatet for den første TSI og kan gennemgås og opdateres på anmodning af en medlemsstat eller Kommissionen.

8.   I forbindelse med udarbejdelse, vedtagelse og revision af TSI'erne skal der tages hensyn til arbejdsmarkedets parters mening for så vidt angår de i artikel 5, stk. 3, litra g), nævnte betingelser. Til dette formål høres arbejdsmarkedets parter, før TSI-udkastet forelægges det i artikel 21 omhandlede udvalg med henblik på vedtagelse eller revision. Arbejdsmarkedets parter høres inden for rammerne af det sektordialogudvalg, der er nedsat i henhold til afgørelse 98/500/EF (26). Arbejdsmarkedets parter afgiver udtalelse inden for en frist på tre måneder.

| 6) | Artikel 7, litra a), affattes således:






  »a) | for et projekt vedrørende en ny banestrækning eller fornyelse eller omlægning af en eksisterende banestrækning eller for en del som omhandlet i artikel 1, stk. 1, der på tidspunktet for offentliggørelsen af de relevante TSI'er befinder sig på et avanceret udviklingstrin eller er omfattet af en kontrakt, der er under gennemførelse.« |
| --- | --- | --- |

6)

Artikel 7, litra a), affattes således:

»a)

for et projekt vedrørende en ny banestrækning eller fornyelse eller omlægning af en eksisterende banestrækning eller for en del som omhandlet i artikel 1, stk. 1, der på tidspunktet for offentliggørelsen af de relevante TSI'er befinder sig på et avanceret udviklingstrin eller er omfattet af en kontrakt, der er under gennemførelse.«

| 7) | I artikel 10 foretages følgende ændringer:






  a) | Stk. 2 affattes således:
  »2.   Alle interoperabilitetskomponenter undergives den procedure for vurdering af overensstemmelse og anvendelsesegnethed, som er angivet i den pågældende TSI, og skal være ledsaget af det dertil hørende certifikat.« |
| --- | --- | --- |

7)

I artikel 10 foretages følgende ændringer:

a)

Stk. 2 affattes således:

»2.   Alle interoperabilitetskomponenter undergives den procedure for vurdering af overensstemmelse og anvendelsesegnethed, som er angivet i den pågældende TSI, og skal være ledsaget af det dertil hørende certifikat.«

| b) | Stk. 3 affattes således:
  »3.   Medlemsstaterne anser en interoperabilitetskomponent for at opfylde de væsentlige krav, hvis den er i overensstemmelse med de betingelser, der er fastlagt i de tilsvarende TSI'er eller de relevante europæiske specifikationer, der er udarbejdet for at opfylde disse betingelser.« |
| --- | --- |

b)

Stk. 3 affattes således:

»3.   Medlemsstaterne anser en interoperabilitetskomponent for at opfylde de væsentlige krav, hvis den er i overensstemmelse med de betingelser, der er fastlagt i de tilsvarende TSI'er eller de relevante europæiske specifikationer, der er udarbejdet for at opfylde disse betingelser.«

| c) | Stk. 4 og 5 udgår. |
| --- | --- |

c)

Stk. 4 og 5 udgår.

| 8) | Artikel 11 affattes således:
  »Artikel 11
  Opdager en medlemsstat eller Kommissionen, at europæiske specifikationer, der anvendes direkte eller indirekte med henblik på dette direktiv, ikke opfylder de væsentlige krav, kan det efter proceduren i artikel 21, stk. 2, besluttes, at de pågældende specifikationer trækkes helt eller delvis tilbage fra de publikationer, hvori de er nævnt, eller ændres; er der tale om europæiske standarder, skal det udvalg, der er nedsat ved direktiv 98/34/EF, først høres.« |
| --- | --- |

8)

Artikel 11 affattes således:

»Artikel 11

Opdager en medlemsstat eller Kommissionen, at europæiske specifikationer, der anvendes direkte eller indirekte med henblik på dette direktiv, ikke opfylder de væsentlige krav, kan det efter proceduren i artikel 21, stk. 2, besluttes, at de pågældende specifikationer trækkes helt eller delvis tilbage fra de publikationer, hvori de er nævnt, eller ændres; er der tale om europæiske standarder, skal det udvalg, der er nedsat ved direktiv 98/34/EF, først høres.«

| 9) | I artikel 14 foretages følgende ændringer:






  a) | I stk. 2 tilføjes følgende nye punktum:
  »Med henblik herpå anvendes de vurderings- og verifikationsprocedurer, der er fastsat i de relevante strukturelle og funktionelle TSI'er.« |
| --- | --- | --- |

9)

I artikel 14 foretages følgende ændringer:

a)

I stk. 2 tilføjes følgende nye punktum:

»Med henblik herpå anvendes de vurderings- og verifikationsprocedurer, der er fastsat i de relevante strukturelle og funktionelle TSI'er.«

| b) | Stk. 3 affattes således:
  »3.   I tilfælde af fornyelse eller omlægning indsender infrastrukturforvalteren eller jernbanevirksomheden en projektbeskrivelse til den berørte medlemsstat. Medlemsstaten behandler sagen og afgør under hensyntagen til den gennemførelsesstrategi, der er angivet i den gældende TSI, om arbejdets omfang kræver en ny ibrugtagningstilladelse i dette direktivs betydning.
  En ny ibrugtagningstilladelse er nødvendig, hver gang de påtænkte arbejder kan have indflydelse på det samlede sikkerhedsniveau for det pågældende delsystem. Hvis der kræves en ny tilladelse, afgør medlemsstaten, i hvilket omfang TSI'erne skal anvendes på projektet. Medlemsstaten underretter Kommissionen og de øvrige medlemsstater om sin afgørelse.« |
| --- | --- |

b)

Stk. 3 affattes således:

»3.   I tilfælde af fornyelse eller omlægning indsender infrastrukturforvalteren eller jernbanevirksomheden en projektbeskrivelse til den berørte medlemsstat. Medlemsstaten behandler sagen og afgør under hensyntagen til den gennemførelsesstrategi, der er angivet i den gældende TSI, om arbejdets omfang kræver en ny ibrugtagningstilladelse i dette direktivs betydning.

En ny ibrugtagningstilladelse er nødvendig, hver gang de påtænkte arbejder kan have indflydelse på det samlede sikkerhedsniveau for det pågældende delsystem. Hvis der kræves en ny tilladelse, afgør medlemsstaten, i hvilket omfang TSI'erne skal anvendes på projektet. Medlemsstaten underretter Kommissionen og de øvrige medlemsstater om sin afgørelse.«

| c) | Følgende nye stykker indsættes:
  »4.   Når medlemsstaterne giver tilladelse til ibrugtagning af rullende materiel, har de ansvaret for, at hvert køretøj forsynes med en alfanumerisk identifikationskode. Denne kode anføres på hvert køretøj og figurerer i et nationalt register, der opfylder følgende kriterier:






  a) | registret opfylder de fælles specifikationer i stk. 5 |
| --- | --- | --- |

c)

Følgende nye stykker indsættes:

»4.   Når medlemsstaterne giver tilladelse til ibrugtagning af rullende materiel, har de ansvaret for, at hvert køretøj forsynes med en alfanumerisk identifikationskode. Denne kode anføres på hvert køretøj og figurerer i et nationalt register, der opfylder følgende kriterier:

a)

registret opfylder de fælles specifikationer i stk. 5

| b) | registret føres og opdateres af et organ, der er uafhængigt af alle jernbanevirksomheder |
| --- | --- |

b)

registret føres og opdateres af et organ, der er uafhængigt af alle jernbanevirksomheder

| c) | registret er tilgængeligt for de sikkerhedsmyndigheder og undersøgelsesorganer, der er udpeget i henhold til artikel 16 og 21 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/.../EF af ... [om jernbanesikkerhed]
   (27), for så vidt angår oplysninger af betydning for jernbanesikkerheden. Også de tilsynsorganer, der er udpeget i henhold til artikel 30 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/14/EF af 26. februar 2001 om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter for brug af jernbaneinfrastruktur samt sikkerhedscertificering (28), agenturet, jernbanevirksomhederne og infrastrukturforvalterne har med legitime formål adgang til registeret. |
| --- | --- |

c)

registret er tilgængeligt for de sikkerhedsmyndigheder og undersøgelsesorganer, der er udpeget i henhold til artikel 16 og 21 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/.../EF af ... [om jernbanesikkerhed]
   (27), for så vidt angår oplysninger af betydning for jernbanesikkerheden. Også de tilsynsorganer, der er udpeget i henhold til artikel 30 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/14/EF af 26. februar 2001 om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter for brug af jernbaneinfrastruktur samt sikkerhedscertificering (28), agenturet, jernbanevirksomhederne og infrastrukturforvalterne har med legitime formål adgang til registeret.

Hvis rullende materiel ibrugtages for første gang i et tredjeland, kan medlemsstaterne godkende køretøjer, der er klart identificeret i henhold til en andet kodesystem. Når en medlemsstat har givet tilladelse til ibrugtagning af sådanne køretøjer på sit område, skal det imidlertid være muligt at finde oplysninger svarende til dem, der findes i punkt 5, litra c), d) og e), nedenfor, gennem det nationale køretøjsregister.

5.   De fælles specifikationer for de nationale registre vedtages efter proceduren i artikel 21, stk. 2, på grundlag af et udkast udarbejdet af agenturet. Udkastet til specifikationer omfatter: indhold, dataformat, funktionel og teknisk arkitektur, funktionsmåde, regler om indlæsning af data samt søgning. Registeret indeholder mindst følgende oplysninger:

| a) | referencer til erklæringen om EF-verifikation og den enhed, der har udstedt erklæringen |
| --- | --- |

a)

referencer til erklæringen om EF-verifikation og den enhed, der har udstedt erklæringen

| b) | referencer til det register over rullende materiel, som er nævnt i artikel 24 |
| --- | --- |

b)

referencer til det register over rullende materiel, som er nævnt i artikel 24

| c) | oplysning om køretøjets ejer eller lejer |
| --- | --- |

c)

oplysning om køretøjets ejer eller lejer

| d) | eventuelle begrænsninger for benyttelsen af køretøjet |
| --- | --- |

d)

eventuelle begrænsninger for benyttelsen af køretøjet

| e) | sikkerhedskritiske data vedrørende køretøjets vedligeholdelsesplan. |
| --- | --- |

e)

sikkerhedskritiske data vedrørende køretøjets vedligeholdelsesplan.

| 10) | Artikel 16, stk. 3, affattes således:
  »3.   I mangel af TSI'er, herunder hvis der er meddelt en undtagelse i henhold til artikel 7, tilsender medlemsstaterne de andre medlemsstater og Kommissionen for hvert delsystem en fortegnelse over de tekniske forskrifter, der benyttes som grundlag for at vurdere, om de væsentlige krav er opfyldt. Denne notifikation foretages senest den ... (29), og herefter hver gang fortegnelsen over de tekniske forskrifter ændres. Ved denne lejlighed udpeger medlemsstaterne ligeledes de organer, der for disse tekniske forskrifters vedkommende skal forestå den i artikel 18 omhandlede verifikationsprocedure.« |
| --- | --- |

10)

Artikel 16, stk. 3, affattes således:

»3.   I mangel af TSI'er, herunder hvis der er meddelt en undtagelse i henhold til artikel 7, tilsender medlemsstaterne de andre medlemsstater og Kommissionen for hvert delsystem en fortegnelse over de tekniske forskrifter, der benyttes som grundlag for at vurdere, om de væsentlige krav er opfyldt. Denne notifikation foretages senest den ... (29), og herefter hver gang fortegnelsen over de tekniske forskrifter ændres. Ved denne lejlighed udpeger medlemsstaterne ligeledes de organer, der for disse tekniske forskrifters vedkommende skal forestå den i artikel 18 omhandlede verifikationsprocedure.«

| 11) | Følgende tilføjes i artikel 17 som sidste punktum:
  »I så fald revideres TSI'erne i overensstemmelse med artikel 6, stk. 2. Såfremt visse tekniske aspekter vedrørende de væsentlige krav ikke umiddelbart og udtrykkeligt kan behandles i en TSI, anføres de tydeligt i et bilag til den pågældende TSI. I disse tilfælde finder artikel 16, stk. 3, anvendelse.« |
| --- | --- |

11)

Følgende tilføjes i artikel 17 som sidste punktum:

»I så fald revideres TSI'erne i overensstemmelse med artikel 6, stk. 2. Såfremt visse tekniske aspekter vedrørende de væsentlige krav ikke umiddelbart og udtrykkeligt kan behandles i en TSI, anføres de tydeligt i et bilag til den pågældende TSI. I disse tilfælde finder artikel 16, stk. 3, anvendelse.«

| 12) | Artikel 20, stk. 5, affattes således:
  »5.   Kommissionen nedsætter en gruppe (i det følgende benævnt »koordineringsgruppen«), der koordinerer de bemyndigede organer og drøfter alle spørgsmål om anvendelsen af de i artikel 13 omhandlede procedurer for vurdering af overensstemmelse eller anvendelsesegnethed og den i artikel 18 omhandlede verifikationsprocedure eller anvendelsen af TSI'erne på dette felt. Medlemsstaternes repræsentanter kan deltage som observatører i koordineringsgruppens drøftelser.
  Kommissionen og observatørerne underretter det i artikel 21 omhandlede udvalg om drøftelserne i koordineringsgruppen. Kommissionen foreslår, når det er relevant, de foranstaltninger, der er nødvendige for at afhjælpe problemerne.
  Når det er nødvendigt, gennemføres samordningen mellem de bemyndigede organer i overensstemmelse med artikel 21.« |
| --- | --- |

12)

Artikel 20, stk. 5, affattes således:

»5.   Kommissionen nedsætter en gruppe (i det følgende benævnt »koordineringsgruppen«), der koordinerer de bemyndigede organer og drøfter alle spørgsmål om anvendelsen af de i artikel 13 omhandlede procedurer for vurdering af overensstemmelse eller anvendelsesegnethed og den i artikel 18 omhandlede verifikationsprocedure eller anvendelsen af TSI'erne på dette felt. Medlemsstaternes repræsentanter kan deltage som observatører i koordineringsgruppens drøftelser.

Kommissionen og observatørerne underretter det i artikel 21 omhandlede udvalg om drøftelserne i koordineringsgruppen. Kommissionen foreslår, når det er relevant, de foranstaltninger, der er nødvendige for at afhjælpe problemerne.

Når det er nødvendigt, gennemføres samordningen mellem de bemyndigede organer i overensstemmelse med artikel 21.«

| 13) | I artikel 21 tilføjes følgende nye stykke:
  »4.   Udvalget kan i givet fald nedsætte arbejdsgrupper til at bistå sig i udførelsen af sine opgaver, navnlig med henblik på at sikre samordningen mellem de bemyndigede organer.« |
| --- | --- |

13)

I artikel 21 tilføjes følgende nye stykke:

»4.   Udvalget kan i givet fald nedsætte arbejdsgrupper til at bistå sig i udførelsen af sine opgaver, navnlig med henblik på at sikre samordningen mellem de bemyndigede organer.«

| 14) | Følgende nye artikler indsættes:
  »Artikel 21a
  Kommissionen kan forelægge udvalget alle spørgsmål om gennemførelsen af dette direktiv. Om nødvendigt vedtager Kommissionen en henstilling om gennemførelsen efter proceduren i artikel 21, stk. 2.
  Artikel 21b
  Bilagene II-VI kan ændres efter proceduren i artikel 21, stk. 2« |
| --- | --- |

14)

Følgende nye artikler indsættes:

»Artikel 21a

Kommissionen kan forelægge udvalget alle spørgsmål om gennemførelsen af dette direktiv. Om nødvendigt vedtager Kommissionen en henstilling om gennemførelsen efter proceduren i artikel 21, stk. 2.

Artikel 21b

Bilagene II-VI kan ændres efter proceduren i artikel 21, stk. 2«

| 15) | Artikel 23 affattes således:
  »Artikel 23
  1.   Prioriteringsrækkefølgen for vedtagelsen af TSI'erne er som følger, uden at dette berører rækkefølgen for vedtagelse af mandaterne i artikel 6, stk. 1:






  a) | Den første gruppe af TSI'er tager sigte på styringskontrol, signaler, trafiktelematik for godstrafikken; drift og trafikstyring (herunder personalekvalifikationer vedrørende de grænseoverskridende tjenester i overensstemmelse med de kriterier, der er fastlagt i bilag II og III); godsvogne; støjgener i forbindelse med rullende materiel og infrastruktur. Hvad angår rullende materiel udvikles materiel til international brug først. |
| --- | --- | --- |

15)

Artikel 23 affattes således:

»Artikel 23

1.   Prioriteringsrækkefølgen for vedtagelsen af TSI'erne er som følger, uden at dette berører rækkefølgen for vedtagelse af mandaterne i artikel 6, stk. 1:

a)

Den første gruppe af TSI'er tager sigte på styringskontrol, signaler, trafiktelematik for godstrafikken; drift og trafikstyring (herunder personalekvalifikationer vedrørende de grænseoverskridende tjenester i overensstemmelse med de kriterier, der er fastlagt i bilag II og III); godsvogne; støjgener i forbindelse med rullende materiel og infrastruktur. Hvad angår rullende materiel udvikles materiel til international brug først.

| b) | Desuden behandles følgende aspekter afhængigt af Kommissionens og agenturets ressourcer: trafiktelematik for persontrafikken, vedligeholdelse med særligt henblik på sikkerheden, personvogne, lokomotiver og motorvognssæt, infrastruktur, energi, luftforurening.
  Hvad angår rullende materiel udvikles materiel til international brug først. |
| --- | --- |

b)

Desuden behandles følgende aspekter afhængigt af Kommissionens og agenturets ressourcer: trafiktelematik for persontrafikken, vedligeholdelse med særligt henblik på sikkerheden, personvogne, lokomotiver og motorvognssæt, infrastruktur, energi, luftforurening.

Hvad angår rullende materiel udvikles materiel til international brug først.

| c) | På anmodning af Kommissionen, en medlemsstat eller agenturet kan udvalget i overensstemmelse med proceduren i artikel 21, stk. 2, beslutte at udarbejde en TSI for andre emner, for så vidt den pågældende TSI vedrører et i bilag II nævnt delsystem. |
| --- | --- |

c)

På anmodning af Kommissionen, en medlemsstat eller agenturet kan udvalget i overensstemmelse med proceduren i artikel 21, stk. 2, beslutte at udarbejde en TSI for andre emner, for så vidt den pågældende TSI vedrører et i bilag II nævnt delsystem.

2.   Kommissionen fastsætter efter proceduren i artikel 21, stk. 2, et arbejdsprogram, der overholder prioriteringsrækkefølgen i stk. 1 og andre opgaver, som det skal udføre i henhold til dette direktiv.

TSI'erne i første arbejdsprogram, som omhandlet i stk. 1, litra a), udarbejdes inden den 20. april 2004.

3.   Arbejdsprogrammet skal bl.a. omfatte følgende etaper:

| a) | udarbejdelse af en strukturel oversigt over jernbanesystemet for konventionelle tog med udgangspunkt i et udkast fra agenturet og på grundlag af listen over delsystemer (bilag II) med det formål at sikre sammenhængen mellem TSI'erne. Oversigten skal især omfatte systemets forskellige bestanddele og disses grænseflader; den vil tjene som referenceramme for afgrænsningen af anvendelsesområderne for hver TSI |
| --- | --- |

a)

udarbejdelse af en strukturel oversigt over jernbanesystemet for konventionelle tog med udgangspunkt i et udkast fra agenturet og på grundlag af listen over delsystemer (bilag II) med det formål at sikre sammenhængen mellem TSI'erne. Oversigten skal især omfatte systemets forskellige bestanddele og disses grænseflader; den vil tjene som referenceramme for afgrænsningen af anvendelsesområderne for hver TSI

| b) | vedtagelse af en modelstruktur for udarbejdelsen af TSI'er |
| --- | --- |

b)

vedtagelse af en modelstruktur for udarbejdelsen af TSI'er

| c) | vedtagelse af en metode til costbenefitanalyse af de løsninger, der sigtes mod i TSI'erne |
| --- | --- |

c)

vedtagelse af en metode til costbenefitanalyse af de løsninger, der sigtes mod i TSI'erne

| d) | vedtagelse af de fornødne mandater til udarbejdelse af TSI'er |
| --- | --- |

d)

vedtagelse af de fornødne mandater til udarbejdelse af TSI'er

| e) | vedtagelse af grundparametrene til hver TSI |
| --- | --- |

e)

vedtagelse af grundparametrene til hver TSI

| f) | godkendelse af udkast til standardiseringsprogrammer |
| --- | --- |

f)

godkendelse af udkast til standardiseringsprogrammer

| g) | forvaltning af overgangsperioden mellem ikrafttrædelsen af direktiv 2003/.../EF [om ...]
   (30) og offentliggørelsen af TSI'er, herunder vedtagelsen af det referencesystem, der er nævnt i artikel 25. |
| --- | --- |

g)

forvaltning af overgangsperioden mellem ikrafttrædelsen af direktiv 2003/.../EF [om ...]
   (30) og offentliggørelsen af TSI'er, herunder vedtagelsen af det referencesystem, der er nævnt i artikel 25.

| 16) | Artikel 24, stk. 2, affattes således:
  »2.   En kopi af disse registre fremsendes til de berørte medlemsstater og agenturet og gøres tilgængelig for de interesserede parter, herunder mindst de professionelle aktører på området.« |
| --- | --- |

16)

Artikel 24, stk. 2, affattes således:

»2.   En kopi af disse registre fremsendes til de berørte medlemsstater og agenturet og gøres tilgængelig for de interesserede parter, herunder mindst de professionelle aktører på området.«

| 17) | Artikel 25, stk. 1, affattes således:
  »1.   Agenturet udvikler i overensstemmelse med artikel 3 og 13 i forordning (EF) nr. .../2003 [om oprettelse af et europæisk jernbaneagentur] på grundlag af de oplysninger, som medlemsstaterne fremsender i henhold til artikel 16, stk. 3, samt på grundlag af tekniske dokumenter fra sektoren og teksterne til relevante internationale aftaler et udkast til referencesystem med de tekniske regler, som sikrer det nuværende interoperabilitetsniveau i de linjer og det rullende materiel, der vil blive omfattet af anvendelsesområdet i henhold til artikel 1, stk. 3. Kommissionen gennemgår dette udkast efter proceduren i artikel 21, stk. 2, og beslutter, om det kan bruges som referencesystem, indtil TSI'erne vedtages.« |
| --- | --- |

17)

Artikel 25, stk. 1, affattes således:

»1.   Agenturet udvikler i overensstemmelse med artikel 3 og 13 i forordning (EF) nr. .../2003 [om oprettelse af et europæisk jernbaneagentur] på grundlag af de oplysninger, som medlemsstaterne fremsender i henhold til artikel 16, stk. 3, samt på grundlag af tekniske dokumenter fra sektoren og teksterne til relevante internationale aftaler et udkast til referencesystem med de tekniske regler, som sikrer det nuværende interoperabilitetsniveau i de linjer og det rullende materiel, der vil blive omfattet af anvendelsesområdet i henhold til artikel 1, stk. 3. Kommissionen gennemgår dette udkast efter proceduren i artikel 21, stk. 2, og beslutter, om det kan bruges som referencesystem, indtil TSI'erne vedtages.«

| 18) | Bilag I affattes som bilag III til dette direktiv. |
| --- | --- |

18)

Bilag I affattes som bilag III til dette direktiv.

| 19) | I bilag III indsættes følgende punkt:








  »
  2.4.4: | Kontrol



  Togene skal være udstyret med et registreringsapparat. Data indsamlet af dette apparat og behandlingen af oplysningerne skal harmoniseres.
  « |
| --- | --- | --- |

19)

I bilag III indsættes følgende punkt:

»
  2.4.4:

Togene skal være udstyret med et registreringsapparat. Data indsamlet af dette apparat og behandlingen af oplysningerne skal harmoniseres.
  «

| 20) | I bilag VII, punkt 2, tilføjes følgende som nyt sidste punktum:
  »Navnlig skal det organ og det personale, der foretager verifikationerne, være funktionelt uafhængige af de myndigheder, der er udpeget til at udstede ibrugtagningstilladelserne i medfør af dette direktiv, licenserne i medfør af Rådets direktiv 95/18/EF af 19. juni 1995 om udstedelse af licenser til jernbanevirksomheder (31) og sikkerhedscertifikaterne i medfør af direktiv 2003/.../EF [om jernbanesikkerhed], samt af de enheder, der forestår undersøgelser af ulykker. |
| --- | --- |

20)

I bilag VII, punkt 2, tilføjes følgende som nyt sidste punktum:

»Navnlig skal det organ og det personale, der foretager verifikationerne, være funktionelt uafhængige af de myndigheder, der er udpeget til at udstede ibrugtagningstilladelserne i medfør af dette direktiv, licenserne i medfør af Rådets direktiv 95/18/EF af 19. juni 1995 om udstedelse af licenser til jernbanevirksomheder (31) og sikkerhedscertifikaterne i medfør af direktiv 2003/.../EF [om jernbanesikkerhed], samt af de enheder, der forestår undersøgelser af ulykker.

| 21) | Bilag VIII udgår. |
| --- | --- |

21)

Bilag VIII udgår.

Artikel 3

Kommissionen træffer de fornødne foranstaltninger for at sikre, at anvendelsen af dette direktiv så vidt muligt ikke griber ind i det arbejde med udvikling af TSI'er, hvortil der allerede er udstedt mandater inden for rammerne af direktiv 96/48/EF og 2001/16/EF, og sikre, at projekter, som er på et fremskredent udviklingsstadium, når dette direktiv træder i kraft, ikke berøres.

Artikel 4

Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den [...] (32). De underretter straks Kommissionen herom.

Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

Artikel 5

Dette direktiv træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 6

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i ...

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EFT C 126 E af 28.5.2002, s. 312.

1

(2)  EUT C 61 af 14.3.2003, s. 131.

2

(3)  EUT C 66 af 19.3.2003, s. 5.

3

(4)  Europa-Parlamentets holdning af 14. januar 2003 (endnu ikke offentliggjort i EUT), Rådets fælles holdning af 25. juni 2003 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Europa-Parlamentets holdning af 23. oktober 2003.

4

holdning

holdning af 23. oktober 2003

(5)  EFT L 235 af 17.9.1996, s. 6.

5

(6)  EFT C 59 af 23.2.2001, s. 121.

6

(7)  EFT L 110 af 20.4.2001, s. 1.

7

(8)  EUT ...

8

(9)  EUT ...

9

(10)  EFT L 75 af 15.3.2001, s. 1.

10

(11)  EFT L 75 af 15.3.2001, s. 26.

11

(12)  EFT L 75 af 15.3.2001, s. 29. Ændret ved Kommissionens beslutning 2002/844/EF (EFT L 289 af 26.10.2002, s. 30).

12

(13)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

13

(14)  Datoen for dette direktivs ikrafttræden.

14

for dette direktivs ikrafttræden

(15)  EUT L ...

15

(16)  Kommissionens afgørelse 98/500/EF af 20. maj 1998 om oprettelse af et sektordialogudvalg til fremme af dialogen mellem arbejdsmarkedets parter på europæisk plan (EFT L 225 af 12.8.1998, s. 27).«

16

Kommissionens afgørelse 98/500/EF af 20. maj 1998 om oprettelse af et sektordialogudvalg til fremme af dialogen mellem arbejdsmarkedets parter på europæisk plan

(17)  EFT L 204 af 21.7.1998, s. 37. Ændret ved direktiv 98/48/EF (EFT L 217 af 5.8.1998, s. 18).«

17

(18)  EUT L...

18

(19)  EFT L 75 af 15.3.2001, s. 29. Ændret ved Kommissionens beslutning 2002/844/EF (EFT L 289 af 26.10.2002, s. 30).«

19

(20)  Tolv måneder efter dette direktivs ikrafttræden.

20

(21)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.«

21

(22)  EFT L 110 af 20.4.2001, s. 1.«

22

(23)  EFT L 143 af 27.6.1995, s. 70. Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/13/EF (EFT L 75 af 15.3.2001, s. 26).«

23

(24)  Datoen for dette direktivs ikrafttræden.

24

(25)  EUT L ...

25

(26)  Kommissionens afgørelse 98/500/EF af 20. maj 1998 om oprettelse af et sektordialogudvalg til fremme af dialogen mellem arbejdsmarkedets parter på europæisk plan (EFT L 225 af 12.8.1998, s. 27).«

26

af 20. maj 1998 om oprettelse af et sektordialogudvalg til fremme af dialogen mellem arbejdsmarkedets parter på europæisk plan

(27)  EUT L ...

27

(28)  EFT L 75 af 15.3.2001, s. 29. Ændret ved Kommissionens beslutning 2002/844/EF (EFT L 289 af 26.10.2002, s. 30).«

28

(29)  Tolv måneder efter dette direktivs ikrafttræden.

29

(30)  EUT L ...«

30

(31)  EFT L 143 af 27.6.1995, s. 70. Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/13/EF (EFT L 75 af 15.3.2001, s. 26).«

31

(32)  24 måneder efter datoen for dette direktivs ikrafttræden.

32

BILAG I

»BILAG I

DET TRANSEUROPÆISKE JERNBANESYSTEM FOR HØJHASTIGHEDSTOG

1.   INFRASTRUKTURER

Infrastrukturen i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog er de strækninger i det transeuropæiske transportnet, der er anført i Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1692/96/EF af 23. juli 1996 om Fællesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet (1)
  eller i ajourføringer af denne beslutning som følge af revisionsbestemmelsen i dens artikel 21.

Højhastighedslinjerne omfatter:

| — | de strækninger, som specielt anlægges til højhastighedstog, og som er udstyret til hastigheder på normalt 250 km/h eller derover |
| --- | --- |

—

de strækninger, som specielt anlægges til højhastighedstog, og som er udstyret til hastigheder på normalt 250 km/h eller derover

| — | de strækninger, der specielt udbygges til højhastighedstog, og som er udstyret til hastigheder på omkring 200 km/h |
| --- | --- |

—

de strækninger, der specielt udbygges til højhastighedstog, og som er udstyret til hastigheder på omkring 200 km/h

| — | de strækninger, der specielt udbygges til højhastighedstog, og som har særlige karakteristika på grund af topografiske, terrænbetingede eller byplanmæssige begrænsninger, og hvor hastigheden skal tilpasses til det enkelte tilfælde. |
| --- | --- |

—

de strækninger, der specielt udbygges til højhastighedstog, og som har særlige karakteristika på grund af topografiske, terrænbetingede eller byplanmæssige begrænsninger, og hvor hastigheden skal tilpasses til det enkelte tilfælde.

Denne infrastruktur omfatter trafikstyrings-, eftersporings- og navigationssystemer: tekniske installationer til databehandling og telekommunikation beregnet på befordring af rejsende på disse strækninger med henblik på at sikre en sikker og stabil drift af nettet og en effektiv styring af trafikken.

2.   RULLENDE MATERIEL

Det rullende materiel, der er omfattet af dette direktiv, er tog, der er konstrueret til at køre

| — | med en hastighed på mindst 250 km/h på de strækninger, der er specielt anlagt til højhastighedstog, idet det under egnede forhold skal være muligt at nå op på hastigheder på over 300 km/h |
| --- | --- |

—

med en hastighed på mindst 250 km/h på de strækninger, der er specielt anlagt til højhastighedstog, idet det under egnede forhold skal være muligt at nå op på hastigheder på over 300 km/h

| — | med en hastighed på omkring 200 km/h på de i punkt 1 anførte strækninger, når det er foreneligt med disse strækningers kapacitetsniveau. |
| --- | --- |

—

med en hastighed på omkring 200 km/h på de i punkt 1 anførte strækninger, når det er foreneligt med disse strækningers kapacitetsniveau.

3.   SAMMENHÆNGEN I DET EUROPÆISKE JERNBANESYSTEM FOR HØJHASTIGHEDSTOG

Skal den europæiske jernbanetransport have den fornødne kvalitet, kræver det bl.a. en særdeles god sammenhæng mellem infrastrukturens (i ordets bredeste betydning, dvs. inklusive de faste dele af alle relevante delsystemer) og det rullende materiels egenskaber (inklusive de dele af alle relevante delsystemer, der er placeret i det rullende materiel). Af denne sammenhæng afhænger ydeevneniveau, sikkerhed, servicekvalitet og omkostninger.

---

(1)  EFT L 228 af 9.9.1996, s. 1. Ændret ved afgørelse nr. 1346/2001/EF (EFT L 185 af 6.7.2001, s. 1).«

1

nr.

BILAG II

»BILAG II

DELSYSTEMER

1.   LISTE OVER DELSYSTEMER

I dette direktiv foretages en opdeling af det system, som udgør det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog, i delsystemer, der svarer til:

| a) | områder, der er strukturelt defineret:






  — | infrastruktur |
| --- | --- | --- |

a)

områder, der er strukturelt defineret:

—

infrastruktur

| — | energi |
| --- | --- |

—

energi

| — | styringskontrol og signaler |
| --- | --- |

—

styringskontrol og signaler

| — | drift og trafikstyring |
| --- | --- |

—

drift og trafikstyring

| — | rullende materiel |
| --- | --- |

—

rullende materiel

| b) | områder, der er funktionelt defineret:






  — | vedligeholdelse |
| --- | --- | --- |

b)

områder, der er funktionelt defineret:

—

vedligeholdelse

| — | trafiktelematik for person- og godstrafikken. |
| --- | --- |

—

trafiktelematik for person- og godstrafikken.

2.   OMFATTEDE OMRÅDER

For hvert delsystem fastlægges listen over interoperabilitetsrelevante elementer i de mandater, der gives agenturet til udarbejdelsen af TSI-udkast.

I henhold til artikel 6, stk. 1, fastlægges disse mandater efter proceduren i artikel 21, stk. 2.

I givet fald præciserer agenturet listen over de interoperabilitetsrelevante elementer, der er fastsat i mandaterne, i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, litra c).«

BILAG III

»BILAG I

DET TRANSEUROPÆISKE JERNBANESYSTEM FOR KONVENTIONELLE TOG

1.   INFRASTRUKTUR

Infrastrukturen i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog er de strækninger i det transeuropæiske transportnet, der er anført i Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1692/96/EF af 23. juli 1996 om Fællesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet (1) eller i ajourføringer af denne beslutning som følge af revisionsbestemmelsen i dens artikel 21.

For dette direktivs formål kan nettet underopdeles i følgende kategorier:

| — | strækninger, som forudsættes anvendt til persontrafik |
| --- | --- |

—

strækninger, som forudsættes anvendt til persontrafik

| — | strækninger, som forudsættes anvendt til blandet trafik (personer, gods) |
| --- | --- |

—

strækninger, som forudsættes anvendt til blandet trafik (personer, gods)

| — | strækninger, som er specielt planlagt eller tilpasset til godstrafik |
| --- | --- |

—

strækninger, som er specielt planlagt eller tilpasset til godstrafik

| — | knudepunkter i persontrafikken |
| --- | --- |

—

knudepunkter i persontrafikken

| — | knudepunkter i godstrafikken, herunder intermodale terminaler |
| --- | --- |

—

knudepunkter i godstrafikken, herunder intermodale terminaler

| — | forbindelsesspor mellem disse elementer. |
| --- | --- |

—

forbindelsesspor mellem disse elementer.

Denne infrastruktur omfatter trafikstyrings-, eftersporings- og navigationssystemer: tekniske installationer til databehandling og telekommunikation beregnet på persontransport med fjerntog og godstransport på dette net med henblik på at sikre en sikker og harmonisk drift af nettet og en effektiv styring af trafikken.

2.   RULLENDE MATERIEL

Det rullende materiel omfatter alt materiel, som kan køre på hele det konventionelle transeuropæiske banenet eller en del af det, herunder:

| — | brændsels- eller eldrevne motorvognssæt |
| --- | --- |

—

brændsels- eller eldrevne motorvognssæt

| — | brændsels- eller eldrevne lokomotiver |
| --- | --- |

—

brændsels- eller eldrevne lokomotiver

| — | personvogne |
| --- | --- |

—

personvogne

| — | godsvogne, herunder rullende materiel til transport af lastvogne. |
| --- | --- |

—

godsvogne, herunder rullende materiel til transport af lastvogne.

Mobilt udstyr til bygning og vedligeholdelse af jernbaneinfrastruktur er omfattet, men har ikke førsteprioritet.

Hver af disse kategorier underopdeles i:

| — | rullende materiel til international brug |
| --- | --- |

—

rullende materiel til international brug

| — | rullende materiel til national brug |
| --- | --- |

—

rullende materiel til national brug

3.   SAMMENHÆNG I DET TRANSEUROPÆISKE JERNBANESYSTEM FOR KONVENTIONELLE TOG

Skal den europæiske jernbanetransport have den fornødne kvalitet, kræver det bl.a. en særdeles god sammenhæng mellem infrastrukturens (i ordets bredeste betydning, dvs. inklusive de faste dele af alle relevante delsystemer) og det rullende materiels egenskaber (inklusive de dele af alle relevante delsystemer, der er placeret i det rullende materiel). Af denne sammenhæng afhænger ydeevneniveau, sikkerhed, servicekvalitet og omkostninger.

4.   UDVIDELSE AF ANVENDELSESOMRÅDET

1.   UNDERKATEGORIER AF STRÆKNINGER OG RULLENDE MATERIEL

Om nødvendigt udvikles der med henblik på omkostningseffektiv interoperabilitet yderligere underkategorier af alle kategorier af strækninger og rullende materiel, der er nævnt i bilaget. Hvis det er nødvendigt, kan de funktionelle og tekniske specifikationer omhandlet i artikel 5, stk. 3, variere alt efter underkategori.

2.   GARANTIER VEDRØRENDE OMKOSTNINGER

Costbenefitanalysen af de foreslåede foranstaltninger vil bl.a. tage følgende i betragtning:

| — | omkostningerne ved den foreslåede foranstaltning |
| --- | --- |

—

omkostningerne ved den foreslåede foranstaltning

| — | reduktion af finansieringsomkostninger på grund af stordrift og bedre udnyttelse af det rullende materiel |
| --- | --- |

—

reduktion af finansieringsomkostninger på grund af stordrift og bedre udnyttelse af det rullende materiel

| — | reduktion af investerings- og vedligeholdelses/driftsomkostninger på grund af øget konkurrence mellem fabrikanter og vedligeholdelsesvirksomheder |
| --- | --- |

—

reduktion af investerings- og vedligeholdelses/driftsomkostninger på grund af øget konkurrence mellem fabrikanter og vedligeholdelsesvirksomheder

| — | miljømæssige fordele på grund af tekniske forbedringer af jernbanesystemet |
| --- | --- |

—

miljømæssige fordele på grund af tekniske forbedringer af jernbanesystemet

| — | øget driftssikkerhed. |
| --- | --- |

—

øget driftssikkerhed.

Denne vurdering angiver desuden de sandsynlige virkninger for alle berørte operatører og økonomiske agenter.

---

(1)  EFT L 228 af 9.9.1996, s. 1. Ændret ved afgørelse nr. 1346/2001/EF (EFT L 185 af 6.7.2001, s. 1).«

1

P5_TA(2003)0456

Europæisk jernbaneagentur ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et europæisk jernbaneagentur (»Agenturforordningen«) (8558/2/2003 — C5-0296/2003 — 2002/0024(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets fælles holdning (8558/2/2003 — C5-0296/2003) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles holdning (8558/2/2003 — C5-0296/2003) (1),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2002) 23) (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2002) 23) (3),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 80, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 80,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme (A5-0323/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme (A5-0323/2003),

| 1. | ændrer den fælles holdning som angivet nedenfor; |
| --- | --- |

1.

ændrer den fælles holdning som angivet nedenfor;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(2)  Vedtagne tekster af 14.1.2003, P5_TA(2003)0007.

(3)  EFT C 126 E af 28.5.2002, s. 323.

P5_TC2-COD(2002)0024

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 23. oktober 2003 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2003 om oprettelse af et europæisk jernbaneagentur

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 71, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (3),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (4), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | For at der gradvis kan oprettes et integreret europæisk jernbanesystem, er det nødvendigt, at Fællesskabet fastsætter regler for jernbanerne, som dækker såvel de tekniske som de sikkerhedsmæssige aspekter, da disse to aspekter er uadskillelige. |
| --- | --- |

(1)

For at der gradvis kan oprettes et integreret europæisk jernbanesystem, er det nødvendigt, at Fællesskabet fastsætter regler for jernbanerne, som dækker såvel de tekniske som de sikkerhedsmæssige aspekter, da disse to aspekter er uadskillelige.

| (2) | I Rådets direktiv 91/440/EØF af 29. juli 1991 om udvikling af Fællesskabets jernbaner (5) er det fastsat, at alle jernbanevirksomheder i Fællesskabet, som er i besiddelse af en licens og ønsker at udføre godstransporttjenesteydelser, gradvis skal have adgang til infrastrukturen. |
| --- | --- |

(2)

I Rådets direktiv 91/440/EØF af 29. juli 1991 om udvikling af Fællesskabets jernbaner (5) er det fastsat, at alle jernbanevirksomheder i Fællesskabet, som er i besiddelse af en licens og ønsker at udføre godstransporttjenesteydelser, gradvis skal have adgang til infrastrukturen.

| (3) | I Rådets direktiv 95/18/EF af 19. juni 1995 om udstedelse af licenser til jernbanevirksomheder (6) er det fastsat, at alle jernbanevirksomheder skal være i besiddelse af en licens, og at en licens udstedt i én medlemsstat er gyldig i hele Fællesskabet. |
| --- | --- |

(3)

I Rådets direktiv 95/18/EF af 19. juni 1995 om udstedelse af licenser til jernbanevirksomheder (6) er det fastsat, at alle jernbanevirksomheder skal være i besiddelse af en licens, og at en licens udstedt i én medlemsstat er gyldig i hele Fællesskabet.

| (4) | I Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/14/EF af 26. februar 2001 om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter for brug af jernbaneinfrastruktur samt sikkerhedscertificering (7), som ændret, fastsættes nye rammebestemmelser, som tager sigte på oprettelse af et integreret europæisk jernbanesystem. |
| --- | --- |

(4)

I Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/14/EF af 26. februar 2001 om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter for brug af jernbaneinfrastruktur samt sikkerhedscertificering (7), som ændret, fastsættes nye rammebestemmelser, som tager sigte på oprettelse af et integreret europæisk jernbanesystem.

| (5) | De tekniske og operationelle forskelle mellem medlemsstaternes jernbanesystemer har skabt barrierer mellem de nationale jernbanemarkeder og hindret en dynamisk udvikling af denne sektor på europæisk niveau. Ved Rådets direktiv 96/48/EF af 23. juli 1996 om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog (8) og ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/16/EF af 19. marts 2001 om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog (9) blev der opstillet en række væsentlige krav og indført en ordning med henblik på fastsættelse af obligatoriske tekniske specifikationer for interoperabilitet. |
| --- | --- |

(5)

De tekniske og operationelle forskelle mellem medlemsstaternes jernbanesystemer har skabt barrierer mellem de nationale jernbanemarkeder og hindret en dynamisk udvikling af denne sektor på europæisk niveau. Ved Rådets direktiv 96/48/EF af 23. juli 1996 om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog (8) og ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/16/EF af 19. marts 2001 om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog (9) blev der opstillet en række væsentlige krav og indført en ordning med henblik på fastsættelse af obligatoriske tekniske specifikationer for interoperabilitet.

| (6) | Virkeliggørelsen af målet om sikkerhed og målet om interoperabilitet på én gang kræver et betydeligt teknisk arbejde, som skal styres af et specialiseret organ. Det er derfor nødvendigt at oprette et europæisk jernbaneagentur for sikkerhed og interoperabilitet (i det følgende benævnt »agenturet«) inden for de nuværende institutionelle rammer og uden at ændre kompetencefordelingen inden for Fællesskabet. Oprettelsen af et sådant agentur åbner mulighed for at behandle spørgsmålene om sikkerhed og interoperabilitet i det europæiske jernbanenet samtidigt og på et højt fagligt niveau og bidrager således til at dynamisere jernbanesektoren og virkeliggøre de generelle mål for den fælles transportpolitik. |
| --- | --- |

(6)

Virkeliggørelsen af målet om sikkerhed og målet om interoperabilitet på én gang kræver et betydeligt teknisk arbejde, som skal styres af et specialiseret organ. Det er derfor nødvendigt at oprette et europæisk jernbaneagentur for sikkerhed og interoperabilitet (i det følgende benævnt »agenturet«) inden for de nuværende institutionelle rammer og uden at ændre kompetencefordelingen inden for Fællesskabet. Oprettelsen af et sådant agentur åbner mulighed for at behandle spørgsmålene om sikkerhed og interoperabilitet i det europæiske jernbanenet samtidigt og på et højt fagligt niveau og bidrager således til at dynamisere jernbanesektoren og virkeliggøre de generelle mål for den fælles transportpolitik.

| (7) | For at fremme oprettelsen af et integreret europæisk jernbanesystem og bidrage til en modernisering af jernbanesektoren og samtidig udbygge sektorens indbyggede fordele på sikkerhedsområdet bør agenturet bidrage til at udvikle en egentlig europæisk jernbanekultur og udgøre et vigtigt redskab til øget dialog, samråd og meningsudveksling mellem alle aktører i jernbanesektoren under hensyntagen til den enkeltes beføjelser. |
| --- | --- |

(7)

For at fremme oprettelsen af et integreret europæisk jernbanesystem og bidrage til en modernisering af jernbanesektoren og samtidig udbygge sektorens indbyggede fordele på sikkerhedsområdet bør agenturet bidrage til at udvikle en egentlig europæisk jernbanekultur og udgøre et vigtigt redskab til øget dialog, samråd og meningsudveksling mellem alle aktører i jernbanesektoren under hensyntagen til den enkeltes beføjelser.

| (8) | I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/.../EF af ... [om jernbanesikkerhed]
   (10) skal der udarbejdes fælles sikkerhedsindikatorer, fælles sikkerhedsmål og fælles sikkerhedsmetoder. Udviklingen af disse redskaber kræver en uafhængig teknisk ekspertise. |
| --- | --- |

(8)

I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/.../EF af ... [om jernbanesikkerhed]
   (10) skal der udarbejdes fælles sikkerhedsindikatorer, fælles sikkerhedsmål og fælles sikkerhedsmetoder. Udviklingen af disse redskaber kræver en uafhængig teknisk ekspertise.

| (9) | For at forenkle procedurerne for udstedelse af sikkerhedscertifikater til jernbanevirksomhederne er det nødvendigt at udvikle et harmoniseret format for sikkerhedscertifikater og et harmoniseret format for ansøgninger om sikkerhedscertifikater. |
| --- | --- |

(9)

For at forenkle procedurerne for udstedelse af sikkerhedscertifikater til jernbanevirksomhederne er det nødvendigt at udvikle et harmoniseret format for sikkerhedscertifikater og et harmoniseret format for ansøgninger om sikkerhedscertifikater.

| (10) | I direktiv 2003/.../EF [om jernbanesikkerhed] er det fastsat, at de nationale sikkerhedsforskrifter skal vurderes i lyset af målet om sikkerhed og interoperabilitet. Det er derfor tvingende nødvendigt, at der kan indhentes en udtalelse baseret på en uafhængig og neutral ekspertise. |
| --- | --- |

(10)

I direktiv 2003/.../EF [om jernbanesikkerhed] er det fastsat, at de nationale sikkerhedsforskrifter skal vurderes i lyset af målet om sikkerhed og interoperabilitet. Det er derfor tvingende nødvendigt, at der kan indhentes en udtalelse baseret på en uafhængig og neutral ekspertise.

| (11) | Når det drejer sig om sikkerhed, er det vigtigt at sikre den størst mulige gennemskuelighed og en effektiv informationsspredning. Der er endnu ikke udviklet nogen metode til analyse af sikkerhedsniveauet baseret på fælles indikatorer, som gør det muligt at sætte alle jernbanesektorens aktører i relation til hinanden, og det vil derfor være hensigtsmæssigt at udvikle et sådant redskab. Med hensyn til statistik er det nødvendigt at etablere et snævert samarbejde med Eurostat. |
| --- | --- |

(11)

Når det drejer sig om sikkerhed, er det vigtigt at sikre den størst mulige gennemskuelighed og en effektiv informationsspredning. Der er endnu ikke udviklet nogen metode til analyse af sikkerhedsniveauet baseret på fælles indikatorer, som gør det muligt at sætte alle jernbanesektorens aktører i relation til hinanden, og det vil derfor være hensigtsmæssigt at udvikle et sådant redskab. Med hensyn til statistik er det nødvendigt at etablere et snævert samarbejde med Eurostat.

| (12) | De nationale myndigheder, der er ansvarlige for jernbanesikkerheden, samt reguleringsorganerne og de øvrige nationale myndigheder bør have mulighed for at indhente en uafhængig teknisk ekspertudtalelse, når de skal undersøge sager, der vedrører flere medlemsstater. |
| --- | --- |

(12)

De nationale myndigheder, der er ansvarlige for jernbanesikkerheden, samt reguleringsorganerne og de øvrige nationale myndigheder bør have mulighed for at indhente en uafhængig teknisk ekspertudtalelse, når de skal undersøge sager, der vedrører flere medlemsstater.

| (13) | I direktiv 2001/16/EF er det fastsat, at det første sæt tekniske specifikationer for interoperabilitet (TSI) skal udarbejdes inden den 20. april 2004. Kommissionen har overdraget dette hverv til den europæiske sammenslutning for jernbaneinteroperabilitet (AEIF), som omfatter producenterne af jernbanemateriel samt infrastrukturoperatørerne og -forvalterne. Det er vigtigt at bibeholde den erfaring, som jernbanesektoren har opbygget i AEIF. Kontinuiteten i arbejdet og den udvikling, TSI'er gennemgår i tidens løb, kræver en permanent faglig struktur. |
| --- | --- |

(13)

I direktiv 2001/16/EF er det fastsat, at det første sæt tekniske specifikationer for interoperabilitet (TSI) skal udarbejdes inden den 20. april 2004. Kommissionen har overdraget dette hverv til den europæiske sammenslutning for jernbaneinteroperabilitet (AEIF), som omfatter producenterne af jernbanemateriel samt infrastrukturoperatørerne og -forvalterne. Det er vigtigt at bibeholde den erfaring, som jernbanesektoren har opbygget i AEIF. Kontinuiteten i arbejdet og den udvikling, TSI'er gennemgår i tidens løb, kræver en permanent faglig struktur.

| (14) | Det transeuropæiske nets interoperabilitet bør øges, og udvælgelsen af nye investeringsprojekter, som støttes af Fællesskabet, bør foretages under hensyntagen til målet om interoperabilitet, således som det er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1692/96/EF af 23. juli 1996 om Fællesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet (11). |
| --- | --- |

(14)

Det transeuropæiske nets interoperabilitet bør øges, og udvælgelsen af nye investeringsprojekter, som støttes af Fællesskabet, bør foretages under hensyntagen til målet om interoperabilitet, således som det er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1692/96/EF af 23. juli 1996 om Fællesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet (11).

| (15) | Med henblik på at sikre kontinuiteten bør de arbejdsgrupper, som nedsættes af agenturet, støtte sig til sammenslutningen af AEIF, når det er relevant, suppleret med yderligere medlemmer. |
| --- | --- |

(15)

Med henblik på at sikre kontinuiteten bør de arbejdsgrupper, som nedsættes af agenturet, støtte sig til sammenslutningen af AEIF, når det er relevant, suppleret med yderligere medlemmer.

| (16) | Vedligeholdelsen af det rullende materiel er et vigtigt element i sikkerhedssystemet. Der er ikke noget egentligt europæisk marked for vedligeholdelse af jernbanemateriel, da der ikke findes noget system til certificering af værkstederne. Dette medfører ekstraomkostninger for jernbanesektoren og giver anledning til tomkørsel. Det er derfor vigtigt, at der gradvist udvikles et europæisk system til certificering af værkstederne. |
| --- | --- |

(16)

Vedligeholdelsen af det rullende materiel er et vigtigt element i sikkerhedssystemet. Der er ikke noget egentligt europæisk marked for vedligeholdelse af jernbanemateriel, da der ikke findes noget system til certificering af værkstederne. Dette medfører ekstraomkostninger for jernbanesektoren og giver anledning til tomkørsel. Det er derfor vigtigt, at der gradvist udvikles et europæisk system til certificering af værkstederne.

| (17) | Kravene til togførernes faglige kvalifikationer er af væsentlig betydning både for sikkerheden og for interoperabiliteten i Europa. Sådanne krav er desuden en forudsætning for fri bevægelighed for arbejdstagerne i jernbanesektoren. Dette spørgsmål bør behandles inden for rammerne af den nuværende ordning, der gælder for den sociale dialog. Agenturet bør yde den tekniske bistand, der er nødvendig for at tilgodese dette aspekt på europæisk plan. |
| --- | --- |

(17)

Kravene til togførernes faglige kvalifikationer er af væsentlig betydning både for sikkerheden og for interoperabiliteten i Europa. Sådanne krav er desuden en forudsætning for fri bevægelighed for arbejdstagerne i jernbanesektoren. Dette spørgsmål bør behandles inden for rammerne af den nuværende ordning, der gælder for den sociale dialog. Agenturet bør yde den tekniske bistand, der er nødvendig for at tilgodese dette aspekt på europæisk plan.

| (18) | Registreringen af det rullende materiel er først og fremmest en anerkendelse af dets egnethed til at køre på nærmere fastsatte vilkår. Registreringen henhører under de offentlige myndigheder og bør foretages efter gennemskuelige og ikke-diskriminerende kriterier. Agenturet bør yde teknisk bistand til oprettelsen af et registreringssystem. |
| --- | --- |

(18)

Registreringen af det rullende materiel er først og fremmest en anerkendelse af dets egnethed til at køre på nærmere fastsatte vilkår. Registreringen henhører under de offentlige myndigheder og bør foretages efter gennemskuelige og ikke-diskriminerende kriterier. Agenturet bør yde teknisk bistand til oprettelsen af et registreringssystem.

| (19) | For at sikre den størst mulige gennemskuelighed og lige adgang for alle parter til relevante oplysninger bør de dokumenter, som udfærdiges med henblik på interoperabilitet, være tilgængelige for offentligheden. Det samme gælder for licenserne og sikkerhedscertifikaterne. Agenturet bør skabe grundlaget for en effektiv udveksling af disse oplysninger. |
| --- | --- |

(19)

For at sikre den størst mulige gennemskuelighed og lige adgang for alle parter til relevante oplysninger bør de dokumenter, som udfærdiges med henblik på interoperabilitet, være tilgængelige for offentligheden. Det samme gælder for licenserne og sikkerhedscertifikaterne. Agenturet bør skabe grundlaget for en effektiv udveksling af disse oplysninger.

| (20) | Det er vigtigt at fremme innovationen i forbindelse med sikkerhed og interoperabilitet i jernbanesektoren; agenturet bør støtte disse bestræbelser. Økonomisk støtte inden for rammerne af agenturets aktiviteter på dette område bør ikke medføre forvridninger på det pågældende marked. |
| --- | --- |

(20)

Det er vigtigt at fremme innovationen i forbindelse med sikkerhed og interoperabilitet i jernbanesektoren; agenturet bør støtte disse bestræbelser. Økonomisk støtte inden for rammerne af agenturets aktiviteter på dette område bør ikke medføre forvridninger på det pågældende marked.

| (21) | For at kunne udføre sine opgaver på tilfredsstillende måde bør agenturet have status som juridisk person og råde over et selvstændigt budget, hvis midler hovedsagelig består af et bidrag fra Fællesskabet. For at sikre agenturets uafhængighed i dets daglige virke og i de udtalelser og henstillinger, som det afgiver, er det vigtigt, at den administrerende direktør kan handle under eget ansvar, og at agenturets personale er uafhængigt. |
| --- | --- |

(21)

For at kunne udføre sine opgaver på tilfredsstillende måde bør agenturet have status som juridisk person og råde over et selvstændigt budget, hvis midler hovedsagelig består af et bidrag fra Fællesskabet. For at sikre agenturets uafhængighed i dets daglige virke og i de udtalelser og henstillinger, som det afgiver, er det vigtigt, at den administrerende direktør kan handle under eget ansvar, og at agenturets personale er uafhængigt.

| (22) | For effektivt at sikre, at agenturet løser sine opgaver, bør
  Rådet
  og Kommissionen være repræsenteret i en bestyrelse, som har beføjelse til at fastlægge budgettet, kontrollere dets gennemførelse, vedtage passende finansbestemmelser, indføre gennemskuelige arbejdsprocedurer for agenturets beslutningsproces, godkende agenturets arbejdsprogram, vedtage dets budget, fastlægge en politik for besøg i medlemsstaterne og udpege den administrerende direktør. |
| --- | --- |

(22)

For effektivt at sikre, at agenturet løser sine opgaver, bør
  Rådet
  og Kommissionen være repræsenteret i en bestyrelse, som har beføjelse til at fastlægge budgettet, kontrollere dets gennemførelse, vedtage passende finansbestemmelser, indføre gennemskuelige arbejdsprocedurer for agenturets beslutningsproces, godkende agenturets arbejdsprogram, vedtage dets budget, fastlægge en politik for besøg i medlemsstaterne og udpege den administrerende direktør.

| (23) | For at sikre gennemskuelighed i bestyrelsens beslutninger bør repræsentanter for de berørte sektorer
  (jernbanevirksomheder, infrastrukturforvaltere, jernbanesektoren, arbejdstagerfagforeninger, passagerer og godskunder)
  deltage i drøftelserne, men uden stemmeret, da stemmeretten er forbeholdt repræsentanterne for de offentlige myndigheder, som skal aflægge regnskab for de for den demokratiske kontrol ansvarlige myndigheder. Repræsentanterne for
  de berørte sektorer udpeges af deres respektive europæiske organisationer
  . |
| --- | --- |

(23)

For at sikre gennemskuelighed i bestyrelsens beslutninger bør repræsentanter for de berørte sektorer
  (jernbanevirksomheder, infrastrukturforvaltere, jernbanesektoren, arbejdstagerfagforeninger, passagerer og godskunder)
  deltage i drøftelserne, men uden stemmeret, da stemmeretten er forbeholdt repræsentanterne for de offentlige myndigheder, som skal aflægge regnskab for de for den demokratiske kontrol ansvarlige myndigheder. Repræsentanterne for
  de berørte sektorer udpeges af deres respektive europæiske organisationer
  .

| (24) | Agenturets arbejde bør være præget af gennemskuelighed. Europa-Parlamentet bør kunne føre en effektiv kontrol, og det bør derfor have mulighed for at høre agenturets administrerende direktør. Agenturet bør også anvende den relevante fællesskabslovgivning vedrørende aktindsigt. |
| --- | --- |

(24)

Agenturets arbejde bør være præget af gennemskuelighed. Europa-Parlamentet bør kunne føre en effektiv kontrol, og det bør derfor have mulighed for at høre agenturets administrerende direktør. Agenturet bør også anvende den relevante fællesskabslovgivning vedrørende aktindsigt.

| (25) | Efterhånden som der de seneste år er blevet oprettet flere decentrale agenturer, har budgetmyndigheden bestræbt sig på at forbedre gennemskueligheden af og kontrollen med forvaltningen af de fællesskabsmidler, de har fået bevilget, navnlig opførelse af gebyrindtægter på budgettet, finanskontrol, beføjelser til at meddele decharge, bidrag til pensionsordninger og den interne budgetprocedure (adfærdskodeks). Tilsvarende bør Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (12), finde ubegrænset anvendelse på agenturet, som bør tiltræde den interinstitutionelle aftale af 25. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber om de interne undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (13). |
| --- | --- |

(25)

Efterhånden som der de seneste år er blevet oprettet flere decentrale agenturer, har budgetmyndigheden bestræbt sig på at forbedre gennemskueligheden af og kontrollen med forvaltningen af de fællesskabsmidler, de har fået bevilget, navnlig opførelse af gebyrindtægter på budgettet, finanskontrol, beføjelser til at meddele decharge, bidrag til pensionsordninger og den interne budgetprocedure (adfærdskodeks). Tilsvarende bør Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (12), finde ubegrænset anvendelse på agenturet, som bør tiltræde den interinstitutionelle aftale af 25. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber om de interne undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (13).

| (26) | Målene for den påtænkte handling, nemlig oprettelsen af et specialiseret organ, der skal finde frem til fælles løsninger på problemer vedrørende jernbanesikkerhed og -interoperabilitet, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af arbejdsopgavernes kollektive karakter bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål — |
| --- | --- |

(26)

Målene for den påtænkte handling, nemlig oprettelsen af et specialiseret organ, der skal finde frem til fælles løsninger på problemer vedrørende jernbanesikkerhed og -interoperabilitet, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af arbejdsopgavernes kollektive karakter bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

KAPITEL 1

PRINCIPPER

Artikel 1

Oprettelse af agenturet og dets mål

Ved denne forordning oprettes et europæisk jernbaneagentur, i det følgende benævnt »agenturet«.

Agenturets mål er at yde teknisk bistand til gennemførelsen af EF-retsforskrifter, der tager sigte på at forbedre jernbanesektorens konkurrenceevne og jernbanesystemernes interoperabilitet og at udvikle en fælles strategi for det europæiske jernbanesystems sikkerhed for dermed at bidrage til oprettelsen af et integreret europæisk jernbanesystem og sikre et højt sikkerhedsniveau.

Under forfølgelsen af disse mål tager agenturet fuldt ud hensyn til den forestående udvidelse af Den Europæiske Union og de specifikke problemer, der er knyttet til jernbaneforbindelserne med tredjelande.

Agenturet har enekompetence inden for rammerne af sine lovbestemte opgaver og beføjelser. Nationale instanser kan således ikke tildeles tilsvarende opgaver eller beføjelser.

Artikel 2

Arten af agenturets dokumenter

Agenturet kan:

| a) | rette henstillinger til Kommissionen vedrørende anvendelsen af artikel 7, 8, 13, 15, 17, 18 og 19; |
| --- | --- |

a)

rette henstillinger til Kommissionen vedrørende anvendelsen af artikel 7, 8, 13, 15, 17, 18 og 19;

| b) | afgive udtalelser til Kommissionen i henhold til artikel 9, 14 og 16 og til medlemsstaternes berørte myndigheder i henhold til artikel 11. |
| --- | --- |

b)

afgive udtalelser til Kommissionen i henhold til artikel 9, 14 og 16 og til medlemsstaternes berørte myndigheder i henhold til artikel 11.

Artikel 3

Sammensætning af arbejdsgrupperne

1.   Ved udarbejdelsen af de i artikel 7, 8, 13, 15, 17, 18 og 19 nævnte henstillinger nedsætter agenturet et begrænset antal arbejdsgrupper. Disse arbejdsgrupper støtter sig dels på den ekspertise, som jernbanesektoren har opbygget, og navnlig den erfaring, som er udviklet i Den Europæiske Sammenslutning for Jernbaners Interoperabilitet (AEIF), dels på de kompetente nationale myndigheders ekspertise. Agenturet sikrer sig, at arbejdsgrupperne er kompetente og repræsentative, og at de har passende repræsentation af de jernbanesektorer og de brugere, der vil blive berørt af de foranstaltninger, som Kommissionen måtte foreslå på grundlag af henstillinger fra agenturet. Gruppernes arbejde skal være gennemskueligt.

Når de i artikel 6, 12, 16 og 17 nævnte arbejdsopgaver har direkte indvirkning på arbejdsvilkår, sundhed og sikkerhed for arbejdstagerne i jernbanesektoren, deltager repræsentanter for arbejdstagerorganisationerne i de pågældende arbejdsgrupper.

2.   Agenturet meddeler jernbanesektorens repræsentative organer på europæisk niveau arbejdsprogrammet. Listen over disse organer udarbejdes i det udvalg, der er omhandlet i artikel 21 i direktiv 96/48/EF. Det enkelte organ og/eller gruppe af organer sender agenturet en liste over de bedst kvalificerede eksperter, som har beføjelse til at repræsentere dem i de enkelte arbejdsgrupper.

3.   De nationale sikkerhedsmyndigheder, som er defineret i artikel 16 i direktiv 2003/.../EF [om jernbanesikkerhed], udpeger deres repræsentanter til de arbejdsgrupper, som de ønsker at deltage i.

4.   Agenturet kan om nødvendigt supplere arbejdsgrupperne med uafhængige eksperter, som er anerkendt for deres kompetence på det pågældende område.

5.   Arbejdsgrupperne ledes af en repræsentant for agenturet.

Artikel 4

Høring af arbejdsmarkedets parter

Når de i
  artikel 7, 8, 13, 17 og 18
  nævnte arbejdsopgaver har direkte indvirkning på det sociale miljø eller arbejdsvilkårene i jernbanesektoren, hører agenturet arbejdsmarkedets parter i det sektordialogudvalg, som er nedsat i medfør af afgørelse 98/500/EF (14).

Høringen finder sted, inden agenturet forelægger sine henstillinger for Kommissionen. Agenturet tager behørigt hensyn til disse høringer og er til enhver tid rede til at komme med yderligere begrundelser for sine henstillinger. Agenturet sender udtalelserne fra sektordialogudvalget til Kommissionen, som videresender dem til det i artikel 21 i direktiv 96/48/EF omhandlede udvalg.

Artikel 5

Høring af jernbanekunderne og passagererne

Når de i artikel 7 og 13 nævnte arbejdsopgaver har direkte virkninger for jernbanekunderne og passagererne, hører agenturet de organisationer, der repræsenterer disse. Listen over de organisationer, der skal høres, udarbejdes af det i artikel 21 i direktiv 96/48/EF omhandlede udvalg.

Høringen finder sted, inden agenturet forelægger sine forslag for Kommissionen. Agenturet tager behørigt hensyn til disse høringer og skal til enhver tid være rede til at komme med yderligere begrundelser for sine forslag. Agenturet sender de berørte organisationers udtalelser til Kommissionen, som videresender dem til det i artikel 21 i direktiv 96/48/EF omhandlede udvalg.

Artikel 6

Nedsættelse af rådgivende udvalg

Der nedsættes to stående rådgivende udvalg under agenturet:

| a) | et udvalg, der består af de i direktiv 2003/
  ...
  /EF [om jernbanesikkerhed] omhandlede nationale sikkerhedsmyndigheder, og som har til formål at lette gennemførelsen af artikel 7, stk. 4, i denne forordning |
| --- | --- |

a)

et udvalg, der består af de i direktiv 2003/
  ...
  /EF [om jernbanesikkerhed] omhandlede nationale sikkerhedsmyndigheder, og som har til formål at lette gennemførelsen af artikel 7, stk. 4, i denne forordning

| b) | et udvalg, der består af de nationale myndigheder, som er ansvarlige for de undersøgelser, der er fastsat i direktiv 2003/
  ...
  /EF [om jernbanesikkerhed], og som har til formål at lette gennemførelsen af artikel 10 i denne forordning. |
| --- | --- |

b)

et udvalg, der består af de nationale myndigheder, som er ansvarlige for de undersøgelser, der er fastsat i direktiv 2003/
  ...
  /EF [om jernbanesikkerhed], og som har til formål at lette gennemførelsen af artikel 10 i denne forordning.

Udvalgene træder sammen mindst én gang om året, i givet fald på initiativ af agenturets administrerende direktør, for at bistå agenturet med at udføre dets arbejdsopgaver.

KAPITEL 2

SIKKERHED

Artikel 7

Teknisk bistand

1.   Agenturet retter henstilling til Kommissionen om de fælles sikkerhedsmetoder og de fælles sikkerhedsmål, som er fastsat i artikel 6 og 7 i direktiv 2003/.../EF [om jernbanesikkerhed].

2.   Agenturet retter på anmodning af Kommissionen eller det udvalg, der er nævnt i artikel 21 i direktiv 96/48/EF, eller på eget initiativ henstilling til Kommissionen om andre sikkerhedsforanstaltninger.

3.   I overgangsperioden indtil vedtagelsen af de fælles sikkerhedsmål, de fælles sikkerhedsmetoder og de tekniske specifikationer for interoperabilitet (TSI), og når det drejer sig om materiel og infrastrukturer, som ikke er omfattet af TSI'er, kan agenturet rette relevante henstillinger til Kommissionen. Agenturet drager omsorg for, at der er sammenhæng mellem disse henstillinger og de nuværende og planlagte TSI'er.

4.   Agenturet forelægger en detaljeret costbenefit-analyse til støtte for sine henstillinger i henhold til denne artikel.

5.   Agenturet tilrettelægger og letter samarbejdet mellem de nationale sikkerhedsmyndigheder og de undersøgelsesorganer, som er defineret i artikel 16 og 21 i direktiv 2003/.../EF [om jernbanesikkerhed].

Artikel 8

Sikkerhedscertifikater

Med henblik på anvendelsen af artikel 10 og 15 i direktiv 2003/.../EF [om jernbanesikkerhed], som omhandler harmonisering af sikkerhedscertifikater, udarbejder agenturet et fælles format til sikkerhedscertifikatet, herunder en elektronisk version, og et fælles format til ansøgningen om sikkerhedscertifikat, herunder en liste over de relevante oplysninger, der skal leveres, og retter henstilling herom.

Artikel 9

Nationale sikkerhedsforskrifter

1.   Agenturet gennemfører på Kommissionens anmodning en teknisk undersøgelse af de nye nationale sikkerhedsforskrifter, som forelægges Kommissionen i henhold til artikel 8 i direktiv 2003/.../EF [om jernbanesikkerhed].

2.   Agenturet undersøger, om disse forskrifter er forenelige med direktiv 2003/.../EF [om jernbanesikkerhed], og med gældende TSI'er. Agenturet undersøger også, om disse forskrifter gør det muligt at nå de i det omtalte direktiv definerede fælles sikkerhedsmål.

3.   Hvis agenturet, efter at have taget den af medlemsstaten fremførte begrundelse i betragtning, mener, at en af disse forskrifter er uforenelig enten med TSI'erne eller de fælles sikkerhedsmetoder eller ikke gør det muligt at nå de fælles sikkerhedsmål, forelægger det Kommissionen en udtalelse senest to måneder efter, at Kommissionen har sendt agenturet forskrifterne.

Artikel 10

Overvågning af sikkerhedsniveauet

1.   Agenturet opretter en netværksforbindelse med de nationale myndigheder, der er ansvarlige for sikkerheden, og med de nationale myndigheder, som er ansvarlige for de undersøgelser, der er fastsat i direktiv 2003/.../EF [om jernbanesikkerhed], for at fastlægge indholdet af de fælles sikkerhedsindikatorer, der er anført i bilag I til dette direktiv og for at indsamle relevante oplysninger om jernbanesikkerhed.

2.   På grundlag af de fælles sikkerhedsindikatorer, de nationale rapporter om sikkerhed og ulykker og sine egne oplysninger forelægger agenturet hvert andet år en rapport om sikkerhedsniveauet, som offentliggøres. Den første af disse rapporter offentliggøres i løbet af det tredje år efter, at agenturet har indledt sit virke.

3.   Agenturet støtter sig på de af Eurostat indsamlede oplysninger og samarbejder med Eurostat for at undgå dobbeltarbejde og for at sikre, at der er metodisk sammenhæng mellem de fælles sikkerhedsindikatorer og de indikatorer, der anvendes i forbindelse med andre transportformer.

Artikel 11

Tekniske udtalelser

1.   De nationale tilsynsorganer, som er nævnt i artikel 30 i direktiv 2001/14/EF, kan anmode agenturet om en teknisk udtalelse om sikkerhedsaspekter i relation til de sager, de skal tage stilling til.

2.   De udvalg, der er nedsat i medfør af artikel 35 i direktiv 2001/14/EF og artikel 11a i direktiv 91/440/EØF, kan anmode agenturet om en teknisk udtalelse om sikkerhedsaspekter i relation til deres respektive kompetenceområder.

3.   Agenturet afgiver udtalelse inden for to måneder. Udtalelsen offentliggøres af agenturet i en udgave, der er renset for enhver oplysning, som er forretningshemmeligheder.

Artikel 12

Offentlig dokumentdatabase

1.   Agenturet fører en offentlig database over følgende dokumenter:

| a) | de licenser, der udstedes i henhold til direktiv 95/18/EF; |
| --- | --- |

a)

de licenser, der udstedes i henhold til direktiv 95/18/EF;

| b) | de sikkerhedscertifikater, der udstedes i overensstemmelse med artikel 10 i direktiv 2003/.../EF [om jernbanesikkerhed]; |
| --- | --- |

b)

de sikkerhedscertifikater, der udstedes i overensstemmelse med artikel 10 i direktiv 2003/.../EF [om jernbanesikkerhed];

| c) | de undersøgelsesrapporter, som fremsendes til agenturet i henhold til artikel 24 i direktiv 2003/.../EF [om jernbanesikkerhed]; |
| --- | --- |

c)

de undersøgelsesrapporter, som fremsendes til agenturet i henhold til artikel 24 i direktiv 2003/.../EF [om jernbanesikkerhed];

| d) | de nationale forskrifter, som meddeles Kommissionen i henhold til artikel 8 i direktiv 2003/.../EF [om jernbanesikkerhed]. |
| --- | --- |

d)

de nationale forskrifter, som meddeles Kommissionen i henhold til artikel 8 i direktiv 2003/.../EF [om jernbanesikkerhed].

2.   De nationale myndigheder, som er ansvarlige for udstedelsen af de i stk. 1, litra a) og b), nævnte dokumenter, giver inden en måned agenturet meddelelse om enhver individuel beslutning om udstedelse, fornyelse, ændring eller tilbagetrækning af et dokument.

3.   Agenturet kan supplere denne offentlige database med ethvert offentligt dokument eller link, som bidrager til virkeliggørelsen af denne forordnings mål.

KAPITEL 3

INTEROPERABILITET

Artikel 13

Teknisk bistand fra agenturet

Agenturet bidrager til udviklingen og gennemførelsen af jernbaneinteroperabiliteten i overensstemmelse med de principper og definitioner, der er fastsat i direktiv 96/48/EF og 2001/16/EF. Med henblik herpå skal agenturet:

| a) | efter bemyndigelse fra Kommissionen tilrettelægge og gennemføre arbejdet i de i artikel 3 nævnte arbejdsgrupper med udformning af TSI-udkast og videresende dem til Kommissionen; |
| --- | --- |

a)

efter bemyndigelse fra Kommissionen tilrettelægge og gennemføre arbejdet i de i artikel 3 nævnte arbejdsgrupper med udformning af TSI-udkast og videresende dem til Kommissionen;

| b) | drage omsorg for, at TSI'erne er tilpasset de tekniske fremskridt, markedsudviklingen og de samfundsmæssige krav, og foreslå Kommissionen de ændringer i TSI'erne, som det finder nødvendige; |
| --- | --- |

b)

drage omsorg for, at TSI'erne er tilpasset de tekniske fremskridt, markedsudviklingen og de samfundsmæssige krav, og foreslå Kommissionen de ændringer i TSI'erne, som det finder nødvendige;

| c) | drage omsorg for, at udviklingen og ajourføringen af TSI'erne samordnes med udviklingen af de for interoperabiliteten nødvendige europæiske standarder, og holde den nødvendige kontakt med de europæiske standardiseringsorganer; |
| --- | --- |

c)

drage omsorg for, at udviklingen og ajourføringen af TSI'erne samordnes med udviklingen af de for interoperabiliteten nødvendige europæiske standarder, og holde den nødvendige kontakt med de europæiske standardiseringsorganer;

| d) | bistå Kommissionen med at tilrettelægge og lette samarbejdet mellem de bemyndigede organer som beskrevet i artikel 20, stk. 5, i direktiv 96/48/EF og direktiv 2001/16/EF; |
| --- | --- |

d)

bistå Kommissionen med at tilrettelægge og lette samarbejdet mellem de bemyndigede organer som beskrevet i artikel 20, stk. 5, i direktiv 96/48/EF og direktiv 2001/16/EF;

| e) | rådgive og komme med henstillinger til Kommissionen vedrørende arbejdsbetingelserne for alt personale, som udfører sikkerhedskritiske opgaver. |
| --- | --- |

e)

rådgive og komme med henstillinger til Kommissionen vedrørende arbejdsbetingelserne for alt personale, som udfører sikkerhedskritiske opgaver.

Artikel 14

Overvågning af de bemyndigede organers arbejde

Uden at dette berører medlemsstaternes ansvar med hensyn til de bemyndigede organer, som de udpeger, kan agenturet på Kommissionens anmodning overvåge kvaliteten af de bemyndigede organers arbejde. Såfremt det er relevant, afgiver agenturet udtalelse til Kommissionen.

Artikel 15

Overvågning af interoperabiliteten

1.   Agenturet retter på Kommissionens anmodning henstillinger om procedurer for at gennemføre interoperabiliteten ved at lette koordineringen af jernbanesystemernes interoperabilitet mellem operatørerne og mellem infrastrukturforvalterne, navnlig med henblik på omstillingen af systemerne.

2.   Agenturet følger udviklingen i jernbanesystemernes interoperabilitet. Det forelægger og offentliggør hvert andet år en rapport om de fremskridt, der er sket på dette område. Den første rapport skal offentliggøres i løbet af det andet år efter, at agenturet har indledt sit virke.

Artikel 16

Interoperabilitet i det transeuropæiske net

På Kommissionens anmodning undersøger agenturet ethvert jernbaneinfrastrukturprojekt, hvortil der ansøges om økonomisk tilskud fra Fællesskabet, med hensyn til interoperabilitet. Agenturet afgiver udtalelse om projektets overensstemmelse med de relevante TSI'er inden for to måneder efter fremsættelsen af anmodningen. I denne udtalelse skal der fuldt ud tages hensyn til de undtagelser, der er fastsat i artikel 7 i direktiv 96/48/EF og direktiv 2001/16/EF.

Artikel 17

Certificering af værkstederne

Senest 3 år efter påbegyndelsen af sine aktiviteter, udvikler agenturet et europæisk system til certificering af værksteder til vedligeholdelse af det rullende materiel og retter henstillinger om oprettelsen af systemet.

Disse henstillinger skal navnlig omfatte følgende spørgsmål:

| — | strukturerede ledelsessystemer |
| --- | --- |

—

strukturerede ledelsessystemer

| — | personale med de nødvendige kompetencer |
| --- | --- |

—

personale med de nødvendige kompetencer

| — | faciliteter og værktøjer |
| --- | --- |

—

faciliteter og værktøjer

| — | teknisk dokumentation og vedligeholdelsesforskrifter. |
| --- | --- |

—

teknisk dokumentation og vedligeholdelsesforskrifter.

Artikel 18

Faglige
  kvalifikationer

1.   Agenturet udarbejder henstillinger med henblik på fastlæggelse af ensartede og fælles kriterier for faglige kompetencer og evaluering af det personale, der beskæftiger sig med drift og vedligeholdelse af jernbanesystemet. Indsatsen vedrører først og fremmest lokomotivførerne og de personer, der uddanner dem. Agenturet hører repræsentanter for arbejdsmarkedets parter i henhold til artikel 4.

2.   
  Med hensyn til generelle kvalifikationer fastsætter agenturet for hver hovedkategori af materiel mindstekravene til de faggrupper, der beskæftiger sig med gennemførelsen af sikkerheds- og interoperabilitetsforanstaltningerne, og til kvalifikationer og uddannelse for at sikre køresikkerheden
  .

3.
     
  Agenturet arbejder for gradvis indførelse af en ordning for godkendelse af uddannelseskravene, uden at dette berører det fulde og hele ansvar, der påhviler de enkelte jernbanevirksomheder med hensyn til bemyndigelse af det kørende personale og anerkendelse af dets egnethed. Inden for denne godkendelsesordning skal der under alle omstændigheder tages hensyn til de mange forskellige aspekter af den uddannelse, som lokomotivførere skal have for at kunne varetage deres opgaver på en fuldt forsvarlig måde. Uddannelsen skal derfor omfatte en almen del (som kan være fælles for alle) og en sektororienteret del, som sikrer kendskab til maskinellet og til den banestrækning, der skal gennemkøres, samt den videreuddannelse, der er påkrævet for at følge udviklingen inden for de forskellige teknologier og banestrækninger.

4.   Agenturet fremmer og støtter udvekslingen af lokomotivførere og undervisere mellem jernbanevirksomheder i forskellige medlemsstater.

Artikel 19

Registrering af det rullende materiel

Agenturet udarbejder et fælles format til det nationale køretøjsregister, jf. artikel 14 i direktiv 96/48/EF og direktiv 2001/16/EF, og retter henstilling til Kommissionen herom.

Artikel 20

Register over interoperabilitetsdokumenterne

1.   Agenturet fører et offentligt register over følgende dokumenter, som er defineret i direktiv 2001/16/EF og 96/48/EF:

| a) | erklæringerne om EF-verifikation af delsystemerne; |
| --- | --- |

a)

erklæringerne om EF-verifikation af delsystemerne;

| b) | EF-erklæringerne om komponenternes overensstemmelse; |
| --- | --- |

b)

EF-erklæringerne om komponenternes overensstemmelse;

| c) | ibrugtagningstilladelserne, herunder de registreringsnumre, der er knyttet til ibrugtagningen; |
| --- | --- |

c)

ibrugtagningstilladelserne, herunder de registreringsnumre, der er knyttet til ibrugtagningen;

| d) | registrene over infrastrukturer og rullende materiel. |
| --- | --- |

d)

registrene over infrastrukturer og rullende materiel.

2.   De berørte organer sender disse dokumenter til agenturet, som i samråd med medlemsstaterne fastlægger de nærmere enkeltheder vedrørende fremsendelsen af dokumenterne.

3.   Når de berørte organer fremsender de i stk. 1 omhandlede dokumenter, kan de angive, hvilke dokumenter der af hensyn til sikkerheden ikke må offentliggøres.

4.   Agenturet opretter en elektronisk database for dokumenterne under fuld hensyntagen til stk. 3. Denne database er tilgængelig for offentligheden via et websted.

KAPITEL 4

UNDERSØGELSER OG FREMME AF INNOVATION

Artikel 21

Undersøgelser

Hvis udførelsen af de arbejdsopgaver, som pålægges i henhold til denne forordning, kræver det, iværksætter agenturet undersøgelser, som det finansierer over sit eget budget.

Artikel 22

Fremme af innovation

Kommissionen kan i henhold til agenturets arbejdsprogram og budget pålægge agenturet at fremme innovationer, som tager sigte på at forbedre interoperabiliteten og sikkerheden i jernbanesektoren, navnlig for så vidt angår brugen af nye informationsteknologier og af togdetekterings- og overvågningssystemer.

KAPITEL 5

INTERN STRUKTUR OG ARBEJDSGANG

Artikel 23

Retlig status

1.   Agenturet er et fællesskabsorgan. Det har status som juridisk person.

2.   Agenturet har i hver medlemsstat den mest vidtgående rets- og handleevne, som vedkommende stats lovgivning tillægger juridiske personer. Agenturet kan i særdeleshed erhverve og afhænde fast ejendom og løsøre og optræde som part i retssager.

3.   Agenturet repræsenteres af sin administrerende direktør.

Artikel 24

Privilegier og immuniteter

Protokollen vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter gælder for agenturet og dets personale.

Artikel 25

Personale

1.   Vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber og de regler, som De Europæiske Fællesskabers institutioner i fællesskab har vedtaget for anvendelsen af denne vedtægt og disse ansættelsesvilkår, gælder for agenturets personale.

2.   Uden at dette berører artikel 27, udøver agenturet over for sine ansatte de beføjelser, som den nævnte vedtægt og oversættelsesvilkår tillægger ansættelsesmyndigheden og den myndighed, der har kompetence til at indgå kontrakter.

3.   Uden at dette berører artikel 27, stk. 1, består agenturets personale af:

| — | midlertidigt ansatte, som ansættes af agenturet i højst fem år og rekrutteres blandt fagfolk fra jernbanesektoren udvalgt på grundlag af deres kvalifikationer og erfaring med hensyn til jernbaneinteroperabilitet og -sikkerhed |
| --- | --- |

—

midlertidigt ansatte, som ansættes af agenturet i højst fem år og rekrutteres blandt fagfolk fra jernbanesektoren udvalgt på grundlag af deres kvalifikationer og erfaring med hensyn til jernbaneinteroperabilitet og -sikkerhed

| — | tjenestemænd, som Kommissionen eller medlemsstaterne har stillet til rådighed i højst fem år |
| --- | --- |

—

tjenestemænd, som Kommissionen eller medlemsstaterne har stillet til rådighed i højst fem år

| — | og øvrige ansatte i henhold til ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Fællesskaberne, med henblik på udførelsen af ekspeditions- eller sekretariatsopgaver. |
| --- | --- |

—

og øvrige ansatte i henhold til ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Fællesskaberne, med henblik på udførelsen af ekspeditions- eller sekretariatsopgaver.

4.   De eksperter, som deltager i de af agenturet nedsatte arbejdsgrupper, hører ikke til agenturets personale. Deres rejse- og opholdsudgifter afholdes af agenturet i overensstemmelse med de af bestyrelsen vedtagne forskrifter og tariffer.

Artikel 26

Nedsættelse af bestyrelsen og dens beføjelser

1.   Der nedsættes en bestyrelse.

2.   Bestyrelsen:

| a) | udnævner den administrerende direktør i henhold til artikel 32 |
| --- | --- |

a)

udnævner den administrerende direktør i henhold til artikel 32

| b) | vedtager senest den 30. april hvert år agenturets almindelige rapport om det foregående år og sender den til medlemsstaterne, Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen |
| --- | --- |

b)

vedtager senest den 30. april hvert år agenturets almindelige rapport om det foregående år og sender den til medlemsstaterne, Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen

| c) | vedtager senest den 31. oktober hvert år, idet den tager udtalelsen fra Kommissionen i betragtning, agenturets arbejdsprogram for det kommende år og sender det til medlemsstaterne, Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen. Dette arbejdsprogram vedtages med forbehold af Fællesskabets årlige budgetprocedure. Hvis Kommissionen inden 15 dage fra vedtagelsesdatoen erklærer sig uenig i arbejdsprogrammet, gennemgår bestyrelsen det på ny og vedtager det, eventuelt med ændringer, ved andenbehandlingen enten med to tredjedeles flertal, inklusive Kommissionens repræsentanter, eller med enstemmighed blandt medlemsstaternes repræsentanter |
| --- | --- |

c)

vedtager senest den 31. oktober hvert år, idet den tager udtalelsen fra Kommissionen i betragtning, agenturets arbejdsprogram for det kommende år og sender det til medlemsstaterne, Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen. Dette arbejdsprogram vedtages med forbehold af Fællesskabets årlige budgetprocedure. Hvis Kommissionen inden 15 dage fra vedtagelsesdatoen erklærer sig uenig i arbejdsprogrammet, gennemgår bestyrelsen det på ny og vedtager det, eventuelt med ændringer, ved andenbehandlingen enten med to tredjedeles flertal, inklusive Kommissionens repræsentanter, eller med enstemmighed blandt medlemsstaternes repræsentanter

| d) | udfører sine opgaver i forbindelse med agenturets budget i henhold til kapitel 6 |
| --- | --- |

d)

udfører sine opgaver i forbindelse med agenturets budget i henhold til kapitel 6

| e) | opstiller beslutningsprocedurer for den administrerende direktør |
| --- | --- |

e)

opstiller beslutningsprocedurer for den administrerende direktør

| f) | fastlægger en politik for det tilsyn, der foretages i henhold til artikel 34 |
| --- | --- |

f)

fastlægger en politik for det tilsyn, der foretages i henhold til artikel 34

| g) | udøver disciplinær myndighed over den administrerende direktør og de i artikel 31, stk. 3, omhandlede kontorchefer |
| --- | --- |

g)

udøver disciplinær myndighed over den administrerende direktør og de i artikel 31, stk. 3, omhandlede kontorchefer

| h) | fastsætter selv sin forretningsorden. |
| --- | --- |

h)

fastsætter selv sin forretningsorden.

Artikel 27

Bestyrelsens sammensætning

1.   Bestyrelsen består af
  seks repræsentanter for Rådet
  og fire repræsentanter for Kommissionen samt seks repræsentanter uden stemmeret.
  Sidstnævnte
  repræsenterer
  hver især
  en af følgende sektorer på europæisk plan:

| — | jernbanevirksomheder |
| --- | --- |

—

jernbanevirksomheder

| — | infrastrukturforvaltere |
| --- | --- |

—

infrastrukturforvaltere

| — | jernbanesektoren |
| --- | --- |

—

jernbanesektoren

| — | arbejdstagerfagforeninger |
| --- | --- |

—

arbejdstagerfagforeninger

| — | passagerer |
| --- | --- |

—

passagerer

| — | godskunder |
| --- | --- |

—

godskunder

og udpeges hver især af Kommissionen på grundlag af en liste med tre navne, der forelægges af deres respektive europæiske organisationer.

Bestyrelsesmedlemmerne udpeges på grundlag af deres relevante erfaring og ekspertise.

2.   Hver medlemsstat og Kommissionen udpeger deres egne medlemmer af bestyrelsen samt en suppleant.

3.   Mandatperioden er fem år og kan fornyes én gang.

4.   Når det er relevant, fastsættes der bestemmelser om deltagelse af repræsentanter for tredjelande og betingelserne herfor i de aftaler, der er omhandlet i artikel 37, stk. 2.

Artikel 28

Bestyrelsens formandskab

1.   Bestyrelsen vælger en formand og en næstformand blandt sine medlemmer. Næstformanden træder i stedet for formanden, hvis denne er forhindret i at udføre sit hverv.

2.   Formandens og næstformandens mandatperiode er tre år og kan fornyes én gang. Hvis en formands eller næstformands medlemskab af bestyrelsen ophører under mandatperioden, ophører mandatperioden dog automatisk samtidig.

Artikel 29

Møder

1.   Det påhviler bestyrelsens formand at indkalde til bestyrelsesmøder. Agenturets administrerende direktør deltager i møderne.

2.   Bestyrelsen mødes mindst to gange om året. Den mødes desuden på initiativ af formanden eller på anmodning af Kommissionen, af et flertal af bestyrelsesmedlemmerne eller af en tredjedel af medlemsstaternes repræsentanter i bestyrelsen.

Artikel 30

Afstemning

Medmindre andet er angivet, vedtager bestyrelsen sine beslutninger med et flertal på to tredjedele af de stemmeberettigede medlemmer. Hvert af de stemmeberettigede medlemmer har en stemme.

Artikel 31

Den administrerende direktørs opgaver og beføjelser

1.   Agenturet ledes af den administrerende direktør, som udfører sit hverv i fuldkommen uafhængighed, med forbehold af Kommissionens og bestyrelsens respektive beføjelser.

2.   Den administrerende direktør:

| a) | udarbejder arbejdsprogrammet og forelægger det for bestyrelsen efter høring af Kommissionen |
| --- | --- |

a)

udarbejder arbejdsprogrammet og forelægger det for bestyrelsen efter høring af Kommissionen

| b) | træffer de nødvendige foranstaltninger for at iværksætte arbejdsprogrammet og efterkommer så vidt muligt alle anmodninger fra Kommissionen om bistand i forbindelse med agenturets opgaver i overensstemmelse med denne forordning |
| --- | --- |

b)

træffer de nødvendige foranstaltninger for at iværksætte arbejdsprogrammet og efterkommer så vidt muligt alle anmodninger fra Kommissionen om bistand i forbindelse med agenturets opgaver i overensstemmelse med denne forordning

| c) | træffer de nødvendige foranstaltninger, herunder vedtagelsen af interne administrative instrukser og offentliggørelsen af meddelelser, for at sikre, at agenturet fungerer |
| --- | --- |

c)

træffer de nødvendige foranstaltninger, herunder vedtagelsen af interne administrative instrukser og offentliggørelsen af meddelelser, for at sikre, at agenturet fungerer

| d) | indfører en effektiv overvågningsordning, således at agenturets resultater kan sammenlignes med dets operationelle mål. På dette grundlag udarbejder den administrerende direktør hvert år et udkast til en almindelig rapport og forelægger det for bestyrelsen; han indfører en rutine for regelmæssige vurderinger baseret på anerkendte faglige standarder |
| --- | --- |

d)

indfører en effektiv overvågningsordning, således at agenturets resultater kan sammenlignes med dets operationelle mål. På dette grundlag udarbejder den administrerende direktør hvert år et udkast til en almindelig rapport og forelægger det for bestyrelsen; han indfører en rutine for regelmæssige vurderinger baseret på anerkendte faglige standarder

| e) | udøver de i artikel 25, stk. 2, nævnte beføjelser over for agenturpersonalet |
| --- | --- |

e)

udøver de i artikel 25, stk. 2, nævnte beføjelser over for agenturpersonalet

| f) | udarbejder
  et udkast til
  overslag over agenturets indtægter og udgifter i henhold til artikel 39 og gennemfører budgettet i henhold til artikel 40. |
| --- | --- |

f)

udarbejder
  et udkast til
  overslag over agenturets indtægter og udgifter i henhold til artikel 39 og gennemfører budgettet i henhold til artikel 40.

3.   Den administrerende direktør kan bistås af en eller flere kontorchefer. Hvis den administrerende direktør er fraværende eller forhindret i at udføre sit hverv, træder en af kontorcheferne i hans sted.

Artikel 32

Udnævnelser af agenturets personale

1.   Den administrerende direktør udnævnes af bestyrelsen på grundlag af fortjeneste og dokumenterede administrative og ledelsesmæssige færdigheder samt kvalifikationer og erfaring, der er relevant for jernbanesektoren. Bestyrelsen træffer sin beslutning med et flertal på fire femtedele af de stemmeberettigede medlemmer. Kommissionen kan foreslå én eller flere kandidater.

Bestyrelsen har beføjelse til at afskedige den administrerende direktør efter samme procedure.

2.   Den administrerende direktør udnævner de øvrige medlemmer af agenturets personale i overensstemmelse med artikel 25.

3.   Den administrerende direktørs mandatperiode er fem år. Den kan fornyes én gang.

Artikel 33

Høring af den administrerende direktør

Den administrerende direktør forelægger hvert år en almindelig rapport om agenturets virksomhed for Europa-Parlamentet. Europa-Parlamentet eller Rådet kan desuden når som helst anmode om at høre den administrative direktør om ethvert spørgsmål, der har tilknytning til agenturets virksomhed.

Artikel 34

Tilsyn i medlemsstaterne

1.   For at udføre de opgaver, der pålægges det i artikel 9, 10, 11, 14 og 16, kan agenturet føre tilsyn i medlemsstaterne i overensstemmelse med den politik, som bestyrelsen har fastlagt. Medlemsstaternes myndigheder letter arbejdet for agenturets personale.

2.   Agenturet oplyser den berørte medlemsstat om det planlagte tilsyn, de af agenturet udsendte tjenestemænds identitet og datoen for tilsynets begyndelse. De tjenestemænd ved agenturet, der har til opgave at føre tilsyn, udfører denne opgave efter forelæggelse af en afgørelse fra den administrerende direktør med en beskrivelse af formålet med tilsynet.

3.   Ved afslutningen af hvert tilsyn udfærdiger agenturet en rapport, som den sender til Kommissionen og den pågældende medlemsstat.

Artikel 35

Ansvar

1.   Agenturets ansvar i kontraktforhold bestemmes efter den for den pågældende kontrakt gældende lovgivning.

2.   De Europæiske Fællesskabers Domstol har kompetence til at træffe afgørelse i henhold til enhver voldgiftsbestemmelse i en af agenturet indgået kontrakt.

3.   For så vidt angår ansvar uden for kontraktforhold skal agenturet i overensstemmelse med de almindelige retsgrundsætninger, der er fælles for medlemsstaternes retssystemer, erstatte skader forvoldt af sine tjenestegrene eller af sine ansatte under udførelsen af deres hverv.

4.   De Europæiske Fællesskabers Domstol har kompetence til at afgøre tvister vedrørende erstatning for de i stk. 3 omhandlede skader.

5.   De ansattes personlige ansvar over for agenturet bestemmes efter den vedtægt eller de ansættelsesvilkår, der gælder for de ansatte.

Artikel 36

Sprog

1.   
  Bestemmelserne i forordning nr. 1 af 15. april 1958 om den ordning, der skal gælde for Det Europæiske Økonomiske Fællesskab på det sproglige område (15), finder anvendelse på agenturet.

2.   Det for agenturets virksomhed nødvendige oversættelsesarbejde udføres af Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer.

Artikel 37

Tredjelandes deltagelse

1.   Europæiske lande, som har indgået aftaler med Fællesskabet om at vedtage og anvende fællesskabsretten på denne forordnings gyldighedsområde, kan deltage i agenturets arbejde.

2.   I overensstemmelse med de relevante bestemmelser i disse aftaler skal der fastlægges nærmere regler for disse landes deltagelse i agenturets arbejde, navnlig arten og omfanget heraf. Der skal bl.a. fastsættes bestemmelser om finansielle bidrag og personalespørgsmål. Der kan også fastsættes bestemmelser om repræsentation uden stemmeret i bestyrelsen.

Artikel 38

Gennemskuelighed

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (16) gælder for de dokumenter, som beror hos agenturet.

Bestyrelsen vedtager
  senest den
  ... (17) de nærmere enkeltheder vedrørende gennemførelsen af forordning
  (EF) nr. 1049/2001
  .

De beslutninger, som agenturet træffer efter artikel 8 i forordning (EF) nr. 1049/2001, kan påklages til Ombudsmanden eller indbringes for Domstolen efter bestemmelserne i henholdsvis artikel 195 og artikel 230 i traktaten.

KAPITEL 6

FINANSIELLE BESTEMMELSER

Artikel 39

Budget

1.
     
  Der udarbejdes overslag over alle agenturets indtægter og udgifter for hvert regnskabsår, der svarer til kalenderåret, og disse overslag fremgår af agenturets budget.

Indtægter og udgifter skal balancere.

2.   Agenturets indtægter udgøres af:

| — | et bidrag fra Fællesskabet |
| --- | --- |

—

et bidrag fra Fællesskabet

| — | bidrag fra de tredjelande, der deltager i agenturets arbejde i henhold til artikel 37 |
| --- | --- |

—

bidrag fra de tredjelande, der deltager i agenturets arbejde i henhold til artikel 37

| — | gebyrer for publikationer, uddannelse og andre tjenester, som leveres af agenturet. |
| --- | --- |

—

gebyrer for publikationer, uddannelse og andre tjenester, som leveres af agenturet.

3.   Agenturets udgifter omfatter udgifter til personale, administration, infrastruktur og drift.

4.   
  Bestyrelsen udarbejder hvert år på grundlag af et udkast fra den administrerende direktør et overslag over agenturets indtægter og udgifter for det kommende regnskabsår. Bestyrelsen sender senest den 31. marts overslaget, der omfatter en foreløbig stillingsfortegnelse, til Kommissionen.

5.   
  Kommissionen sender overslaget til Europa-Parlamentet og Rådet (i det følgende benævnt »budgetmyndigheden «) sammen med det foreløbige forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget.

6.   
  På grundlag af overslaget opfører Kommissionen i det foreløbige forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget de bevillinger, som den finder nødvendige for så vidt angår stillingsfortegnelsen, og det tilskud, der skal ydes over det almindelige budget, og forelægger dette for budgetmyndigheden i overensstemmelse med traktatens artikel 272.

7.   
  Budgetmyndigheden godkender de bevillinger, der er til rådighed i form af tilskud til agenturet. Budgetmyndigheden vedtager agenturets stillingsfortegnelse.

8.   
  Budgettet vedtages af bestyrelsen. Det bliver endeligt efter den endelige vedtagelse af Den Europæiske Unions almindelige budget. Det justeres i givet fald i overensstemmelse hermed.

9.
     
  Bestyrelsen underretter hurtigst muligt budgetmyndigheden om alle påtænkte projekter, som kan få betydelige finansielle følger for finansieringen af budgettet, navnlig projekter vedrørende fast ejendom, såsom leje eller erhvervelse af ejendomme. Den underretter Kommissionen herom. Når en af budgetmyndighedens parter har meddelt, at den agter at afgive udtalelse, sender den denne til bestyrelsen inden seks uger regnet fra underretningen om projektet.

Artikel 40

Gennemførelse af og kontrol med budgettet

1.   Den administrerende direktør gennemfører agenturets budget.

2.   
  Agenturets regnskabsfører sender senest den 1. marts efter det afsluttede regnskabsår det foreløbige årsregnskab ledsaget af beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning i regnskabsåret til Kommissionens regnskabsfører. Kommissionens regnskabsfører konsoliderer de foreløbige årsregnskaber for institutionerne og de decentrale organer i overensstemmelse med artikel 128 i den almindelige finansforordning.

3.   Senest den 31. marts
  efter det afsluttede regnskabsår sender Kommissionens regnskabsfører agenturets foreløbige regnskab ledsaget af beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning i regnskabsåret til Revisionsretten. Beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning i regnskabsåret sendes tillige til Europa-Parlamentet og Rådet.

4.   
  Ved modtagelsen af Revisionsrettens bemærkninger om agenturets foreløbige årsregnskab, jf. artikel 129 i den almindelige finansforordning, opstiller den administrerende direktør på eget ansvar agenturets endelige årsregnskab og sender det til bestyrelsen med henblik på udtalelse.

5.
     
  Bestyrelsen afgiver udtalelse om agenturets endelige årsregnskab.

6.
     
  Den administrerende direktør sender senest den 1. juli efter det afsluttede regnskabsår det endelige årsregnskab ledsaget af bestyrelsens udtalelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og Revisionsretten.

7.
     
  Det endelige årsregnskab offentliggøres.

8.
     
  Den administrerende direktør sender senest den 30. september Revisionsretten et svar på dennes bemærkninger. Dette svar sendes ligeledes til bestyrelsen.

9.
     
  Hvis Europa-Parlamentet anmoder om det, forelægger den administrerende direktør det alle de oplysninger, der er nødvendige for, at dechargeproceduren vedrørende det pågældende regnskabsår kan forløbe tilfredsstillende, jf. finansforordningens artikel 146, stk. 3.

10.
     
  Efter henstilling fra Rådet, der træffer afgørelse med kvalificeret flertal, giver Europa-Parlamentet senest den 30. april i år n + 2 den administrerende direktør decharge for gennemførelsen af budgettet for regnskabsår n.

Artikel 41

Finansforordning

Agenturets finansforordning vedtages af bestyrelsen efter høring af Kommissionen. Den kan kun afvige fra forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002 (18), hvis det er nødvendigt på grund af de særlige forhold, der karakteriserer agenturets drift, og Kommissionen på forhånd giver sit samtykke.

Artikel 42

Bekæmpelse af svig

1.   Med henblik på bekæmpelse af svig, bestikkelse og andre ulovlige handlinger finder forordning (EF) nr. 1073/1999 uindskrænket anvendelse.

2.   Agenturet tiltræder den interinstitutionelle aftale af 25. maj 1999 om de interne undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og vedtager straks de nødvendige bestemmelser, som gælder for alle agenturets medarbejdere.

3.   Finansieringsafgørelserne og de deraf følgende gennemførelsesaftaler og -instrumenter fastsætter udtrykkeligt, at Revisionsretten og OLAF om nødvendigt kan foretage kontrol på stedet hos modtagerne af agenturets midler.

KAPITEL 7

ALMINDELIGE OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 43

Indledning af agenturets virksomhed

Agenturet indleder sin virksomhed senest 24 måneder efter denne forordnings ikrafttræden.

Artikel 44

Evaluering

Fem år efter, at agenturet er trådt i funktion, foretager Kommissionen en evaluering af gennemførelsen af denne forordning og af de af agenturet opnåede resultater og dets arbejdsmetoder. Ved evalueringen tages der hensyn til jernbanesektorens, arbejdsmarkedsparternes og kundeorganisationernes synspunkter. Resultaterne af evalueringen offentliggøres. Kommissionen foreslår om nødvendigt en ændring af denne forordning.

Artikel 45

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i ...

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C 126 E af 28.5.2002, s. 323.

1

(2)  EUT C 61 af 14.3.2003, s. 131.

2

(3)  EUT C 66 af 19.3.2003, s. 5.

3

(4)  Europa-Parlamentets holdning af 14.1.2003 (endnu ikke offentliggjort i EUT), Rådets fælles holdning af 25.6.2003 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Europa-Parlamentets holdning af 23.10.2003.

4

holdning af 14.1.2003

25.6.2003

holdning af 23.10.2003

(5)  EFT L 237 af 24.8.1991, s. 25. Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/12/EF (EFT L 75 af 15.3.2001, s. 1).

5

(6)  EFT L 143 af 27.6.1995, s. 70. Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/13/EF (EFT L 75 af 15.3.2001, s. 26).

6

(7)  EFT L 75 af 15.3.2001, s. 29. Ændret ved Kommissionens beslutning 2002/844/EF (EFT L 289 af 26.10.2002, s. 30).

7

(8)  EFT L 235 af 17.9.1996, s. 6.

8

(9)  EFT L 110 af 20.4.2001, s. 1.

9

(10)  EUT L ...

10

EUT

(11)  EFT L 228 af 9.9.1996, s. 1. Ændret ved beslutning nr. 1346/2001/EF (EFT L 185 af 6.7.2001, s.1).

11

(12)  EFT L 136 af 31.5.1999, s. 1.

12

(13)  EFT L 136 af 31.5.1999, s. 15.

13

(14)  Kommissionens afgørelse 98/500/EF af 20. maj 1998 om oprettelse af et sektordialogudvalg til fremme af dialogen mellem arbejdsmarkedets parter på europæisk plan (EFT L 225 af 12.8.1998, s. 27).

14

Kommissionens afgørelse 98/500/EF af 20. maj 1998 om oprettelse af et sektordialogudvalg til fremme af dialogen mellem arbejdsmarkedets parter på europæisk plan (EFT L 225 af 12.8.1998, s. 27).

(15)  EFT 17 af 6.10.1958, s. 385. Senest ændret ved tiltrædelsesakten af 1994.

15

(16)  EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43.

16

(17)  
  Seks måneder efter nærværende forordnings ikrafttræden.

17

Seks måneder efter nærværende forordnings ikrafttræden.

(18)  Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002 af 23. december 2002 om rammefinansforordning for de organer, der er omhandlet i artikel 185 i Rådets forordning nr. 1605/2002 (EF, Euratom) om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (EFT L 357 af 31.12.2002, s. 72).

18

P5_TA(2003)0457

Ulovlig handel med menneskelige organer og menneskeligt væv *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Den Hellenske Republiks initiativ med henblik på vedtagelse af Rådets rammeafgørelse om forebyggelse af og kontrol med ulovlig handel med menneskelige organer og menneskeligt væv (7247/2003 — C5-0166/2003 — 2003/0812(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Den Hellenske Republiks initiativ (7247/2003) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Hellenske Republiks initiativ (7247/2003) (1),

| — | der henviser til EU-traktatens artikel 29, artikel 31, litra e), og artikel 34, stk. 2, litra c), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-traktatens artikel 29, artikel 31, litra e), og artikel 34, stk. 2, litra c),

| — | der henviser til EU-traktatens artikel 39, stk. 1, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0166/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-traktatens artikel 39, stk. 1, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0166/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 106 og artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 106 og artikel 67,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik (A5-0326/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik (A5-0326/2003),

| 1. | godkender Den Hellenske Republiks initiativ som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Den Hellenske Republiks initiativ som ændret;

| 2. | kræver, at Rådet afstår fra at vedtage denne rammeafgørelse før vedtagelsen af forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fastsættelse af standarder for kvaliteten og sikkerheden ved donation, udtagning, testning, behandling, opbevaring og distribution af humane væv og celler (2), |
| --- | --- |

2.

kræver, at Rådet afstår fra at vedtage denne rammeafgørelse før vedtagelsen af forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fastsættelse af standarder for kvaliteten og sikkerheden ved donation, udtagning, testning, behandling, opbevaring og distribution af humane væv og celler (2),

| 3. | opfordrer Rådet til at ændre forslaget i overensstemmelse hermed; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at ændre forslaget i overensstemmelse hermed;

| 4. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 5. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Den Hellenske Republiks initiativ i væsentlig grad; |
| --- | --- |

5.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Den Hellenske Republiks initiativ i væsentlig grad;

| 6. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter i væsentlig grad at ændre det forslag til direktiv , som initiativet fra Den Hellenske Republik henviser til; |
| --- | --- |

6.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter i væsentlig grad at ændre det forslag til direktiv , som initiativet fra Den Hellenske Republik henviser til;

| 7. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til Den Hellenske Republiks regering. |
| --- | --- |

7.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til Den Hellenske Republiks regering.

| DEN HELLENSKE REPUBLIKS INITIATIV | ÆNDRINGER |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Titel |
| Rådets rammeafgørelse om forebyggelse af og kontrol med ulovlig handel med menneskelige organer og menneskeligt væv | Rådets rammeafgørelse om forebyggelse af og kontrol med ulovlig handel med menneskelige organer
  og organdele
  og menneskeligt væv

  (Denne ændring vedrører hele teksten.) |
| Ændring 2 |
| Betragtning 1 |
| (1) Rådets og Kommissionens handlingsplan for, hvorledes Amsterdam-traktatens bestemmelser om indførelse af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed bedst kan gennemføres,
  konklusionerne fra
  Det Europæiske Råd i Tammerfors den 15.-16. oktober 1999 og konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Santa Maria da Feira den 19.-20. juni 2000
  som afspejlet i resultattavlen omtaler eller opfordrer til gennemførelse af
  lovgivning til bekæmpelse af menneskehandel, herunder
  fælles definitioner, fælles regler for
  , hvad der er strafbart,
  og fælles sanktioner
  . | (1)
  Både i
  Rådets og Kommissionens handlingsplan for, hvorledes Amsterdam-traktatens bestemmelser om indførelse af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed bedst kan gennemføres
  - Tekst vedtaget af Rådet (retlige og indre anliggender) den 3. december 1998 og tiltrådt af Det Europæiske Råd i Wien den 11.-12. december 1998 og på
  Det Europæiske Råd i Tammerfors den 15.-16. oktober 1999 og Det Europæiske Råd i Santa Maria da Feira den 19.-20. juni 2000,
  er det blevet understreget, at det er en vigtig politisk opgave for Den Europæiske Union at få gennemført en fælles
  lovgivning til bekæmpelse af menneskehandel
  og få fastlagt definitioner på strafbare handlinger og sanktionerne herfor
  . |
| Ændring 3 |
| Betragtning 2 |
| (2) Ulovlig handel med menneskelige organer og menneskeligt væv er en form for menneskehandel, der udgør alvorlige krænkelser af grundlæggende menneskerettigheder og især menneskelig værdighed og fysisk integritet. Denne ulovlige handel er et aktivitetsområde for organiserede kriminelle grupper, som ofte griber til utilladelige handlemåder som f.eks. misbrug af særlig udsatte personer, voldsanvendelse og trusler. Desuden skaber den alvorlige risici for folkesundheden og er til skade for borgernes ret til lige adgang til sundhedstjenester. Endelig undergraver den borgernes tillid til det lovlige transplantationssystem. | (2) Ulovlig handel med menneskelige organer
  og organdele
  og menneskeligt væv er en form for menneskehandel, der udgør alvorlige krænkelser af grundlæggende menneskerettigheder og især menneskelig værdighed og fysisk integritet. Denne ulovlige handel er et aktivitetsområde for organiserede kriminelle grupper, som griber til utilladelige handlemåder som f.eks. misbrug
  og udnyttelse
  af særlig udsatte personer, voldsanvendelse og trusler. Desuden skaber den alvorlige risici for folkesundheden og er til skade for borgernes ret til lige adgang til sundhedstjenester. Endelig undergraver den borgernes tillid til det lovlige transplantationssystem. |
| Ændring 4 |
| Betragtning 2 a (ny) |
| | (2a) Ulovlig handel med menneskelige organer og organdele og menneskeligt væv skaber alvorlige risici for folkesundheden. Økonomisk pres på donor kan medføre betydelige sundhedsrisici for denne. For eksempel kan donation af nyrer og dele af leveren fra levende donorer medføre blødninger, som kan være livstruende. Donation af ægceller og den nødvendige hormonbehandling kan fremkalde kræft og sterilitet. Handel med organer og væv kan også medføre betydelige risici for modtageren, da en donor, der donerer uden samtykke eller under økonomisk pres, kan undlade at oplyse om sin sygehistorie. Ulovlig handel er en krænkelse af borgernes ret til lige adgang til sundhedsydelser og undergraver borgernes tillid til det lovlige transplantationssystem, hvilket igen kan føre til yderligere mangel på frivilligt donerede væv og organer. |
| Ændring 5 |
| Betragtning 3 |
| (3) Bekæmpelse af kommercialisering af det menneskelige legeme og dele heraf er blevet behandlet gentagne gange i mange internationale organisationer og er blevet reguleret ved internationale konventioner. Allerede i 1978 erklærede Europarådet i sin resolution (78)29 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om fjernelse og transplantation af menneskeligt materiale, der blev vedtaget af Europarådets Ministerkomité den 11. maj 1978, at intet menneskeligt materiale må tilbydes for vindings skyld. Denne erklæring blev bekræftet på de europæiske sundhedsministres 3. samling den 16.-17. november 1987 i Paris, i hvis sluterklæring det understreges, at et menneskeligt organ ikke må tilbydes for vindings skyld af nogen organisation for udveksling af organer, noget center for oplagring af organer eller af nogen anden organisation eller privatperson. | (3) Bekæmpelse af
  ulovlig handel med menneskelige organer og organdele og menneskeligt væv samt mere generelt
  kommercialisering af det menneskelige legeme og dele heraf er blevet behandlet gentagne gange i mange internationale organisationer og er blevet reguleret ved internationale konventioner. Allerede i 1978 erklærede Europarådet i sin resolution (78)29 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om fjernelse og transplantation af menneskeligt materiale, der blev vedtaget af Europarådets Ministerkomité den 11. maj 1978, at intet menneskeligt materiale må tilbydes for vindings skyld. Denne erklæring blev bekræftet på de europæiske sundhedsministres 3. samling den 16.-17. november 1987 i Paris, i hvis sluterklæring det understreges, at et menneskeligt organ ikke må tilbydes for vindings skyld af nogen organisation for udveksling af organer, noget center for oplagring af organer eller af nogen anden organisation eller privatperson. |
| Ændring 6 |
| Betragtning 4 |
| (4) Et vigtigt skridt i indsatsen for at bekæmpe den ulovlige handel med menneskelige organer og menneskeligt væv og,
  mere generelt, kommercialiseringen af det menneskelige legeme
  er Europarådets konvention om menneskerettigheder og biomedicin, som blev indgået i Oviedo den 4. april 1997 og trådte i kraft den 1. december 1999. Denne konventions artikel 21 indeholder et forbud mod at høste økonomisk gevinst af den menneskelige krop og dens bestanddele. I artikel 25 pålægges det de kontraherende stater at sørge for sanktioner — ikke nødvendigvis af strafferetlig karakter — over for enhver, der overtræder konventionens bestemmelser. Denne konvention blev suppleret med en tillægsprotokol vedrørende transplantation af organer og væv af menneskelig oprindelse, som blev
  fastlagt
  den 24. januar 2002, men som hidtil ikke er trådt i kraft. I tillægsprotokollens artikel 21 fastsættes det, at det menneskelige legeme og dele heraf ikke må give anledning til økonomisk vinding eller andre lignende fordele. Der fastsættes også et forbud mod reklame for, at der er behov for organer eller væv, eller at de kan erhverves, når det er hensigten at tilbyde eller opnå økonomisk vinding eller lignende fordele. Med tillægsprotokollens artikel 22
  pålægges der en forpligtelse til at forbyde
  ulovlig handel med organer og væv. | (4) Et vigtigt skridt i indsatsen for at bekæmpe den ulovlige handel med menneskelige organer
  og organdele
  og menneskeligt væv er Europarådets konvention om menneskerettigheder og biomedicin, som blev indgået i Oviedo den 4. april 1997 og trådte i kraft den 1. december 1999. Denne konventions artikel 21 indeholder et forbud mod at høste økonomisk gevinst af den menneskelige krop og dens bestanddele. I artikel 25 pålægges det de kontraherende stater at sørge for sanktioner — ikke nødvendigvis af strafferetlig karakter — over for enhver, der overtræder konventionens bestemmelser. Denne konvention blev suppleret med en tillægsprotokol vedrørende transplantation af organer og væv af menneskelig oprindelse, som blev
  åbnet for undertegnelse af konventionens signatarstater
  den 24. januar 2002, men som hidtil ikke er trådt i kraft. I tillægsprotokollens artikel 21 fastsættes det, at det menneskelige legeme og dele heraf ikke må give anledning til økonomisk vinding eller andre lignende fordele. Der fastsættes også et forbud mod reklame for, at der er behov for organer eller væv, eller at de kan erhverves, når det er hensigten at tilbyde eller opnå økonomisk vinding eller lignende fordele. Med tillægsprotokollens artikel 22
  forbydes
  ulovlig handel med organer og væv
  af menneskelig oprindelse
  . |
| Ændring 7 |
| Betragtning 6 |
| (6) I
  protokollen om
  forebyggelse, bekæmpelse og retsforfølgning af menneskehandel, særlig handel med kvinder og børn,
  der er et supplement
  til De Forenede Nationers konvention om bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet, indgår fjernelse af menneskelige organer
  også i definitionen af udnyttelse, som beskriver
  »menneskehandel«. Denne protokol er et afgørende skridt hen imod internationalt samarbejde om bekæmpelse af ulovlig handel med menneskelige organer. | (6) I
  tillægsprotokollen
  til De Forenede Nationers konvention om bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet,
  hvis mål er
  forebyggelse, bekæmpelse og retsforfølgning af menneskehandel, særlig handel med kvinder og børn, indgår fjernelse af menneskelige organer
  som en af de former udnyttelsen kan antage i forbindelse med
  »menneskehandel«. Denne protokol er et afgørende skridt hen imod internationalt samarbejde om bekæmpelse af ulovlig handel med menneskelige organer
  og organdele og menneskeligt væv
  . |
| Ændring 8 |
| Betragtning 6 a (ny) |
| | (6a) Ifølge artikel 3 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder er der »forbud mod kommercialisering af menneskekroppen og dele heraf som sådan«. |
| Ændring 9 |
| Betragtning 7 a (ny) |
| | (7a) De store forskelle mellem medlemsstaternes love på dette område skaber et gunstigt miljø for kriminelle netværk, som er i stand til at udnytte den mindre strenge lovgivning i visse medlemsstater. |
| Ændring 10 |
| Betragtning 8 |
| (8) Det betydningsfulde arbejde, der er udført af internationale organisationer, navnlig FN, Verdenssundhedsorganisationen og Europarådet, bør suppleres af en indsats fra Den Europæiske Unions side. | (8) Det betydningsfulde arbejde, der er udført af internationale organisationer, navnlig FN, Verdenssundhedsorganisationen og Europarådet
  for at bekæmpe ulovlig handel med menneskelige organer og organdele og menneskeligt væv
  , bør suppleres af en indsats fra Den Europæiske Unions side. |
| Ændring 11 |
| Betragtning 9 |
| (9) Ulovlig handel med menneskelige organer og menneskeligt væv, som er en alvorlig forbrydelse, bør søges løst ikke blot ved hver enkelt medlemsstats indsats, men gennem
  en samlet strategi, hvori fastlæggelse
  af fælles grundelementer
  i alle medlemsstaters straffelove, herunder
  sanktioner, der er effektive, står i et rimeligt forhold til lovovertrædelsen og har afskrækkende virkning,
  udgør en integrerende del. | (9) Ulovlig handel med menneskelige organer
  og organdele
  og menneskeligt væv, som er en alvorlig forbrydelse, bør søges løst ikke blot ved hver enkelt medlemsstats indsats, men gennem
  styrkelse af det strafferetlige samarbejde mellem Den Europæiske Unions medlemsstater ved vedtagelse af en lovgivning, som skal harmonisere fastlæggelsen
  af fælles grundelementer
  for sådanne lovovertrædelser og strafferetlige
  sanktioner, der er effektive, står i et rimeligt forhold til lovovertrædelsen og har afskrækkende virkning. |
| Ændring 12 |
| Betragtning 9 a (ny) |
| | (9a) Det er nødvendigt at fastlægge kompetenceregler for at sikre, at der kan anlægges retsgyldige søgsmål mod de ansvarlige i forbindelse med ulovlig handel med menneskelige organer og organdele og menneskeligt væv. |
| Ændring 13 |
| Betragtning 9 b (ny) |
| | (9b) Der bør især lægges vægt på at beskytte mindreårige og andre særlig udsatte personer, der kan blive ofre for den ulovlige handel med menneskelige organer og organdele og menneskeligt væv. |
| Ændring 14 |
| Betragtning 10 |
| (10) Da målene for denne rammeafgørelse ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne
  alene
  og derfor bedre kan gennemføres på EU-plan, kan Den Europæiske Union træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet er denne rammeafgørelse ikke mere vidtgående end, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. | (10) Da målene for denne rammeafgørelse ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne
  hver for sig
  og derfor bedre kan gennemføres på EU-plan, kan Den Europæiske Union træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet,
  jf. artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union og artikel 5 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab
  . I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet er denne rammeafgørelse ikke mere vidtgående end, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| Ændring 15 |
| Betragtning 10 a (ny) |
| | (10a) Grundlaget for ulovlig handel med organer vil forsvinde, hvis flere mennesker er villige til at donere væv, celler og organer efter deres død. Det er derfor nødvendigt at iværksætte informations- og bevidstgørelseskampagner på nationalt og europæisk plan om donation af væv, celler og organer ud fra den synsvinkel, at »vi alle er potentielle donorer«. Sigtet med disse kampagner bør være at gøre det lettere for de europæiske borgere, mens de er i live, at beslutte sig for at blive donorer og meddele dette til deres familier eller lovlige repræsentanter. |
| Ændring 16 |
| Betragtning 11 a (ny) |
| | (11a) Ulovlig handel med menneskelige organer og organdele og menneskeligt væv bestemmes af efterspørgslen. Det er derfor nødvendigt med en helhedsløsning, jf. EF-traktatens artikel 152, som også tager hensyn til de underliggende årsager til problemet, nemlig den alvorlige mangel på organer til transplantation. |
| Ændring 17 |
| Betragtning 11 b (ny) |
| | (11b) Kommissionen og EU's medlemsstater bør gøre mere for at informere offentligheden om donation af organer og væv og opfordre borgerne til at give deres samtykke hertil eller til andre former for anvendelse af deres organer og væv efter døden. |
| Ændring 18 |
| Betragtning 11 c (ny) |
| | (11c) Der bør især lægges vægt på brugen af internettet som redskab for at lette den ulovlige handel med menneskelige organer og organdele og menneskeligt væv, navnlig på grund af forskellen mellem udbud og efterspørgsel på nationalt plan. |
| Ændring 19 |
| Artikel 1, nr. 3, indledning |
| 3) | omfatter udtrykket »menneskelige organer og menneskeligt væv« ikke |

DEN HELLENSKE REPUBLIKS INITIATIV

ÆNDRINGER

Ændring 1

Titel

Rådets rammeafgørelse om forebyggelse af og kontrol med ulovlig handel med menneskelige organer og menneskeligt væv

Rådets rammeafgørelse om forebyggelse af og kontrol med ulovlig handel med menneskelige organer
  og organdele
  og menneskeligt væv

(Denne ændring vedrører hele teksten.)

Ændring 2

Betragtning 1

(1) Rådets og Kommissionens handlingsplan for, hvorledes Amsterdam-traktatens bestemmelser om indførelse af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed bedst kan gennemføres,
  konklusionerne fra
  Det Europæiske Råd i Tammerfors den 15.-16. oktober 1999 og konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Santa Maria da Feira den 19.-20. juni 2000
  som afspejlet i resultattavlen omtaler eller opfordrer til gennemførelse af
  lovgivning til bekæmpelse af menneskehandel, herunder
  fælles definitioner, fælles regler for
  , hvad der er strafbart,
  og fælles sanktioner
  .

(1)
  Både i
  Rådets og Kommissionens handlingsplan for, hvorledes Amsterdam-traktatens bestemmelser om indførelse af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed bedst kan gennemføres
  - Tekst vedtaget af Rådet (retlige og indre anliggender) den 3. december 1998 og tiltrådt af Det Europæiske Råd i Wien den 11.-12. december 1998 og på
  Det Europæiske Råd i Tammerfors den 15.-16. oktober 1999 og Det Europæiske Råd i Santa Maria da Feira den 19.-20. juni 2000,
  er det blevet understreget, at det er en vigtig politisk opgave for Den Europæiske Union at få gennemført en fælles
  lovgivning til bekæmpelse af menneskehandel
  og få fastlagt definitioner på strafbare handlinger og sanktionerne herfor
  .

Ændring 3

Betragtning 2

(2) Ulovlig handel med menneskelige organer og menneskeligt væv er en form for menneskehandel, der udgør alvorlige krænkelser af grundlæggende menneskerettigheder og især menneskelig værdighed og fysisk integritet. Denne ulovlige handel er et aktivitetsområde for organiserede kriminelle grupper, som ofte griber til utilladelige handlemåder som f.eks. misbrug af særlig udsatte personer, voldsanvendelse og trusler. Desuden skaber den alvorlige risici for folkesundheden og er til skade for borgernes ret til lige adgang til sundhedstjenester. Endelig undergraver den borgernes tillid til det lovlige transplantationssystem.

(2) Ulovlig handel med menneskelige organer
  og organdele
  og menneskeligt væv er en form for menneskehandel, der udgør alvorlige krænkelser af grundlæggende menneskerettigheder og især menneskelig værdighed og fysisk integritet. Denne ulovlige handel er et aktivitetsområde for organiserede kriminelle grupper, som griber til utilladelige handlemåder som f.eks. misbrug
  og udnyttelse
  af særlig udsatte personer, voldsanvendelse og trusler. Desuden skaber den alvorlige risici for folkesundheden og er til skade for borgernes ret til lige adgang til sundhedstjenester. Endelig undergraver den borgernes tillid til det lovlige transplantationssystem.

Ændring 4

Betragtning 2 a (ny)

(2a) Ulovlig handel med menneskelige organer og organdele og menneskeligt væv skaber alvorlige risici for folkesundheden. Økonomisk pres på donor kan medføre betydelige sundhedsrisici for denne. For eksempel kan donation af nyrer og dele af leveren fra levende donorer medføre blødninger, som kan være livstruende. Donation af ægceller og den nødvendige hormonbehandling kan fremkalde kræft og sterilitet. Handel med organer og væv kan også medføre betydelige risici for modtageren, da en donor, der donerer uden samtykke eller under økonomisk pres, kan undlade at oplyse om sin sygehistorie. Ulovlig handel er en krænkelse af borgernes ret til lige adgang til sundhedsydelser og undergraver borgernes tillid til det lovlige transplantationssystem, hvilket igen kan føre til yderligere mangel på frivilligt donerede væv og organer.

Ændring 5

Betragtning 3

(3) Bekæmpelse af kommercialisering af det menneskelige legeme og dele heraf er blevet behandlet gentagne gange i mange internationale organisationer og er blevet reguleret ved internationale konventioner. Allerede i 1978 erklærede Europarådet i sin resolution (78)29 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om fjernelse og transplantation af menneskeligt materiale, der blev vedtaget af Europarådets Ministerkomité den 11. maj 1978, at intet menneskeligt materiale må tilbydes for vindings skyld. Denne erklæring blev bekræftet på de europæiske sundhedsministres 3. samling den 16.-17. november 1987 i Paris, i hvis sluterklæring det understreges, at et menneskeligt organ ikke må tilbydes for vindings skyld af nogen organisation for udveksling af organer, noget center for oplagring af organer eller af nogen anden organisation eller privatperson.

(3) Bekæmpelse af
  ulovlig handel med menneskelige organer og organdele og menneskeligt væv samt mere generelt
  kommercialisering af det menneskelige legeme og dele heraf er blevet behandlet gentagne gange i mange internationale organisationer og er blevet reguleret ved internationale konventioner. Allerede i 1978 erklærede Europarådet i sin resolution (78)29 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om fjernelse og transplantation af menneskeligt materiale, der blev vedtaget af Europarådets Ministerkomité den 11. maj 1978, at intet menneskeligt materiale må tilbydes for vindings skyld. Denne erklæring blev bekræftet på de europæiske sundhedsministres 3. samling den 16.-17. november 1987 i Paris, i hvis sluterklæring det understreges, at et menneskeligt organ ikke må tilbydes for vindings skyld af nogen organisation for udveksling af organer, noget center for oplagring af organer eller af nogen anden organisation eller privatperson.

Ændring 6

Betragtning 4

(4) Et vigtigt skridt i indsatsen for at bekæmpe den ulovlige handel med menneskelige organer og menneskeligt væv og,
  mere generelt, kommercialiseringen af det menneskelige legeme
  er Europarådets konvention om menneskerettigheder og biomedicin, som blev indgået i Oviedo den 4. april 1997 og trådte i kraft den 1. december 1999. Denne konventions artikel 21 indeholder et forbud mod at høste økonomisk gevinst af den menneskelige krop og dens bestanddele. I artikel 25 pålægges det de kontraherende stater at sørge for sanktioner — ikke nødvendigvis af strafferetlig karakter — over for enhver, der overtræder konventionens bestemmelser. Denne konvention blev suppleret med en tillægsprotokol vedrørende transplantation af organer og væv af menneskelig oprindelse, som blev
  fastlagt
  den 24. januar 2002, men som hidtil ikke er trådt i kraft. I tillægsprotokollens artikel 21 fastsættes det, at det menneskelige legeme og dele heraf ikke må give anledning til økonomisk vinding eller andre lignende fordele. Der fastsættes også et forbud mod reklame for, at der er behov for organer eller væv, eller at de kan erhverves, når det er hensigten at tilbyde eller opnå økonomisk vinding eller lignende fordele. Med tillægsprotokollens artikel 22
  pålægges der en forpligtelse til at forbyde
  ulovlig handel med organer og væv.

(4) Et vigtigt skridt i indsatsen for at bekæmpe den ulovlige handel med menneskelige organer
  og organdele
  og menneskeligt væv er Europarådets konvention om menneskerettigheder og biomedicin, som blev indgået i Oviedo den 4. april 1997 og trådte i kraft den 1. december 1999. Denne konventions artikel 21 indeholder et forbud mod at høste økonomisk gevinst af den menneskelige krop og dens bestanddele. I artikel 25 pålægges det de kontraherende stater at sørge for sanktioner — ikke nødvendigvis af strafferetlig karakter — over for enhver, der overtræder konventionens bestemmelser. Denne konvention blev suppleret med en tillægsprotokol vedrørende transplantation af organer og væv af menneskelig oprindelse, som blev
  åbnet for undertegnelse af konventionens signatarstater
  den 24. januar 2002, men som hidtil ikke er trådt i kraft. I tillægsprotokollens artikel 21 fastsættes det, at det menneskelige legeme og dele heraf ikke må give anledning til økonomisk vinding eller andre lignende fordele. Der fastsættes også et forbud mod reklame for, at der er behov for organer eller væv, eller at de kan erhverves, når det er hensigten at tilbyde eller opnå økonomisk vinding eller lignende fordele. Med tillægsprotokollens artikel 22
  forbydes
  ulovlig handel med organer og væv
  af menneskelig oprindelse
  .

Ændring 7

Betragtning 6

(6) I
  protokollen om
  forebyggelse, bekæmpelse og retsforfølgning af menneskehandel, særlig handel med kvinder og børn,
  der er et supplement
  til De Forenede Nationers konvention om bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet, indgår fjernelse af menneskelige organer
  også i definitionen af udnyttelse, som beskriver
  »menneskehandel«. Denne protokol er et afgørende skridt hen imod internationalt samarbejde om bekæmpelse af ulovlig handel med menneskelige organer.

(6) I
  tillægsprotokollen
  til De Forenede Nationers konvention om bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet,
  hvis mål er
  forebyggelse, bekæmpelse og retsforfølgning af menneskehandel, særlig handel med kvinder og børn, indgår fjernelse af menneskelige organer
  som en af de former udnyttelsen kan antage i forbindelse med
  »menneskehandel«. Denne protokol er et afgørende skridt hen imod internationalt samarbejde om bekæmpelse af ulovlig handel med menneskelige organer
  og organdele og menneskeligt væv
  .

Ændring 8

Betragtning 6 a (ny)

(6a) Ifølge artikel 3 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder er der »forbud mod kommercialisering af menneskekroppen og dele heraf som sådan«.

Ændring 9

Betragtning 7 a (ny)

(7a) De store forskelle mellem medlemsstaternes love på dette område skaber et gunstigt miljø for kriminelle netværk, som er i stand til at udnytte den mindre strenge lovgivning i visse medlemsstater.

Ændring 10

Betragtning 8

(8) Det betydningsfulde arbejde, der er udført af internationale organisationer, navnlig FN, Verdenssundhedsorganisationen og Europarådet, bør suppleres af en indsats fra Den Europæiske Unions side.

(8) Det betydningsfulde arbejde, der er udført af internationale organisationer, navnlig FN, Verdenssundhedsorganisationen og Europarådet
  for at bekæmpe ulovlig handel med menneskelige organer og organdele og menneskeligt væv
  , bør suppleres af en indsats fra Den Europæiske Unions side.

Ændring 11

Betragtning 9

(9) Ulovlig handel med menneskelige organer og menneskeligt væv, som er en alvorlig forbrydelse, bør søges løst ikke blot ved hver enkelt medlemsstats indsats, men gennem
  en samlet strategi, hvori fastlæggelse
  af fælles grundelementer
  i alle medlemsstaters straffelove, herunder
  sanktioner, der er effektive, står i et rimeligt forhold til lovovertrædelsen og har afskrækkende virkning,
  udgør en integrerende del.

(9) Ulovlig handel med menneskelige organer
  og organdele
  og menneskeligt væv, som er en alvorlig forbrydelse, bør søges løst ikke blot ved hver enkelt medlemsstats indsats, men gennem
  styrkelse af det strafferetlige samarbejde mellem Den Europæiske Unions medlemsstater ved vedtagelse af en lovgivning, som skal harmonisere fastlæggelsen
  af fælles grundelementer
  for sådanne lovovertrædelser og strafferetlige
  sanktioner, der er effektive, står i et rimeligt forhold til lovovertrædelsen og har afskrækkende virkning.

Ændring 12

Betragtning 9 a (ny)

(9a) Det er nødvendigt at fastlægge kompetenceregler for at sikre, at der kan anlægges retsgyldige søgsmål mod de ansvarlige i forbindelse med ulovlig handel med menneskelige organer og organdele og menneskeligt væv.

Ændring 13

Betragtning 9 b (ny)

(9b) Der bør især lægges vægt på at beskytte mindreårige og andre særlig udsatte personer, der kan blive ofre for den ulovlige handel med menneskelige organer og organdele og menneskeligt væv.

Ændring 14

Betragtning 10

(10) Da målene for denne rammeafgørelse ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne
  alene
  og derfor bedre kan gennemføres på EU-plan, kan Den Europæiske Union træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet er denne rammeafgørelse ikke mere vidtgående end, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

(10) Da målene for denne rammeafgørelse ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne
  hver for sig
  og derfor bedre kan gennemføres på EU-plan, kan Den Europæiske Union træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet,
  jf. artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union og artikel 5 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab
  . I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet er denne rammeafgørelse ikke mere vidtgående end, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

Ændring 15

Betragtning 10 a (ny)

(10a) Grundlaget for ulovlig handel med organer vil forsvinde, hvis flere mennesker er villige til at donere væv, celler og organer efter deres død. Det er derfor nødvendigt at iværksætte informations- og bevidstgørelseskampagner på nationalt og europæisk plan om donation af væv, celler og organer ud fra den synsvinkel, at »vi alle er potentielle donorer«. Sigtet med disse kampagner bør være at gøre det lettere for de europæiske borgere, mens de er i live, at beslutte sig for at blive donorer og meddele dette til deres familier eller lovlige repræsentanter.

Ændring 16

Betragtning 11 a (ny)

(11a) Ulovlig handel med menneskelige organer og organdele og menneskeligt væv bestemmes af efterspørgslen. Det er derfor nødvendigt med en helhedsløsning, jf. EF-traktatens artikel 152, som også tager hensyn til de underliggende årsager til problemet, nemlig den alvorlige mangel på organer til transplantation.

Ændring 17

Betragtning 11 b (ny)

(11b) Kommissionen og EU's medlemsstater bør gøre mere for at informere offentligheden om donation af organer og væv og opfordre borgerne til at give deres samtykke hertil eller til andre former for anvendelse af deres organer og væv efter døden.

Ændring 18

Betragtning 11 c (ny)

(11c) Der bør især lægges vægt på brugen af internettet som redskab for at lette den ulovlige handel med menneskelige organer og organdele og menneskeligt væv, navnlig på grund af forskellen mellem udbud og efterspørgsel på nationalt plan.

Ændring 19

Artikel 1, nr. 3, indledning

3)

udgår

Ændring 20

Artikel 1, nr. 3, litra a

a) reproduktive væv og organer

udgår

Ændring 21

Artikel 1, nr. 3, litra b

b) væv og organer fra embryoner

udgår

Ændring 22

Artikel 1, nr. 3, litra c

c) blod og derivater heraf

udgår

Ændring 49

Artikel 1, nr. 4 a (nyt)

| 4a. | forstås ved »ulovlig handel« handel med organer og/eller uændret væv for vindings skyld. Organer eller organisationer, der arbejder for vindings skyld, kan imidlertid benytte menneskeligt væv eller menneskelige celler som kildemateriale ved fremstillingen af produkter til biofarmaceutiske formål. |
| --- | --- |

4a.

Ændring 23

Artikel 2, indledning

Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at følgende handlinger er strafbare:

Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at følgende handlinger er strafbare,
  hvis de er begået forsætligt
  :

Ændring 24

Artikel 2, nr. 1, indledning

| 1) | Rekruttering, transport, overførelse, forvaring eller modtagelse af en person, herunder overdragelse eller overførsel af kontrollen med den pågældende, hvor: |
| --- | --- |

1)

Rekruttering, transport, overførelse, forvaring eller modtagelse af en person, herunder overdragelse eller overførsel af kontrollen med den pågældende, hvor:

| 1) | Rekruttering, transport,
  indlogering,
  overførelse, forvaring eller modtagelse af en person, herunder overdragelse eller overførsel af kontrollen med den pågældende
  med henblik på ulovlig fjernelse af dennes organer, organdele eller væv
  , hvor: |
| --- | --- |

1)

Rekruttering, transport,
  indlogering,
  overførelse, forvaring eller modtagelse af en person, herunder overdragelse eller overførsel af kontrollen med den pågældende
  med henblik på ulovlig fjernelse af dennes organer, organdele eller væv
  , hvor:

Ændring 25

Artikel 2, nr. 1, litra a

| a) | der anvendes magt eller trusler, herunder bortførelse, eller |
| --- | --- |

a)

der anvendes magt eller trusler, herunder bortførelse, eller

| a) | der anvendes magt,
  vold,
  trusler,
  bedrageri
  eller
  andre former for tvang, især af psykologisk eller fysisk art
  , herunder bortførelse, eller |
| --- | --- |

a)

der anvendes magt,
  vold,
  trusler,
  bedrageri
  eller
  andre former for tvang, især af psykologisk eller fysisk art
  , herunder bortførelse, eller

Ændring 26

Artikel 2, nr. 1, litra b

b) der anvendes bedrag eller svig, eller

udgår

Ændring 27

Artikel 2, nr. 1, litra d

| d) | der ydes eller modtages betaling eller fordele for at opnå samtykke fra en person, der har kontrol med en anden person,
  med henblik på at fjerne organer eller væv fra denne person |
| --- | --- |

d)

der ydes eller modtages betaling eller fordele for at opnå samtykke fra en person, der har kontrol med en anden person,
  med henblik på at fjerne organer eller væv fra denne person

| d) | der ydes,
  accepteres
  eller modtages betaling eller fordele for at opnå samtykke fra en person, der har kontrol med en anden person |
| --- | --- |

d)

der ydes,
  accepteres
  eller modtages betaling eller fordele for at opnå samtykke fra en person, der har kontrol med en anden person

Ændring 28

Artikel 2, nr. 2, litra a

| 2)
  a) | fjernelse af et organ fra en levende donor under anvendelse af vold, trusler eller svig |
| --- | --- |

2)
  a)

fjernelse af et organ fra en levende donor under anvendelse af vold, trusler eller svig

| 2a)
  a) | Fjernelse af et organ,
  en organdel eller væv
  fra en levende donor under anvendelse af vold, trusler,
  især af psykologisk eller fysisk art, bedrageri eller andre former for tvang
  eller svig. |
| --- | --- |

2a)
  a)

Fjernelse af et organ,
  en organdel eller væv
  fra en levende donor under anvendelse af vold, trusler,
  især af psykologisk eller fysisk art, bedrageri eller andre former for tvang
  eller svig.

Ændring 54

Artikel 2, nr. 2, litra a a (nyt)

| aa) | Fjernelse af et organ fra en levende donor, hvis der ikke består et nært personligt forhold som defineret i loven. I mangel af et sådant forhold kan organdonationer kun finde sted på de i loven opstillede betingelser og med tilladelse fra en passende uafhængig instans. |
| --- | --- |

aa)

Ændring 29

Artikel 2, nr. 2, litra b

| 2)
  b) | fjernelse af et organ fra en donor, som har samtykket heri på grund af
  betaling af
  eller løfte om økonomisk modydelse |
| --- | --- |

2)
  b)

fjernelse af et organ fra en donor, som har samtykket heri på grund af
  betaling af
  eller løfte om økonomisk modydelse

| 2a)
  b) | Fjernelse af et organ,
  en organdel eller væv
  fra en donor, som har samtykket heri på grund af
  et tilbud
  eller løfte om økonomisk modydelse
  eller tilsvarende fordel. |
| --- | --- |

2a)
  b)

Fjernelse af et organ,
  en organdel eller væv
  fra en donor, som har samtykket heri på grund af
  et tilbud
  eller løfte om økonomisk modydelse
  eller tilsvarende fordel.

Ændring 30

Artikel 2, nr. 2, litra c

| c) | betaling af, tilbud om eller løfte om betaling af en økonomisk modydelse, enten direkte eller via tredjemand, til en donor, for at
  opnå, at denne samtykker i at få fjernet
  et organ |
| --- | --- |

c)

betaling af, tilbud om eller løfte om betaling af en økonomisk modydelse, enten direkte eller via tredjemand, til en donor, for at
  opnå, at denne samtykker i at få fjernet
  et organ

| a) | Betaling af, tilbud om eller løfte om betaling af en økonomisk modydelse,
  eller indrømmelse af en tilsvarende fordel
  , enten direkte eller via tredjemand, til en donor for at
  få dennes samtykke til fjernelse af
  et organ,
  en organdel eller væv. |
| --- | --- |

a)

Betaling af, tilbud om eller løfte om betaling af en økonomisk modydelse,
  eller indrømmelse af en tilsvarende fordel
  , enten direkte eller via tredjemand, til en donor for at
  få dennes samtykke til fjernelse af
  et organ,
  en organdel eller væv.

Ændring 31

Artikel 2, nr. 2, litra d

| d) | donorens eller tredjemands modtagelse af eller krav om en økonomisk modydelse, for at donoren skal samtykke i at få fjernet et organ |
| --- | --- |

d)

udgår

Ændring 32

Artikel 2, nr. 2, litra e

| e) | virke som mellemmand ved udførelsen af de i
  litra a) — d)
  nævnte handlinger |
| --- | --- |

e)

virke som mellemmand ved udførelsen af de i
  litra a) — d)
  nævnte handlinger

| b) | Virke som mellemmand ved udførelsen af de i
  dette nr.
  nævnte handlinger. |
| --- | --- |

b)

Virke som mellemmand ved udførelsen af de i
  dette nr.
  nævnte handlinger.

Ændring 33

Artikel 2, nr. 2, litra f

| f) | krav om, modtagelse af, betaling af, tilbud eller løfte om en økonomisk modydelse med henblik på fremskaffelse og erhvervelse af og mere generelt ulovlig handel med menneskelige organer og menneskeligt væv |
| --- | --- |

f)

udgår

Ændring 34

Artikel 2, nr. 2, litra f a) (nyt)

| fa) | Bekendtgørelse via internettet eller andre medier om behov for eller besiddelse af organer, organdele eller væv med henblik på at tilbyde eller søge økonomisk modydelse eller tilsvarende fordel. |
| --- | --- |

fa)

Ændring 35

Artikel 2, nr. 2 b (nyt)

| 2b) | Nr. 2) og 2a) er ikke til hinder for betalinger, som ikke er en økonomisk modydelse eller tilsvarende fordel, navnlig







  — | kompensation til levende donorer for indkomsttab og andre begrundede udgifter som følge af lovlig fjernelse af organer, organdele eller væv eller i forbindelse med lægeundersøgelser |
| --- | --- | --- |

2b)

—

kompensation til levende donorer for indkomsttab og andre begrundede udgifter som følge af lovlig fjernelse af organer, organdele eller væv eller i forbindelse med lægeundersøgelser

| — | betaling af et rimeligt honorar for lovlig lægebistand eller anden faglig bistand i forbindelse med transplantation |
| --- | --- |

—

betaling af et rimeligt honorar for lovlig lægebistand eller anden faglig bistand i forbindelse med transplantation

| — | kompensation i tilfælde af unødvendig skade efter lovlig fjernelse af organer, organdele eller væv fra levende personer. |
| --- | --- |

—

kompensation i tilfælde af unødvendig skade efter lovlig fjernelse af organer, organdele eller væv fra levende personer.

Ændring 36

Artikel 2, nr. 3, litra a

| a) | køb, besiddelse, lagring, transport, import, eksport
  eller
  overdragelse af rådigheden til menneskelige organer, som er fjernet ved én af de i nr. 1 og 2 anførte handlinger |
| --- | --- |

a)

køb, besiddelse, lagring, transport, import, eksport
  eller
  overdragelse af rådigheden til menneskelige organer, som er fjernet ved én af de i nr. 1 og 2 anførte handlinger

| a) | Køb, besiddelse, lagring, transport, import, eksport
  og
  overdragelse af rådigheden til menneskelige organer
  og organdele og menneskeligt væv
  , som er fjernet ved én af de i nr. 1 og 2 anførte handlinger |
| --- | --- |

a)

Køb, besiddelse, lagring, transport, import, eksport
  og
  overdragelse af rådigheden til menneskelige organer
  og organdele og menneskeligt væv
  , som er fjernet ved én af de i nr. 1 og 2 anførte handlinger

Ændring 37

Artikel 2, nr. 3 a (nyt)

| 3a) | Udstedelse af falske dokumenter med det formål at begå de i denne artikel nævnte handlinger. |
| --- | --- |

3a)

Ændring 38

Artikel 4, stk. 2, litra c

| c) | Lovovertrædelsen har forvoldt offeret
  særlig
  alvorlig fysisk skade. |
| --- | --- |

c)

Lovovertrædelsen har forvoldt offeret
  særlig
  alvorlig fysisk skade.

| c) | Lovovertrædelsen
  er begået ved anvendelse af grov vold eller
  har forvoldt offeret alvorlig fysisk skade. |
| --- | --- |

c)

Lovovertrædelsen
  er begået ved anvendelse af grov vold eller
  har forvoldt offeret alvorlig fysisk skade.

Ændring 39

Artikel 4, stk. 2, litra d

| d) | Lovovertrædelsen er begået inden for en kriminel organisation som defineret i fælles aktion 98/733/RIA
  bortset fra det strafniveau, der er fastsat deri
  . |
| --- | --- |

d)

Lovovertrædelsen er begået inden for en kriminel organisation som defineret i fælles aktion 98/733/RIA
  bortset fra det strafniveau, der er fastsat deri
  .

| d) | Lovovertrædelsen er begået inden for en kriminel organisation som defineret i fælles aktion 98/733/RIA. |
| --- | --- |

d)

Lovovertrædelsen er begået inden for en kriminel organisation som defineret i fælles aktion 98/733/RIA.

Ændring 40

Artikel 4 a (ny)

Artikel 4a

Særlige forhold

Medlemsstaterne overvejer mulighederne for at træffe de nødvendige foranstaltninger for at nedsætte de i artikel 4 nævnte straffe, hvis gerningsmanden giver de administrative eller retlige myndigheder oplysninger, som de ikke ville have kunnet indhente på anden vis, og som hjælper dem med at

| i) | forhindre eller mindske lovovertrædelsens virkninger |
| --- | --- |

i)

forhindre eller mindske lovovertrædelsens virkninger

| ii) | identificere eller rejse tiltale mod andre gerningsmænd |
| --- | --- |

ii)

identificere eller rejse tiltale mod andre gerningsmænd

| iii) | finde beviser eller |
| --- | --- |

iii)

finde beviser eller

| iv) | forhindre andre af de i artikel 2 nævnte lovovertrædelser. |
| --- | --- |

iv)

forhindre andre af de i artikel 2 nævnte lovovertrædelser.

Ændring 41

Artikel 7, overskrift

Kompetence og retsforfølgning

Kompetence,
  søgsmål
  og retsforfølgning

Ændring 42

Artikel 7, litra -a (nyt)

| -a) | lovovertrædelsen er begået om bord på et skib, der sejler under den pågældende medlemsstats flag, eller et fly, der er indregistreret i medlemsstaten |
| --- | --- |

-a)

Ændring 43

Artikel 7, litra b

| b) | gerningsmanden er statsborger i den pågældende medlemsstat, eller |
| --- | --- |

b)

gerningsmanden er statsborger i den pågældende medlemsstat, eller

| b) | gerningsmanden er statsborger
  eller bosiddende
  i den pågældende medlemsstat, eller |
| --- | --- |

b)

gerningsmanden er statsborger
  eller bosiddende
  i den pågældende medlemsstat, eller

Ændring 44

Artikel 7, stk. 1 a (nyt)

Når en lovovertrædelse falder ind under mere end en medlemsstats kompetenceområde, og hver af disse er berettiget til at anlægge søgsmål på grundlag af de samme forhold, fastlægger de pågældende medlemsstater i fællesskab, hvem der skal anlægge søgsmål mod gerningsmændene for så vidt muligt at få søgsmålet samlet i en enkelt medlemsstat. Med henblik herpå kan medlemsstaterne henvende sig til Eurojust eller andre kompetente organer eller eksisterende mekanismer på EU-plan for at lette samarbejdet mellem de retlige myndigheder og samordne deres aktiviteter.

Ændring 45

Artikel 7 a (ny)

Artikel 7a

Territorialt anvendelsesområde

Denne rammeafgørelse finder anvendelse på Gibraltar.

Ændring 46

Artikel 8, stk. 1

1. Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at efterkomme denne rammeafgørelse
  inden den
  .

1. Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at efterkomme denne rammeafgørelse
  senest den 31. december 2004
  .

Ændring 47

Artikel 8, stk. 2

2. Medlemsstaterne
  meddeler inden den i stk. 1 nævnte dato
  Generalsekretariatet for Rådet og Kommissionen teksten til de retsforskrifter, som de udsteder for at gennemføre de forpligtelser, der følger af denne rammeafgørelse, i national ret.

2. Medlemsstaterne
  sender senest den 31. december 2004
  Generalsekretariatet for Rådet og Kommissionen teksten til de retsforskrifter, som de udsteder for at gennemføre de forpligtelser, der følger af denne rammeafgørelse, i national ret.

Ændring 48

Artikel 8, stk. 3

3. På baggrund af en rapport udarbejdet ud fra disse oplysninger samt en skriftlig rapport fra Kommissionen undersøger Rådet inden
  den
  , i hvilket omfang medlemsstaterne har efterkommet denne rammeafgørelse.

3. På baggrund af en rapport udarbejdet ud fra disse oplysninger samt en skriftlig rapport fra Kommissionen undersøger Rådet inden
  den 31. december 2005
  , i hvilket omfang medlemsstaterne har efterkommet denne rammeafgørelse.

---

(1)  EUT C 100 af 26.4.2003, s. 27.

(2)  EFT C 227 E af 24.9.2002, s. 505.

P5_TA(2003)0458

Yderligere makrofinansiel bistand til Serbien og Montenegro *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om yderligere makrofinansiel bistand til Serbien og Montenegro (ændring af Rådets afgørelse 2002/882/EF om yderligere makrofinansiel bistand til Forbundsrepublikken Jugoslavien) (KOM(2003) 506 — C5-0428/2003 — 2003/0190(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2003) 506) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2003) 506) (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 308, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0428/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 308, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0428/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi (A5-0356/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi (A5-0356/2003),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om at høre Parlamentet på ny, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om at høre Parlamentet på ny, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRINGER |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Betragtning 6 a (ny) |
| | (6a) Bistandens gavekomponent berører ikke budgetmyndighedens beføjelser, og gennemførelsen heraf vil afhænge af, om der er tilstrækkelige bevillinger til rådighed på den pågældende budgetpost. |
| Ændring 2 |
| Betragtning 6 b (ny) |
| | (6b) Kommissionen bør efter at have hørt IMF bekræfte, at forhøjelsen af den makrofinansielle bistand til Serbien og Montenegro ikke vil ske på bekostning af makrofinansiel bistand, der er afsat til andre lande på samme budgetpost. |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRINGER

Ændring 1

Betragtning 6 a (ny)

(6a) Bistandens gavekomponent berører ikke budgetmyndighedens beføjelser, og gennemførelsen heraf vil afhænge af, om der er tilstrækkelige bevillinger til rådighed på den pågældende budgetpost.

Ændring 2

Betragtning 6 b (ny)

(6b) Kommissionen bør efter at have hørt IMF bekræfte, at forhøjelsen af den makrofinansielle bistand til Serbien og Montenegro ikke vil ske på bekostning af makrofinansiel bistand, der er afsat til andre lande på samme budgetpost.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TA(2003)0459

Resultatet af Det Europæiske Råds møde

Europa-Parlamentets beslutning om resultatet af Det Europæiske Råds møde i Bruxelles den 16.-17. oktober 2003

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde i Bruxelles den 16.-17. oktober 2003, |
| --- | --- |

—

der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde i Bruxelles den 16.-17. oktober 2003,

I.   Regeringskonferencen

| 1. | påpeger endnu engang, at regeringskonferencen vil slå fejl, hvis det kompromis, som konventet kom frem til, pilles fra hinanden; minder om, at alle nationale parlamenter og regeringer samt Europa-Parlamentet og Kommissionen var repræsenteret i konventet; |
| --- | --- |

1.

påpeger endnu engang, at regeringskonferencen vil slå fejl, hvis det kompromis, som konventet kom frem til, pilles fra hinanden; minder om, at alle nationale parlamenter og regeringer samt Europa-Parlamentet og Kommissionen var repræsenteret i konventet;

| 2. | bekræfter sin modstand mod tanken om at tage Det Lovgivende Råd af bordet; insisterer på, at princippet om magtdeling og åbenhed i lovgivningsproceduren skal respekteres; |
| --- | --- |

2.

bekræfter sin modstand mod tanken om at tage Det Lovgivende Råd af bordet; insisterer på, at princippet om magtdeling og åbenhed i lovgivningsproceduren skal respekteres;

| 3. | minder om, at konventet med aftalen om en EU-udenrigsminister bevidst søgte at samle en række funktioner vedrørende forbindelserne udadtil, som hidtil er blevet varetaget af henholdsvis den højtstående repræsentant, kommissæren for eksterne forbindelser og formanden for Rådet (eksterne forbindelser); mener, at ethvert forsøg på at fjerne, begrænse eller svække nogen af disse elementer vil ødelægge kompromiset; |
| --- | --- |

3.

minder om, at konventet med aftalen om en EU-udenrigsminister bevidst søgte at samle en række funktioner vedrørende forbindelserne udadtil, som hidtil er blevet varetaget af henholdsvis den højtstående repræsentant, kommissæren for eksterne forbindelser og formanden for Rådet (eksterne forbindelser); mener, at ethvert forsøg på at fjerne, begrænse eller svække nogen af disse elementer vil ødelægge kompromiset;

| 4. | opfordrer indtrængende regeringskonferencen til at sikre kohærensen mellem forfatningens del III og dens del I og II; gentager sin indtrængende anmodning om, at regeringskonferencen afsluttes i december 2003; |
| --- | --- |

4.

opfordrer indtrængende regeringskonferencen til at sikre kohærensen mellem forfatningens del III og dens del I og II; gentager sin indtrængende anmodning om, at regeringskonferencen afsluttes i december 2003;

| 5. | opfordrer indtrængende regeringskonferencen til at vedtage forbedrede bestemmelser til forfatningens del IV; |
| --- | --- |

5.

opfordrer indtrængende regeringskonferencen til at vedtage forbedrede bestemmelser til forfatningens del IV;

| 6. | erklærer, at det vil spille en fuldgyldig og konstruktiv rolle i bestræbelserne for at opnå en vellykket afslutning på regeringskonferencen; |
| --- | --- |

6.

erklærer, at det vil spille en fuldgyldig og konstruktiv rolle i bestræbelserne for at opnå en vellykket afslutning på regeringskonferencen;

II.   En ny impuls til den europæiske økonomi

| 7. | er enig i, at de økonomiske politikker fortsat bør sigte mod at opnå beskæftigelsesskabende og bæredygtig vækst; mener, at hovedprioriteterne i den forbindelse bør være opretholdelse af sunde makroøkonomiske politikker inden for de rammer, der er opstillet i stabilitets- og vækstpagten og de nuværende finansielle overslag, fremskyndelse af strukturreformer — navnlig med henblik på at øge fleksibiliteten på markederne for varer, kapital og arbejdskraft — og fremme af investeringer i infrastruktur og menneskelig kapital; |
| --- | --- |

7.

er enig i, at de økonomiske politikker fortsat bør sigte mod at opnå beskæftigelsesskabende og bæredygtig vækst; mener, at hovedprioriteterne i den forbindelse bør være opretholdelse af sunde makroøkonomiske politikker inden for de rammer, der er opstillet i stabilitets- og vækstpagten og de nuværende finansielle overslag, fremskyndelse af strukturreformer — navnlig med henblik på at øge fleksibiliteten på markederne for varer, kapital og arbejdskraft — og fremme af investeringer i infrastruktur og menneskelig kapital;

| 8. | beklager, at de beslutninger, der skal træffes for at imødegå den økonomiske tilbagegang — ti år efter Delors' hvidbog og tre år efter iværksættelsen af Lissabon-strategien — endnu engang er blevet udsat; anmoder om, at de længe ventede og ofte omtalte beslutninger endelig bliver truffet som opfølgning af Det Europæiske Råds møde i december; |
| --- | --- |

8.

beklager, at de beslutninger, der skal træffes for at imødegå den økonomiske tilbagegang — ti år efter Delors' hvidbog og tre år efter iværksættelsen af Lissabon-strategien — endnu engang er blevet udsat; anmoder om, at de længe ventede og ofte omtalte beslutninger endelig bliver truffet som opfølgning af Det Europæiske Råds møde i december;

| 9. | glæder sig over, at der øjensynlig er politisk vilje til at fremskynde gennemførelsen af Europaomspændende investeringsaktiviteter på nøgleområder som transport, energi, telekommunikation, IT samt forskning og udvikling, og understreger behovet for vedtagelse af såvel et Europaomspændende «quickstart»-program som nationale vækstprogrammer; understreger, at øgede investeringer i nøgleprojekter i sig selv hverken kan løse de akutte eller de langsigtede problemer for den europæiske økonomi; mener, at Det Europæiske Råd på sit møde i december 2003 bør fokusere på at realisere de eksisterende målsætninger i Lissabon-dagsordenen for at gøre Unionen til den mest konkurrencedygtige videnbaserede økonomi i verden inden 2010; |
| --- | --- |

9.

glæder sig over, at der øjensynlig er politisk vilje til at fremskynde gennemførelsen af Europaomspændende investeringsaktiviteter på nøgleområder som transport, energi, telekommunikation, IT samt forskning og udvikling, og understreger behovet for vedtagelse af såvel et Europaomspændende «quickstart»-program som nationale vækstprogrammer; understreger, at øgede investeringer i nøgleprojekter i sig selv hverken kan løse de akutte eller de langsigtede problemer for den europæiske økonomi; mener, at Det Europæiske Råd på sit møde i december 2003 bør fokusere på at realisere de eksisterende målsætninger i Lissabon-dagsordenen for at gøre Unionen til den mest konkurrencedygtige videnbaserede økonomi i verden inden 2010;

| 10. | beklager, at der ikke er taget tilstrækkeligt hensyn til miljø og bæredygtig udvikling, og understreger endnu engang, at EU-politikkernes og -lovgivningens virkninger på disse områder skal underkastes en omhyggelig vurdering; opfordrer medlemsstaterne til at fremme en ambitiøs EU-plan for udvikling af rene teknologier; insisterer på det potentiale, som et sådant initiativ har for miljø, vækst, beskæftigelse og social velfærd; ser frem til Kommissionens handlingsplan for miljøteknologi; |
| --- | --- |

10.

beklager, at der ikke er taget tilstrækkeligt hensyn til miljø og bæredygtig udvikling, og understreger endnu engang, at EU-politikkernes og -lovgivningens virkninger på disse områder skal underkastes en omhyggelig vurdering; opfordrer medlemsstaterne til at fremme en ambitiøs EU-plan for udvikling af rene teknologier; insisterer på det potentiale, som et sådant initiativ har for miljø, vækst, beskæftigelse og social velfærd; ser frem til Kommissionens handlingsplan for miljøteknologi;

| 11. | mener endvidere, at det er afgørende for initiativets succes, at der fokuseres på projekter, der er bæredygtige, økonomisk og finansielt gennemførlige og har en klar europæisk værdi; mener, at der i forbindelse med fastlæggelsen af, hvilke projekter der er støtteberettigede under «quick start»-programmet, og med henblik på at opnå et højt samfinansieringsniveau for disse projekter, bør anvendes cost-benefit-analyser; mener, at dette initiativ bør supplere det indre markeds mål og midler; |
| --- | --- |

11.

mener endvidere, at det er afgørende for initiativets succes, at der fokuseres på projekter, der er bæredygtige, økonomisk og finansielt gennemførlige og har en klar europæisk værdi; mener, at der i forbindelse med fastlæggelsen af, hvilke projekter der er støtteberettigede under «quick start»-programmet, og med henblik på at opnå et højt samfinansieringsniveau for disse projekter, bør anvendes cost-benefit-analyser; mener, at dette initiativ bør supplere det indre markeds mål og midler;

| 12. | mener, at strukturreformplanen fra Lissabon, navnlig arbejdsmarkedsreformerne, skal resultere i bedre job for at skabe en videnbaseret økonomi, og at det derfor er vigtigt, at der foretages betydelige investeringer i mennesker; insisterer på, at reformerne — da de økonomiske og sociale reformer skal supplere hinanden — skal gennemføres i nært samarbejde med arbejdsmarkedets parter; |
| --- | --- |

12.

mener, at strukturreformplanen fra Lissabon, navnlig arbejdsmarkedsreformerne, skal resultere i bedre job for at skabe en videnbaseret økonomi, og at det derfor er vigtigt, at der foretages betydelige investeringer i mennesker; insisterer på, at reformerne — da de økonomiske og sociale reformer skal supplere hinanden — skal gennemføres i nært samarbejde med arbejdsmarkedets parter;

| 13. | insisterer på, at medlemsstaterne forpligter sig til at styrke forskning og investering i menneskelige ressourcer inden for hele den europæiske økonomi og at kanalisere offentlige midler over i øget miljøvenlig produktion og forbedring af kvalifikationer samt livslang læring; opfordrer derfor indtrængende til, at der medtages projekter for livslang læring og rene teknologier i det kommende «quick-start»-program; |
| --- | --- |

13.

insisterer på, at medlemsstaterne forpligter sig til at styrke forskning og investering i menneskelige ressourcer inden for hele den europæiske økonomi og at kanalisere offentlige midler over i øget miljøvenlig produktion og forbedring af kvalifikationer samt livslang læring; opfordrer derfor indtrængende til, at der medtages projekter for livslang læring og rene teknologier i det kommende «quick-start»-program;

| 14. | noterer sig initiativet til videreudvikling af den sociale dimension og glæder sig over ønsket om at sikre bæredygtige pensionssystemer; betoner kraftigt, at medlemsstaterne sideløbende med nødvendige pensionsreformer bør søge at øge deltagelsen af underbeskæftigede befolkningsudsnit, f.eks. kvinder, indvandrere, ældre arbejdstagere og handicappede, på arbejdsmarkedet, f.eks. gennem målrettede integrationsforanstaltninger, foranstaltninger, der kan gøre det lettere at forene arbejdsliv og familieliv, og incitamenter til at blive længere på arbejdsmarkedet; betoner desuden, at alle medlemsstater skal fremme arbejdsfremmende foranstaltninger, f.eks. ved at tage skridt til at tilpasse skatte- og understøttelsessystemer, så det kan betale sig at arbejde og tage en uddannelse; påpeger på ny, at fuld beskæftigelse er den bedste metode til at sikre pensionernes bæredygtighed; |
| --- | --- |

14.

noterer sig initiativet til videreudvikling af den sociale dimension og glæder sig over ønsket om at sikre bæredygtige pensionssystemer; betoner kraftigt, at medlemsstaterne sideløbende med nødvendige pensionsreformer bør søge at øge deltagelsen af underbeskæftigede befolkningsudsnit, f.eks. kvinder, indvandrere, ældre arbejdstagere og handicappede, på arbejdsmarkedet, f.eks. gennem målrettede integrationsforanstaltninger, foranstaltninger, der kan gøre det lettere at forene arbejdsliv og familieliv, og incitamenter til at blive længere på arbejdsmarkedet; betoner desuden, at alle medlemsstater skal fremme arbejdsfremmende foranstaltninger, f.eks. ved at tage skridt til at tilpasse skatte- og understøttelsessystemer, så det kan betale sig at arbejde og tage en uddannelse; påpeger på ny, at fuld beskæftigelse er den bedste metode til at sikre pensionernes bæredygtighed;

| 15. | understreger igen, at hjørnestenen i Lissabon- og Göteborg-strategien er et afbalanceret policy-mix af tiltag, der supplerer hinanden: økonomiske reformer, fuld beskæftigelse, social samhørighed og forsvarlig miljøforvaltning; er derfor af den opfattelse, at alle de berørte sammensætninger af Rådet bør inddrages på lige fod; |
| --- | --- |

15.

understreger igen, at hjørnestenen i Lissabon- og Göteborg-strategien er et afbalanceret policy-mix af tiltag, der supplerer hinanden: økonomiske reformer, fuld beskæftigelse, social samhørighed og forsvarlig miljøforvaltning; er derfor af den opfattelse, at alle de berørte sammensætninger af Rådet bør inddrages på lige fod;

III.   Styrkelse af frihed, sikkerhed og retfærdighed

Forvaltning af EU's fælles grænser

| 16. | udtrykker tilfredshed med Det Europæiske Råds vilje til at etablere en mere effektiv forvaltning af de ydre grænser for at markere et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, og går ind for, at man afsætter de nødvendige bevillinger med henblik på at dække de mest presserende behov på dette område, idet det bemærkes, at der især er behov for støtte til de nye ydre grænser; |
| --- | --- |

16.

udtrykker tilfredshed med Det Europæiske Råds vilje til at etablere en mere effektiv forvaltning af de ydre grænser for at markere et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, og går ind for, at man afsætter de nødvendige bevillinger med henblik på at dække de mest presserende behov på dette område, idet det bemærkes, at der især er behov for støtte til de nye ydre grænser;

| 17. | understreger, at en effektiv forvaltning af EU-medlemsstaternes ydre grænser bør etableres gennem en sammenhængende fællesskabsaktion med fuld inddragelse af Parlamentet; |
| --- | --- |

17.

understreger, at en effektiv forvaltning af EU-medlemsstaternes ydre grænser bør etableres gennem en sammenhængende fællesskabsaktion med fuld inddragelse af Parlamentet;

| 18. | tager til efterretning, at Rådet har anmodet om, at der oprettes et grænseforvaltningsagentur, men ville selv foretrække en operationel struktur, der koordineres af Kommissionen som en forløber for et EU-korps af grænsevagter bestående af særlige nationale enheder, der skal finansieres af EU; |
| --- | --- |

18.

tager til efterretning, at Rådet har anmodet om, at der oprettes et grænseforvaltningsagentur, men ville selv foretrække en operationel struktur, der koordineres af Kommissionen som en forløber for et EU-korps af grænsevagter bestående af særlige nationale enheder, der skal finansieres af EU;

| 19. | glæder sig over den betydning, som tillægges en fuldstændig gennemførelse af planen for forvaltning af de ydre grænser og oprettelsen af luft- og søgrænsecentre som konkrete skridt i retning af et samarbejde med henblik på at undgå menneskelige tragedier som dem, man senest har set ved de spanske og italienske Middelhavskyster; |
| --- | --- |

19.

glæder sig over den betydning, som tillægges en fuldstændig gennemførelse af planen for forvaltning af de ydre grænser og oprettelsen af luft- og søgrænsecentre som konkrete skridt i retning af et samarbejde med henblik på at undgå menneskelige tragedier som dem, man senest har set ved de spanske og italienske Middelhavskyster;

Kontrol af migrationsstrømme

| 20. | glæder sig over, at Rådet fastholder de prioriteter, der blev vedtaget i Thessaloniki, og insisterer på behovet for en samlet og afbalanceret strategi for indvandringsspørgsmål, som omfatter politikker for modtagelse og integration af lovlige indvandrere; understreger behovet for at kæde indvandringspolitikken sammen med politikkerne på det social- og arbejdsmarkedspolitiske, beskæftigelsesmæssige og økonomiske område; |
| --- | --- |

20.

glæder sig over, at Rådet fastholder de prioriteter, der blev vedtaget i Thessaloniki, og insisterer på behovet for en samlet og afbalanceret strategi for indvandringsspørgsmål, som omfatter politikker for modtagelse og integration af lovlige indvandrere; understreger behovet for at kæde indvandringspolitikken sammen med politikkerne på det social- og arbejdsmarkedspolitiske, beskæftigelsesmæssige og økonomiske område;

| 21. | tilslutter sig den overordnede strategi for en styrkelse af partnerskabet med hjemlandene, som blev foreslået i Thessaloniki, og glæder sig over, at Kommissionen har iværksat en undersøgelse af forholdet mellem lovlig og ulovlig indvandring; tilslutter sig samtidig Det Europæiske Råds synspunkt om, at de enkelte medlemsstater fortsat skal have det endelige ansvar for det antal lovlige indvandrere, der får adgang til deres område, og at en eventuel anvendelse af kvoter fra EU's side kun kan finde sted som led i forhandlinger med tredjelande; |
| --- | --- |

21.

tilslutter sig den overordnede strategi for en styrkelse af partnerskabet med hjemlandene, som blev foreslået i Thessaloniki, og glæder sig over, at Kommissionen har iværksat en undersøgelse af forholdet mellem lovlig og ulovlig indvandring; tilslutter sig samtidig Det Europæiske Råds synspunkt om, at de enkelte medlemsstater fortsat skal have det endelige ansvar for det antal lovlige indvandrere, der får adgang til deres område, og at en eventuel anvendelse af kvoter fra EU's side kun kan finde sted som led i forhandlinger med tredjelande;

| 22. | går ind for en tilbagesendelsespolitik, der viser behørig respekt for humanitære principper, men ønsker, at en sådan politik finansieres via et specifikt instrument med et ny retsgrundlag; |
| --- | --- |

22.

går ind for en tilbagesendelsespolitik, der viser behørig respekt for humanitære principper, men ønsker, at en sådan politik finansieres via et specifikt instrument med et ny retsgrundlag;

| 23. | er enig i, at der er presserende behov for at opfordre RIA-Rådet til hurtigst muligt at nå til enighed om og vedtage den grundlæggende lovgivning, som Kommissionen har foreslået, om en fælles europæisk asylordning baseret på høje beskyttelseskrav; anmoder ligeledes om vedtagelse af de foreslåede lovgivningsforanstaltninger om indvandring (som f.eks. direktiverne om tredjelandsstatsborgeres indrejse og status som fastboende udlænding); |
| --- | --- |

23.

er enig i, at der er presserende behov for at opfordre RIA-Rådet til hurtigst muligt at nå til enighed om og vedtage den grundlæggende lovgivning, som Kommissionen har foreslået, om en fælles europæisk asylordning baseret på høje beskyttelseskrav; anmoder ligeledes om vedtagelse af de foreslåede lovgivningsforanstaltninger om indvandring (som f.eks. direktiverne om tredjelandsstatsborgeres indrejse og status som fastboende udlænding);

| 24. | håber, at RIA-Rådet inden udgangen af 2003 vil nå til politisk enighed om forslagene om biometrisk identifikation i visa, opholdstilladelser og pas, som Parlamentet skal høres om, og betoner, at det vil bestræbe sig på at vurdere, hvorvidt disse forslag samt videreudviklingen af VIS og SIS II er forenelige med EU's databeskyttelseslovgivning; |
| --- | --- |

24.

håber, at RIA-Rådet inden udgangen af 2003 vil nå til politisk enighed om forslagene om biometrisk identifikation i visa, opholdstilladelser og pas, som Parlamentet skal høres om, og betoner, at det vil bestræbe sig på at vurdere, hvorvidt disse forslag samt videreudviklingen af VIS og SIS II er forenelige med EU's databeskyttelseslovgivning;

| 25. | bekræfter, at alle foranstaltninger vedrørende ekstern grænsekontrol, bekæmpelse af ulovlig indvandring, visuminformationssystemet VIS osv. ikke må undergrave asylansøgeres muligheder for at få adgang til asylprocedurer; |
| --- | --- |

25.

bekræfter, at alle foranstaltninger vedrørende ekstern grænsekontrol, bekæmpelse af ulovlig indvandring, visuminformationssystemet VIS osv. ikke må undergrave asylansøgeres muligheder for at få adgang til asylprocedurer;

Retligt samarbejde og politisamarbejde

| 26. | tilslutter sig Rådets ønske om at styrke det retlige og politimæssige samarbejde og anmoder på ny om, at Europol får øgede beføjelser og lægges ind under Fællesskabet; anmoder endvidere om en effektiv anvendelse af Schengen- og Europol-informationssystemerne (SIS II og VIS) under fuld overholdelse af EU's databeskyttelsesregler; |
| --- | --- |

26.

tilslutter sig Rådets ønske om at styrke det retlige og politimæssige samarbejde og anmoder på ny om, at Europol får øgede beføjelser og lægges ind under Fællesskabet; anmoder endvidere om en effektiv anvendelse af Schengen- og Europol-informationssystemerne (SIS II og VIS) under fuld overholdelse af EU's databeskyttelsesregler;

| 27. | er dybt bekymret over, at mange medlemsstater endnu ikke har vedtaget den lovgivning, der er nødvendig for, at den europæiske arrestordre kan tages i brug den 1. januar 2004; kræver, at Rådet øjeblikkelig tager initiativ til at sikre rettidig implementering i alle medlemsstater; |
| --- | --- |

27.

er dybt bekymret over, at mange medlemsstater endnu ikke har vedtaget den lovgivning, der er nødvendig for, at den europæiske arrestordre kan tages i brug den 1. januar 2004; kræver, at Rådet øjeblikkelig tager initiativ til at sikre rettidig implementering i alle medlemsstater;

| 28. | opfordrer Kommissionen til i overensstemmelse med grønbogen at foreslå fælles minimumsgarantier for retssikkerheden i straffesager i hele EU som et nødvendigt skridt til at sikre balance mellem retshåndhævelse og beskyttelse af grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

28.

opfordrer Kommissionen til i overensstemmelse med grønbogen at foreslå fælles minimumsgarantier for retssikkerheden i straffesager i hele EU som et nødvendigt skridt til at sikre balance mellem retshåndhævelse og beskyttelse af grundlæggende rettigheder;

| 29. | tilslutter sig den betydning, som Det Europæiske Råd tillægger vedtagelsen af rammeafgørelsen om bekæmpelse af ulovlig narkotikahandel, og den fastsatte frist herfor, og finder det yderst positivt, at der er opnået enighed om jurisdiktion, anerkendelse og fuldbyrdelse af nationale retsafgørelser i ægteskabssager og sager om forældremyndighed, og forventer, at forordningen vil blive vedtaget samtidig med afgørelsen om ratifikation af Haagerkonventionen fra 1996; |
| --- | --- |

29.

tilslutter sig den betydning, som Det Europæiske Råd tillægger vedtagelsen af rammeafgørelsen om bekæmpelse af ulovlig narkotikahandel, og den fastsatte frist herfor, og finder det yderst positivt, at der er opnået enighed om jurisdiktion, anerkendelse og fuldbyrdelse af nationale retsafgørelser i ægteskabssager og sager om forældremyndighed, og forventer, at forordningen vil blive vedtaget samtidig med afgørelsen om ratifikation af Haagerkonventionen fra 1996;

Fangerne på Guantánamo Bay-basen

| 30. | er rystet over, at ca. 26 personer med europæisk statsborgerskab eller opholdstilladelse fortsat sidder fængslet på Guantanamo Bay-basen i Cuba, og over den fortsatte fængsling af samtlige 600 personer, der er uacceptabel; mener, at det er skandaløst, at de ledende EU-politikere og Rådets formandskab end ikke har drøftet dette spørgsmål; |
| --- | --- |

30.

er rystet over, at ca. 26 personer med europæisk statsborgerskab eller opholdstilladelse fortsat sidder fængslet på Guantanamo Bay-basen i Cuba, og over den fortsatte fængsling af samtlige 600 personer, der er uacceptabel; mener, at det er skandaløst, at de ledende EU-politikere og Rådets formandskab end ikke har drøftet dette spørgsmål;

| 31. | opfordrer indtrængende det italienske formandskab til ved enhver given lejlighed at rejse dette spørgsmål og spørgsmålet om fangernes ret til en retfærdig rettergang over for den amerikanske regering og til at sætte sagen på dagsordenen ved det næste topmøde mellem EU og USA; |
| --- | --- |

31.

opfordrer indtrængende det italienske formandskab til ved enhver given lejlighed at rejse dette spørgsmål og spørgsmålet om fangernes ret til en retfærdig rettergang over for den amerikanske regering og til at sætte sagen på dagsordenen ved det næste topmøde mellem EU og USA;

IV.   Eksterne forbindelser

WTO

| 32. | bifalder og tilslutter sig Det Europæiske Råds fornyede tilsagn om at fremme en multilateral tilgang til handelspolitikken; fremhæver de risici, som et langvarigt forhandlingsstop kan medføre for verdensøkonomien og det multilaterale handelssystem; opfordrer derfor Kommissionen til at bekræfte sin forpligtelse over for Doha-udviklingsdagsordenen og spille en aktiv rolle med hensyn til at søge en snarlig genoptagelse af forhandlingerne; |
| --- | --- |

32.

bifalder og tilslutter sig Det Europæiske Råds fornyede tilsagn om at fremme en multilateral tilgang til handelspolitikken; fremhæver de risici, som et langvarigt forhandlingsstop kan medføre for verdensøkonomien og det multilaterale handelssystem; opfordrer derfor Kommissionen til at bekræfte sin forpligtelse over for Doha-udviklingsdagsordenen og spille en aktiv rolle med hensyn til at søge en snarlig genoptagelse af forhandlingerne;

Den nordlige dimension

| 33. | understreger den betydning, det tillægger den anden handlingsplan for den nordlige dimension, og er stærkt bekymret over de stadig færre budgetmidler, der er til rådighed for EU's traditionelle politikker; foreslår, at en større del af aktiviteterne i den nordlige dimension finansieres som interne politikker (regionale og strukturrelaterede budgetmidler), da den nordlige dimension navnlig anvendes til forbedring af forholdene i EU's nordlige grænseregioner og dermed bidrager til et mere sikkert miljø for alle EU-indbyggere samt til større sikkerhed i EU's nærmeste naboskab; finder, at man som led i gennemførelsen af handlingsplanen bør fokusere på betydningen af, at den bliver så vidtrækkende og konkret som mulig, med henblik på at fremme såvel det politiske som det økonomiske samarbejde, bl.a. på energiområdet; finder, at eksempler på god praksis bør udnyttes af initiativet »Det bredere europæiske naboskab«; |
| --- | --- |

33.

understreger den betydning, det tillægger den anden handlingsplan for den nordlige dimension, og er stærkt bekymret over de stadig færre budgetmidler, der er til rådighed for EU's traditionelle politikker; foreslår, at en større del af aktiviteterne i den nordlige dimension finansieres som interne politikker (regionale og strukturrelaterede budgetmidler), da den nordlige dimension navnlig anvendes til forbedring af forholdene i EU's nordlige grænseregioner og dermed bidrager til et mere sikkert miljø for alle EU-indbyggere samt til større sikkerhed i EU's nærmeste naboskab; finder, at man som led i gennemførelsen af handlingsplanen bør fokusere på betydningen af, at den bliver så vidtrækkende og konkret som mulig, med henblik på at fremme såvel det politiske som det økonomiske samarbejde, bl.a. på energiområdet; finder, at eksempler på god praksis bør udnyttes af initiativet »Det bredere europæiske naboskab«;

Middelhavsområdet

| 34. | noterer sig konklusionerne fra mødet den 16.-17. oktober 2003 i Bruxelles i arbejdsgruppen om Euro-Middelhavs-partnerskabet vedrørende dette partnerskabs udvikling og funktion; appellerer til en styrkelse af det parlamentariske samarbejde og opfordrer alle medlemsstater til at bidrage til udviklingen af den parlamentariske dialog mellem Euro-Middelhavslandene på dette område; anmoder ministerkonferencen i Napoli om at godkende, at det parlamentariske Euro-Middelhavsforum omdannes til en parlamentarisk forsamling; |
| --- | --- |

34.

noterer sig konklusionerne fra mødet den 16.-17. oktober 2003 i Bruxelles i arbejdsgruppen om Euro-Middelhavs-partnerskabet vedrørende dette partnerskabs udvikling og funktion; appellerer til en styrkelse af det parlamentariske samarbejde og opfordrer alle medlemsstater til at bidrage til udviklingen af den parlamentariske dialog mellem Euro-Middelhavslandene på dette område; anmoder ministerkonferencen i Napoli om at godkende, at det parlamentariske Euro-Middelhavsforum omdannes til en parlamentarisk forsamling;

| 35. | anmoder om, at undersøgelsen om oprettelse af en Euro-Middelhavsbank som filial af Den Europæiske Investeringsbank følges aktivt op, og at der træffes operationel beslutning herom på ministerkonferencen i Napoli på grundlag af Kommissionens meddelelse af 15. oktober 2003; |
| --- | --- |

35.

anmoder om, at undersøgelsen om oprettelse af en Euro-Middelhavsbank som filial af Den Europæiske Investeringsbank følges aktivt op, og at der træffes operationel beslutning herom på ministerkonferencen i Napoli på grundlag af Kommissionens meddelelse af 15. oktober 2003;

| 36. | anmoder om, at de beslutninger, der blev truffet på ministerkonferencen i Valencia om oprettelse af en Euro-Middelhavsfond til fremme af dialogen mellem kulturer og civilisationer, konkretiseres, og at der træffes operationel beslutning herom på ministerkonferencen i Napoli på grundlag af Kommissionens meddelelse af 15. oktober 2003; |
| --- | --- |

36.

anmoder om, at de beslutninger, der blev truffet på ministerkonferencen i Valencia om oprettelse af en Euro-Middelhavsfond til fremme af dialogen mellem kulturer og civilisationer, konkretiseres, og at der træffes operationel beslutning herom på ministerkonferencen i Napoli på grundlag af Kommissionens meddelelse af 15. oktober 2003;

| 37. | forventer i denne sammenhæng en mere effektiv og sammenhængende indsats med hensyn til menneskerettigheder og demokrati i forlængelse af «the New Neighbourhood Initiative» (det nye instrument for lokalområder); |
| --- | --- |

37.

forventer i denne sammenhæng en mere effektiv og sammenhængende indsats med hensyn til menneskerettigheder og demokrati i forlængelse af «the New Neighbourhood Initiative» (det nye instrument for lokalområder);

Moldova

| 38. | glæder sig over Rådets støtte til OSCE's bestræbelser på at finde en samlet politisk løsning af Transdnestrien-spørgsmålet i Republikken Moldova; |
| --- | --- |

38.

glæder sig over Rådets støtte til OSCE's bestræbelser på at finde en samlet politisk løsning af Transdnestrien-spørgsmålet i Republikken Moldova;

| 39. | understreger behovet for en konstruktiv tilgang for at få processen ført til ende og opfordrer i denne sammenhæng Den Russiske Føderation og Ukraine til sammen med OSCE at udfylde deres rolle som mæglere; tilslutter sig med hensyn til fuldendelsen af de russiske styrkers tilbagetrækning Det Europæiske Råds opfordring til Den Russiske Føderation om at tage alle nødvendige skridt til at opfylde Istanbul/Portoforpligtelsen inden årets udgang; |
| --- | --- |

39.

understreger behovet for en konstruktiv tilgang for at få processen ført til ende og opfordrer i denne sammenhæng Den Russiske Føderation og Ukraine til sammen med OSCE at udfylde deres rolle som mæglere; tilslutter sig med hensyn til fuldendelsen af de russiske styrkers tilbagetrækning Det Europæiske Råds opfordring til Den Russiske Føderation om at tage alle nødvendige skridt til at opfylde Istanbul/Portoforpligtelsen inden årets udgang;

Mellemøsten

| 40. | udtrykker foruroligelse over udviklingen og tilslutter sig Det Europæiske Råds opfordring til de berørte parter om at respektere de forpligtelser, de har påtaget sig, og genskabe et klima af gensidig tillid, og kræver i den forbindelse:






  — | at Den Palæstinensiske Nationale Myndighed sikrer, at dens regering er i stand til at varetage sine opgaver på sikkerhedsområdet og at træffe foranstaltninger mod dem, der er ansvarlige for terrorangreb, samt at afslutte det reformprogram, der er iværksat |
| --- | --- | --- |

40.

udtrykker foruroligelse over udviklingen og tilslutter sig Det Europæiske Råds opfordring til de berørte parter om at respektere de forpligtelser, de har påtaget sig, og genskabe et klima af gensidig tillid, og kræver i den forbindelse:

—

at Den Palæstinensiske Nationale Myndighed sikrer, at dens regering er i stand til at varetage sine opgaver på sikkerhedsområdet og at træffe foranstaltninger mod dem, der er ansvarlige for terrorangreb, samt at afslutte det reformprogram, der er iværksat

| — | at den israelske regering under udøvelsen af sin i øvrigt legitime ret til at beskytte sine borgere afstår fra overdreven magtanvendelse, ophører med udenretslige henrettelser, stopper bygningen af den såkaldte »sikkerhedsmur«, som forværrer levevilkårene for den palæstinensiske befolkning i de besatte områder og vanskeliggør en positiv løsning på grænsespørgsmålet ,samt opløser bosættelserne i overensstemmelse med det program, der er fastsat i køreplanen; |
| --- | --- |

—

at den israelske regering under udøvelsen af sin i øvrigt legitime ret til at beskytte sine borgere afstår fra overdreven magtanvendelse, ophører med udenretslige henrettelser, stopper bygningen af den såkaldte »sikkerhedsmur«, som forværrer levevilkårene for den palæstinensiske befolkning i de besatte områder og vanskeliggør en positiv løsning på grænsespørgsmålet ,samt opløser bosættelserne i overensstemmelse med det program, der er fastsat i køreplanen;

| 41. | fordømmer på det kraftigste intensiveringen af voldstilfældene i de seneste dage, herunder den kriminelle handling, der kostede tre amerikanske statsborgere livet i Gazastriben den 15. oktober 2003, og kræver, at de ansvarlige bliver bragt for retten; |
| --- | --- |

41.

fordømmer på det kraftigste intensiveringen af voldstilfældene i de seneste dage, herunder den kriminelle handling, der kostede tre amerikanske statsborgere livet i Gazastriben den 15. oktober 2003, og kræver, at de ansvarlige bliver bragt for retten;

| 42. | anser det for væsentligt, at ministerkvartetten iværksætter mere bindende initiativer og formulerer konkrete og øjeblikkelige forslag om at oprette en overvågningsmekanisme via en international styrke; |
| --- | --- |

42.

anser det for væsentligt, at ministerkvartetten iværksætter mere bindende initiativer og formulerer konkrete og øjeblikkelige forslag om at oprette en overvågningsmekanisme via en international styrke;

| 43. | glæder sig over de initiativer, som israelske og palæstinensiske politikere og repræsentanter for civilsamfundet har taget, herunder især undertegnelsen af den såkaldte »Genève-aftale« mellem en gruppe af israelske og palæstinensiske politikere og intellektuelle; |
| --- | --- |

43.

glæder sig over de initiativer, som israelske og palæstinensiske politikere og repræsentanter for civilsamfundet har taget, herunder især undertegnelsen af den såkaldte »Genève-aftale« mellem en gruppe af israelske og palæstinensiske politikere og intellektuelle;

Irak

| 44. | mener, at resolution 1511 fra FN's Sikkerhedsråd kun er et første skridt i retning af genskabelse af international legitimitet i forvaltningen af Irak efter krigen; |
| --- | --- |

44.

mener, at resolution 1511 fra FN's Sikkerhedsråd kun er et første skridt i retning af genskabelse af international legitimitet i forvaltningen af Irak efter krigen;

| 45. | gentager de synspunkter, det gav udtryk for i sin henstilling til Rådet af 24. september 2003, om situationen i Irak (1):






  — | at FN skal spille en central rolle |
| --- | --- | --- |

45.

gentager de synspunkter, det gav udtryk for i sin henstilling til Rådet af 24. september 2003, om situationen i Irak (1):

—

at FN skal spille en central rolle

| — | at magten snarest muligt skal overdrages til repræsentanter for det irakiske folk |
| --- | --- |

—

at magten snarest muligt skal overdrages til repræsentanter for det irakiske folk

| — | at der skal gives garanti for støtte til genopbygningen gennem en multilateral og gennemsigtig fond; |
| --- | --- |

—

at der skal gives garanti for støtte til genopbygningen gennem en multilateral og gennemsigtig fond;

| 46. | opfordrer formanden for Rådet til øjeblikkelig at søge at opnå en fælles EU-holdning med henblik på at vedtage en egentlig strategi over for Irak, som den høje repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik har opfordret til; |
| --- | --- |

46.

opfordrer formanden for Rådet til øjeblikkelig at søge at opnå en fælles EU-holdning med henblik på at vedtage en egentlig strategi over for Irak, som den høje repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik har opfordret til;

| 47. | påpeger, at størrelsen af det beløb, der blev givet tilsagn om på donorkonferencen i Madrid for Irak, skal aftales mellem budgetmyndighedens to grene, dvs. Rådet og Europa-Parlamentet; fastholder, at et tilsagn om støtte til Irak ikke må gives på bekostning af andre regioner i verden, og at det pågældende beløb også skal tage højde for absorberingskapaciteten på stedet; |
| --- | --- |

47.

påpeger, at størrelsen af det beløb, der blev givet tilsagn om på donorkonferencen i Madrid for Irak, skal aftales mellem budgetmyndighedens to grene, dvs. Rådet og Europa-Parlamentet; fastholder, at et tilsagn om støtte til Irak ikke må gives på bekostning af andre regioner i verden, og at det pågældende beløb også skal tage højde for absorberingskapaciteten på stedet;

| 48. | ønsker, at den nye situation, som resolution 1511 har skabt, vil kunne få virkning for hele Mellemøstområdet og navnlig for den israelsk-palæstinensiske konflikt; |
| --- | --- |

48.

ønsker, at den nye situation, som resolution 1511 har skabt, vil kunne få virkning for hele Mellemøstområdet og navnlig for den israelsk-palæstinensiske konflikt;

Den arabiske verden

| 49. | udtrykker stærk støtte til det initiativ, der blev iværksat på Det Europæiske Råds sidste møde, med det formål at fremme dialogen med de arabiske lande under anvendelse af de eksisterende instrumenter, og opfordrer Rådet, den højtstående repræsentant og Kommissionen til at aflægge beretning for Europa-Parlamentet om, hvilke fremskridt der er sket på dette område; |
| --- | --- |

49.

udtrykker stærk støtte til det initiativ, der blev iværksat på Det Europæiske Råds sidste møde, med det formål at fremme dialogen med de arabiske lande under anvendelse af de eksisterende instrumenter, og opfordrer Rådet, den højtstående repræsentant og Kommissionen til at aflægge beretning for Europa-Parlamentet om, hvilke fremskridt der er sket på dette område;

Iran

| 50. | finder det positivt, at Iran har erklæret sig villig til at undertegne IAEA's tillægsprotokol i forlængelse af en aftale indgået med de tre EU-udenrigsministre, der har besøgt landet; |
| --- | --- |

50.

finder det positivt, at Iran har erklæret sig villig til at undertegne IAEA's tillægsprotokol i forlængelse af en aftale indgået med de tre EU-udenrigsministre, der har besøgt landet;

| 51. | er fortsat villig til at udvikle et bredere samarbejde med Iran, men fastholder, at det er nødvendigt at øge den internationale tillid til, at Irans nukleare program er af fredelig art, og at der sker forbedringer af menneskerettighedssituationen samt med hensyn til bekæmpelse af terrorisme og Irans holdning til fredsprocessen i Mellemøsten; ønsker endvidere i samme forbindelse Shirin Ebadi til lykke med Nobels fredspris, som er en anerkendelse af hendes engagement for demokrati og beskyttelse af menneskerettighederne i Iran; |
| --- | --- |

51.

er fortsat villig til at udvikle et bredere samarbejde med Iran, men fastholder, at det er nødvendigt at øge den internationale tillid til, at Irans nukleare program er af fredelig art, og at der sker forbedringer af menneskerettighedssituationen samt med hensyn til bekæmpelse af terrorisme og Irans holdning til fredsprocessen i Mellemøsten; ønsker endvidere i samme forbindelse Shirin Ebadi til lykke med Nobels fredspris, som er en anerkendelse af hendes engagement for demokrati og beskyttelse af menneskerettighederne i Iran;

Kosovo

| 52. | udtrykker tilfredshed med, at der indledt samtaler mellem repræsentanter for Kosovo og Serbiens regering, i første omgang for at behandle praktiske spørgsmål; |
| --- | --- |

52.

udtrykker tilfredshed med, at der indledt samtaler mellem repræsentanter for Kosovo og Serbiens regering, i første omgang for at behandle praktiske spørgsmål;

| 53. | opfordrer Rådet og alle dialogens parter til at lette en fælles indsats med henblik på at normalisere Kosovo og føre det op til EU-standard samt fokusere på dagliglivets praktiske problemer på energi-, transport- og kommunikationsområdet samt spørgsmålet om hjemvendte og forsvundne personer; |
| --- | --- |

53.

opfordrer Rådet og alle dialogens parter til at lette en fælles indsats med henblik på at normalisere Kosovo og føre det op til EU-standard samt fokusere på dagliglivets praktiske problemer på energi-, transport- og kommunikationsområdet samt spørgsmålet om hjemvendte og forsvundne personer;

| 54. | opfordrer Rådet til at insistere på at spille en mere aktiv rolle i fastlæggelsen af en køre- og en tidsplan med det mål snarest at nå frem til en afgørelse om Kosovos endelige status; |
| --- | --- |

54.

opfordrer Rådet til at insistere på at spille en mere aktiv rolle i fastlæggelsen af en køre- og en tidsplan med det mål snarest at nå frem til en afgørelse om Kosovos endelige status;

De Store Søers Område

| 55. | opfordrer EU til at yde omfattende humanitær, økonomisk og politisk støtte for at bidrage til at opnå varig politisk stabilitet i De store Søers Område, og navnlig i Den Demokratiske Republik Congo, og opfordrer indtrængende Den Afrikanske Union til at bidrage til en løsning af konflikten ved at opnå tilsagn fra regeringerne i Uganda, Rwanda og Den Demokratiske Republik Congo om ikke at finansiere nogen af de politiske væbnede grupper i Den Demokratiske Republik Congo eller forsyne dem med våben; |
| --- | --- |

55.

opfordrer EU til at yde omfattende humanitær, økonomisk og politisk støtte for at bidrage til at opnå varig politisk stabilitet i De store Søers Område, og navnlig i Den Demokratiske Republik Congo, og opfordrer indtrængende Den Afrikanske Union til at bidrage til en løsning af konflikten ved at opnå tilsagn fra regeringerne i Uganda, Rwanda og Den Demokratiske Republik Congo om ikke at finansiere nogen af de politiske væbnede grupper i Den Demokratiske Republik Congo eller forsyne dem med våben;

*

- *

| 56. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Det Europæiske Råd, Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

56.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Det Europæiske Råd, Rådet og Kommissionen.

---

(1)  P5_TA(2003)0401.

P5_TA(2003)0460

FUSP

Europa-Parlamentets beslutning om årsrapporten fra Rådet til Europa-Parlamentet om de vigtigste aspekter og de principielle valg inden for FUSP, herunder deres finansielle virkninger for De Europæiske Fællesskabers almindelige budget — 2002 (7038/2003 — C5-0423/2003 — 2003/2141(INI))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets årsrapport for 2002 (7038/2003 — C5-0423/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets årsrapport for 2002 (7038/2003 — C5-0423/2003),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren, punkt H, nr. 40 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren, punkt H, nr. 40 (1),

| — | der henviser til EU-traktatens artikel 21, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-traktatens artikel 21,

| — | der henviser til sin beslutning af 26. september 2002 om de fremskridt, der er gjort med iværksættelsen af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 26. september 2002 om de fremskridt, der er gjort med iværksættelsen af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. april 2003 om den nye europæiske sikkerheds- og forsvarsstruktur — prioriteter og mangler (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. april 2003 om den nye europæiske sikkerheds- og forsvarsstruktur — prioriteter og mangler (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. juni 2003 om nye transatlantiske forbindelser i det tredje årtusinde (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. juni 2003 om nye transatlantiske forbindelser i det tredje årtusinde (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. november 2001 om et globalt partnerskab og en fælles strategi for forbindelserne mellem Den Europæiske Union og Latinamerika (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. november 2001 om et globalt partnerskab og en fælles strategi for forbindelserne mellem Den Europæiske Union og Latinamerika (5),

| — | der henviser til formandsskabets rapporter til Det Europæiske Råd i Thessaloniki den 19.-20. juni 2003 om EU's optræden udadtil med henblik på bekæmpelse af terrorisme (herunder FUSP/ESFP); om gennemførelsen af EU-programmet til forebyggelse af voldelige konflikter, samt om den europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik, |
| --- | --- |

—

der henviser til formandsskabets rapporter til Det Europæiske Råd i Thessaloniki den 19.-20. juni 2003 om EU's optræden udadtil med henblik på bekæmpelse af terrorisme (herunder FUSP/ESFP); om gennemførelsen af EU-programmet til forebyggelse af voldelige konflikter, samt om den europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik,

| — | der henviser til strategipapiret fra den højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik om et sikkert Europa i en bedre verden til Det Europæiske Råd i Thessaloniki den 20. juni 2003, |
| --- | --- |

—

der henviser til strategipapiret fra den højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik om et sikkert Europa i en bedre verden til Det Europæiske Råd i Thessaloniki den 20. juni 2003,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 47, stk. 1, og 103, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 47, stk. 1, og 103, stk. 3,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik og udtalelse fra Budgetudvalget (A5-0348/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik og udtalelse fra Budgetudvalget (A5-0348/2003),

| A. | der henviser til, at de dramatiske begivenheder under Irakkrigen har skabt dybe kløfter mellem EU-medlemsstaterne, har skadet de transatlantiske forbindelser varigt og alvorligt og også har skadet andre internationale organisationer som FN og NATO, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at de dramatiske begivenheder under Irakkrigen har skabt dybe kløfter mellem EU-medlemsstaterne, har skadet de transatlantiske forbindelser varigt og alvorligt og også har skadet andre internationale organisationer som FN og NATO,

| B. | der er overbevist om, at det nu efter afslutningen af den kolde krig og med opgivelsen af dens metoder og ånd og med udvidelsen af Unionen til 25 medlemsstater, drejer sig om at omdefinere Europas rolle i verden i forhold til den politiske udvikling og den aktuelle internationale situation og acceptere den udenrigspolitiske krise i forbindelse med Irakkrigen som en anledning til at gøre EU til en troværdig og magtfuld udenrigspolitisk aktør, |
| --- | --- |

B.

der er overbevist om, at det nu efter afslutningen af den kolde krig og med opgivelsen af dens metoder og ånd og med udvidelsen af Unionen til 25 medlemsstater, drejer sig om at omdefinere Europas rolle i verden i forhold til den politiske udvikling og den aktuelle internationale situation og acceptere den udenrigspolitiske krise i forbindelse med Irakkrigen som en anledning til at gøre EU til en troværdig og magtfuld udenrigspolitisk aktør,

| C. | der henviser til, at det strategipapir vedrørende en europæisk sikkerhedsdoktrin, som den højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, Javier Solana, forelagde stats- og regeringscheferne i Thessaloniki, er et godt grundlag for en videre dialog mellem Rådet, Kommissionen og Europa-Parlamentet om en europæisk sikkerhedsstrategi, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det strategipapir vedrørende en europæisk sikkerhedsdoktrin, som den højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, Javier Solana, forelagde stats- og regeringscheferne i Thessaloniki, er et godt grundlag for en videre dialog mellem Rådet, Kommissionen og Europa-Parlamentet om en europæisk sikkerhedsstrategi,

| D. | der henviser til, at en sikkerhedsstrategi for EU kun kan etableres på et multilateralt grundlag, og inden for FN-systemet, i overensstemmelse med medlemsstaternes historiske erfaringer og politiske interesser, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at en sikkerhedsstrategi for EU kun kan etableres på et multilateralt grundlag, og inden for FN-systemet, i overensstemmelse med medlemsstaternes historiske erfaringer og politiske interesser,

| E. | der er overbevist om, at en europæisk sikkerhedsstrategi baseret på et globalt koncept, der går videre end den rent militære dimension og sikrer anvendelsen af en række politiske, økonomiske, sociale og interkulturelle foranstaltninger samt respekten for menneskerettighederne kan yde et bidrag til forebyggelse, afhjælpning og løsning af konflikter, |
| --- | --- |

E.

der er overbevist om, at en europæisk sikkerhedsstrategi baseret på et globalt koncept, der går videre end den rent militære dimension og sikrer anvendelsen af en række politiske, økonomiske, sociale og interkulturelle foranstaltninger samt respekten for menneskerettighederne kan yde et bidrag til forebyggelse, afhjælpning og løsning af konflikter,

| F. | der erkender, at ikke-statslig international terrorisme, udviklingen og spredningen af masseødelæggelsesvåben og ustabile, udemokratiske og dårligt styrede stater i dag udgør nogle af de største trusler mod hele verden, |
| --- | --- |

F.

der erkender, at ikke-statslig international terrorisme, udviklingen og spredningen af masseødelæggelsesvåben og ustabile, udemokratiske og dårligt styrede stater i dag udgør nogle af de største trusler mod hele verden,

| G. | der er overbevist om, at der til bekæmpelse af de nye trusler og sikkerhedsrisici kræves omfattende koncepter, der omfatter politikker for fattigdomsbekæmpelse, beskyttelse mod klimaændringer, miljøbeskyttelse, beskyttelse af menneskerettighederne og fremme af demokrati, retsstatsprincippet og god regeringsførelse (governance) og ikke udelukker militære foranstaltninger som sidste udvej, dog under overholdelse af folkeretten og FN's regler, |
| --- | --- |

G.

der er overbevist om, at der til bekæmpelse af de nye trusler og sikkerhedsrisici kræves omfattende koncepter, der omfatter politikker for fattigdomsbekæmpelse, beskyttelse mod klimaændringer, miljøbeskyttelse, beskyttelse af menneskerettighederne og fremme af demokrati, retsstatsprincippet og god regeringsførelse (governance) og ikke udelukker militære foranstaltninger som sidste udvej, dog under overholdelse af folkeretten og FN's regler,

| H. | der henviser til, at Det Europæiske Konvent har forelagt vigtige institutionelle reformforslag, der kunne fremme processen for større institutionelt fællesskab inden for FUSP, som f.eks. oprettelse af hvervet som EU-udenrigsminister, muligheden for et intensiveret samarbejde inden for den europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik (ESFP) og oprettelse af et europæisk våbenagentur med henblik på at fremme en effektiv udnyttelse af nationale forsvarsbevillinger, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Det Europæiske Konvent har forelagt vigtige institutionelle reformforslag, der kunne fremme processen for større institutionelt fællesskab inden for FUSP, som f.eks. oprettelse af hvervet som EU-udenrigsminister, muligheden for et intensiveret samarbejde inden for den europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik (ESFP) og oprettelse af et europæisk våbenagentur med henblik på at fremme en effektiv udnyttelse af nationale forsvarsbevillinger,

| I. | der med interesse bemærker det initiativ, Tyskland, Frankrig, Luxembourg og Belgien tog den 29. april 2003 for at øge ESFP's troværdighed, |
| --- | --- |

I.

der med interesse bemærker det initiativ, Tyskland, Frankrig, Luxembourg og Belgien tog den 29. april 2003 for at øge ESFP's troværdighed,

| J. | der henviser til, at en egentlig fælles udenrigspolitik kendetegnet ved en fælles tilgang blandt medlemsstaterne til spørgsmål af afgørende betydning for udenrigs- og sikkerhedspolitikken er en absolut forudsætning for den videre udvikling af en troværdig ESFP, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at en egentlig fælles udenrigspolitik kendetegnet ved en fælles tilgang blandt medlemsstaterne til spørgsmål af afgørende betydning for udenrigs- og sikkerhedspolitikken er en absolut forudsætning for den videre udvikling af en troværdig ESFP,

| K. | der henviser til, at udvidelsen indebærer, at EU kommer nærmere på kriseområderne i Øst og i det østlige og sydlige Middelhavsområde, og at EU's ansvar over for disse naboer dermed vokser, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at udvidelsen indebærer, at EU kommer nærmere på kriseområderne i Øst og i det østlige og sydlige Middelhavsområde, og at EU's ansvar over for disse naboer dermed vokser,

| L. | der henviser til, at der til trods for den mørke skygge, Irakkrigen har kastet på FUSP, er sket visse fremskridt i den operative krisestyring, konfliktforebyggelsen og terrorismebekæmpelsen, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at der til trods for den mørke skygge, Irakkrigen har kastet på FUSP, er sket visse fremskridt i den operative krisestyring, konfliktforebyggelsen og terrorismebekæmpelsen,

| 1. | mener, at Rådets årsrapport for 2002 er helt uegnet som grundlag for en udenrigspolitisk dialog mellem Rådet og Parlamentet, da den blot er en bogholderimæssig fortegnelse over Rådets aktioner uden nogen form for politisk evaluering eller konceptmæssig prioritering og ikke i tilstrækkelig grad fokuserer på de finansielle konsekvenser; |
| --- | --- |

1.

mener, at Rådets årsrapport for 2002 er helt uegnet som grundlag for en udenrigspolitisk dialog mellem Rådet og Parlamentet, da den blot er en bogholderimæssig fortegnelse over Rådets aktioner uden nogen form for politisk evaluering eller konceptmæssig prioritering og ikke i tilstrækkelig grad fokuserer på de finansielle konsekvenser;

| 2. | understreger, at det i den fælles erklæring af 25. november 2002 om finansieringen af FUSP er fastsat, at Parlamentet i forbindelse med enhver afgørelse på FUSP-området, som medfører udgifter, inden for fem dage skal have tilsendt de i afsnit IIA, punkt 40, angivne oplysninger; beklager, at Rådet kun fremsender finansieringsoversigter over udgifter, der dækkes via EU's budget, og fastholder, at sådanne oversigter bør udarbejdes i forbindelse med alle FUSP-afgørelser for at skabe tilstrækkelig gennemsigtighed og sikre, at Parlamentet i det mindste har et overordnet overblik over, hvor mange FUSP-midler der udbetales til en given region eller i forbindelse med en given krise; |
| --- | --- |

2.

understreger, at det i den fælles erklæring af 25. november 2002 om finansieringen af FUSP er fastsat, at Parlamentet i forbindelse med enhver afgørelse på FUSP-området, som medfører udgifter, inden for fem dage skal have tilsendt de i afsnit IIA, punkt 40, angivne oplysninger; beklager, at Rådet kun fremsender finansieringsoversigter over udgifter, der dækkes via EU's budget, og fastholder, at sådanne oversigter bør udarbejdes i forbindelse med alle FUSP-afgørelser for at skabe tilstrækkelig gennemsigtighed og sikre, at Parlamentet i det mindste har et overordnet overblik over, hvor mange FUSP-midler der udbetales til en given region eller i forbindelse med en given krise;

| 3. | anser det på baggrund af den kriseagtige udvikling, FUSP var inde i under Irakkrigen, for absolut påkrævet, at kommende årsrapporter indeholder en reel evaluering af EU's udenrigs- og sikkerhedspolitiske aktiviteter suppleret med en skriftlig beretning fra den højtstående repræsentant/EU-udenrigsministeren om fremskridtene i forbindelse med gennemførelsen af det europæiske sikkerhedskoncept; |
| --- | --- |

3.

anser det på baggrund af den kriseagtige udvikling, FUSP var inde i under Irakkrigen, for absolut påkrævet, at kommende årsrapporter indeholder en reel evaluering af EU's udenrigs- og sikkerhedspolitiske aktiviteter suppleret med en skriftlig beretning fra den højtstående repræsentant/EU-udenrigsministeren om fremskridtene i forbindelse med gennemførelsen af det europæiske sikkerhedskoncept;

| 4. | bifalder på den baggrund ovennævnte strategipapir som et i høj grad forsinket initiativ til en principiel debat om en europæisk sikkerhedsdoktrin, som alle EU-institutioner må deltage i på lige fod; |
| --- | --- |

4.

bifalder på den baggrund ovennævnte strategipapir som et i høj grad forsinket initiativ til en principiel debat om en europæisk sikkerhedsdoktrin, som alle EU-institutioner må deltage i på lige fod;

En europæisk sikkerhedsstrategi

| 5. | støtter de tre strategimål, der nævnes i ovennævnte strategipapir:






  — | bidrag til stabilitet og god regeringsførelse i EU's umiddelbare nærområder |
| --- | --- | --- |

5.

støtter de tre strategimål, der nævnes i ovennævnte strategipapir:

—

bidrag til stabilitet og god regeringsførelse i EU's umiddelbare nærområder

| — | opbygning af en international orden baseret på effektiv multilateralisme |
| --- | --- |

—

opbygning af en international orden baseret på effektiv multilateralisme

| — | bekæmpelse af nye og gamle trusler med det formål at reagere med konfliktforebyggende foranstaltninger, inden krisen bryder ud; |
| --- | --- |

—

bekæmpelse af nye og gamle trusler med det formål at reagere med konfliktforebyggende foranstaltninger, inden krisen bryder ud;

| 6. | er af den opfattelse, at Europa må foretage en klar prioritering af sine udenrigs- og sikkerhedspolitiske interesser og mål, fastlægge dem i fællesskab og også angive de geografiske tyngdepunkter; kræver, at debatten og afgørelsen om EU's sikkerhedsstrategi føres åbent og under deltagelse af EU's borgere, og at Parlamentet inddrages på lige fod med de øvrige EU-institutioner; |
| --- | --- |

6.

er af den opfattelse, at Europa må foretage en klar prioritering af sine udenrigs- og sikkerhedspolitiske interesser og mål, fastlægge dem i fællesskab og også angive de geografiske tyngdepunkter; kræver, at debatten og afgørelsen om EU's sikkerhedsstrategi føres åbent og under deltagelse af EU's borgere, og at Parlamentet inddrages på lige fod med de øvrige EU-institutioner;

| 7. | er af den opfattelse, at det er i Unionens specifikke sikkerhedsinteresse at registrere spændinger og om muligt forebygge potentielle kriser og tidligst muligt løse konflikter uden for de ydre grænser og med en kreativ nabopolitik skabe en kreds af venligtsindede stater; |
| --- | --- |

7.

er af den opfattelse, at det er i Unionens specifikke sikkerhedsinteresse at registrere spændinger og om muligt forebygge potentielle kriser og tidligst muligt løse konflikter uden for de ydre grænser og med en kreativ nabopolitik skabe en kreds af venligtsindede stater;

| 8. | er derfor af den opfattelse, at følgende naboregioner må være af særlig interesse for Unionen i bestræbelserne på at skabe og udvide sikkerhedszoner langs de ydre grænser: det vestlige Balkan, Rusland, Ukraine, Belarus, Moldova, det sydlige Kaukasus, det sydlige Middelhavsområde, Øst- og Vestafrika og Mellemøsten; |
| --- | --- |

8.

er derfor af den opfattelse, at følgende naboregioner må være af særlig interesse for Unionen i bestræbelserne på at skabe og udvide sikkerhedszoner langs de ydre grænser: det vestlige Balkan, Rusland, Ukraine, Belarus, Moldova, det sydlige Kaukasus, det sydlige Middelhavsområde, Øst- og Vestafrika og Mellemøsten;

| 9. | finder, at der for det udvidede EU's europæiske nabostater må udvikles nye perspektiver for en delvis integration, der kunne omfatte aspekter af det indre marked og af den indre og ydre sikkerhedspolitik uden at udelukke fuldt medlemskab i fremtiden; opfatter også dette som en vigtig tilgang til debatten om EU's fremtidige grænser; fastlægger sin reaktion på den strategi, Kommissionen foreslår, i den betænkning om det bredere europæiske naboskab: en ny ramme for forbindelserne med vores naboer i øst og syd (KOM(2003) 104), som Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik er ved at udarbejde; |
| --- | --- |

9.

finder, at der for det udvidede EU's europæiske nabostater må udvikles nye perspektiver for en delvis integration, der kunne omfatte aspekter af det indre marked og af den indre og ydre sikkerhedspolitik uden at udelukke fuldt medlemskab i fremtiden; opfatter også dette som en vigtig tilgang til debatten om EU's fremtidige grænser; fastlægger sin reaktion på den strategi, Kommissionen foreslår, i den betænkning om det bredere europæiske naboskab: en ny ramme for forbindelserne med vores naboer i øst og syd (KOM(2003) 104), som Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik er ved at udarbejde;

| 10. | er af den opfattelse, at en Union på 25 medlemsstater i øget grad må arbejde for opbygningen af en international orden, hvis grundlag er en effektiv multilateralisme, som navnlig har FN og FN's underorganisationer og konventioner som støtte; |
| --- | --- |

10.

er af den opfattelse, at en Union på 25 medlemsstater i øget grad må arbejde for opbygningen af en international orden, hvis grundlag er en effektiv multilateralisme, som navnlig har FN og FN's underorganisationer og konventioner som støtte;

| 11. | bekræfter, at FN's charter er det afgørende politiske retsgrundlag for internationale forbindelser og sikring af fred og international sikkerhed; |
| --- | --- |

11.

bekræfter, at FN's charter er det afgørende politiske retsgrundlag for internationale forbindelser og sikring af fred og international sikkerhed;

| 12. | er af den opfattelse, hvilket FN's generalsekretær Kofi Annan også for nylig har krævet, at en radikal reform af FN-systemet er absolut påkrævet for at kunne bekæmpe de nye trusler og nye sikkerhedskriser; understreger, at EU med de nationale bidrag fra nuværende og kommende medlemsstater er den største bidragyder til FN, gentager, at EU bør benytte lejligheden til at påtage sig det ansvar at stille proaktive forslag under FN-reformdebatten, og at også folkeretten hurtigst muligt skal ind i en lempelig, men hurtig og irreversibel udvikling; |
| --- | --- |

12.

er af den opfattelse, hvilket FN's generalsekretær Kofi Annan også for nylig har krævet, at en radikal reform af FN-systemet er absolut påkrævet for at kunne bekæmpe de nye trusler og nye sikkerhedskriser; understreger, at EU med de nationale bidrag fra nuværende og kommende medlemsstater er den største bidragyder til FN, gentager, at EU bør benytte lejligheden til at påtage sig det ansvar at stille proaktive forslag under FN-reformdebatten, og at også folkeretten hurtigst muligt skal ind i en lempelig, men hurtig og irreversibel udvikling;

| 13. | konstaterer, at det internationale system i afgørende grad påvirkes af kvaliteten af, målene for og gensidigheden i de transatlantiske forbindelser, og at det må være et af Unionens primære strategiske mål at intensivere disse forbindelser som et partnerskab mellem ligeberettigede; |
| --- | --- |

13.

konstaterer, at det internationale system i afgørende grad påvirkes af kvaliteten af, målene for og gensidigheden i de transatlantiske forbindelser, og at det må være et af Unionens primære strategiske mål at intensivere disse forbindelser som et partnerskab mellem ligeberettigede;

| 14. | anser det derfor for nødvendigt, at den strategiske debat mellem Europa og USA genoplives, idet det først og fremmest må dreje sig om genopbygningen og statsdannelsen (nation building) i Irak, og generelt om, hvordan spredningen af masseødelæggelsesvåben kan forhindres, hvordan våbeneksport og spredning af konventionelle våben kan kontrolleres, hvordan spørgsmålet om straffrihed kan behandles seriøst (dvs. af Den Internationale Straffedomstol), og hvordan man skal behandle repressive diktaturer og sammenbrudsstater på grundlag af en klar europæisk holdning, der fastlægges inden for rammerne af FUSP og folkeretten og under hensyntagen til FN's regler; |
| --- | --- |

14.

anser det derfor for nødvendigt, at den strategiske debat mellem Europa og USA genoplives, idet det først og fremmest må dreje sig om genopbygningen og statsdannelsen (nation building) i Irak, og generelt om, hvordan spredningen af masseødelæggelsesvåben kan forhindres, hvordan våbeneksport og spredning af konventionelle våben kan kontrolleres, hvordan spørgsmålet om straffrihed kan behandles seriøst (dvs. af Den Internationale Straffedomstol), og hvordan man skal behandle repressive diktaturer og sammenbrudsstater på grundlag af en klar europæisk holdning, der fastlægges inden for rammerne af FUSP og folkeretten og under hensyntagen til FN's regler;

| 15. | understreger, at den europæiske udenrigs- og sikkerhedspolitiks troværdighed også afhænger af graden af Europas militære potentiale og viljen til at anvende dette under overholdelse af folkeretten og som sidste udvej i en konflikt; |
| --- | --- |

15.

understreger, at den europæiske udenrigs- og sikkerhedspolitiks troværdighed også afhænger af graden af Europas militære potentiale og viljen til at anvende dette under overholdelse af folkeretten og som sidste udvej i en konflikt;

Større konsekvens og effektivitet

| 16. | bifalder derfor Det Europæiske Konvents forslag til et styrket samarbejde inden for sikkerheds- og forsvarspolitikken, herunder en solidaritetsklausul, der går ud på, at medlemsstaterne skal hjælpe hinanden i tilfælde af terrorangreb og menneskeskabte katastrofer, og en gensidig bistandsklausul, der finder anvendelse ved angreb udefra; beklager imidlertid, at denne bistandsklausul ikke går så vidt som formuleringerne i artikel V i Bruxelles-traktaten af 17 marts 1948, som ændret ved Parisaftalerne af 23. oktober 1954; |
| --- | --- |

16.

bifalder derfor Det Europæiske Konvents forslag til et styrket samarbejde inden for sikkerheds- og forsvarspolitikken, herunder en solidaritetsklausul, der går ud på, at medlemsstaterne skal hjælpe hinanden i tilfælde af terrorangreb og menneskeskabte katastrofer, og en gensidig bistandsklausul, der finder anvendelse ved angreb udefra; beklager imidlertid, at denne bistandsklausul ikke går så vidt som formuleringerne i artikel V i Bruxelles-traktaten af 17 marts 1948, som ændret ved Parisaftalerne af 23. oktober 1954;

| 17. | bifalder, at en styrkelse af den militære kapacitet indgår som et mål i udkastet til traktat om en forfatning for Europa, og at et europæisk våbenagentur skal fremme denne proces på forsknings- og indkøbsområdet; er af den opfattelse, at våbenagenturet i første omgang skal fremme koordineringen af større fælles projekter, og at Kommissionen og Parlamentet skal inddrages i den konkrete udformning, særlig hvad angår finansieringen; |
| --- | --- |

17.

bifalder, at en styrkelse af den militære kapacitet indgår som et mål i udkastet til traktat om en forfatning for Europa, og at et europæisk våbenagentur skal fremme denne proces på forsknings- og indkøbsområdet; er af den opfattelse, at våbenagenturet i første omgang skal fremme koordineringen af større fælles projekter, og at Kommissionen og Parlamentet skal inddrages i den konkrete udformning, særlig hvad angår finansieringen;

| 18. | understreger dog, at en aktiv europæisk politik for nedrustnings- og rustningskontrol er et vigtigt element i konfliktforebyggelsen, som er en af de fælles politikker under Unionens eksterne aktion som foreslået af Det Europæiske Konvent; opfordrer i den forbindelse Rådet til at træffe konkrete foranstaltninger i denne retning; |
| --- | --- |

18.

understreger dog, at en aktiv europæisk politik for nedrustnings- og rustningskontrol er et vigtigt element i konfliktforebyggelsen, som er en af de fælles politikker under Unionens eksterne aktion som foreslået af Det Europæiske Konvent; opfordrer i den forbindelse Rådet til at træffe konkrete foranstaltninger i denne retning;

| 19. | understreger betydningen af, at medlemsstaterne i internationale spørgsmål i henhold til forfatningen vil være forpligtet til at undlade en ensidig national stillingtagen, før EU på sin side har haft mulighed for at fastlægge en europæisk holdning; |
| --- | --- |

19.

understreger betydningen af, at medlemsstaterne i internationale spørgsmål i henhold til forfatningen vil være forpligtet til at undlade en ensidig national stillingtagen, før EU på sin side har haft mulighed for at fastlægge en europæisk holdning;

| 20. | bifalder ønsket om en EU-udenrigsminister, som dog kun vil kunne udøve sit hverv effektivt, hvis de kompetente forvaltninger i Rådet og Kommissionen sammensmeltes til et fælles udenrigskontor i Kommissionen, som arbejder efter fællesskabsmetoden, og hvis den pågældende også bliver næstformand i Kommissionen, således at den effektivitetshindrende søjlestruktur omgås; |
| --- | --- |

20.

bifalder ønsket om en EU-udenrigsminister, som dog kun vil kunne udøve sit hverv effektivt, hvis de kompetente forvaltninger i Rådet og Kommissionen sammensmeltes til et fælles udenrigskontor i Kommissionen, som arbejder efter fællesskabsmetoden, og hvis den pågældende også bliver næstformand i Kommissionen, således at den effektivitetshindrende søjlestruktur omgås;

| 21. | kritiserer den påtænkte videreførelse af enstemmighedsprincippet inden for udenrigs- og sikkerhedspolitikken og betragter dette som en alvorlig hindring for Unionens nødvendige handleevne; kræver, i det mindste i forbindelse med afgørelser om forslag fra EU-udenrigsministeren, flertalsafgørelser, der i givet fald også kan være superkvalificerede; |
| --- | --- |

21.

kritiserer den påtænkte videreførelse af enstemmighedsprincippet inden for udenrigs- og sikkerhedspolitikken og betragter dette som en alvorlig hindring for Unionens nødvendige handleevne; kræver, i det mindste i forbindelse med afgørelser om forslag fra EU-udenrigsministeren, flertalsafgørelser, der i givet fald også kan være superkvalificerede;

| 22. | betragter status quo-formuleringerne i forbindelse med Parlamentets hørings- og informationsret som et tilbageskridt på baggrund af ændringerne inden for den udøvende magt og søger at sikre, at den adfærdskodeks, der vedtoges som del af 2003-budgettet gennemføres effektivt; |
| --- | --- |

22.

betragter status quo-formuleringerne i forbindelse med Parlamentets hørings- og informationsret som et tilbageskridt på baggrund af ændringerne inden for den udøvende magt og søger at sikre, at den adfærdskodeks, der vedtoges som del af 2003-budgettet gennemføres effektivt;

| 23. | anser det i lyset af en fremadskuende kriseforebyggelsespolitik for absolut nødvendigt, at Parlamentet bliver rettidigt informeret og inddraget allerede i registrerings- og planlægningsfasen for kriseoperationer inden for rammerne af ESFP, således at det kan afgive sine politiske udtalelser på et solidt informationsgrundlag og dermed opfylde sin kontrolforpligtelse; |
| --- | --- |

23.

anser det i lyset af en fremadskuende kriseforebyggelsespolitik for absolut nødvendigt, at Parlamentet bliver rettidigt informeret og inddraget allerede i registrerings- og planlægningsfasen for kriseoperationer inden for rammerne af ESFP, således at det kan afgive sine politiske udtalelser på et solidt informationsgrundlag og dermed opfylde sin kontrolforpligtelse;

| 24. | fastslår, at kun et underrettet Parlament er i stand til at træffe de nødvendige personale- og budgetafgørelser hurtigt og effektivt; understreger, at sådanne afgørelser kunne blive forkastet i tilfælde af manglende information; |
| --- | --- |

24.

fastslår, at kun et underrettet Parlament er i stand til at træffe de nødvendige personale- og budgetafgørelser hurtigt og effektivt; understreger, at sådanne afgørelser kunne blive forkastet i tilfælde af manglende information;

| 25. | foreslår i den forbindelse, at der under den fremtidige EU-udenrigsminister indsættes kommissærer med udenrigspolitiske særopgaver ikke mindst for at pleje den faste kontakt til Parlamentet uden derved at svække udenrigsministerens personlige ansvar; |
| --- | --- |

25.

foreslår i den forbindelse, at der under den fremtidige EU-udenrigsminister indsættes kommissærer med udenrigspolitiske særopgaver ikke mindst for at pleje den faste kontakt til Parlamentet uden derved at svække udenrigsministerens personlige ansvar;

| 26. | fastholder sit krav om at blive hørt forud for afgørelser om ESFP-missioner, uanset om de er af civil eller militær art, dog således at EU kan handle hurtigt i krisesituationer; |
| --- | --- |

26.

fastholder sit krav om at blive hørt forud for afgørelser om ESFP-missioner, uanset om de er af civil eller militær art, dog således at EU kan handle hurtigt i krisesituationer;

| 27. | gentager sin holdning, at de fælles udgifter til ESFP-operationer, også af militær art, skal finansieres over EU-budgettet; |
| --- | --- |

27.

gentager sin holdning, at de fælles udgifter til ESFP-operationer, også af militær art, skal finansieres over EU-budgettet;

| 28. | understreger, at EU-målsætningers troværdighed på det udenrigs- og forsvarspolitiske område afhænger af, om EU råder over passende militære midler; |
| --- | --- |

28.

understreger, at EU-målsætningers troværdighed på det udenrigs- og forsvarspolitiske område afhænger af, om EU råder over passende militære midler;

| 29. | gentager på den baggrund indtrængende ønsket om, at EU bliver i stand til hurtigt at mobilisere sin civile og militære kapacitet; kræver i den forbindelse overvejelse af en beredskabsbudgetmekanisme og på sigt et egentligt EU-forsvarsbudget; |
| --- | --- |

29.

gentager på den baggrund indtrængende ønsket om, at EU bliver i stand til hurtigt at mobilisere sin civile og militære kapacitet; kræver i den forbindelse overvejelse af en beredskabsbudgetmekanisme og på sigt et egentligt EU-forsvarsbudget;

Konkrete fremskridt trods kriser

| 30. | konstaterer, at den europæiske udenrigspolitik trods uoverensstemmelser omkring den strategi, der skal følges i kampen mod terrorismen og Irakkonflikten, absolut kan påvise konkrete fremskridt inden for krisestyring, konfliktforebyggelse og bekæmpelse af terrorisme; |
| --- | --- |

30.

konstaterer, at den europæiske udenrigspolitik trods uoverensstemmelser omkring den strategi, der skal følges i kampen mod terrorismen og Irakkonflikten, absolut kan påvise konkrete fremskridt inden for krisestyring, konfliktforebyggelse og bekæmpelse af terrorisme;

| 31. | bifalder de første tre kriseoperationer inden for ESFP:






  — | politimissionen i Bosnien-Hercegovina som første civile kriseoperation overhovedet |
| --- | --- | --- |

31.

bifalder de første tre kriseoperationer inden for ESFP:

—

politimissionen i Bosnien-Hercegovina som første civile kriseoperation overhovedet

| — | den første militære fredsskabende aktion under navnet »Concordia« i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien under anvendelse af NATO's planlægnings- og kommandostrukturer |
| --- | --- |

—

den første militære fredsskabende aktion under navnet »Concordia« i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien under anvendelse af NATO's planlægnings- og kommandostrukturer

| — | den selvstændigt førte EU-operation »Artemis« i Ituri-regionen i Congo, hvorved EU har vist politisk vilje og evne til selv at kunne overtage humanitære opgaver på FN's vegne; |
| --- | --- |

—

den selvstændigt førte EU-operation »Artemis« i Ituri-regionen i Congo, hvorved EU har vist politisk vilje og evne til selv at kunne overtage humanitære opgaver på FN's vegne;

| 32. | konstaterer, at dette gennembrud på det operative område først blev muligt efter afslutningen af EU-NATO-forhandlingerne i december 2002 om EU's permanente adgang til NATO's planlægnings- og kommandofaciliteter; |
| --- | --- |

32.

konstaterer, at dette gennembrud på det operative område først blev muligt efter afslutningen af EU-NATO-forhandlingerne i december 2002 om EU's permanente adgang til NATO's planlægnings- og kommandofaciliteter;

| 33. | anser en yderligere styrkelse af forbindelserne mellem EU og NATO som gensidigt supplerende organisationer for et vigtigt element i udviklingen af et europæisk sikkerhedskoncept; |
| --- | --- |

33.

anser en yderligere styrkelse af forbindelserne mellem EU og NATO som gensidigt supplerende organisationer for et vigtigt element i udviklingen af et europæisk sikkerhedskoncept;

| 34. | opfordrer til etablering af en europæisk kollektiv kapacitet for planlægning og ledelse af europæiske operationer og et multinationalt hovedkvarter for disse oprationer, som stationeres i felten, for de tilfælde, hvor NATO ikke træder i aktion, og EU ikke anmoder om NATO-midler; |
| --- | --- |

34.

opfordrer til etablering af en europæisk kollektiv kapacitet for planlægning og ledelse af europæiske operationer og et multinationalt hovedkvarter for disse oprationer, som stationeres i felten, for de tilfælde, hvor NATO ikke træder i aktion, og EU ikke anmoder om NATO-midler;

| 35. | er klar over, at EU's nuværende militære kapacitet er tilstrækkelig til at udføre aktioner i den nedre del af Petersberg-opgaverne, men derimod ikke fredsskabende aktioner (peace making); |
| --- | --- |

35.

er klar over, at EU's nuværende militære kapacitet er tilstrækkelig til at udføre aktioner i den nedre del af Petersberg-opgaverne, men derimod ikke fredsskabende aktioner (peace making);

| 36. | betragter derfor større interoperabilitet og indsatsevne som en vigtig forudsætning for EU's jævnbyrdige koalitionsevne i forhold til USA — både inden for og uden for NATO; |
| --- | --- |

36.

betragter derfor større interoperabilitet og indsatsevne som en vigtig forudsætning for EU's jævnbyrdige koalitionsevne i forhold til USA — både inden for og uden for NATO;

Gennemførelsesforanstaltninger for EU's beredskabsstyrke

| 37. | gentager kravet fra ovennævnte beslutning af 10. april 2003om, at EU bør udvikle sin kapacitet på forsvarsområdet i to etaper: fra 2004 bør EU råde over en militær styrke på 5 000 mand, der holdes i permanent alarmberedskab for at udføre humanitære og redningsaktioner, og inden 2009 bør EU være i stand til at gennemføre en operation i samme størrelsesorden og intensitet som under Kosovo-konflikten inden for det europæiske geografiske område i samarbejde med NATO eller på egen hånd; |
| --- | --- |

37.

gentager kravet fra ovennævnte beslutning af 10. april 2003om, at EU bør udvikle sin kapacitet på forsvarsområdet i to etaper: fra 2004 bør EU råde over en militær styrke på 5 000 mand, der holdes i permanent alarmberedskab for at udføre humanitære og redningsaktioner, og inden 2009 bør EU være i stand til at gennemføre en operation i samme størrelsesorden og intensitet som under Kosovo-konflikten inden for det europæiske geografiske område i samarbejde med NATO eller på egen hånd;

| 38. | mener, at EU inden 2004 bør oprette en permanent styrke på 5 000 mand til at udføre humanitære og redningsaktioner og operationer, der tilsigter at komme truede befolkninger til undsætning, idet denne styrke bør omfatte civilt og militært personel og kunne deployeres inden for en tidsramme på mindre end 10 dage (beredskab) og stå til rådighed permanent efter en rotationsordning; |
| --- | --- |

38.

mener, at EU inden 2004 bør oprette en permanent styrke på 5 000 mand til at udføre humanitære og redningsaktioner og operationer, der tilsigter at komme truede befolkninger til undsætning, idet denne styrke bør omfatte civilt og militært personel og kunne deployeres inden for en tidsramme på mindre end 10 dage (beredskab) og stå til rådighed permanent efter en rotationsordning;

| 39. | mener, at denne styrkes opgave bør være at komme europæiske borgere til undsætning i tilfælde af politiske kriser gennem humanitære aktioner bl.a. for at undgå massakrer og yde støtte i tilfælde af naturkatastrofer overalt i verden; |
| --- | --- |

39.

mener, at denne styrkes opgave bør være at komme europæiske borgere til undsætning i tilfælde af politiske kriser gennem humanitære aktioner bl.a. for at undgå massakrer og yde støtte i tilfælde af naturkatastrofer overalt i verden;

| 40. | mener, at den fransk-tyske brigade udvidet med styrker fra andre lande som udgangspunkt bør være kernen i den militære del af denne styrke, mens den civile del kunne hvile på de aktiver, der blev fremhævet i konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Göteborg med henblik på civil krisestyring; |
| --- | --- |

40.

mener, at den fransk-tyske brigade udvidet med styrker fra andre lande som udgangspunkt bør være kernen i den militære del af denne styrke, mens den civile del kunne hvile på de aktiver, der blev fremhævet i konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Göteborg med henblik på civil krisestyring;

| 41. | støtter oprettelsen af et EU-forsvarsmateriel- og forskningsagentur, der bør fokusere på ovennævnte styrke, navnlig inden for områderne transport, rekognoscering, kommando og kontrol; fastholder, at skyggebudgetter, der ikke er underlagt nogen form for parlamentarisk kontrol, bør undgås; |
| --- | --- |

41.

støtter oprettelsen af et EU-forsvarsmateriel- og forskningsagentur, der bør fokusere på ovennævnte styrke, navnlig inden for områderne transport, rekognoscering, kommando og kontrol; fastholder, at skyggebudgetter, der ikke er underlagt nogen form for parlamentarisk kontrol, bør undgås;

| 42. | understreger, at etableringen af en europæisk beredskabsstyrke, bør være forenelig med udviklingen af NATO's beredskabsstyrke; |
| --- | --- |

42.

understreger, at etableringen af en europæisk beredskabsstyrke, bør være forenelig med udviklingen af NATO's beredskabsstyrke;

| 43. | bifalder, at konfliktforebyggelse i stigende grad bliver det erklærede centrale mål for den europæiske udenrigspolitik, idet det forsøges ved en kombination af diplomatiske bestræbelser og anvendelsen af forskellige EU-instrumenter og større sammenhæng og konsekvens i EU's politik udadtil at tilvejebringe regional stabilitet, fredsikring og genoprettelse af statens autoritet; |
| --- | --- |

43.

bifalder, at konfliktforebyggelse i stigende grad bliver det erklærede centrale mål for den europæiske udenrigspolitik, idet det forsøges ved en kombination af diplomatiske bestræbelser og anvendelsen af forskellige EU-instrumenter og større sammenhæng og konsekvens i EU's politik udadtil at tilvejebringe regional stabilitet, fredsikring og genoprettelse af statens autoritet;

| 44. | konstaterer som central erfaring fra overtagelsen af internationale beskyttelsesopgaver, hvad enten det drejer sig om det vestlige Balkan eller Afghanistan, at ESFP's politifunktion skal udbygges væsentligt med henblik på etablering af en efterkrigstidsorden og skal tildeles en selvstændig, operationel status, som er dels militær dels civil; |
| --- | --- |

44.

konstaterer som central erfaring fra overtagelsen af internationale beskyttelsesopgaver, hvad enten det drejer sig om det vestlige Balkan eller Afghanistan, at ESFP's politifunktion skal udbygges væsentligt med henblik på etablering af en efterkrigstidsorden og skal tildeles en selvstændig, operationel status, som er dels militær dels civil;

| 45. | understreger, at fremskridt inden for militære og politimæssige operationer nu hurtigst muligt skal følges op af en fuldstændig praktisk udvikling af en civil kriseforebyggelses- og krisestyringskapacitet, herunder politikker og foranstaltninger til mobilisering af ikke-statslige aktører, både på lokalt og internationalt plan; gentager i den forbindelse ønsket om, at der etableres en europæisk fredsbevarende styrke; opfordrer Rådet og Kommissionen til regelmæssigt at udgive situationsberetninger om dette spørgsmål; |
| --- | --- |

45.

understreger, at fremskridt inden for militære og politimæssige operationer nu hurtigst muligt skal følges op af en fuldstændig praktisk udvikling af en civil kriseforebyggelses- og krisestyringskapacitet, herunder politikker og foranstaltninger til mobilisering af ikke-statslige aktører, både på lokalt og internationalt plan; gentager i den forbindelse ønsket om, at der etableres en europæisk fredsbevarende styrke; opfordrer Rådet og Kommissionen til regelmæssigt at udgive situationsberetninger om dette spørgsmål;

| 46. | anser det for presserende, at EU i fællesskab med G8-landene fastlægger en klar og avanceret strategi for ikke-spredning af samtlige masseødelæggelsesvåben både nukleare, kemiske og biologiske; går derfor ind i et fælles initiativ i samarbejde med Kommissionen for afholdelse af en international parlamentskonference om nedrustning og ikke-spredning den 21.-22. november 2003 i Strasbourg; understreger, at det er nødvendigt, at EU hurtigst muligt træffer foranstaltninger til at sikre, at NPT-evalueringskonferencen i 2005 bliver en succes; |
| --- | --- |

46.

anser det for presserende, at EU i fællesskab med G8-landene fastlægger en klar og avanceret strategi for ikke-spredning af samtlige masseødelæggelsesvåben både nukleare, kemiske og biologiske; går derfor ind i et fælles initiativ i samarbejde med Kommissionen for afholdelse af en international parlamentskonference om nedrustning og ikke-spredning den 21.-22. november 2003 i Strasbourg; understreger, at det er nødvendigt, at EU hurtigst muligt træffer foranstaltninger til at sikre, at NPT-evalueringskonferencen i 2005 bliver en succes;

| 47. | glæder sig over de foranstaltninger, EU har truffet i den internationale kamp mod terrorisme som f.eks. indefrysning af terrororganisationers finansieringskilder og den tekniske bistand, Kommissionen yder Indonesien, Pakistan og Filippinerne; bemærker den seneste gensidige udleveringsaftale mellem USA og EU og indførelsen af standardiserede klausuler om bekæmpelse af terrorisme i alle aftaler med tredjelande; anser det imidlertid for absolut nødvendigt, at et fælles europæisk territorialforsvar (Homeland Defence) indgår i opgavekataloget for en europæisk sikkerhedsstrategi; |
| --- | --- |

47.

glæder sig over de foranstaltninger, EU har truffet i den internationale kamp mod terrorisme som f.eks. indefrysning af terrororganisationers finansieringskilder og den tekniske bistand, Kommissionen yder Indonesien, Pakistan og Filippinerne; bemærker den seneste gensidige udleveringsaftale mellem USA og EU og indførelsen af standardiserede klausuler om bekæmpelse af terrorisme i alle aftaler med tredjelande; anser det imidlertid for absolut nødvendigt, at et fælles europæisk territorialforsvar (Homeland Defence) indgår i opgavekataloget for en europæisk sikkerhedsstrategi;

| 48. | henstiller til alle involverede parter at sikre de borgerlige friheder og rettigheder og behandle de berørte personers personlige data ansvarligt; |
| --- | --- |

48.

henstiller til alle involverede parter at sikre de borgerlige friheder og rettigheder og behandle de berørte personers personlige data ansvarligt;

Udenrigspolitiske prioriteringer inden for rammerne af et europæisk sikkerhedskoncept

| 49. | betragter en nyovervejelse af de transatlantiske forbindelser som høj prioritet, for kun USA og Europa deler et særligt ansvar for i fællesskab og på lige vilkår at sikre fred, stabilitet, demokrati, tolerance og bæredygtig udvikling i verden, idet Europa for at være en troværdig og indflydelsesrig partner skal udvikle større konsekvens i sine aktioner og større kapacitet; |
| --- | --- |

49.

betragter en nyovervejelse af de transatlantiske forbindelser som høj prioritet, for kun USA og Europa deler et særligt ansvar for i fællesskab og på lige vilkår at sikre fred, stabilitet, demokrati, tolerance og bæredygtig udvikling i verden, idet Europa for at være en troværdig og indflydelsesrig partner skal udvikle større konsekvens i sine aktioner og større kapacitet;

| 50. | henviser til, at dette partnerskab ikke blot skal defineres militært og sikkerhedspolitisk inden for rammerne af NATO, men ligeledes skal integrere aspekter af de transatlantiske, økonomiske, handelsmæssige, miljømæssige og sociale forbindelser og tage udgangspunkt i ideen om en »transatlantisk markedsplads« som grundlag for et jævnbyrdigt samarbejde; |
| --- | --- |

50.

henviser til, at dette partnerskab ikke blot skal defineres militært og sikkerhedspolitisk inden for rammerne af NATO, men ligeledes skal integrere aspekter af de transatlantiske, økonomiske, handelsmæssige, miljømæssige og sociale forbindelser og tage udgangspunkt i ideen om en »transatlantisk markedsplads« som grundlag for et jævnbyrdigt samarbejde;

| 51. | foreslår i den forbindelse, at der som første praktiske skridt indføres gensidige lempelser i rejsetrafikken mellem EU-medlemsstaterne og USA efter Schengen-modellen for derved at gøre disse forbindelsers særlige karakter synlig også for borgerne med henblik på at fremme en civil og kulturel vekselvirkning (f.eks. mellem parlamenter og universiteter); |
| --- | --- |

51.

foreslår i den forbindelse, at der som første praktiske skridt indføres gensidige lempelser i rejsetrafikken mellem EU-medlemsstaterne og USA efter Schengen-modellen for derved at gøre disse forbindelsers særlige karakter synlig også for borgerne med henblik på at fremme en civil og kulturel vekselvirkning (f.eks. mellem parlamenter og universiteter);

| 52. | betragter fredeliggørelsen af Mellemøsten som vigtigste opgave i fællesskab med USA og sammen med Rusland og FN (kvartetten); |
| --- | --- |

52.

betragter fredeliggørelsen af Mellemøsten som vigtigste opgave i fællesskab med USA og sammen med Rusland og FN (kvartetten);

| 53. | gentager sin uforbeholdne støtte til gennemførelsen af køreplanen for en israelsk-palæstinensisk fredsproces, men beklager dybt de tilbageskridt, begge konfliktens parter har taget; |
| --- | --- |

53.

gentager sin uforbeholdne støtte til gennemførelsen af køreplanen for en israelsk-palæstinensisk fredsproces, men beklager dybt de tilbageskridt, begge konfliktens parter har taget;

| 54. | foreslår, at EU på grundlag af den omfattende strukturstøtte fra Middelhavsprogrammerne, handels- og samarbejdsaftalerne med landene i regionen og den finansielle bistand til Den Palæstinensiske Myndighed tager initiativ til en omfattende og vægtig udviklingsplan for regionen, der er synlig og tager højde for de amerikanske planer, såsom de seneste forslag om oprettelse af en regional frihandelszone mellem de arabiske lande og USA; |
| --- | --- |

54.

foreslår, at EU på grundlag af den omfattende strukturstøtte fra Middelhavsprogrammerne, handels- og samarbejdsaftalerne med landene i regionen og den finansielle bistand til Den Palæstinensiske Myndighed tager initiativ til en omfattende og vægtig udviklingsplan for regionen, der er synlig og tager højde for de amerikanske planer, såsom de seneste forslag om oprettelse af en regional frihandelszone mellem de arabiske lande og USA;

| 55. | anser det for hensigtsmæssigt at overveje at indsætte FN-styrker, hvis den sikkerhedspolitiske situation yderligere forværres, især hvis terrorismen ikke lader sig inddæmme, og hvis det ikke på anden måde er muligt at etablere en palæstinensisk stat; |
| --- | --- |

55.

anser det for hensigtsmæssigt at overveje at indsætte FN-styrker, hvis den sikkerhedspolitiske situation yderligere forværres, især hvis terrorismen ikke lader sig inddæmme, og hvis det ikke på anden måde er muligt at etablere en palæstinensisk stat;

| 56. | mener, at EU, såfremt konfliktens parter måtte ønske det, også må være indstillet på at overtage sikkerhedspolitiske beskyttelsesfunktioner på et bestemt tidspunkt; |
| --- | --- |

56.

mener, at EU, såfremt konfliktens parter måtte ønske det, også må være indstillet på at overtage sikkerhedspolitiske beskyttelsesfunktioner på et bestemt tidspunkt;

| 57. | går ind for et langsigtet, varigt og bæredygtigt koncept for sikring af fred, genopbygning og statsdannelse i Irak, samt for opbygning af et demokratisk Irak baseret på respekt for menneskerettigheder og retsstatslige principper, idet besættelsesmagterne snarest muligt bør overdrage den ledende rolle til FN; betragter dette som en absolut forudsætning for en europæisk deltagelse i opbygningen af en efterkrigstidsorden i Irak og hele regionen som påpeget i henstillingen til Rådet af 24. september 2003 (6); |
| --- | --- |

57.

går ind for et langsigtet, varigt og bæredygtigt koncept for sikring af fred, genopbygning og statsdannelse i Irak, samt for opbygning af et demokratisk Irak baseret på respekt for menneskerettigheder og retsstatslige principper, idet besættelsesmagterne snarest muligt bør overdrage den ledende rolle til FN; betragter dette som en absolut forudsætning for en europæisk deltagelse i opbygningen af en efterkrigstidsorden i Irak og hele regionen som påpeget i henstillingen til Rådet af 24. september 2003 (6);

| 58. | er af den opfattelse, at EU og USA i FN-regi skal udarbejde en fælles strategi, der kan føre til deeskalation og nedrustning over for den atompolitik, der føres af lande, der ikke har ratificeret ikke-spredningstraktaten; |
| --- | --- |

58.

er af den opfattelse, at EU og USA i FN-regi skal udarbejde en fælles strategi, der kan føre til deeskalation og nedrustning over for den atompolitik, der føres af lande, der ikke har ratificeret ikke-spredningstraktaten;

| 59. | opfordrer Iran til betingelsesløst at undertegne, ratificere og gennemføre Det Internationale Atomenerigagenturs (IAEA) tillægsprotokol om agenturets inspektioner og underkaste sit atomprogram omfattende kontrol af IAEA; |
| --- | --- |

59.

opfordrer Iran til betingelsesløst at undertegne, ratificere og gennemføre Det Internationale Atomenerigagenturs (IAEA) tillægsprotokol om agenturets inspektioner og underkaste sit atomprogram omfattende kontrol af IAEA;

| 60. | opfordrer indtrængende Nordkorea til omgående at afvikle sit atomvåbenprogram og således straks opfylde sine forpligtelser i henhold til ikke-spredningsaftalen; |
| --- | --- |

60.

opfordrer indtrængende Nordkorea til omgående at afvikle sit atomvåbenprogram og således straks opfylde sine forpligtelser i henhold til ikke-spredningsaftalen;

| 61. | understreger på ny, at EU har stor interesse i og insisterer på en fredelig løsning af Taiwan-spørgsmålet igennem en dialog over Taiwan-strædet; opfordrer især Kina til at trække sine missiler tilbage fra kystprovinserne langs Taiwan-strædet; understreger den betydning, styrkede økonomiske forbindelser har for en forbedring af det politiske klima; understreger endvidere EU's interesse i tættere forbindelser med Taiwan, også i multilateral sammenhæng; |
| --- | --- |

61.

understreger på ny, at EU har stor interesse i og insisterer på en fredelig løsning af Taiwan-spørgsmålet igennem en dialog over Taiwan-strædet; opfordrer især Kina til at trække sine missiler tilbage fra kystprovinserne langs Taiwan-strædet; understreger den betydning, styrkede økonomiske forbindelser har for en forbedring af det politiske klima; understreger endvidere EU's interesse i tættere forbindelser med Taiwan, også i multilateral sammenhæng;

| 62. | går ind for en yderligere konsolidering af det europæiske engagement i Afghanistan og glæder sig over NATO's overtagelse af ISAF-kommandoen som tegn på alliancens håndfaste, militære engagement til fordel for centralregeringen og opfordrer til, at dens mandat udvides til resten af landet; foreslår afholdelse af en ny Petersberg-konference med det formål at opnå en bedre magtbalance mellem de forskellige etniske grupper i landet; går ind for øgede genopbygningsbestræbelser fra det internationale samfunds side med henblik på bl.a. at forbedre situationen for kvinder, piger og børn i Afghanistan, idet der øjeblikkeligt skal iværksættes økonomiske alternativer til opiumdyrkningen; glæder sig i denne forbindelse over de afgørelser, der for nylig er truffet for også at sikre de afsides beliggende områder i Afghanistan; |
| --- | --- |

62.

går ind for en yderligere konsolidering af det europæiske engagement i Afghanistan og glæder sig over NATO's overtagelse af ISAF-kommandoen som tegn på alliancens håndfaste, militære engagement til fordel for centralregeringen og opfordrer til, at dens mandat udvides til resten af landet; foreslår afholdelse af en ny Petersberg-konference med det formål at opnå en bedre magtbalance mellem de forskellige etniske grupper i landet; går ind for øgede genopbygningsbestræbelser fra det internationale samfunds side med henblik på bl.a. at forbedre situationen for kvinder, piger og børn i Afghanistan, idet der øjeblikkeligt skal iværksættes økonomiske alternativer til opiumdyrkningen; glæder sig i denne forbindelse over de afgørelser, der for nylig er truffet for også at sikre de afsides beliggende områder i Afghanistan;

| 63. | ønsker større opmærksomhed omkring Sydkaukasus, der er ved at udvikle sig til en af EU's mest ustabile naboregioner; glæder sig derfor over, at der er udnævnt en særlig EU-repræsentant for denne region; |
| --- | --- |

63.

ønsker større opmærksomhed omkring Sydkaukasus, der er ved at udvikle sig til en af EU's mest ustabile naboregioner; glæder sig derfor over, at der er udnævnt en særlig EU-repræsentant for denne region;

| 64. | opfordrer til udvikling af samarbejdet med landene ved Sortehavet igennem etablering af en permanent parlamentarisk dialog mellem Europa-Parlamentet og Den Parlamentariske Forsamling for Det Økonomiske Samarbejde i Sortehavsområdet (PABSEC) med henblik på at fremme freden og den økonomiske udvikling og eliminere risikoen for kriser i området; |
| --- | --- |

64.

opfordrer til udvikling af samarbejdet med landene ved Sortehavet igennem etablering af en permanent parlamentarisk dialog mellem Europa-Parlamentet og Den Parlamentariske Forsamling for Det Økonomiske Samarbejde i Sortehavsområdet (PABSEC) med henblik på at fremme freden og den økonomiske udvikling og eliminere risikoen for kriser i området;

| 65. | henviser til den ulmende krise i Moldova, der bl.a. skyldes konflikten i Transnistrien; bifalder overvejelserne om i givet fald ved hjælp af en ESFP-mission at bidrage til stabiliseringen i Transnistrien, men kræver samtidig, at der til fremme af den økonomiske stabilisering i Moldova træffes foranstaltninger til at ophæve EU's restriktive importbarriere for produkter fra Moldova; |
| --- | --- |

65.

henviser til den ulmende krise i Moldova, der bl.a. skyldes konflikten i Transnistrien; bifalder overvejelserne om i givet fald ved hjælp af en ESFP-mission at bidrage til stabiliseringen i Transnistrien, men kræver samtidig, at der til fremme af den økonomiske stabilisering i Moldova træffes foranstaltninger til at ophæve EU's restriktive importbarriere for produkter fra Moldova;

| 66. | opfordrer i denne forbindelse også til, at der føres en intensiv dialog med den russiske regering om dette emne for at skabe klarhed med hensyn til EU's holdning og dets vilje til at forebygge en alvorlig krise; |
| --- | --- |

66.

opfordrer i denne forbindelse også til, at der føres en intensiv dialog med den russiske regering om dette emne for at skabe klarhed med hensyn til EU's holdning og dets vilje til at forebygge en alvorlig krise;

| 67. | bifalder EU's vedvarende engagement i den vestlige Balkanregion, der stadig er i centrum for stabiliserings- og udviklingsbestræbelserne, og støtter ideen om »europæiske partnerskaber« for lande i den vestlige Balkanregion, der søger om medlemskab; |
| --- | --- |

67.

bifalder EU's vedvarende engagement i den vestlige Balkanregion, der stadig er i centrum for stabiliserings- og udviklingsbestræbelserne, og støtter ideen om »europæiske partnerskaber« for lande i den vestlige Balkanregion, der søger om medlemskab;

| 68. | beklager imidlertid, at man på topmødet mellem EU og det vestlige Balkan i Thessaloniki den 21. juni 2003 ikke benyttede lejligheden til i udviklingsprocessen at inddrage muligheden for et gradueret medlemskab — med mulighed for fuldt medlemskab — som på længere sigt også kunne udvides til de nye naboer Ukraine, Moldova og Belarus, hvorved man kunne have antydet de første skridt til udformning af et »bredere Europa«-koncept; |
| --- | --- |

68.

beklager imidlertid, at man på topmødet mellem EU og det vestlige Balkan i Thessaloniki den 21. juni 2003 ikke benyttede lejligheden til i udviklingsprocessen at inddrage muligheden for et gradueret medlemskab — med mulighed for fuldt medlemskab — som på længere sigt også kunne udvides til de nye naboer Ukraine, Moldova og Belarus, hvorved man kunne have antydet de første skridt til udformning af et »bredere Europa«-koncept;

| 69. | fastslår, at Rusland fortsat er Europas vigtigste partner i Øst og er en afgørende faktor for enhver form for regional udvikling; understreger nødvendigheden af en snævrere dialog om Ruslands eksportpolitik inden for våben- og nuklearteknologi, der ofte blot er økonomisk motiveret, men bidrager til alvorlige sikkerhedsrisici for andre dele af verden; |
| --- | --- |

69.

fastslår, at Rusland fortsat er Europas vigtigste partner i Øst og er en afgørende faktor for enhver form for regional udvikling; understreger nødvendigheden af en snævrere dialog om Ruslands eksportpolitik inden for våben- og nuklearteknologi, der ofte blot er økonomisk motiveret, men bidrager til alvorlige sikkerhedsrisici for andre dele af verden;

| 70. | er af den opfattelse, at temaet Tjetjenien og de menneskerettighedskrænkelser, der er begået der, bør tages op af EU, bl.a. under anvendelse af de instrumenter, der er til rådighed i partnerskabs- og samarbejdsaftalen, og at Rusland bør presses til at indlede en egentlig freds- og forsoningsproces, som alle berørte parter må deltage i for på den måde at dæmme op for ekstremisternes indflydelse og for risikoen for en udbredelse af terrorangrebene; mener, at EU bør være parat til at støtte forsoningsbestræbelserne og bidrage til foranstaltningerne til løsning af krisen; |
| --- | --- |

70.

er af den opfattelse, at temaet Tjetjenien og de menneskerettighedskrænkelser, der er begået der, bør tages op af EU, bl.a. under anvendelse af de instrumenter, der er til rådighed i partnerskabs- og samarbejdsaftalen, og at Rusland bør presses til at indlede en egentlig freds- og forsoningsproces, som alle berørte parter må deltage i for på den måde at dæmme op for ekstremisternes indflydelse og for risikoen for en udbredelse af terrorangrebene; mener, at EU bør være parat til at støtte forsoningsbestræbelserne og bidrage til foranstaltningerne til løsning af krisen;

| 71. | henviser til, at grænserne mellem EU og Rusland har fået en ny betydning i Østersøområdet efter udvidelsen med de baltiske lande og Polen; går ind for, at politikken for den nordiske dimension forbindes med EU-initiativet »nye naboer«, hvilket ville være et vigtigt element for projekteringen af sikkerhed og stabilitet langs Europas ydre grænser; |
| --- | --- |

71.

henviser til, at grænserne mellem EU og Rusland har fået en ny betydning i Østersøområdet efter udvidelsen med de baltiske lande og Polen; går ind for, at politikken for den nordiske dimension forbindes med EU-initiativet »nye naboer«, hvilket ville være et vigtigt element for projekteringen af sikkerhed og stabilitet langs Europas ydre grænser;

| 72. | understreger betydningen af udviklingen i Kaliningrad og opfordrer i denne forbindelse indtrængende Kommissionen og Rådet til fortsat at tage spørgsmålet op over for de russiske myndigheder og i den sammenhæng huske på, at Rusland bærer hovedansvaret for denne integrerede del af Rusland, og at det stadigt voksende økonomiske og sociale skel mellem denne enklave i det fremtidige EU og de omkringliggende lande udgør en trussel for hele regionens sikkerhed; |
| --- | --- |

72.

understreger betydningen af udviklingen i Kaliningrad og opfordrer i denne forbindelse indtrængende Kommissionen og Rådet til fortsat at tage spørgsmålet op over for de russiske myndigheder og i den sammenhæng huske på, at Rusland bærer hovedansvaret for denne integrerede del af Rusland, og at det stadigt voksende økonomiske og sociale skel mellem denne enklave i det fremtidige EU og de omkringliggende lande udgør en trussel for hele regionens sikkerhed;

| 73. | kræver, at euro-middelhavsdialogen i højere grad også kommer til at omfatte sikkerhedskonceptet; gentager dog, at dette ikke må ske til skade for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder i landene i regionen, idet forsvar og fremme af disse rettigheder fortsat har højeste prioritet for EU i forbindelserne med partnerlandene; opfordrer til, at der snarest muligt oprettes en parlamentarisk euromiddelhavsforsamling med henblik på at give Barcelona-processen den nødvendige ramme for debat og en direkte institutionel forbindelse til civilsamfundet i de berørte lande; |
| --- | --- |

73.

kræver, at euro-middelhavsdialogen i højere grad også kommer til at omfatte sikkerhedskonceptet; gentager dog, at dette ikke må ske til skade for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder i landene i regionen, idet forsvar og fremme af disse rettigheder fortsat har højeste prioritet for EU i forbindelserne med partnerlandene; opfordrer til, at der snarest muligt oprettes en parlamentarisk euromiddelhavsforsamling med henblik på at give Barcelona-processen den nødvendige ramme for debat og en direkte institutionel forbindelse til civilsamfundet i de berørte lande;

| 74. | glæder sig over styrkelsen af det euro-latinamerikanske politiske og strategiske partnerskab og anmoder om, at det gøres til et virksomt instrument ved hjælp af en euro-latinamerikansk fredspagt, som med udgangspunkt i FN-pagten gør det muligt at konkretisere politiske, strategiske og sikkerhedsmæssige forslag i begge parters interesse; understreger, at det sikkerheds- og forsvarsmæssige samarbejde mellem EU-medlemsstaterne og de latinamerikanske lande kan vedrøre international freds- og sikkerhedsbevarelse, våbenkontrol, nuklear ikke-spredning, militært og teknisk samarbejde inden for rustningsindustrien og kontrol med våbeneksporten, spørgsmål vedrørende sikkerhed, økonomi, udvikling og miljø samt forskellige andre generelle sikkerheds- og forsvarsmæssige spørgsmål af fælles interesse; |
| --- | --- |

74.

glæder sig over styrkelsen af det euro-latinamerikanske politiske og strategiske partnerskab og anmoder om, at det gøres til et virksomt instrument ved hjælp af en euro-latinamerikansk fredspagt, som med udgangspunkt i FN-pagten gør det muligt at konkretisere politiske, strategiske og sikkerhedsmæssige forslag i begge parters interesse; understreger, at det sikkerheds- og forsvarsmæssige samarbejde mellem EU-medlemsstaterne og de latinamerikanske lande kan vedrøre international freds- og sikkerhedsbevarelse, våbenkontrol, nuklear ikke-spredning, militært og teknisk samarbejde inden for rustningsindustrien og kontrol med våbeneksporten, spørgsmål vedrørende sikkerhed, økonomi, udvikling og miljø samt forskellige andre generelle sikkerheds- og forsvarsmæssige spørgsmål af fælles interesse;

| 75. | går ind for, at der træffes flere foranstaltninger med henblik på at styrke, udvikle og støtte civilsamfundet og de demokratiske kræfter i vore nabolande, især i de islamiske lande, der også bør bidrage til effektivt at forebygge og bekæmpe voldelige og terroristiske aktiviteter; |
| --- | --- |

75.

går ind for, at der træffes flere foranstaltninger med henblik på at styrke, udvikle og støtte civilsamfundet og de demokratiske kræfter i vore nabolande, især i de islamiske lande, der også bør bidrage til effektivt at forebygge og bekæmpe voldelige og terroristiske aktiviteter;

| 76. | tager til efterretning, at Kina omtales som en vigtig strategisk partner i EU's udkast til sikkerhedsstrategi, og bemærker Kommissionens nye politikdokument om Kina; understreger i den forbindelse, at partnerskabet ikke kan intensiveres, så længe der ikke sker konkrete fremskridt på menneskerettighedsområdet; |
| --- | --- |

76.

tager til efterretning, at Kina omtales som en vigtig strategisk partner i EU's udkast til sikkerhedsstrategi, og bemærker Kommissionens nye politikdokument om Kina; understreger i den forbindelse, at partnerskabet ikke kan intensiveres, så længe der ikke sker konkrete fremskridt på menneskerettighedsområdet;

| 77. | beklager, at opfordringen til udnævnelse af en særlige EU-udsending for Tibet ikke er blevet efterkommet; opfordrer i den forbindelse Rådet til at bestræbe sig for at fremme dialogen mellem de kinesiske myndigheder og de tibetanske repræsentanter; |
| --- | --- |

77.

beklager, at opfordringen til udnævnelse af en særlige EU-udsending for Tibet ikke er blevet efterkommet; opfordrer i den forbindelse Rådet til at bestræbe sig for at fremme dialogen mellem de kinesiske myndigheder og de tibetanske repræsentanter;

| 78. | minder om, at Kashmir-konflikten mellem atommagterne Indien og Pakistan fortsat er en af de største sikkerhedsrisici for EU uden for det umiddelbare europæiske naboskab; gentager, at det i henhold til EU's adfærdskodeks for våbeneksport ikke er tilladt at levere militært materiel til noget land i denne region; |
| --- | --- |

78.

minder om, at Kashmir-konflikten mellem atommagterne Indien og Pakistan fortsat er en af de største sikkerhedsrisici for EU uden for det umiddelbare europæiske naboskab; gentager, at det i henhold til EU's adfærdskodeks for våbeneksport ikke er tilladt at levere militært materiel til noget land i denne region;

| 79. | henleder opmærksomheden på situationen i de centralasiatiske republikker, som har fået en afgørende rolle i kampen mod terrorisme; beklager Rådets og Kommissionens tavshed, hvad angår de massive menneskerettighedskrænkelser, som finder sted i disse lande; påpeger nødvendigheden af at udvikle en fælles strategi ved konsekvent at samle alle de instrumenter, der findes i de eksisterende partnerskabs- og samarbejdsaftaler; |
| --- | --- |

79.

henleder opmærksomheden på situationen i de centralasiatiske republikker, som har fået en afgørende rolle i kampen mod terrorisme; beklager Rådets og Kommissionens tavshed, hvad angår de massive menneskerettighedskrænkelser, som finder sted i disse lande; påpeger nødvendigheden af at udvikle en fælles strategi ved konsekvent at samle alle de instrumenter, der findes i de eksisterende partnerskabs- og samarbejdsaftaler;

| 80. | understreger betydningen af EU's adfærdskodeks for våbeneksport som redskab til at forhindre uønsket våbeneksport; er fast besluttet på, at denne adfærdskodeks skal videreudvikles og styrkes; fordømmer endvidere stærkt den feje brug af og indrullering i hæren af børnesoldater; anmoder endvidere om en øget indsats fra Rådets og medlemsstaternes side for at påvirke de regeringer og »krigsherrer«, der krænker de meste elementære rettigheder, nemlig børns rettigheder, og de internationale konventioner, der vedrører disse rettigheder; |
| --- | --- |

80.

understreger betydningen af EU's adfærdskodeks for våbeneksport som redskab til at forhindre uønsket våbeneksport; er fast besluttet på, at denne adfærdskodeks skal videreudvikles og styrkes; fordømmer endvidere stærkt den feje brug af og indrullering i hæren af børnesoldater; anmoder endvidere om en øget indsats fra Rådets og medlemsstaternes side for at påvirke de regeringer og »krigsherrer«, der krænker de meste elementære rettigheder, nemlig børns rettigheder, og de internationale konventioner, der vedrører disse rettigheder;

*

- *

| 81. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes parlamenter, FN's generalsekretær og Europarådets formand. |
| --- | --- |

81.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes parlamenter, FN's generalsekretær og Europarådets formand.

---

(1)  EFT C 172 af 18.6.1999, s. 1.

(2)  P5_TA(2002)0451.

(3)  P5_TA(2003)0188.

(4)  P5_TA(2003)0291.

(5)  EFT C 140 E af 13.6.2002, s. 569.

(6)  P5_TA(2003)0401.

P5_TA(2003)0461

Initiativ til fordel for et FN-moratorium for dødsstraf

Europa-Parlamentets beslutning om initiativet til dekretering af et internationalt moratorium for dødsstraf inden for rammerne af FN

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om et universelt moratorium for dødsstraf, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om et universelt moratorium for dødsstraf,

| — | der henviser til de resolutioner om indførelse af et moratorium for henrettelser, som forskellige FN-organer, bl.a. Menneskerettighedskommissionen, har vedtaget, |
| --- | --- |

—

der henviser til de resolutioner om indførelse af et moratorium for henrettelser, som forskellige FN-organer, bl.a. Menneskerettighedskommissionen, har vedtaget,

| — | der henviser til, at EU flere gange har slået til lyd for et universelt moratorium for henrettelser, senest i formandskabets erklæring i anledning af den første verdensdag mod dødsstraf den 10. oktober 2003, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at EU flere gange har slået til lyd for et universelt moratorium for henrettelser, senest i formandskabets erklæring i anledning af den første verdensdag mod dødsstraf den 10. oktober 2003,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 37, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 37, stk. 4,

| A. | der henviser til, at EU med sine retningslinjer for politikken over for tredjelande for så vidt angår dødsstraf, der blev godkendt af Det Europæiske Råd på mødet i Luxembourg den 6. juni 1998, har besluttet, at man i internationale fora vil arbejde for et universelt moratorium for dødsstraf og for dødsstraffens ophævelse inden for en passende tidsfrist, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU med sine retningslinjer for politikken over for tredjelande for så vidt angår dødsstraf, der blev godkendt af Det Europæiske Råd på mødet i Luxembourg den 6. juni 1998, har besluttet, at man i internationale fora vil arbejde for et universelt moratorium for dødsstraf og for dødsstraffens ophævelse inden for en passende tidsfrist,

| B. | der understreger, at Rådets italienske formandskab den 2. juli 2003 i Parlamentet erklærede, at en af dets politiske prioriteter på området eksterne forbindelser er, at FN's Generalforsamling, der for øjeblikket er sammenkaldt i New York, vedtager en resolution om indførelse af et moratorium for dødsstraf, |
| --- | --- |

B.

der understreger, at Rådets italienske formandskab den 2. juli 2003 i Parlamentet erklærede, at en af dets politiske prioriteter på området eksterne forbindelser er, at FN's Generalforsamling, der for øjeblikket er sammenkaldt i New York, vedtager en resolution om indførelse af et moratorium for dødsstraf,

| C. | der fremhæver, at Kommissionens formand den 29. september 2003 udtalte, at han var af samme holdning som Parlamentet, og at han ønskede, at kampagnen for et universelt moratorium for dødsstraf, der havde varet i flere årtier, endelig førte til et resultat i FN's Generalforsamling, |
| --- | --- |

C.

der fremhæver, at Kommissionens formand den 29. september 2003 udtalte, at han var af samme holdning som Parlamentet, og at han ønskede, at kampagnen for et universelt moratorium for dødsstraf, der havde varet i flere årtier, endelig førte til et resultat i FN's Generalforsamling,

| D. | der er dybt foruroliget over den trussel om henrettelse, der hænger over tusinder af mennesker i verden, men som er opmuntret af den omstændighed, at antallet af lande, der har afskaffet dødsstraf, har været fortsat stigende de seneste år; |
| --- | --- |

D.

der er dybt foruroliget over den trussel om henrettelse, der hænger over tusinder af mennesker i verden, men som er opmuntret af den omstændighed, at antallet af lande, der har afskaffet dødsstraf, har været fortsat stigende de seneste år;

| E. | der understreger, at fristen for indgivelse af en resolutionstekst om dette spørgsmål er fastsat til den 7. november 2003, |
| --- | --- |

E.

der understreger, at fristen for indgivelse af en resolutionstekst om dette spørgsmål er fastsat til den 7. november 2003,

| 1. | gentager sin anmodning til Rådets formandskab om ufortøvet at forelægge FN's Generalforsamling, som for tiden er sammenkaldt i New York, et forslag til resolution, hvori der kræves vedtagelse et universelt moratorium for dødsstraf; |
| --- | --- |

1.

gentager sin anmodning til Rådets formandskab om ufortøvet at forelægge FN's Generalforsamling, som for tiden er sammenkaldt i New York, et forslag til resolution, hvori der kræves vedtagelse et universelt moratorium for dødsstraf;

| 2. | opfordrer EU's institutioner og medlemsstaterne til på det politiske og diplomatiske plan at gøre alt for at sikre størst mulig opbakning af denne resolution i FN's Generalforsamling; |
| --- | --- |

2.

opfordrer EU's institutioner og medlemsstaterne til på det politiske og diplomatiske plan at gøre alt for at sikre størst mulig opbakning af denne resolution i FN's Generalforsamling;

| 3. | anmoder Rådets formandskab og Kommissionen om at forelægge Parlamentet de resultater, der opnås på FN's Generalforsamling, og om, at dette sker under den første mødeperiode efter afslutningen af arbejdet i New York; |
| --- | --- |

3.

anmoder Rådets formandskab og Kommissionen om at forelægge Parlamentet de resultater, der opnås på FN's Generalforsamling, og om, at dette sker under den første mødeperiode efter afslutningen af arbejdet i New York;

| 4. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådets formandskab, Kommissionen, medlemsstaternes parlamenter, FN's generalsekretær og alle medlemslande i FN's Generalforsamling. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådets formandskab, Kommissionen, medlemsstaternes parlamenter, FN's generalsekretær og alle medlemslande i FN's Generalforsamling.

P5_TA(2003)0462

Fred og værdighed i Mellemøsten

Europa-Parlamentets beslutning om fred og værdighed i Mellemøsten (2002/2166(INI))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til EU-traktatens artikel 11-18, 21, 23, 27 og 28 og til Det Europæiske Konvents arbejde inden for området eksterne foranstaltninger, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-traktatens artikel 11-18, 21, 23, 27 og 28 og til Det Europæiske Konvents arbejde inden for området eksterne foranstaltninger,

| — | der henviser til den køreplan for fred indeholdende en fredsplan for løsning af den israelsk-palæstinensiske konflikt, som blev udarbejdet den 20. december 2002 af Kvartetten (USA, FN, Den Russiske Føderation og EU) og fremlagt den 30. april 2003 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til den køreplan for fred indeholdende en fredsplan for løsning af den israelsk-palæstinensiske konflikt, som blev udarbejdet den 20. december 2002 af Kvartetten (USA, FN, Den Russiske Føderation og EU) og fremlagt den 30. april 2003 (1),

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolutioner 242 (1967), 338 (1973), 425 (1978), 1373 (2001) og 1397 (2002), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolutioner 242 (1967), 338 (1973), 425 (1978), 1373 (2001) og 1397 (2002),

| — | der henviser til sin henstilling til Rådet af 13. december 2001 om krisen i Mellemøsten og EU's rolle i regionen (2), til sine beslutninger af 10. april 2002 (3), 7. februar 2002 (4) og 20. januar 2000 (5) om situationen i Mellemøsten og sine beslutninger af 20. marts 2002 (6) og 4. juli 2002 (7) om resultaterne af Det Europæiske Råds møder i Barcelona og Sevilla henholdsvis den 15.-16. marts 2002 og den 21.-22. juni 2002, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin henstilling til Rådet af 13. december 2001 om krisen i Mellemøsten og EU's rolle i regionen (2), til sine beslutninger af 10. april 2002 (3), 7. februar 2002 (4) og 20. januar 2000 (5) om situationen i Mellemøsten og sine beslutninger af 20. marts 2002 (6) og 4. juli 2002 (7) om resultaterne af Det Europæiske Råds møder i Barcelona og Sevilla henholdsvis den 15.-16. marts 2002 og den 21.-22. juni 2002,

| — | der henviser til sluterklæringerne fra det første, andet og tredje møde i det parlamentariske Euro-Middelhavsforum, som blev afholdt i Bruxelles henholdsvis den 27.-28. oktober 1998, den 8.-9. februar 2001 og den 8. november 2001, samt til sluterklæringerne fra det fjerde møde i det parlamentariske Euro-Middelhavsforum, som blev afholdt i Bari den 17.-18. juni 2002, |
| --- | --- |

—

der henviser til sluterklæringerne fra det første, andet og tredje møde i det parlamentariske Euro-Middelhavsforum, som blev afholdt i Bruxelles henholdsvis den 27.-28. oktober 1998, den 8.-9. februar 2001 og den 8. november 2001, samt til sluterklæringerne fra det fjerde møde i det parlamentariske Euro-Middelhavsforum, som blev afholdt i Bari den 17.-18. juni 2002,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 163, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 163,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik (A5-0351/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik (A5-0351/2003),

| A. | der henviser til, at tiden er inde til at sætte en stopper for den udbredte vold og terror, som har hærget området fra lang tid før iværksættelsen af FN's delingsplan fra 1947 og oprettelsen af Staten Israel den 14. maj 1948, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at tiden er inde til at sætte en stopper for den udbredte vold og terror, som har hærget området fra lang tid før iværksættelsen af FN's delingsplan fra 1947 og oprettelsen af Staten Israel den 14. maj 1948,

| B. | der henviser til, at løsninger baseret på magt og påtvungne forhåndsbetingelser klart har vist deres begrænsning og i flere årtier har hindret en forhandlingsløsning på konflikten mellem israelere og palæstinensere, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at løsninger baseret på magt og påtvungne forhåndsbetingelser klart har vist deres begrænsning og i flere årtier har hindret en forhandlingsløsning på konflikten mellem israelere og palæstinensere,

| C. | der henviser til, at verden ikke længere kan acceptere en fortsættelse af en konflikt, som allerede har ført til syv krige på 50 år (1948: den arabisk-israelske krig, 1956: Sinai, 1967: seksdageskrigen, 1969-1970: udmattelseskrigen, 1970: Sorte September i Jordan, 1973: Yom-Kippur og 1982: Libanon), og har krævet utallige ofre og forvoldt enorme materielle skader, og at det derfor er afgørende, at der findes en fredelig løsning på konflikten, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at verden ikke længere kan acceptere en fortsættelse af en konflikt, som allerede har ført til syv krige på 50 år (1948: den arabisk-israelske krig, 1956: Sinai, 1967: seksdageskrigen, 1969-1970: udmattelseskrigen, 1970: Sorte September i Jordan, 1973: Yom-Kippur og 1982: Libanon), og har krævet utallige ofre og forvoldt enorme materielle skader, og at det derfor er afgørende, at der findes en fredelig løsning på konflikten,

| D. | der henviser til, at det er af afgørende betydning at finde en løsning på konflikten, som allerede har givet anledning til flere forhandlinger, konferencer og mæglingsforsøg end nogen anden nutidig konflikt: våbenhvilen på Cypern i 1949, Gunnar Jarrings forhandlingsbestræbelser og William Rogers' fredsplan i årene 1967-70, Henry Kissingers mægling i 1973-74, forslaget til en fredskonference i Genève i 1976-77, Camp David-konferencen og -aftalerne i 1977-78, fredskonferencen i Madrid i 1991 og de efterfølgende elleve forhandlingsrunder frem til 1993, Oslo-forhandlingerne i 1993, de israelsk-palæstinensiske aftaler i Washington i 1993 og 1995 og de palæstinensisk-israelske forhandlinger i Taba, Kairo, Hebron, Wye Plantation, Sharm el Sheikh, Camp David, Taba osv. i perioden fra 1993 til 2001, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det er af afgørende betydning at finde en løsning på konflikten, som allerede har givet anledning til flere forhandlinger, konferencer og mæglingsforsøg end nogen anden nutidig konflikt: våbenhvilen på Cypern i 1949, Gunnar Jarrings forhandlingsbestræbelser og William Rogers' fredsplan i årene 1967-70, Henry Kissingers mægling i 1973-74, forslaget til en fredskonference i Genève i 1976-77, Camp David-konferencen og -aftalerne i 1977-78, fredskonferencen i Madrid i 1991 og de efterfølgende elleve forhandlingsrunder frem til 1993, Oslo-forhandlingerne i 1993, de israelsk-palæstinensiske aftaler i Washington i 1993 og 1995 og de palæstinensisk-israelske forhandlinger i Taba, Kairo, Hebron, Wye Plantation, Sharm el Sheikh, Camp David, Taba osv. i perioden fra 1993 til 2001,

| E. | der henviser til, at EU i dag har en mulighed for at yde et bidrag til, at der kan indledes nye fredsforhandlinger efter offentliggørelsen den 30. april 2003 af køreplanen for fred, og for at støtte »People's Voice«-initiativet og den principerklæring (»Statement of Principles«), som professor Sari Nusseibeh og Ami Ayalon fremsatte over for medlemmerne af Udvalget om Udenrigsanliggender den 9. september 2003, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EU i dag har en mulighed for at yde et bidrag til, at der kan indledes nye fredsforhandlinger efter offentliggørelsen den 30. april 2003 af køreplanen for fred, og for at støtte »People's Voice«-initiativet og den principerklæring (»Statement of Principles«), som professor Sari Nusseibeh og Ami Ayalon fremsatte over for medlemmerne af Udvalget om Udenrigsanliggender den 9. september 2003,

| F. | der henviser til, at køreplanen for fred nu bør gennemføres, at dens formål er at skabe en bred og endelig aftale, som afslutter den palæstinensisk-israelske konflikt i perioden frem til 2005, og at en vellykket gennemførelse af køreplanen for fred er betinget af, at begge parter samtidigt opfylder deres forpligtelser med henblik på at nå frem til en rimelig og retfærdig fred mellem Israel og palæstinenserne, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at køreplanen for fred nu bør gennemføres, at dens formål er at skabe en bred og endelig aftale, som afslutter den palæstinensisk-israelske konflikt i perioden frem til 2005, og at en vellykket gennemførelse af køreplanen for fred er betinget af, at begge parter samtidigt opfylder deres forpligtelser med henblik på at nå frem til en rimelig og retfærdig fred mellem Israel og palæstinenserne,

| G. | der henviser til, at en fuld gennemførelse af Kvartettens plan giver en enestående mulighed for med henblik på at styrke dialogen mellem kulturerne og religionerne og at genskabe tilliden til en fremtid med fred og stabilitet for indbyggerne i regionen, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at en fuld gennemførelse af Kvartettens plan giver en enestående mulighed for med henblik på at styrke dialogen mellem kulturerne og religionerne og at genskabe tilliden til en fremtid med fred og stabilitet for indbyggerne i regionen,

| H. | der understreger, at det palæstinensiske folk har ret til på demokratisk vis at vælge sine ledere, og at det internationale samfund og den israelske regering i demokratiets navn må acceptere, at et sådant valg er legitimt; |
| --- | --- |

H.

der understreger, at det palæstinensiske folk har ret til på demokratisk vis at vælge sine ledere, og at det internationale samfund og den israelske regering i demokratiets navn må acceptere, at et sådant valg er legitimt;

| I. | der henviser til, at den nuværende foruroligende situation i Irak er endnu en årsag til ustabilitet i Mellemøsten, og at der derfor er et akut behov for at skabe et konkret perspektiv for fred mellem israelere og palæstinensere, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at den nuværende foruroligende situation i Irak er endnu en årsag til ustabilitet i Mellemøsten, og at der derfor er et akut behov for at skabe et konkret perspektiv for fred mellem israelere og palæstinensere,

| J. | der henviser til, at situationen i Palæstina er katastrofal, idet 60 % af palæstinenserne i henhold til en nylig rapport fra Verdensbanken efter næsten tre års intifada lever for mindre end to dollar om dagen, antallet af fattige er tredoblet og i dag overstiger to millioner, og forbruget af fødevarer er faldet med 30 % pr. indbygger, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at situationen i Palæstina er katastrofal, idet 60 % af palæstinenserne i henhold til en nylig rapport fra Verdensbanken efter næsten tre års intifada lever for mindre end to dollar om dagen, antallet af fattige er tredoblet og i dag overstiger to millioner, og forbruget af fødevarer er faldet med 30 % pr. indbygger,

En fredelig og værdig vej ud af den nuværende blindgyde i Mellemøsten

| 1. | lykønsker Kvartettens medlemmer med offentliggørelsen den 30. april 2003 af den køreplan for fred indeholdende en fredsplan til løsning af den israelsk-palæstinensiske konflikt, som blev udarbejdet den 20. december 2002, og opfordrer konfliktens parter til udtrykkeligt at acceptere planen og øjeblikkeligt, samtidigt og uden betingelser at gennemføre den, uden at der gøres forbehold gældende, stilles ændringsforslag eller gøres indsigelser, som medfører, at planen bliver virkningsløs, eller som har betydelige konsekvenser for dens grundtanker eller udformning; |
| --- | --- |

1.

lykønsker Kvartettens medlemmer med offentliggørelsen den 30. april 2003 af den køreplan for fred indeholdende en fredsplan til løsning af den israelsk-palæstinensiske konflikt, som blev udarbejdet den 20. december 2002, og opfordrer konfliktens parter til udtrykkeligt at acceptere planen og øjeblikkeligt, samtidigt og uden betingelser at gennemføre den, uden at der gøres forbehold gældende, stilles ændringsforslag eller gøres indsigelser, som medfører, at planen bliver virkningsløs, eller som har betydelige konsekvenser for dens grundtanker eller udformning;

| 2. | beklager, at den positive udvikling, der blev indledt i Mellemøsten den 30. april 2003, især genoptagelsen af samtalerne mellem den israelske regering og Den Palæstinensiske Myndighed, er gået i stå, og at den væbnede konflikt er blusset op igen; giver udtryk for sin medfølelse over for de israelske og palæstinensiske voldsofres familier; opfordrer begge parter til hurtigst muligt at genoptage dialogen og forpligte sig til at gennemføre køreplanen for fred og i den forbindelse iværksætte følgende foranstaltninger:






  — | Den Palæstinensiske Myndighed opfordres til at sikre en klar og konsekvent støtte til den nye regering, der skal reorganisere sikkerhedsstyrkerne, genskabe offentlig ro og orden og iværksætte konkrete og synlige foranstaltninger til opløsning af terrororganisationerne, gennemføre de allerede planlagte reformer og, når tiden er inde, tilrettelægge frie og gennemskuelige valg |
| --- | --- | --- |

2.

beklager, at den positive udvikling, der blev indledt i Mellemøsten den 30. april 2003, især genoptagelsen af samtalerne mellem den israelske regering og Den Palæstinensiske Myndighed, er gået i stå, og at den væbnede konflikt er blusset op igen; giver udtryk for sin medfølelse over for de israelske og palæstinensiske voldsofres familier; opfordrer begge parter til hurtigst muligt at genoptage dialogen og forpligte sig til at gennemføre køreplanen for fred og i den forbindelse iværksætte følgende foranstaltninger:

—

Den Palæstinensiske Myndighed opfordres til at sikre en klar og konsekvent støtte til den nye regering, der skal reorganisere sikkerhedsstyrkerne, genskabe offentlig ro og orden og iværksætte konkrete og synlige foranstaltninger til opløsning af terrororganisationerne, gennemføre de allerede planlagte reformer og, når tiden er inde, tilrettelægge frie og gennemskuelige valg

| — | den israelske regering opfordres til at trække sine styrker ud af de selvstyrende områder, sætte en stopper for de nøje planlagte mord og indstille alle bosættelsesaktiviteter og opførelsen af den såkaldte sikkerhedsmur; |
| --- | --- |

—

den israelske regering opfordres til at trække sine styrker ud af de selvstyrende områder, sætte en stopper for de nøje planlagte mord og indstille alle bosættelsesaktiviteter og opførelsen af den såkaldte sikkerhedsmur;

| 3. | gentager, at en militær løsning på konflikten i Mellemøsten ikke kan accepteres, og anbefaler forhandlinger som den eneste farbare vej, idet parterne opfordres til ikke at stille forhåndskrav og til at følge de tre faser i køreplanen for fred med henblik på at indgå en endelig og holdbar fredsaftale, som er baseret på to demokratiske, suveræne og levedygtige stater — Israel og Palæstina — der lever sammen inden for sikre og anerkendte grænser, og som kan garantere den fredelige sameksistens blandt kristne, muslimer og jøder; |
| --- | --- |

3.

gentager, at en militær løsning på konflikten i Mellemøsten ikke kan accepteres, og anbefaler forhandlinger som den eneste farbare vej, idet parterne opfordres til ikke at stille forhåndskrav og til at følge de tre faser i køreplanen for fred med henblik på at indgå en endelig og holdbar fredsaftale, som er baseret på to demokratiske, suveræne og levedygtige stater — Israel og Palæstina — der lever sammen inden for sikre og anerkendte grænser, og som kan garantere den fredelige sameksistens blandt kristne, muslimer og jøder;

| 4. | lykønsker Den Palæstinensiske Myndighed med, at den offentligt og uden betingelser har accepteret køreplanen for fred og de krav, der stilles til den heri, og opfordrer på den baggrund konfliktens to parter til ikke at erklære fredsprocessen for død og til straks at genoptage og videreføre de foranstaltninger til gennemførelse af køreplanen, der allerede er indledt; |
| --- | --- |

4.

lykønsker Den Palæstinensiske Myndighed med, at den offentligt og uden betingelser har accepteret køreplanen for fred og de krav, der stilles til den heri, og opfordrer på den baggrund konfliktens to parter til ikke at erklære fredsprocessen for død og til straks at genoptage og videreføre de foranstaltninger til gennemførelse af køreplanen, der allerede er indledt;

| 5. | glæder sig over, at den israelske regering har godkendt faserne i køreplanen for fred; beklager imidlertid, at der til denne beslutning var knyttet en række forbehold og betingelser; har tillid til, at der vil blive taget de nødvendige skridt til at sikre fremskridt hen imod en opfyldelse af køreplanens betingelser, herunder dem, som Staten Israel skal opfylde, og fremhæver, at gennemførelsen af en endelig og holdbar fredsaftale i henhold til køreplanen for fred blandt andre fordele vil medføre generel anerkendelse fra de arabiske landes side, at der i fuldt omfang optages diplomatiske og handelsmæssige forbindelser, og at den usikre situation bringes til ophør; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over, at den israelske regering har godkendt faserne i køreplanen for fred; beklager imidlertid, at der til denne beslutning var knyttet en række forbehold og betingelser; har tillid til, at der vil blive taget de nødvendige skridt til at sikre fremskridt hen imod en opfyldelse af køreplanens betingelser, herunder dem, som Staten Israel skal opfylde, og fremhæver, at gennemførelsen af en endelig og holdbar fredsaftale i henhold til køreplanen for fred blandt andre fordele vil medføre generel anerkendelse fra de arabiske landes side, at der i fuldt omfang optages diplomatiske og handelsmæssige forbindelser, og at den usikre situation bringes til ophør;

| 6. | anmoder det internationale samfund om at yde en konsekvent og omfattende bistand til konfliktens parter ved iværksættelsen af fredsprocessen, idet de ikke selv er i stand til at afslutte konflikten; mener, at denne bistand mere end nogen sinde skal ydes gennem Kvartettens arbejde og initiativer; |
| --- | --- |

6.

anmoder det internationale samfund om at yde en konsekvent og omfattende bistand til konfliktens parter ved iværksættelsen af fredsprocessen, idet de ikke selv er i stand til at afslutte konflikten; mener, at denne bistand mere end nogen sinde skal ydes gennem Kvartettens arbejde og initiativer;

| 7. | fastslår, at det internationale samfunds aktive rolle og diplomatiske pres har medført, at Den Palæstinensiske Myndighed har gennemført vigtige reformer, som fremmer gennemførelsen af køreplanen for fred, og støtter således, at begge parter udsættes for et lignende pres, så det bliver lettere for dem at opfylde deres forpligtelser i henhold til køreplanen; |
| --- | --- |

7.

fastslår, at det internationale samfunds aktive rolle og diplomatiske pres har medført, at Den Palæstinensiske Myndighed har gennemført vigtige reformer, som fremmer gennemførelsen af køreplanen for fred, og støtter således, at begge parter udsættes for et lignende pres, så det bliver lettere for dem at opfylde deres forpligtelser i henhold til køreplanen;

| 8. | er foruroliget over, at det ikke er lykkedes at skabe gensidig tillid mellem parterne, og at fredsmodstanderne i de seneste uger har lagt mange hindringer i vejen og benyttet sig af mange påskud for at gøre det umuligt at gennemføre køreplanen for fred; |
| --- | --- |

8.

er foruroliget over, at det ikke er lykkedes at skabe gensidig tillid mellem parterne, og at fredsmodstanderne i de seneste uger har lagt mange hindringer i vejen og benyttet sig af mange påskud for at gøre det umuligt at gennemføre køreplanen for fred;

| 9. | tager på det skarpeste afstand fra den malaysiske ministerpræsident Mahathir Mohameds antisemitiske udtalelser over for organisationen Den Islamiske Konference; |
| --- | --- |

9.

tager på det skarpeste afstand fra den malaysiske ministerpræsident Mahathir Mohameds antisemitiske udtalelser over for organisationen Den Islamiske Konference;

| 10. | opfordrer Kvartetten, og især EU og USA, til at gøre hele sin politiske indflydelse og vilje gældende for at tvinge modstanderne til at arbejde beslutsomt hen imod fred ved hjælp af den metode, der er skitseret i køreplanen, sådan som det slås til lyd for af EU og i denne beslutning; |
| --- | --- |

10.

opfordrer Kvartetten, og især EU og USA, til at gøre hele sin politiske indflydelse og vilje gældende for at tvinge modstanderne til at arbejde beslutsomt hen imod fred ved hjælp af den metode, der er skitseret i køreplanen, sådan som det slås til lyd for af EU og i denne beslutning;

| 11. | konstaterer, at Kvartetten er et uofficielt organ bestående af USA, EU, FN og Rusland, og at køreplanen for fred er et dokument, der på europæisk initiativ er udfærdiget i fællesskab af de fire parter; |
| --- | --- |

11.

konstaterer, at Kvartetten er et uofficielt organ bestående af USA, EU, FN og Rusland, og at køreplanen for fred er et dokument, der på europæisk initiativ er udfærdiget i fællesskab af de fire parter;

| 12. | foreslår derfor, at de fire medlemmer af Kvartetten når til enighed om at fordele de enkelte funktioner i de mekanismer, der er fastlagt i køreplanen for fred, herunder overvågningsmekanismen; |
| --- | --- |

12.

foreslår derfor, at de fire medlemmer af Kvartetten når til enighed om at fordele de enkelte funktioner i de mekanismer, der er fastlagt i køreplanen for fred, herunder overvågningsmekanismen;

| 13. | mener, at en vellykket gennemførelse af køreplanen forudsætter en samlet, koordineret diplomatisk indsats fra Kvartettens medlemmers side, og at parallelle diplomatiske initiativer inden for Kvartetten eller fra et af de fire medlemmers side klart vil skade fredsprocessen; |
| --- | --- |

13.

mener, at en vellykket gennemførelse af køreplanen forudsætter en samlet, koordineret diplomatisk indsats fra Kvartettens medlemmers side, og at parallelle diplomatiske initiativer inden for Kvartetten eller fra et af de fire medlemmers side klart vil skade fredsprocessen;

| 14. | mener, at de fælles bestræbelser, der er gjort med henblik på køreplanens gennemførelse, er en enestående lejlighed til at genoplive de transatlantiske forbindelser mellem EU og USA og til at bekræfte det særlige forhold mellem EU og Rusland og de øvrige nabolande som led i »et udvidet Europa«, samtidig med at de understreger EU's faste tilsagn om at optræde som en civil magtfaktor, der går ind for at løse konflikter ved hjælp af diplomati, fredelige metoder og multilaterale institutioner; |
| --- | --- |

14.

mener, at de fælles bestræbelser, der er gjort med henblik på køreplanens gennemførelse, er en enestående lejlighed til at genoplive de transatlantiske forbindelser mellem EU og USA og til at bekræfte det særlige forhold mellem EU og Rusland og de øvrige nabolande som led i »et udvidet Europa«, samtidig med at de understreger EU's faste tilsagn om at optræde som en civil magtfaktor, der går ind for at løse konflikter ved hjælp af diplomati, fredelige metoder og multilaterale institutioner;

| 15. | glæder sig over en vigtig gruppe israelske og palæstinensiske politikeres og intellektuelles undertegnelse af den såkaldte Genève-aftale; opfordrer Rådet og Kommissionen til at være konsekvente og til uforbeholdent at støtte nævnte initiativ såvel som andre initiativer taget af sådanne bevægelser i de to samfund, som virkelig tilstræber fred; |
| --- | --- |

15.

glæder sig over en vigtig gruppe israelske og palæstinensiske politikeres og intellektuelles undertegnelse af den såkaldte Genève-aftale; opfordrer Rådet og Kommissionen til at være konsekvente og til uforbeholdent at støtte nævnte initiativ såvel som andre initiativer taget af sådanne bevægelser i de to samfund, som virkelig tilstræber fred;

| 16. | opfordrer til, at Den Europæiske Union i langt højere grad engagerer sig i mæglingsbestræbelserne i forbindelse med denne konflikt ved hjælp af alle de midler, der er til rådighed, og helt konkret ved:






  — | at Det Europæiske Råd indtager en fast og konsekvent fælles holdning |
| --- | --- | --- |

16.

opfordrer til, at Den Europæiske Union i langt højere grad engagerer sig i mæglingsbestræbelserne i forbindelse med denne konflikt ved hjælp af alle de midler, der er til rådighed, og helt konkret ved:

—

at Det Europæiske Råd indtager en fast og konsekvent fælles holdning

| — | at Den Høje Repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik og den særlige udsending for denne region gør en mere omfattende og mere direkte indsats |
| --- | --- |

—

at Den Høje Repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik og den særlige udsending for denne region gør en mere omfattende og mere direkte indsats

alt sammen for at undgå den nuværende situation, som er til skade for begge parter;

| 17. | takker Miguel Angel Moratinos for den bemærkelsesværdige indsats, han har ydet gennem de seneste syv år som EU's særlige udsending i Mellemøsten, og beklager dybt, at han ikke fik den nødvendige politiske støtte til at kunne udvikle en reel europæisk politik i denne region; |
| --- | --- |

17.

takker Miguel Angel Moratinos for den bemærkelsesværdige indsats, han har ydet gennem de seneste syv år som EU's særlige udsending i Mellemøsten, og beklager dybt, at han ikke fik den nødvendige politiske støtte til at kunne udvikle en reel europæisk politik i denne region;

Fred, værdighed og sikkerhed som grundlag fo en bedre fremtid i Mellemøsten

| 18. | finder, at fortsatte og afgørende fremskridt i forhandlingerne er af stor betydning og den eneste måde, hvorpå man kan undgå, at fredsprocessen hele tiden tages som gidsel af de mest yderligtgående fraktioner på begge sider, således at alle forsøg på at blokere fredsprocessen gennem nye terroraktioner dermed vil være forgæves; understreger dog, at kampen mod terrorisme samtidig nødvendigvis må fortsætte; |
| --- | --- |

18.

finder, at fortsatte og afgørende fremskridt i forhandlingerne er af stor betydning og den eneste måde, hvorpå man kan undgå, at fredsprocessen hele tiden tages som gidsel af de mest yderligtgående fraktioner på begge sider, således at alle forsøg på at blokere fredsprocessen gennem nye terroraktioner dermed vil være forgæves; understreger dog, at kampen mod terrorisme samtidig nødvendigvis må fortsætte;

| 19. | gentager sin kraftige fordømmelse og afvisning af alle terrorhandlinger mod den israelske befolkning og kræver, at Den Palæstinensiske Myndighed uden skånsel tager kampen op mod terrorhandlinger begået af palæstinensiske terrororganisationer med henblik på at sikre, at disse helt hører op med at eksistere; opfordrer palæstinenserne til at overholde de forpligtelser, der er fastsat i Oslo-aftalerne og fuldstændigt og betingelsesløst at indstille enhver form for vold og genoptage den politiske dialog som den eneste måde, hvorpå der kan sikres fred; |
| --- | --- |

19.

gentager sin kraftige fordømmelse og afvisning af alle terrorhandlinger mod den israelske befolkning og kræver, at Den Palæstinensiske Myndighed uden skånsel tager kampen op mod terrorhandlinger begået af palæstinensiske terrororganisationer med henblik på at sikre, at disse helt hører op med at eksistere; opfordrer palæstinenserne til at overholde de forpligtelser, der er fastsat i Oslo-aftalerne og fuldstændigt og betingelsesløst at indstille enhver form for vold og genoptage den politiske dialog som den eneste måde, hvorpå der kan sikres fred;

| 20. | gentager samtidig sin stærke fordømmelse af enhver terrorhandling mod og militær undertrykkelse af civile, af overdreven israelsk brug af militær styrke mod den palæstinensiske befolkning samt af den israelske politik med henrettelser uden dom og bortførelser og kræver, at dette øjeblikkeligt ophører; |
| --- | --- |

20.

gentager samtidig sin stærke fordømmelse af enhver terrorhandling mod og militær undertrykkelse af civile, af overdreven israelsk brug af militær styrke mod den palæstinensiske befolkning samt af den israelske politik med henrettelser uden dom og bortførelser og kræver, at dette øjeblikkeligt ophører;

| 21. | fordømmer endnu en gang på det kraftigste alle terrorangreb og de organisationer, der planlægger og gennemfører dem; |
| --- | --- |

21.

fordømmer endnu en gang på det kraftigste alle terrorangreb og de organisationer, der planlægger og gennemfører dem;

| 22. | fastslår udtrykkeligt, at den palæstinensiske terrorisme, uanset om dens ofre er civile eller militærpersoner, ikke alene kræver mange uskyldige ofre og derfor skal fordømmes på det kraftigste, men også i alvorlig grad udgør en trussel mod den ønskede genoptagelse af fredsprocessen; understreger dog, at fredsprocessen ikke må afbrydes som følge af terrorhandlingerne, da dette for terroristerne ville være den største sejr, de kunne opnå; |
| --- | --- |

22.

fastslår udtrykkeligt, at den palæstinensiske terrorisme, uanset om dens ofre er civile eller militærpersoner, ikke alene kræver mange uskyldige ofre og derfor skal fordømmes på det kraftigste, men også i alvorlig grad udgør en trussel mod den ønskede genoptagelse af fredsprocessen; understreger dog, at fredsprocessen ikke må afbrydes som følge af terrorhandlingerne, da dette for terroristerne ville være den største sejr, de kunne opnå;

| 23. | fordømmer på det skarpeste det gruopvækkende terrorangreb, hvor tre amerikanske borgere blev dræbt i nærheden af grænseovergangen Erez i Gaza-striben den 15. oktober 2003, og udtrykker sin medfølelse med ofrenes familier; forventer, at de skyldige stilles for en domstol; |
| --- | --- |

23.

fordømmer på det skarpeste det gruopvækkende terrorangreb, hvor tre amerikanske borgere blev dræbt i nærheden af grænseovergangen Erez i Gaza-striben den 15. oktober 2003, og udtrykker sin medfølelse med ofrenes familier; forventer, at de skyldige stilles for en domstol;

| 24. | mener også, at den israelske regering ønsker at bidrage til denne fredsproces, er nødsaget til at give afkald på metoder, som også giver civile ofre blandt palæstinensere, og som derfor hindrer fredsprocessen; |
| --- | --- |

24.

mener også, at den israelske regering ønsker at bidrage til denne fredsproces, er nødsaget til at give afkald på metoder, som også giver civile ofre blandt palæstinensere, og som derfor hindrer fredsprocessen;

| 25. | beklager det israelske luftangreb på syrisk territorium den 5. oktober 2003, der udgør en krænkelse af folkeretten og bevirker, at krisen i regionen udvides og forværres; |
| --- | --- |

25.

beklager det israelske luftangreb på syrisk territorium den 5. oktober 2003, der udgør en krænkelse af folkeretten og bevirker, at krisen i regionen udvides og forværres;

| 26. | giver udtryk for sin faste overbevisning om, at Israel har en legitim og uomtvistelig ret til at forsvare sine borgere, og fastslår, at der ved udøvelsen af denne ret må tages hensyn de begrænsninger, som retsstaten sætter, og til de palæstinensiske borgeres rettigheder, ligesom man skal undgå fremgangsmåder, der kan være til fare for civile palæstinenseres liv, og som samtidig indebærer, at den økonomiske situation i de palæstinensiske territorier forværres; |
| --- | --- |

26.

giver udtryk for sin faste overbevisning om, at Israel har en legitim og uomtvistelig ret til at forsvare sine borgere, og fastslår, at der ved udøvelsen af denne ret må tages hensyn de begrænsninger, som retsstaten sætter, og til de palæstinensiske borgeres rettigheder, ligesom man skal undgå fremgangsmåder, der kan være til fare for civile palæstinenseres liv, og som samtidig indebærer, at den økonomiske situation i de palæstinensiske territorier forværres;

| 27. | stiller sig solidarisk med den gruppe israelske luftvåbenpiloter, som har erklæret, at de vil nægte at deltage i flytogter, der kan bringe civile borgere på Vestbredden og i Gazastriben i fare, med den begrundelse, at luftangreb er umoralske og illegale, fordi de dræber uskyldige civile; |
| --- | --- |

27.

stiller sig solidarisk med den gruppe israelske luftvåbenpiloter, som har erklæret, at de vil nægte at deltage i flytogter, der kan bringe civile borgere på Vestbredden og i Gazastriben i fare, med den begrundelse, at luftangreb er umoralske og illegale, fordi de dræber uskyldige civile;

| 28. | glæder sig over Rådets afgørelse om også at opføre den politiske gren af den radikale islamiske Hamas-bevægelse som terrororganisation på EU's liste over terrororganisationer; |
| --- | --- |

28.

glæder sig over Rådets afgørelse om også at opføre den politiske gren af den radikale islamiske Hamas-bevægelse som terrororganisation på EU's liste over terrororganisationer;

| 29. | mener, at den legitime udøvelse af magt bør ligge hos en enkelt institutionel myndighed, og håber, at dette princip vil blive gennemført hurtigt; anmoder ligeledes premierministeren om at gøre alt for at forhindre terrorisme og opfordrer indtrængende Den Palæstinensiske Myndighed til at gøre alt, hvad den kan, for at premierministeren kan udføre sine opgaver; |
| --- | --- |

29.

mener, at den legitime udøvelse af magt bør ligge hos en enkelt institutionel myndighed, og håber, at dette princip vil blive gennemført hurtigt; anmoder ligeledes premierministeren om at gøre alt for at forhindre terrorisme og opfordrer indtrængende Den Palæstinensiske Myndighed til at gøre alt, hvad den kan, for at premierministeren kan udføre sine opgaver;

| 30. | lykønsker Den Palæstinensiske Myndighed med allerede inden offentliggørelsen af køreplanen for fred den 30. april 2003 at have iværksat en række af de institutionelle reformer, Kvartetten og også Israel havde stillet krav om, eksempelvis reformen af det palæstinensiske finansministerium og oprettelsen af posten som premierminister og beklager samtidig, at premierminister Mahmud Abbas, der blev valgt med fuld opbakning fra alle palæstinensiske institutioner, herunder Det Palæstinensiske Råd, er trådt tilbage; appellerer til Den Palæstinensiske Myndighed om at fortsætte sin reformkurs og opfordrer den samtidig til at gøre alt, hvad den kan, for at premierministeren kan udføre sine opgaver; har til hensigt at indbyde den palæstinensiske premierminister til at deltage i et møde i det ansvarlige udvalg så snart som muligt; |
| --- | --- |

30.

lykønsker Den Palæstinensiske Myndighed med allerede inden offentliggørelsen af køreplanen for fred den 30. april 2003 at have iværksat en række af de institutionelle reformer, Kvartetten og også Israel havde stillet krav om, eksempelvis reformen af det palæstinensiske finansministerium og oprettelsen af posten som premierminister og beklager samtidig, at premierminister Mahmud Abbas, der blev valgt med fuld opbakning fra alle palæstinensiske institutioner, herunder Det Palæstinensiske Råd, er trådt tilbage; appellerer til Den Palæstinensiske Myndighed om at fortsætte sin reformkurs og opfordrer den samtidig til at gøre alt, hvad den kan, for at premierministeren kan udføre sine opgaver; har til hensigt at indbyde den palæstinensiske premierminister til at deltage i et møde i det ansvarlige udvalg så snart som muligt;

| 31. | opfordrer Israel til i så vid udstrækning som muligt at støtte den meget omfattende og vanskelige opgave, den palæstinensiske premierminister nu tager fat på for at opfylde de målsætninger, der er indeholdt i køreplanen for fred, idet premierministeren har behov for bred opbakning i den palæstinensiske befolkning ved politisk at kunne stille en retfærdig, værdig og varig fred i udsigt og således fjerne den store risiko for, at en fiasko for køreplanen for fred vil føre til en ukontrollabel stigning i antallet af fundamentalistiske ekstremister; |
| --- | --- |

31.

opfordrer Israel til i så vid udstrækning som muligt at støtte den meget omfattende og vanskelige opgave, den palæstinensiske premierminister nu tager fat på for at opfylde de målsætninger, der er indeholdt i køreplanen for fred, idet premierministeren har behov for bred opbakning i den palæstinensiske befolkning ved politisk at kunne stille en retfærdig, værdig og varig fred i udsigt og således fjerne den store risiko for, at en fiasko for køreplanen for fred vil føre til en ukontrollabel stigning i antallet af fundamentalistiske ekstremister;

| 32. | opfordrer Kvartetten og især EU's institutioner til at yde den effektive, neutrale og objektive tekniske støtte, som de palæstinensiske kompetente institutioner kan have brug for ved udarbejdelsen af en ny forfatning for Palæstina; |
| --- | --- |

32.

opfordrer Kvartetten og især EU's institutioner til at yde den effektive, neutrale og objektive tekniske støtte, som de palæstinensiske kompetente institutioner kan have brug for ved udarbejdelsen af en ny forfatning for Palæstina;

| 33. | gør på ny opmærksom på, at formanden for Den Palæstinensiske Myndighed, Yassir Arafat, blev valgt på demokratisk vis i januar 1996 ved et valg, som af internationale observatører fra bl.a. EU blev anset for at være fair, og bekræfter det palæstinensiske folks ret til selv at vælge sine ledere; beklager imidlertid, at heller ikke den nye ministerpræsident får den nødvendige støtte, og at dette sandsynligvis vil foranledige ham til at træde tilbage; |
| --- | --- |

33.

gør på ny opmærksom på, at formanden for Den Palæstinensiske Myndighed, Yassir Arafat, blev valgt på demokratisk vis i januar 1996 ved et valg, som af internationale observatører fra bl.a. EU blev anset for at være fair, og bekræfter det palæstinensiske folks ret til selv at vælge sine ledere; beklager imidlertid, at heller ikke den nye ministerpræsident får den nødvendige støtte, og at dette sandsynligvis vil foranledige ham til at træde tilbage;

| 34. | mener derfor, at den isolationspolitik, der udøves mod præsident Arafat, ikke gavner fredsprocessen, og opfordrer ham til at acceptere køreplanen for fred og aktivt medvirke til, at den bliver gennemført; er chokeret over beslutningen om at udvise den palæstinensiske præsident Yassir Arafat, der helt legitimt blev valgt ved et demokratisk valg; tager afstand fra ethvert forsøg på at deportere eller landsforvise præsident Arafat og fordømmer naturligvis enhver overvejelse om eller ethvert forsøg på fysisk at eliminere præsidenten; |
| --- | --- |

34.

mener derfor, at den isolationspolitik, der udøves mod præsident Arafat, ikke gavner fredsprocessen, og opfordrer ham til at acceptere køreplanen for fred og aktivt medvirke til, at den bliver gennemført; er chokeret over beslutningen om at udvise den palæstinensiske præsident Yassir Arafat, der helt legitimt blev valgt ved et demokratisk valg; tager afstand fra ethvert forsøg på at deportere eller landsforvise præsident Arafat og fordømmer naturligvis enhver overvejelse om eller ethvert forsøg på fysisk at eliminere præsidenten;

| 35. | opfordrer Den Palæstinensiske Myndighed til rettidigt at udskrive frie, direkte og gennemskuelige valg, der vil føre til oprettelsen af nye og mere åbne, gennemskuelige og demokratiske institutioner, blandt hvis første opgaver kan nævnes udarbejdelsen af et nyt palæstinensisk forfatningsprojekt, som er angivet i første fase af køreplanen for fred, og udformningen af den fremtidige palæstinensiske stats institutionelle system; mener dog, at valg kun kan bidrage til fred, hvis tilhængerne af fred blandt den palæstinensiske befolkning med støtte fra Kvartetten inden valget kan påvise, at deres politik har givet resultater; |
| --- | --- |

35.

opfordrer Den Palæstinensiske Myndighed til rettidigt at udskrive frie, direkte og gennemskuelige valg, der vil føre til oprettelsen af nye og mere åbne, gennemskuelige og demokratiske institutioner, blandt hvis første opgaver kan nævnes udarbejdelsen af et nyt palæstinensisk forfatningsprojekt, som er angivet i første fase af køreplanen for fred, og udformningen af den fremtidige palæstinensiske stats institutionelle system; mener dog, at valg kun kan bidrage til fred, hvis tilhængerne af fred blandt den palæstinensiske befolkning med støtte fra Kvartetten inden valget kan påvise, at deres politik har givet resultater;

| 36. | glæder sig over, at Kommissionen allerede har afsat midler til afholdelsen af de kommende valg i Palæstina; |
| --- | --- |

36.

glæder sig over, at Kommissionen allerede har afsat midler til afholdelsen af de kommende valg i Palæstina;

| 37. | opfordrer den israelske regering til at ophæve blokaden af de palæstinensiske områder og tage initiativ til øjeblikkelig tilbagetrækning til de linjer, der var gældende i september 2000; |
| --- | --- |

37.

opfordrer den israelske regering til at ophæve blokaden af de palæstinensiske områder og tage initiativ til øjeblikkelig tilbagetrækning til de linjer, der var gældende i september 2000;

| 38. | opfordrer den israelske regering til også fremover at tage de nødvendige skridt til at indstille alle former for bosættelsesaktiviteter, herunder også den naturlige vækst i de eksisterende bosættelser; |
| --- | --- |

38.

opfordrer den israelske regering til også fremover at tage de nødvendige skridt til at indstille alle former for bosættelsesaktiviteter, herunder også den naturlige vækst i de eksisterende bosættelser;

| 39. | deler Rådets dybe foruroligelse over de vedvarende ulovlige bosættelser og eksproprieringer af jord med henblik på opførelse af en sikkerhedsmur, der vil være en hindring for fredsprocessen, fordi den risikerer at gøre en løsning baseret på to stater fysisk umulig; |
| --- | --- |

39.

deler Rådets dybe foruroligelse over de vedvarende ulovlige bosættelser og eksproprieringer af jord med henblik på opførelse af en sikkerhedsmur, der vil være en hindring for fredsprocessen, fordi den risikerer at gøre en løsning baseret på to stater fysisk umulig;

| 40. | opfordrer Israels regering og alle politiske kræfter i landet til at nægte at godkende enhver form for lån til nye bosættelser; |
| --- | --- |

40.

opfordrer Israels regering og alle politiske kræfter i landet til at nægte at godkende enhver form for lån til nye bosættelser;

| 41. | erindrer om, at den såkaldte sikkerhedsmur ifølge FN udgør en faktisk annektering, som er ulovlig i henhold til folkeretten, og at den barrikade, der i første omgang var planlagt af Israel, ifølge oplysninger fra FN ville fratage palæstinenserne 7 % af deres territorium på Vestbredden og endnu mere i Ariel og Immanuel; opfordrer Israel til at sikre, at man med den såkaldte sikkerhedsmur ikke foregriber afgørelsen om, hvor den endelige grænse mellem Israel og den palæstinensiske stat skal gå; |
| --- | --- |

41.

erindrer om, at den såkaldte sikkerhedsmur ifølge FN udgør en faktisk annektering, som er ulovlig i henhold til folkeretten, og at den barrikade, der i første omgang var planlagt af Israel, ifølge oplysninger fra FN ville fratage palæstinenserne 7 % af deres territorium på Vestbredden og endnu mere i Ariel og Immanuel; opfordrer Israel til at sikre, at man med den såkaldte sikkerhedsmur ikke foregriber afgørelsen om, hvor den endelige grænse mellem Israel og den palæstinensiske stat skal gå;

| 42. | kræver, at de israelske myndigheder betingelsesløst og øjeblikkeligt afhjælper den humanitære situation i alle de besatte områder; anmoder navnlig disse om at ophøre med at overtræde princippet om, at de, der tilbyder lægehjælp, er neutrale, med henblik på at gøre det muligt for palæstinensiske sundhedsarbejdere i fuldt omfang at udføre deres opgaver; |
| --- | --- |

42.

kræver, at de israelske myndigheder betingelsesløst og øjeblikkeligt afhjælper den humanitære situation i alle de besatte områder; anmoder navnlig disse om at ophøre med at overtræde princippet om, at de, der tilbyder lægehjælp, er neutrale, med henblik på at gøre det muligt for palæstinensiske sundhedsarbejdere i fuldt omfang at udføre deres opgaver;

| 43. | opfordrer Kommissionen til allerede fra første fase at evaluere den humanitære situation, finansieringsbehovene samt anvendelsen i Mellemøsten og især i Palæstina af alle de omfattende ordninger for udviklingssamarbejde og humanitær bistand, som EU råder over, og opfordrer endvidere begge parter til nøje og uden forbehold at respektere bestemmelserne i folkeretten; |
| --- | --- |

43.

opfordrer Kommissionen til allerede fra første fase at evaluere den humanitære situation, finansieringsbehovene samt anvendelsen i Mellemøsten og især i Palæstina af alle de omfattende ordninger for udviklingssamarbejde og humanitær bistand, som EU råder over, og opfordrer endvidere begge parter til nøje og uden forbehold at respektere bestemmelserne i folkeretten;

| 44. | udtrykker dyb bekymring over de palæstinensiske fangers vanskelige situation, navnlig hvad angår dem, der sidder i administrativ forvaring, hvilket er et brud på alle generelle lovprincipper; anmoder de israelske myndigheder om at gøre det muligt for forsvarsadvokaterne at udøve deres rettigheder, hvilket indebærer ubegrænset adgang for advokaten til de indsatte fra og med det tidspunkt, hvor de blev arresteret, og garanti for, at mindstekravene til fængslets tilstand respekteres; |
| --- | --- |

44.

udtrykker dyb bekymring over de palæstinensiske fangers vanskelige situation, navnlig hvad angår dem, der sidder i administrativ forvaring, hvilket er et brud på alle generelle lovprincipper; anmoder de israelske myndigheder om at gøre det muligt for forsvarsadvokaterne at udøve deres rettigheder, hvilket indebærer ubegrænset adgang for advokaten til de indsatte fra og med det tidspunkt, hvor de blev arresteret, og garanti for, at mindstekravene til fængslets tilstand respekteres;

| 45. | opfordrer regeringerne hos begge parter og i alle øvrige lande i Mellemøsten til at vedtage en ny uddannelsespolitik, der tager udgangspunkt i begrebet »uddannelse til fred«, og som har til formål at fremme den gensidige tolerance og forståelse mellem de forskellige kulturer og religioner; opfordrer EU til at støtte en proces, hvor såvel palæstinensiske som israelske skolebøger revideres eller skrives om med det formål at slette fjendtlige udtalelser, der giver næring til had og antipati mod det andet folk, og i stedet formidler gensidig tolerance og accept; |
| --- | --- |

45.

opfordrer regeringerne hos begge parter og i alle øvrige lande i Mellemøsten til at vedtage en ny uddannelsespolitik, der tager udgangspunkt i begrebet »uddannelse til fred«, og som har til formål at fremme den gensidige tolerance og forståelse mellem de forskellige kulturer og religioner; opfordrer EU til at støtte en proces, hvor såvel palæstinensiske som israelske skolebøger revideres eller skrives om med det formål at slette fjendtlige udtalelser, der giver næring til had og antipati mod det andet folk, og i stedet formidler gensidig tolerance og accept;

| 46. | opfordrer Kommissionen til at yde konkret hjælp til uddannelse til fred, således at alle eksisterende EU-programmer for skoler, universiteter, faglig uddannelse, kulturel arv, it og andre teknologier, kommunikationsmedier samt forskning og udvikling involverer begge parter; |
| --- | --- |

46.

opfordrer Kommissionen til at yde konkret hjælp til uddannelse til fred, således at alle eksisterende EU-programmer for skoler, universiteter, faglig uddannelse, kulturel arv, it og andre teknologier, kommunikationsmedier samt forskning og udvikling involverer begge parter;

| 47. | støtter fuldt ud israelernes og palæstinensernes fælles indsats som led i kampagnen »Folkets Røst«, der tager sigte på at skabe en massiv folkelig opbakning bag fredsbestræbelserne og demonstrere over for modparten, at der findes alternativer til vold; |
| --- | --- |

47.

støtter fuldt ud israelernes og palæstinensernes fælles indsats som led i kampagnen »Folkets Røst«, der tager sigte på at skabe en massiv folkelig opbakning bag fredsbestræbelserne og demonstrere over for modparten, at der findes alternativer til vold;

| 48. | opfordrer Kommissionen til at støtte internationale organisationer, der fremmer civilsamfundet, og som søger at bryde igennem den polarisering af samfundet, der præger konflikten i Mellemøsten; |
| --- | --- |

48.

opfordrer Kommissionen til at støtte internationale organisationer, der fremmer civilsamfundet, og som søger at bryde igennem den polarisering af samfundet, der præger konflikten i Mellemøsten;

| 49. | anser det for absolut nødvendigt, at disse formelle erklæringer indeholder en konkret og gensidig anerkendelse af det palæstinensiske folks ret til en suveræn, sikker, demokratisk, levedygtig og fredelig stat samt af Staten Israels ret til at eksistere inden for sikre, anerkendte og respekterede grænser; |
| --- | --- |

49.

anser det for absolut nødvendigt, at disse formelle erklæringer indeholder en konkret og gensidig anerkendelse af det palæstinensiske folks ret til en suveræn, sikker, demokratisk, levedygtig og fredelig stat samt af Staten Israels ret til at eksistere inden for sikre, anerkendte og respekterede grænser;

| 50. | støtter på det kraftigste iværksættelsen af køreplanens anden fase, så snart det palæstinensiske valg er afsluttet, og understreger, at denne anden fase kun kan afsluttes med oprettelsen af en uafhængig palæstinensisk stat med midlertidige grænser inden for den fastsatte frist; |
| --- | --- |

50.

støtter på det kraftigste iværksættelsen af køreplanens anden fase, så snart det palæstinensiske valg er afsluttet, og understreger, at denne anden fase kun kan afsluttes med oprettelsen af en uafhængig palæstinensisk stat med midlertidige grænser inden for den fastsatte frist;

| 51. | kræver, at der indkaldes til en international konference om fred og værdighed, der skal gennemføres umiddelbart efter afholdelsen af det nye valg i Palæstina, og som skal indlede processen for oprettelse af en ny uafhængig palæstinensisk stat med midlertidige grænser; |
| --- | --- |

51.

kræver, at der indkaldes til en international konference om fred og værdighed, der skal gennemføres umiddelbart efter afholdelsen af det nye valg i Palæstina, og som skal indlede processen for oprettelse af en ny uafhængig palæstinensisk stat med midlertidige grænser;

| 52. | støtter desuden køreplanens åbne og generelle tilgang til denne konference og håber, at denne ikke blot vil føre til en afslutning på den israelsk-palæstinensiske konflikt, men også på konflikten mellem Israel og Libanon og mellem Israel og Syrien; |
| --- | --- |

52.

støtter desuden køreplanens åbne og generelle tilgang til denne konference og håber, at denne ikke blot vil føre til en afslutning på den israelsk-palæstinensiske konflikt, men også på konflikten mellem Israel og Libanon og mellem Israel og Syrien;

| 53. | lægger vægt på, at køreplanen for fred ikke er et tagselvbord, og at det derfor ikke er muligt først uforbeholdent at gå ind for oprettelsen af en palæstinensisk stat med foreløbige grænser og bagefter vægre sig ved at gennemføre tredje fase, som vil føre til endelig konsolidering af den palæstinensiske stat med endelige grænser; |
| --- | --- |

53.

lægger vægt på, at køreplanen for fred ikke er et tagselvbord, og at det derfor ikke er muligt først uforbeholdent at gå ind for oprettelsen af en palæstinensisk stat med foreløbige grænser og bagefter vægre sig ved at gennemføre tredje fase, som vil føre til endelig konsolidering af den palæstinensiske stat med endelige grænser;

| 54. | gør opmærksom på, at konflikten ikke ophører med en løsning på den israelsk-palæstinensiske konflikt, og at en varig fred forudsætter en generel fredsordning; opfordrer derfor Israel og Syrien til at forhandle en fredsaftale på plads samt fredeligt, værdigt og endeligt at bilægge deres stridsspørgsmål ved forhandling af en bilateral fredsaftale; opfordrer desuden Israel og Libanon til at indgå en holdbar og endelig fredsaftale, som skal sikre tilbagetrækningen af alle ikke-libanesiske styrker fra landet, således at Libanons regering kan udøve suverænitet over eget territorium; |
| --- | --- |

54.

gør opmærksom på, at konflikten ikke ophører med en løsning på den israelsk-palæstinensiske konflikt, og at en varig fred forudsætter en generel fredsordning; opfordrer derfor Israel og Syrien til at forhandle en fredsaftale på plads samt fredeligt, værdigt og endeligt at bilægge deres stridsspørgsmål ved forhandling af en bilateral fredsaftale; opfordrer desuden Israel og Libanon til at indgå en holdbar og endelig fredsaftale, som skal sikre tilbagetrækningen af alle ikke-libanesiske styrker fra landet, således at Libanons regering kan udøve suverænitet over eget territorium;

| 55. | er overbevist om, at aftalen kun kan resultere i en retfærdig, værdig, omfattende og varig fred, der kan garantere stabiliteten og sikkerheden i området, hvis den bygger på folkeretten og de resolutioner, FN's Sikkerhedsråd og Generalforsamling har vedtaget, på begge parters tilsagn om at respektere demokratiet, de retsstatslige principper, menneskerettighederne og gennemskueligheden i anvendelsen af den internationale bistand, på afkald på magtanvendelse og enhver form for vold samt på en effektiv og uindskrænket gennemførelse af alle de aftaler og tilsagn, som parterne hidtil har undertegnet; |
| --- | --- |

55.

er overbevist om, at aftalen kun kan resultere i en retfærdig, værdig, omfattende og varig fred, der kan garantere stabiliteten og sikkerheden i området, hvis den bygger på folkeretten og de resolutioner, FN's Sikkerhedsråd og Generalforsamling har vedtaget, på begge parters tilsagn om at respektere demokratiet, de retsstatslige principper, menneskerettighederne og gennemskueligheden i anvendelsen af den internationale bistand, på afkald på magtanvendelse og enhver form for vold samt på en effektiv og uindskrænket gennemførelse af alle de aftaler og tilsagn, som parterne hidtil har undertegnet;

| 56. | finder det absolut nødvendigt, at fredsaftalen garanteres af Kvartettens medlemmer som repræsentanter for det internationale samfund; |
| --- | --- |

56.

finder det absolut nødvendigt, at fredsaftalen garanteres af Kvartettens medlemmer som repræsentanter for det internationale samfund;

| 57. | opfordrer parterne til i den holdbare og endelige fredsaftale at medtage en tydelig og præcis angivelse af de to nye staters grænser, som tager udgangspunkt i FN's resolution 242; |
| --- | --- |

57.

opfordrer parterne til i den holdbare og endelige fredsaftale at medtage en tydelig og præcis angivelse af de to nye staters grænser, som tager udgangspunkt i FN's resolution 242;

| 58. | opfordrer parterne til at udvise optimal fleksibilitet omkring den aftale om Israels fuldstændige rømning af de eksisterende bosættelser på palæstinensisk territorium, der skal gennemføres, når begge parter har trukket sig tilbage til den grænsesituation, der var gældende den 5. juni 1967, idet det i denne situation kan være nødvendigt at gennemføre forhandlinger om udveksling af territorier eller andre fredelige ordninger; |
| --- | --- |

58.

opfordrer parterne til at udvise optimal fleksibilitet omkring den aftale om Israels fuldstændige rømning af de eksisterende bosættelser på palæstinensisk territorium, der skal gennemføres, når begge parter har trukket sig tilbage til den grænsesituation, der var gældende den 5. juni 1967, idet det i denne situation kan være nødvendigt at gennemføre forhandlinger om udveksling af territorier eller andre fredelige ordninger;

| 59. | foreslår Kvartetten og konfliktens parter, at byen Jerusalem udnævnes til en del af menneskehedens kulturelle og religiøse arv, en fælles hovedstad for Staten Israel og den nye palæstinensiske stat, at byen tildeles en international juridisk og udelt status på grundlag af en afvejet og varig løsning, som tager hensyn til israelernes og palæstinensernes samt de i byen etablerede religiøse samfunds rettigheder, idet forvaltningen af de oprindeligt jødiske kvarterer tildeles myndighederne i Staten Israel, og forvaltningen af de oprindeligt palæstinensiske kvarterer tildeles myndighederne i den nye palæstinensiske stat, mens der i enighed findes en løsning vedrørende beskyttelsen og forvaltningen af de hellige steder, der tilhører de tre store monoteistiske religioner i verden, således at den frie adgang til disse hellige steder kan sikres; |
| --- | --- |

59.

foreslår Kvartetten og konfliktens parter, at byen Jerusalem udnævnes til en del af menneskehedens kulturelle og religiøse arv, en fælles hovedstad for Staten Israel og den nye palæstinensiske stat, at byen tildeles en international juridisk og udelt status på grundlag af en afvejet og varig løsning, som tager hensyn til israelernes og palæstinensernes samt de i byen etablerede religiøse samfunds rettigheder, idet forvaltningen af de oprindeligt jødiske kvarterer tildeles myndighederne i Staten Israel, og forvaltningen af de oprindeligt palæstinensiske kvarterer tildeles myndighederne i den nye palæstinensiske stat, mens der i enighed findes en løsning vedrørende beskyttelsen og forvaltningen af de hellige steder, der tilhører de tre store monoteistiske religioner i verden, således at den frie adgang til disse hellige steder kan sikres;

| 60. | anmoder de palæstinensiske myndigheder om at udvise en realistisk adfærd i det ømtålelige spørgsmål om flygtningenes tilbagevenden, som i dag involverer ikke mindre end 4,5 millioner mennesker, således at det kun bliver muligt for parterne at finde en retfærdig og afbalanceret løsning, som ikke alene tager højde for, at de palæstinensiske flygtninge kan vende tilbage til deres hjemsted, men også tager hensyn til Israels demografiske bekymringer, sådan som præsident Arafat offentligt erkendte det i februar 2002; |
| --- | --- |

60.

anmoder de palæstinensiske myndigheder om at udvise en realistisk adfærd i det ømtålelige spørgsmål om flygtningenes tilbagevenden, som i dag involverer ikke mindre end 4,5 millioner mennesker, således at det kun bliver muligt for parterne at finde en retfærdig og afbalanceret løsning, som ikke alene tager højde for, at de palæstinensiske flygtninge kan vende tilbage til deres hjemsted, men også tager hensyn til Israels demografiske bekymringer, sådan som præsident Arafat offentligt erkendte det i februar 2002;

| 61. | glæder sig over den støtte, som flere lande i regionen har ydet de palæstinensiske flygtninge, og anmoder om støtte fra Den Arabiske Liga og alle involverede arabiske stater med henblik på at nå frem til en fælles løsning på dette ømtålelige spørgsmål, der berører hele regionen; opfordrer de berørte medlemsstater til at overveje, hvordan de kan gøre det muligt for de flygtninge, der ønsker det, at opnå statsborgerskab ved at have opholdssted i de lande, hvor de har søgt tilflugt, herunder de mange tilfælde, hvor statsborgerskabet er overført fra forældre til børn; opfordrer myndighederne i alle berørte lande til at sætte en stopper for al forskelsbehandling af palæstinensiske flygtninge ved at gøre det lettere for dem at blive integreret i samfundet; |
| --- | --- |

61.

glæder sig over den støtte, som flere lande i regionen har ydet de palæstinensiske flygtninge, og anmoder om støtte fra Den Arabiske Liga og alle involverede arabiske stater med henblik på at nå frem til en fælles løsning på dette ømtålelige spørgsmål, der berører hele regionen; opfordrer de berørte medlemsstater til at overveje, hvordan de kan gøre det muligt for de flygtninge, der ønsker det, at opnå statsborgerskab ved at have opholdssted i de lande, hvor de har søgt tilflugt, herunder de mange tilfælde, hvor statsborgerskabet er overført fra forældre til børn; opfordrer myndighederne i alle berørte lande til at sætte en stopper for al forskelsbehandling af palæstinensiske flygtninge ved at gøre det lettere for dem at blive integreret i samfundet;

| 62. | anbefaler derfor, at de palæstinensiske flygtninges ret til at vende tilbage begrænses til den palæstinensiske stat med de undtagelser, man frit måtte forhandle sig frem til, og at der via nedenstående internationale fond for solidaritet og økonomisk støtte iværksættes en generøs og retfærdig godtgørelsesordning til fordel for de flygtninge, som ikke ønsker at vende tilbage, eller som ikke har mulighed herfor, fordi deres hjemsted ligger uden for den palæstinensiske stats territorium; |
| --- | --- |

62.

anbefaler derfor, at de palæstinensiske flygtninges ret til at vende tilbage begrænses til den palæstinensiske stat med de undtagelser, man frit måtte forhandle sig frem til, og at der via nedenstående internationale fond for solidaritet og økonomisk støtte iværksættes en generøs og retfærdig godtgørelsesordning til fordel for de flygtninge, som ikke ønsker at vende tilbage, eller som ikke har mulighed herfor, fordi deres hjemsted ligger uden for den palæstinensiske stats territorium;

| 63. | erklærer sig overbevist om, at den nye holdbare og endelige fredsaftale samtidig skal indeholde en retfærdig og afbalanceret fordeling, som gør det muligt et udnytte regionens vandressourcer til gavn for alle landene i området, således at spørgsmålet en gang for alle kan blive løst, og risikoen for fremtidige konflikter begrænses; |
| --- | --- |

63.

erklærer sig overbevist om, at den nye holdbare og endelige fredsaftale samtidig skal indeholde en retfærdig og afbalanceret fordeling, som gør det muligt et udnytte regionens vandressourcer til gavn for alle landene i området, således at spørgsmålet en gang for alle kan blive løst, og risikoen for fremtidige konflikter begrænses;

| 64. | mener ikke, at løsningen af konflikten kan overlades til parterne selv og anmoder om en forøget international tilstedeværelse i regionen for at bistå parterne med at gennemføre køreplanen og fastslå eventuelle overtrædelser fra deres side; foreslår, at der med parternes samtykke udsendes en international interventions-og observationsstyrke til regionen, som sammensættes af Kvartetten, og som under FN's beskyttelse, efter parternes forudgående godkendelse og med tildeling af de nødvendige og troværdige militære midler, skal overvåge og kontrollere de faktiske fremskridt, der løbende sker, og som efterfølgende over for parterne kan garantere, at den faste og endelige fredsaftale bliver overholdt; |
| --- | --- |

64.

mener ikke, at løsningen af konflikten kan overlades til parterne selv og anmoder om en forøget international tilstedeværelse i regionen for at bistå parterne med at gennemføre køreplanen og fastslå eventuelle overtrædelser fra deres side; foreslår, at der med parternes samtykke udsendes en international interventions-og observationsstyrke til regionen, som sammensættes af Kvartetten, og som under FN's beskyttelse, efter parternes forudgående godkendelse og med tildeling af de nødvendige og troværdige militære midler, skal overvåge og kontrollere de faktiske fremskridt, der løbende sker, og som efterfølgende over for parterne kan garantere, at den faste og endelige fredsaftale bliver overholdt;

Genopbygning af regionen og andel i fredsdividenderne

| 65. | foreslår øjeblikkelig oprettelse af en international fond for solidaritet og økonomisk støtte, som allerede fra starten af første fase kan håndtere konkrete problemer til direkte glæde for begge befolkninger, herunder genopbygning af det økonomiske og sociale netværk i Mellemøsten og Palæstina og på mellemlang sigt fremme af demokrati, økonomisk udvikling og social retfærdighed i hele den arabiske verden; |
| --- | --- |

65.

foreslår øjeblikkelig oprettelse af en international fond for solidaritet og økonomisk støtte, som allerede fra starten af første fase kan håndtere konkrete problemer til direkte glæde for begge befolkninger, herunder genopbygning af det økonomiske og sociale netværk i Mellemøsten og Palæstina og på mellemlang sigt fremme af demokrati, økonomisk udvikling og social retfærdighed i hele den arabiske verden;

| 66. | håber, at det internationale samfund vil yde en generøs finansiel støtte, som kan blive afgørende for, at fonden kan indfri sine mål, og at der kan opstå en fredsdividende, som kommer palæstinenserne, israelerne og hele det internationale samfund til gode, idet fremme af demokratiet, udviklingen og den sociale retfærdighed i hele den arabiske verden vil resultere i en øget sikkerhed og velfærd for alle; |
| --- | --- |

66.

håber, at det internationale samfund vil yde en generøs finansiel støtte, som kan blive afgørende for, at fonden kan indfri sine mål, og at der kan opstå en fredsdividende, som kommer palæstinenserne, israelerne og hele det internationale samfund til gode, idet fremme af demokratiet, udviklingen og den sociale retfærdighed i hele den arabiske verden vil resultere i en øget sikkerhed og velfærd for alle;

| 67. | støtter forslaget fra præsident Bush om at skabe et frihandelsområde bestående af USA og de arabiske lande og opfordrer Rådet og Kommissionen til at fortsætte med udviklingen og gennemførelsen af et udvidet Europa; |
| --- | --- |

67.

støtter forslaget fra præsident Bush om at skabe et frihandelsområde bestående af USA og de arabiske lande og opfordrer Rådet og Kommissionen til at fortsætte med udviklingen og gennemførelsen af et udvidet Europa;

| 68. | er overbevist om, at den hårdknude, som den israelsk-palæstinensiske konflikt er endt i, er den vigtigste hindring for en komplet udvikling af Euro-Middelhavspartnerskabet; opfordrer i den sammenhæng Rådet og Kommissionen til at påbegynde iværksættelsen af alle de foranstaltninger, der er nødvendige for at genoptage Barcelona-processen og give den fornyet styrke; |
| --- | --- |

68.

er overbevist om, at den hårdknude, som den israelsk-palæstinensiske konflikt er endt i, er den vigtigste hindring for en komplet udvikling af Euro-Middelhavspartnerskabet; opfordrer i den sammenhæng Rådet og Kommissionen til at påbegynde iværksættelsen af alle de foranstaltninger, der er nødvendige for at genoptage Barcelona-processen og give den fornyet styrke;

| 69. | foreslår, at Israel og den nye palæstinensiske stat øjeblikkeligt inddrages i den af EU udformede geopolitiske ramme efter nærhedsprincippet, hvilket bør ske umiddelbart efter undertegnelsen af den holdbare og endelige fredsaftale, således at begge parter senest i 2005 vil være involveret »i alle forhold bortset fra institutionerne«, hvilket i en konkret sammenhæng vil sige et indre marked, frihandel, anvendelse af euroen samt et udvidet samarbejde om bekæmpelse af kriminalitet, terrorisme og ulovlig indvandring; |
| --- | --- |

69.

foreslår, at Israel og den nye palæstinensiske stat øjeblikkeligt inddrages i den af EU udformede geopolitiske ramme efter nærhedsprincippet, hvilket bør ske umiddelbart efter undertegnelsen af den holdbare og endelige fredsaftale, således at begge parter senest i 2005 vil være involveret »i alle forhold bortset fra institutionerne«, hvilket i en konkret sammenhæng vil sige et indre marked, frihandel, anvendelse af euroen samt et udvidet samarbejde om bekæmpelse af kriminalitet, terrorisme og ulovlig indvandring;

| 70. | anmoder endvidere om, at regionalprogrammet Meda tages i brug allerede fra den første fase og i stor målestok med henblik på finansiering af projekter i Mellemøsten, hvis sigte er at finde frem til en formel for en associering EU/Israel/Palæstina, som er mere udbygget end den, der eksisterer i dag, og som fremmer det regionale samarbejde; |
| --- | --- |

70.

anmoder endvidere om, at regionalprogrammet Meda tages i brug allerede fra den første fase og i stor målestok med henblik på finansiering af projekter i Mellemøsten, hvis sigte er at finde frem til en formel for en associering EU/Israel/Palæstina, som er mere udbygget end den, der eksisterer i dag, og som fremmer det regionale samarbejde;

| 71. | opfordrer Kommissionen og Rådet til omhyggeligt at overvåge og gennemføre alle bestemmelser i de eksisterende associeringsaftaler med Israel og Den Palæstinensiske Myndighed; |
| --- | --- |

71.

opfordrer Kommissionen og Rådet til omhyggeligt at overvåge og gennemføre alle bestemmelser i de eksisterende associeringsaftaler med Israel og Den Palæstinensiske Myndighed;

| 72. | anbefaler, at der overvejes nye muligheder, bl.a. oprettelse af et internationalt mandatområde i Palæstina under Kvartettens myndighed, som også omfatter en international styrke på stedet, for det tilfælde, at køreplanen skulle blive blokeret i den nærmeste fremtid, da dette ville få meget alvorlige konsekvenser og medføre endnu større lidelser for israelerne og palæstinenserne; |
| --- | --- |

72.

anbefaler, at der overvejes nye muligheder, bl.a. oprettelse af et internationalt mandatområde i Palæstina under Kvartettens myndighed, som også omfatter en international styrke på stedet, for det tilfælde, at køreplanen skulle blive blokeret i den nærmeste fremtid, da dette ville få meget alvorlige konsekvenser og medføre endnu større lidelser for israelerne og palæstinenserne;

*

- *

| 73. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Israels regering og parlament, præsidenten for Den Palæstinensiske Myndighed, USA's præsident og Kongres, FN's generalsekretær, Den Russiske Føderations præsident og parlament og Den Arabiske Ligas generalsekretær. |
| --- | --- |

73.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Israels regering og parlament, præsidenten for Den Palæstinensiske Myndighed, USA's præsident og Kongres, FN's generalsekretær, Den Russiske Føderations præsident og parlament og Den Arabiske Ligas generalsekretær.

---

(1)  http://www.un.org/media/main/roadmap122002.html

(2)  EFT C 177 E af 25.7.2002, s. 277.

(3)  EFT C 127 E af 29.5.2003, s. 584.

(4)  EFT C 284 E af 21.11.2002, s. 312.

(5)  EFT C 304 af 24.10.2000, s. 202.

(6)  EFT C 47 E af 27.2.2003, s. 629.

(7)  P5_TA(2002)0365.

P5_TA(2003)0463

Iværksætterkultur

Europa-Parlamentets beslutning om grønbogen om en iværksætterkultur i Europa (KOM(2003) 27 — 2003/2161(INI))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens grønbog (KOM(2003) 27), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens grønbog (KOM(2003) 27),

| — | der henviser til artikel II-16 i udkast til traktat om en forfatning for Europa (frihed til at oprette og drive egen virksomhed), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel II-16 i udkast til traktat om en forfatning for Europa (frihed til at oprette og drive egen virksomhed),

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Lissabon den 23.-24. marts 2000 samt sin beslutning af 15. marts 2000 herom (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Lissabon den 23.-24. marts 2000 samt sin beslutning af 15. marts 2000 herom (1),

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen om at tænke småt i et stadig større Europa (KOM(2003) 26), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen om at tænke småt i et stadig større Europa (KOM(2003) 26),

| — | der henviser til det europæiske charter for små virksomheder, som Det Europæiske Råd vedtog i Santa Maria da Feira i juni 2000, |
| --- | --- |

—

der henviser til det europæiske charter for små virksomheder, som Det Europæiske Råd vedtog i Santa Maria da Feira i juni 2000,

| — | der henviser til Rådets beslutning af 20. december 2000 om et flerårigt program til fremme af initiativ og iværksætterånd, navnlig for små og mellemstore virksomheder (SMV) (2001-2005) (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets beslutning af 20. december 2000 om et flerårigt program til fremme af initiativ og iværksætterånd, navnlig for små og mellemstore virksomheder (SMV) (2001-2005) (2),

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen: Handlingsplan om »bedre og enklere lovgivningsmæssige rammer« (KOM(2002) 278), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen: Handlingsplan om »bedre og enklere lovgivningsmæssige rammer« (KOM(2002) 278),

| — | der henviser til Kommissionens beretning om gennemførelsen af det europæiske charter for små virksomheder (KOM(2003) 21/2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens beretning om gennemførelsen af det europæiske charter for små virksomheder (KOM(2003) 21/2),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om innovationspolitikken — en opdatering af EU's tilgang til Lissabon-strategien (KOM(2003) 112), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om innovationspolitikken — en opdatering af EU's tilgang til Lissabon-strategien (KOM(2003) 112),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 3. marts 2003 om fremme af iværksætterkultur og små virksomheder (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 3. marts 2003 om fremme af iværksætterkultur og små virksomheder (3),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 47, stk. 2, og artikel 163, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 47, stk. 2, og artikel 163,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi og udtalelse fra Budgetudvalget (A5-0347/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi og udtalelse fra Budgetudvalget (A5-0347/2003),

| A. | der henviser til, at strukturændringen i erhvervslivet bygger på videnbaserede aktiviteter i tjenesteydelsessektoren, hvilket skaber nye iværksættermuligheder, samt at der i Lissabon-strategien skal fokuseres på de europæiske virksomheder, og at de små virksomheder spiller en helt afgørende økonomisk og samfundsmæssig rolle, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at strukturændringen i erhvervslivet bygger på videnbaserede aktiviteter i tjenesteydelsessektoren, hvilket skaber nye iværksættermuligheder, samt at der i Lissabon-strategien skal fokuseres på de europæiske virksomheder, og at de små virksomheder spiller en helt afgørende økonomisk og samfundsmæssig rolle,

| B. | der henviser til, at videnbaseret innovation er afgørende for fortsat økonomisk velstand og et vigtigt middel til jobskabelse, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at videnbaseret innovation er afgørende for fortsat økonomisk velstand og et vigtigt middel til jobskabelse,

| C. | der henviser til, at evnen til at tilpasse sig økonomiske ændringer er af afgørende betydning for hele Den Europæiske Unions konkurrenceevne, og at gunstige rammebetingelser for små virksomheder i den forbindelse spiller en vigtig rolle, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at evnen til at tilpasse sig økonomiske ændringer er af afgørende betydning for hele Den Europæiske Unions konkurrenceevne, og at gunstige rammebetingelser for små virksomheder i den forbindelse spiller en vigtig rolle,

| D. | der henviser til, at iværksætterkultur ikke kun er et spørgsmål om økonomisk gevinst, og at folk bliver iværksættere af en lang række forskellige grunde såsom ønsket om uafhængighed, jobtilfredsstillelse, selvrealisering eller mulighed for at styre sit eget arbejdsliv, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at iværksætterkultur ikke kun er et spørgsmål om økonomisk gevinst, og at folk bliver iværksættere af en lang række forskellige grunde såsom ønsket om uafhængighed, jobtilfredsstillelse, selvrealisering eller mulighed for at styre sit eget arbejdsliv,

| E. | der henviser til, at iværksætterånd især findes hos mennesker, der er parat til at løbe en risiko og ønsker at være uafhængige, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at iværksætterånd især findes hos mennesker, der er parat til at løbe en risiko og ønsker at være uafhængige,

| F. | der henviser til, at iværksættere er drivkraften i den sociale markedsøkonomi, og at deres indsats sikrer borgerne og forbrugerne velstand, arbejdspladser og et bredt udbud af varer og tjenesteydelser, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at iværksættere er drivkraften i den sociale markedsøkonomi, og at deres indsats sikrer borgerne og forbrugerne velstand, arbejdspladser og et bredt udbud af varer og tjenesteydelser,

| G. | der henviser til, at virksomheder af enhver art — lige fra de selvstændige, traditionelle familievirksomheder til mellemstore virksomheder med høj vækst — utvivlsomt samlet set spiller en rolle for den økonomiske, sociale og miljømæssige udvikling i Europa, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at virksomheder af enhver art — lige fra de selvstændige, traditionelle familievirksomheder til mellemstore virksomheder med høj vækst — utvivlsomt samlet set spiller en rolle for den økonomiske, sociale og miljømæssige udvikling i Europa,

| H. | der henviser til, at den eksisterende viden om virksomhederne, især de små virksomheder og mikrovirksomhederne og om deres behov i Europa, er utilstrækkelig, og som endvidere henviser til, at denne mangel på relevant information også hindrer, at der kan føres en effektiv iværksætterpolitik, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den eksisterende viden om virksomhederne, især de små virksomheder og mikrovirksomhederne og om deres behov i Europa, er utilstrækkelig, og som endvidere henviser til, at denne mangel på relevant information også hindrer, at der kan føres en effektiv iværksætterpolitik,

| I. | der henviser til, at indstillingen til mennesker, der udviser iværksætterånd og forsøger at gennemføre deres ideer, er vidt forskellig i de enkelte EU-medlemsstater, og at motiverne til disse forskellige indstillinger kunne danne et vigtigt grundlag for en samlet række foranstaltninger, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at indstillingen til mennesker, der udviser iværksætterånd og forsøger at gennemføre deres ideer, er vidt forskellig i de enkelte EU-medlemsstater, og at motiverne til disse forskellige indstillinger kunne danne et vigtigt grundlag for en samlet række foranstaltninger,

| J. | der henviser til Parlamentets krav til Kommissionen om at gennemføre en »think small first«-politik, der især bør danne grundlag for den handlingsplan, som skal følge grønbogen op; der endvidere kræver, at der i denne handlingsplan tages hensyn til de ti retningslinjer i det europæiske charter for små virksomheder, |
| --- | --- |

J.

der henviser til Parlamentets krav til Kommissionen om at gennemføre en »think small first«-politik, der især bør danne grundlag for den handlingsplan, som skal følge grønbogen op; der endvidere kræver, at der i denne handlingsplan tages hensyn til de ti retningslinjer i det europæiske charter for små virksomheder,

| K. | der henviser til, at det er vigtigt at erkende, at de politikker, som påvirker iværksætteraktiviteterne, er omfattende, og at der derfor i handlingsplanen må tages hensyn til grundlæggende forudsætninger som makroøkonomisk stabilitet, et gunstigt lovgivningsmiljø og et velkvalificeret og fleksibelt arbejdsmarked, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det er vigtigt at erkende, at de politikker, som påvirker iværksætteraktiviteterne, er omfattende, og at der derfor i handlingsplanen må tages hensyn til grundlæggende forudsætninger som makroøkonomisk stabilitet, et gunstigt lovgivningsmiljø og et velkvalificeret og fleksibelt arbejdsmarked,

| L. | der henviser til, at et omfattende tiltag til fremme af iværksætterånd må slå igennem på tre niveauer, nemlig med hensyn til motivering af mennesker, rammebetingelserne for virksomhederne og samfundets indstilling til iværksættervirksomhed, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at et omfattende tiltag til fremme af iværksætterånd må slå igennem på tre niveauer, nemlig med hensyn til motivering af mennesker, rammebetingelserne for virksomhederne og samfundets indstilling til iværksættervirksomhed,

| M. | der henviser til, at det i en effektiv og alsidig tilgang til virksomhedspolitikken i første række må overvejes, hvordan iværksætterkulturen kan fremmes og for det andet, hvordan der kan skabes et miljø, som stimulerer iværksætteraktiviteter og en mere positiv balance mellem risiko og belønning, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at det i en effektiv og alsidig tilgang til virksomhedspolitikken i første række må overvejes, hvordan iværksætterkulturen kan fremmes og for det andet, hvordan der kan skabes et miljø, som stimulerer iværksætteraktiviteter og en mere positiv balance mellem risiko og belønning,

| N. | der henviser til, at den høje arbejdsløshed i EU varigt kun kan reduceres og bekæmpes ved at skabe produktive arbejdspladser og skabe rammebetingelser, der fremmer oprettelse af nye og udvikling af eksisterende virksomheder, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at den høje arbejdsløshed i EU varigt kun kan reduceres og bekæmpes ved at skabe produktive arbejdspladser og skabe rammebetingelser, der fremmer oprettelse af nye og udvikling af eksisterende virksomheder,

| O. | der henviser til, at Maribor-erklæringen af 23. april 2002 forpligter tiltrædelseslandene til at gennemføre det europæiske charter for små virksomheder, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Maribor-erklæringen af 23. april 2002 forpligter tiltrædelseslandene til at gennemføre det europæiske charter for små virksomheder,

| P. | der henviser til, at gennemførelsen af det europæiske charter for små virksomheder — en opgave, som påhviler både medlemsstaterne og Kommissionen i samarbejde med disse virksomheders erhvervsorganisationer — endnu ikke i tilstrækkeligt omfang er blevet sat i værk; der henviser til, at Det Europæiske Råd i Barcelona henstillede til medlemsstaterne at fremskynde gennemførelsen af det europæiske charter for små virksomheder og lade sig inspirere af bedste praksis, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at gennemførelsen af det europæiske charter for små virksomheder — en opgave, som påhviler både medlemsstaterne og Kommissionen i samarbejde med disse virksomheders erhvervsorganisationer — endnu ikke i tilstrækkeligt omfang er blevet sat i værk; der henviser til, at Det Europæiske Råd i Barcelona henstillede til medlemsstaterne at fremskynde gennemførelsen af det europæiske charter for små virksomheder og lade sig inspirere af bedste praksis,

| Q. | der henviser til, at virksomhedspolitikken i henhold til principperne om god forvaltningspraksis i Europa først bør fastlægges og føres ud i livet, når fagorganisationerne er blevet hørt, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at virksomhedspolitikken i henhold til principperne om god forvaltningspraksis i Europa først bør fastlægges og føres ud i livet, når fagorganisationerne er blevet hørt,

| 1. | glæder sig over Kommissionens grønbog om en iværksætterkultur for Europa og ser den som et vellykket udgangspunkt for en gennemgribende drøftelse om EU's og medlemsstaternes politik til fremme af iværksætterånd; glæder sig ligeledes over Kommissionens meddelelse om at tænke småt i et stadig større Europa samt dens beretning om gennemførelsen af det europæiske charter for små virksomheder som et bidrag til en hurtigere gennemførelse af Lissabon-målene; forholder sig dog kritisk til det forhold, at der i grønbogen ikke i fornødent omfang tages hensyn til målene i det europæiske charter for små virksomheder; beklager endelig, at grønbogen næsten udelukkende beskæftiger sig med nyetablerede virksomheder og virksomheder i kraftig vækst på bekostning af de traditionelle erhvervsaktiviteter samt håndværks- og familievirksomheder; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over Kommissionens grønbog om en iværksætterkultur for Europa og ser den som et vellykket udgangspunkt for en gennemgribende drøftelse om EU's og medlemsstaternes politik til fremme af iværksætterånd; glæder sig ligeledes over Kommissionens meddelelse om at tænke småt i et stadig større Europa samt dens beretning om gennemførelsen af det europæiske charter for små virksomheder som et bidrag til en hurtigere gennemførelse af Lissabon-målene; forholder sig dog kritisk til det forhold, at der i grønbogen ikke i fornødent omfang tages hensyn til målene i det europæiske charter for små virksomheder; beklager endelig, at grønbogen næsten udelukkende beskæftiger sig med nyetablerede virksomheder og virksomheder i kraftig vækst på bekostning af de traditionelle erhvervsaktiviteter samt håndværks- og familievirksomheder;

| 2. | mener, at grønbogen er en del af Lissabon-processen, og at det er i denne sammenhæng, den behandler de spørgsmål, der skal tages stilling til, og de indsatsområder, som kan bidrage positivt til realisering af EU's ambition om at blive den mest konkurrencedygtige videnbaserede økonomi i verden i 2010; |
| --- | --- |

2.

mener, at grønbogen er en del af Lissabon-processen, og at det er i denne sammenhæng, den behandler de spørgsmål, der skal tages stilling til, og de indsatsområder, som kan bidrage positivt til realisering af EU's ambition om at blive den mest konkurrencedygtige videnbaserede økonomi i verden i 2010;

| 3. | understreger, at Lissabon-målene stadig bør have højeste prioritet for EU's økonomiske og sociale politikker, navnlig op til udvidelsen, og at det derfor er absolut nødvendigt, at medlemsstaterne afsætter de nødvendige midler på EU's budget med henblik på at nå disse mål; |
| --- | --- |

3.

understreger, at Lissabon-målene stadig bør have højeste prioritet for EU's økonomiske og sociale politikker, navnlig op til udvidelsen, og at det derfor er absolut nødvendigt, at medlemsstaterne afsætter de nødvendige midler på EU's budget med henblik på at nå disse mål;

| 4. | understreger, at det er vigtigt, at organisationer, der repræsenterer små og mellemstore virksomheder, deltager aktivt i udformningen af de relevante politikker; |
| --- | --- |

4.

understreger, at det er vigtigt, at organisationer, der repræsenterer små og mellemstore virksomheder, deltager aktivt i udformningen af de relevante politikker;

| 5. | mener, at der i den finansielle ramme efter 2006 bør lægges særlig vægt på fremme af iværksætterkulturen og støtte til små virksomheder og SMV'er samt generelt af samtlige Lissabon-mål (videnbaseret økonomi, bæredygtig vækst, jobkvalitet og social samhørighed); opfordrer allerede nu Kommissionen til at tage hensyn til disse elementer, som Parlamentet vil følge meget nøje i forbindelse med drøftelsen om EU's fremtidige finansielle ramme. |
| --- | --- |

5.

mener, at der i den finansielle ramme efter 2006 bør lægges særlig vægt på fremme af iværksætterkulturen og støtte til små virksomheder og SMV'er samt generelt af samtlige Lissabon-mål (videnbaseret økonomi, bæredygtig vækst, jobkvalitet og social samhørighed); opfordrer allerede nu Kommissionen til at tage hensyn til disse elementer, som Parlamentet vil følge meget nøje i forbindelse med drøftelsen om EU's fremtidige finansielle ramme.

| 6. | understreger, at en tilfredsstillende gennemførelse af de budgetposter, der vedrører Lissabon-processen, er en nødvendig forudsætning for, at denne kan gennemføres inden for de fastsatte frister; |
| --- | --- |

6.

understreger, at en tilfredsstillende gennemførelse af de budgetposter, der vedrører Lissabon-processen, er en nødvendig forudsætning for, at denne kan gennemføres inden for de fastsatte frister;

| 7. | minder imidlertid om den betydning, som Parlamentet tillægger de meget små virksomheder og håndværksvirksomheder, og beklager, at disse praktisk talt ikke omtales i grønbogen, der i for høj grad lægger vægten på nystartede virksomheder eller hurtigtvoksende virksomheder på bekostning af traditionelle sektorer eller familievirksomheder; |
| --- | --- |

7.

minder imidlertid om den betydning, som Parlamentet tillægger de meget små virksomheder og håndværksvirksomheder, og beklager, at disse praktisk talt ikke omtales i grønbogen, der i for høj grad lægger vægten på nystartede virksomheder eller hurtigtvoksende virksomheder på bekostning af traditionelle sektorer eller familievirksomheder;

| 8. | understreger, at de meget små virksomheder og håndværksvirksomheder, som udgør mere end 90 % af de europæiske virksomheder, både er beskæftigelses- og innovationsskabende, og at de derfor aktivt bidrager til gennemførelse af Lissabon-målene; mener, at disse iværksættere som følge af deres betydning for den socioøkonomiske stabilitet og opretholdelsen af beskæftigelsen samt de betydelige risici, som de er stillet overfor, med henblik på at etablere eller bevare deres virksomhed, fortjener særlig opmærksomhed fra Kommissionens side; |
| --- | --- |

8.

understreger, at de meget små virksomheder og håndværksvirksomheder, som udgør mere end 90 % af de europæiske virksomheder, både er beskæftigelses- og innovationsskabende, og at de derfor aktivt bidrager til gennemførelse af Lissabon-målene; mener, at disse iværksættere som følge af deres betydning for den socioøkonomiske stabilitet og opretholdelsen af beskæftigelsen samt de betydelige risici, som de er stillet overfor, med henblik på at etablere eller bevare deres virksomhed, fortjener særlig opmærksomhed fra Kommissionens side;

| 9. | beklager, at grønbogen kun delvist medtager de fremskridt, der er gjort med det europæiske charter for små virksomheder; |
| --- | --- |

9.

beklager, at grønbogen kun delvist medtager de fremskridt, der er gjort med det europæiske charter for små virksomheder;

| 10. | er bekymret over, at det overvældende antal dokumenter og initiativer om virksomhedspolitik fra Kommissionens hånd kombineret med en inkonsekvent opfølgning gennem de seneste år i stedet for at inddrage de små og mellemstore virksomheder i beslutningsprocessen har fjernet dem endnu mere fra denne; |
| --- | --- |

10.

er bekymret over, at det overvældende antal dokumenter og initiativer om virksomhedspolitik fra Kommissionens hånd kombineret med en inkonsekvent opfølgning gennem de seneste år i stedet for at inddrage de små og mellemstore virksomheder i beslutningsprocessen har fjernet dem endnu mere fra denne;

| 11. | opfordrer Kommissionen til at sørge for, at grønbogen ikke kommer til at lide samme skæbne som hvidbogen om handel; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Kommissionen til at sørge for, at grønbogen ikke kommer til at lide samme skæbne som hvidbogen om handel;

| 12. | glæder sig over den langvarige og omhyggelige offentlige høring, Kommissionen foretog under og efter udarbejdelsen af grønbogen, og fremhæver den positive reaktion fra en lang række interessenter, både i kvantitativ og kvalitativ henseende; |
| --- | --- |

12.

glæder sig over den langvarige og omhyggelige offentlige høring, Kommissionen foretog under og efter udarbejdelsen af grønbogen, og fremhæver den positive reaktion fra en lang række interessenter, både i kvantitativ og kvalitativ henseende;

| 13. | er bekymret for, at den nuværende tendens til, at virksomhedsledere og navnlig ledere, der ikke er medlem af direktionen, pålægges nye ansvarsområder og udsættes for risikoen for retstvister, kan virke hæmmende for nye og potentielt fremgangsrige virksomheders vækst og udvikling; |
| --- | --- |

13.

er bekymret for, at den nuværende tendens til, at virksomhedsledere og navnlig ledere, der ikke er medlem af direktionen, pålægges nye ansvarsområder og udsættes for risikoen for retstvister, kan virke hæmmende for nye og potentielt fremgangsrige virksomheders vækst og udvikling;

| 14. | opfordrer til, at de svar, der blev modtaget under den offentlige debat om de ti spørgsmål, som optræder i grønbogen, tages op til en tilbundsgående drøftelse og forventer en afsluttende endelig rapport herom; |
| --- | --- |

14.

opfordrer til, at de svar, der blev modtaget under den offentlige debat om de ti spørgsmål, som optræder i grønbogen, tages op til en tilbundsgående drøftelse og forventer en afsluttende endelig rapport herom;

| 15. | opfordrer Kommissionen til at fastholde sin åbne strategi med afholdelse af høringer i forbindelse med udarbejdelsen af handlingsplanen, så der kan sikres et værdifuldt bidrag fra de små og mellemstore virksomheder og fra andre interessenter; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Kommissionen til at fastholde sin åbne strategi med afholdelse af høringer i forbindelse med udarbejdelsen af handlingsplanen, så der kan sikres et værdifuldt bidrag fra de små og mellemstore virksomheder og fra andre interessenter;

| 16. | opfordrer EU og medlemsstaterne til som led i bevarelsen af potentialet af innovative arbejdspladser og sikringen af den internationale konkurrenceevne og den økonomiske fremtid i højere grad at fremme iværksætterkultur og iværksættervirksomhed, idet der især lægges vægt på fremme af kvindelige iværksættere og potentielle iværksættere i ugunstigt stillede områder; |
| --- | --- |

16.

opfordrer EU og medlemsstaterne til som led i bevarelsen af potentialet af innovative arbejdspladser og sikringen af den internationale konkurrenceevne og den økonomiske fremtid i højere grad at fremme iværksætterkultur og iværksættervirksomhed, idet der især lægges vægt på fremme af kvindelige iværksættere og potentielle iværksættere i ugunstigt stillede områder;

| 17. | opfordrer Rådet og medlemsstaterne til at tage de initiativer, der måtte være nødvendige for definitivt at sætte en stopper for tidligere tiders tankemåde, ifølge hvilken erhvervsvirksomhed og profit i forbindelse hermed fortsat betragtes som noget negativt; |
| --- | --- |

17.

opfordrer Rådet og medlemsstaterne til at tage de initiativer, der måtte være nødvendige for definitivt at sætte en stopper for tidligere tiders tankemåde, ifølge hvilken erhvervsvirksomhed og profit i forbindelse hermed fortsat betragtes som noget negativt;

| 18. | foreslår derfor, at handlingsplanen kommer til at omfatte konkrete foranstaltninger inden for en bindende tidsramme, klart udpeger de politiske niveauer, hvor ansvaret for gennemførelsen skal placeres, og indeholder en beskrivelse af, hvilke foranstaltninger der vil blive taget for at kontrollere gennemførelsen; |
| --- | --- |

18.

foreslår derfor, at handlingsplanen kommer til at omfatte konkrete foranstaltninger inden for en bindende tidsramme, klart udpeger de politiske niveauer, hvor ansvaret for gennemførelsen skal placeres, og indeholder en beskrivelse af, hvilke foranstaltninger der vil blive taget for at kontrollere gennemførelsen;

| 19. | kræver i lighed med Rådet et koordineret tiltag med deltagelse af alle politiske beslutningstagere på europæisk, nationalt og regionalt plan med henblik på at fjerne hindringer for virksomhedernes udvikling og vækst, opnå balance mellem risici og udbytte i forbindelse med iværksættervirksomhed og fremme iværksætterånden i samfundet; |
| --- | --- |

19.

kræver i lighed med Rådet et koordineret tiltag med deltagelse af alle politiske beslutningstagere på europæisk, nationalt og regionalt plan med henblik på at fjerne hindringer for virksomhedernes udvikling og vækst, opnå balance mellem risici og udbytte i forbindelse med iværksættervirksomhed og fremme iværksætterånden i samfundet;

| 20. | opfordrer medlemsstaterne til mere intensivt end hidtil at udnytte de mangfoldige positive eksempler fra andre medlemsstater i deres egne programmer til fremme af iværksætterkultur; |
| --- | --- |

20.

opfordrer medlemsstaterne til mere intensivt end hidtil at udnytte de mangfoldige positive eksempler fra andre medlemsstater i deres egne programmer til fremme af iværksætterkultur;

| 21. | mener, at medlemsstaterne inden for deres ansvarsområder (uddannelsespolitik, retsforskrifter, udgifter og tidsforbrug ved virksomhedsetablering, tilvejebringelse af risikokapital og startfinansiering, innovations- og teknologioverførsel samt skattelettelser, især til forebyggelse af risici ved henlæggelse til reserver) må gøre en betydeligt større indsats for at fremme iværksætterkulturen; |
| --- | --- |

21.

mener, at medlemsstaterne inden for deres ansvarsområder (uddannelsespolitik, retsforskrifter, udgifter og tidsforbrug ved virksomhedsetablering, tilvejebringelse af risikokapital og startfinansiering, innovations- og teknologioverførsel samt skattelettelser, især til forebyggelse af risici ved henlæggelse til reserver) må gøre en betydeligt større indsats for at fremme iværksætterkulturen;

| 22. | understreger, at medlemsstaterne nødvendigvis må overvåge, at iværksætterne på forhånd erhverver sig faglige færdigheder og løbende vedligeholder dem; forventer, at de gør en reel indsats for at fremme lærepladser og den faglige uddannelse samt konkrete ordninger til fremme af den grænseoverskridende mobilitet for unge under uddannelse, hvilket er helt afgørende for de europæiske virksomheders stabilitet og fortsatte beståen; |
| --- | --- |

22.

understreger, at medlemsstaterne nødvendigvis må overvåge, at iværksætterne på forhånd erhverver sig faglige færdigheder og løbende vedligeholder dem; forventer, at de gør en reel indsats for at fremme lærepladser og den faglige uddannelse samt konkrete ordninger til fremme af den grænseoverskridende mobilitet for unge under uddannelse, hvilket er helt afgørende for de europæiske virksomheders stabilitet og fortsatte beståen;

| 23. | opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne til at sikre en hurtigere gennemførelse af det europæiske charter for små virksomheder og overtage den bedste praksis fra andre medlemsstater; gør opmærksom på, at de små og mellemstore virksomheder og mikrovirksomhederne i stadigt stigende omfang er omfattet af Fællesskabets lovgivning og forskellige regler; mener, at Kommissionen derfor har et ansvar over for disse virksomheder, ligesom gennemførelsen af grønbogen og chartret direkte hører under dens ansvarsområde; |
| --- | --- |

23.

opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne til at sikre en hurtigere gennemførelse af det europæiske charter for små virksomheder og overtage den bedste praksis fra andre medlemsstater; gør opmærksom på, at de små og mellemstore virksomheder og mikrovirksomhederne i stadigt stigende omfang er omfattet af Fællesskabets lovgivning og forskellige regler; mener, at Kommissionen derfor har et ansvar over for disse virksomheder, ligesom gennemførelsen af grønbogen og chartret direkte hører under dens ansvarsområde;

| 24. | mener, at en mindskelse af de små virksomheders administrative byrder, forbedring af retsforskrifterne, lettere adgang til finansiering og information, især når det gælder adgangen til markedet i tredjelande, og en mere omfattende formidling af denne viden, er af stor betydning for at skabe mere fordelagtige rammebetingelser; |
| --- | --- |

24.

mener, at en mindskelse af de små virksomheders administrative byrder, forbedring af retsforskrifterne, lettere adgang til finansiering og information, især når det gælder adgangen til markedet i tredjelande, og en mere omfattende formidling af denne viden, er af stor betydning for at skabe mere fordelagtige rammebetingelser;

| 25. | opfordrer Kommissionen og Rådet til inden udgangen af 2003 at forelægge en egnet handlingsplan på iværksætterområdet under hensyntagen til de forslag, der lægges frem i den offentlige debat, og mener, at en effektiv gennemførelse af handlingsplanen med henblik på at forenkle og forbedre kvaliteten af de lovgivningsmæssige rammer må fremskyndes mest muligt; |
| --- | --- |

25.

opfordrer Kommissionen og Rådet til inden udgangen af 2003 at forelægge en egnet handlingsplan på iværksætterområdet under hensyntagen til de forslag, der lægges frem i den offentlige debat, og mener, at en effektiv gennemførelse af handlingsplanen med henblik på at forenkle og forbedre kvaliteten af de lovgivningsmæssige rammer må fremskyndes mest muligt;

| 26. | opfordrer Kommissionen til at registrere og offentliggøre de kvantitative og kvalitative resultater af de forskellige fællesskabsinitiativer og finansieringsprogrammer til støtte og udvikling af SMV'er; |
| --- | --- |

26.

opfordrer Kommissionen til at registrere og offentliggøre de kvantitative og kvalitative resultater af de forskellige fællesskabsinitiativer og finansieringsprogrammer til støtte og udvikling af SMV'er;

| 27. | gør opmærksom på, at der, selv om etablering af nye virksomheder utvivlsomt er af stor betydning, skal fokuseres på kvaliteten og ikke på antallet af nyetablerede virksomheder; understreger, at en for kraftig fokusering på nyetablerede virksomheder i handlingsplanen indebærer en risiko for de eksisterende små virksomheder, og at man således ikke tager fat på de mest rodfæstede og væsentlige hindringer for iværksætteraktiviteter; |
| --- | --- |

27.

gør opmærksom på, at der, selv om etablering af nye virksomheder utvivlsomt er af stor betydning, skal fokuseres på kvaliteten og ikke på antallet af nyetablerede virksomheder; understreger, at en for kraftig fokusering på nyetablerede virksomheder i handlingsplanen indebærer en risiko for de eksisterende små virksomheder, og at man således ikke tager fat på de mest rodfæstede og væsentlige hindringer for iværksætteraktiviteter;

| 28. | mener, at der i EU's program for det indre marked er betydelige muligheder for at fremme etableringen af nye virksomheder, og at en lang række endnu eksisterende hindringer kan fjernes, således at grænseoverskridende etablering af virksomheder bliver lettere for personer, der etablerer tjenesteydelsesvirksomheder på det indre marked; |
| --- | --- |

28.

mener, at der i EU's program for det indre marked er betydelige muligheder for at fremme etableringen af nye virksomheder, og at en lang række endnu eksisterende hindringer kan fjernes, således at grænseoverskridende etablering af virksomheder bliver lettere for personer, der etablerer tjenesteydelsesvirksomheder på det indre marked;

| 29. | opfordrer medlemsstaterne til især i skattemæssig og bureaukratisk henseende at gøre det lettere for nye indehavere at overtage virksomheder, da mange virksomheder ellers vil være truet af lukning på grund af manglen på efterfølgere; opfordrer Kommissionen til sammen med erhvervsorganisationerne at iværksætte en europæisk informationskampagne og i samarbejde med Den Europæiske Investeringsfond at fastlægge finansielle instrumenter for at lette finansieringen af et økonomisk opsving; |
| --- | --- |

29.

opfordrer medlemsstaterne til især i skattemæssig og bureaukratisk henseende at gøre det lettere for nye indehavere at overtage virksomheder, da mange virksomheder ellers vil være truet af lukning på grund af manglen på efterfølgere; opfordrer Kommissionen til sammen med erhvervsorganisationerne at iværksætte en europæisk informationskampagne og i samarbejde med Den Europæiske Investeringsfond at fastlægge finansielle instrumenter for at lette finansieringen af et økonomisk opsving;

| 30. | opfordrer Den Europæiske Union og medlemsstaterne til at øge deres bestræbelser på reelt at gennemføre det indre marked, således at EU kan forbedre sin konkurrencedygtighed på verdensplan, hvilket vil bidrage til udvikling af iværksætterkulturen; |
| --- | --- |

30.

opfordrer Den Europæiske Union og medlemsstaterne til at øge deres bestræbelser på reelt at gennemføre det indre marked, således at EU kan forbedre sin konkurrencedygtighed på verdensplan, hvilket vil bidrage til udvikling af iværksætterkulturen;

| 31. | anmoder desuden om, at man på fællesskabsplan sammen med de berørte organisationer overvejer at iværksætte specifikke foranstaltninger med henblik på at støtte den indsats, der ydes af virksomhedslederes ægtefæller, og at indføre bestemmelser om anerkendelse og beskyttelse af ægtefæller i virksomheden; |
| --- | --- |

31.

anmoder desuden om, at man på fællesskabsplan sammen med de berørte organisationer overvejer at iværksætte specifikke foranstaltninger med henblik på at støtte den indsats, der ydes af virksomhedslederes ægtefæller, og at indføre bestemmelser om anerkendelse og beskyttelse af ægtefæller i virksomheden;

| 32. | mener, at små og mellemstore virksomheder i højere grad må integreres i lovgivningen og de grundlæggende politiske strategispørgsmål på såvel kommissionsplan som medlemsstatsplan (de fleste medlemsstater); |
| --- | --- |

32.

mener, at små og mellemstore virksomheder i højere grad må integreres i lovgivningen og de grundlæggende politiske strategispørgsmål på såvel kommissionsplan som medlemsstatsplan (de fleste medlemsstater);

| 33. | opfordrer Kommissionen til at sammensætte et »katalog« over god praksis i medlemsstaterne vedrørende bekæmpelse af det bureaukrati, som undergraver iværksætterkulturen, og at anmode Rådet om at sørge for, at metoderne bliver anvendt i alle medlemsstater i overensstemmelse med Mandelkern-rapporten; |
| --- | --- |

33.

opfordrer Kommissionen til at sammensætte et »katalog« over god praksis i medlemsstaterne vedrørende bekæmpelse af det bureaukrati, som undergraver iværksætterkulturen, og at anmode Rådet om at sørge for, at metoderne bliver anvendt i alle medlemsstater i overensstemmelse med Mandelkern-rapporten;

| 34. | mener, at især »business angels« og deres netværk bør fremmes både idemæssigt og finansielt i europæisk regi, ligesom de i højere grad bør vinde anerkendelse i offentligheden og i medlemsstaternes skattesystemer; |
| --- | --- |

34.

mener, at især »business angels« og deres netværk bør fremmes både idemæssigt og finansielt i europæisk regi, ligesom de i højere grad bør vinde anerkendelse i offentligheden og i medlemsstaternes skattesystemer;

| 35. | håber på en mentalitetsændring inden for bankverdenen over for SMV'er, så bankerne kommer til at spille en rolle som »rådgiver og støtte« for SMV'er; |
| --- | --- |

35.

håber på en mentalitetsændring inden for bankverdenen over for SMV'er, så bankerne kommer til at spille en rolle som »rådgiver og støtte« for SMV'er;

| 36. | mener, at stimulering af klynger og alliancer mellem små og mellemstore virksomheder med henblik på at gøre disse mere internationalt orienterede vil bidrage til at fremme iværksætterånden og gøre det mere attraktivt at etablere nye virksomheder; |
| --- | --- |

36.

mener, at stimulering af klynger og alliancer mellem små og mellemstore virksomheder med henblik på at gøre disse mere internationalt orienterede vil bidrage til at fremme iværksætterånden og gøre det mere attraktivt at etablere nye virksomheder;

| 37. | opfordrer Kommissionen til at sørge for, at gennemførelsen af budgettet for de politikker, der vedrører Lissabon-processen, og navnlig foranstaltningerne for de meget små virksomheder og håndværksvirksomheder, fortsat finder sted i et hurtigt tempo; |
| --- | --- |

37.

opfordrer Kommissionen til at sørge for, at gennemførelsen af budgettet for de politikker, der vedrører Lissabon-processen, og navnlig foranstaltningerne for de meget små virksomheder og håndværksvirksomheder, fortsat finder sted i et hurtigt tempo;

| 38. | mener i denne forbindelse, at den nuværende finansielle ramme allerede indeholder de finansielle instrumenter, der er nødvendige for på kort sigt at tilvejebringe yderligere midler, og at Kommissionen under alle omstændigheder har betydelige budgetmidler til rådighed under udgiftsområde 3 i de finansielle overslag, hvoraf hovedparten vedrører politikkerne i forbindelse med Lissabon-processen; |
| --- | --- |

38.

mener i denne forbindelse, at den nuværende finansielle ramme allerede indeholder de finansielle instrumenter, der er nødvendige for på kort sigt at tilvejebringe yderligere midler, og at Kommissionen under alle omstændigheder har betydelige budgetmidler til rådighed under udgiftsområde 3 i de finansielle overslag, hvoraf hovedparten vedrører politikkerne i forbindelse med Lissabon-processen;

| 39. | opfordrer Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank til i samråd med erhvervsorganisationerne at gennemgå de hidtidige foranstaltninger til fremme af mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder og ændre dem på en sådan måde, at det i højere grad bliver muligt at etablere nye virksomheder; kræver, at der indføres ordninger, så navnlig de små virksomheder og mikrovirksomhederne kan få bedre adgang til EIB og Den Europæiske Investeringsfond til normative investeringer og investeringer i miljø og ny teknologi samt immaterielle investeringer i forbindelse med uddannelse; |
| --- | --- |

39.

opfordrer Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank til i samråd med erhvervsorganisationerne at gennemgå de hidtidige foranstaltninger til fremme af mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder og ændre dem på en sådan måde, at det i højere grad bliver muligt at etablere nye virksomheder; kræver, at der indføres ordninger, så navnlig de små virksomheder og mikrovirksomhederne kan få bedre adgang til EIB og Den Europæiske Investeringsfond til normative investeringer og investeringer i miljø og ny teknologi samt immaterielle investeringer i forbindelse med uddannelse;

| 40. | opfordrer Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank til som led i deres støtteforanstaltninger i vidt omfang at tage hensyn til mikrovirksomhedernes og de små og mellemstore virksomheders rolle og særlige kendetegn, både med hensyn til økonomiske aspekter og selskabsstruktur (personselskaber og kapitalselskaber); |
| --- | --- |

40.

opfordrer Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank til som led i deres støtteforanstaltninger i vidt omfang at tage hensyn til mikrovirksomhedernes og de små og mellemstore virksomheders rolle og særlige kendetegn, både med hensyn til økonomiske aspekter og selskabsstruktur (personselskaber og kapitalselskaber);

| 41. | opfordrer Kommissionen og de offentlige myndigheder på alle niveauer til at gennemføre foranstaltninger med henblik på at give de små og mellemstore virksomheder adgang til offentlige indkøbskontrakter, idet disse tegner sig for 16 % af EU's samlede BNP, men hyppigt er uden for de små virksomheders rækkevidde på grund af kulturelle, administrative og finansielle barrierer; |
| --- | --- |

41.

opfordrer Kommissionen og de offentlige myndigheder på alle niveauer til at gennemføre foranstaltninger med henblik på at give de små og mellemstore virksomheder adgang til offentlige indkøbskontrakter, idet disse tegner sig for 16 % af EU's samlede BNP, men hyppigt er uden for de små virksomheders rækkevidde på grund af kulturelle, administrative og finansielle barrierer;

| 42. | kræver, at de nye egenkapitalbestemmelser for banker (Basel II) i EU skal tilgodese de særlige forhold i de over 18 mio. små og mellemstore virksomheder i Europa og især de personer, der vil etablere nye virksomheder; |
| --- | --- |

42.

kræver, at de nye egenkapitalbestemmelser for banker (Basel II) i EU skal tilgodese de særlige forhold i de over 18 mio. små og mellemstore virksomheder i Europa og især de personer, der vil etablere nye virksomheder;

| 43. | forventer af Kommissionen, at den gør alt for i højere grad at integrere tiltrædelseslandene i foranstaltningerne til fremme af iværksætterkulturen; |
| --- | --- |

43.

forventer af Kommissionen, at den gør alt for i højere grad at integrere tiltrædelseslandene i foranstaltningerne til fremme af iværksætterkulturen;

| 44. | finder det relevant, at iværksætterkulturen i de forskellige medlemsstater udforskes inden for rammerne af det sjette forskningsrammeprogram, og at der udarbejdes forslag; |
| --- | --- |

44.

finder det relevant, at iværksætterkulturen i de forskellige medlemsstater udforskes inden for rammerne af det sjette forskningsrammeprogram, og at der udarbejdes forslag;

| 45. | bekræfter de enkelte punkter i chartret for små virksomheder, som sigter mod at identificere og fremme de rigtige og nødvendige udgangspunkter inden for ti aktionsområder; er i den forbindelse forundret over, at Gruppen for Erhvervspolitik, som rådgiver Kommissionen, kun har et ubetydeligt antal repræsentanter for de små virksomheder, selv om disse udgør 95 % af virksomhederne i Europa; forventer, at Kommissionen i alle nødvendige fora inddrager repræsentanter for de små virksomheder og mikrovirksomhederne, således som den i øvrigt har forpligtet sig til; |
| --- | --- |

45.

bekræfter de enkelte punkter i chartret for små virksomheder, som sigter mod at identificere og fremme de rigtige og nødvendige udgangspunkter inden for ti aktionsområder; er i den forbindelse forundret over, at Gruppen for Erhvervspolitik, som rådgiver Kommissionen, kun har et ubetydeligt antal repræsentanter for de små virksomheder, selv om disse udgør 95 % af virksomhederne i Europa; forventer, at Kommissionen i alle nødvendige fora inddrager repræsentanter for de små virksomheder og mikrovirksomhederne, således som den i øvrigt har forpligtet sig til;

| 46. | finder det anerkendelsesværdigt, at Kommissionen i sin beretning om gennemførelsen af det europæiske charter for små virksomheder opregner en lang række positive eksempler fra alle EU-medlemsstaterne for dermed at gøre opmærksom på det forskellige gennemførelsesniveau i de enkelte medlemsstater og give medlemsstaterne holdepunkter for den bedste praksis, der er til rådighed; |
| --- | --- |

46.

finder det anerkendelsesværdigt, at Kommissionen i sin beretning om gennemførelsen af det europæiske charter for små virksomheder opregner en lang række positive eksempler fra alle EU-medlemsstaterne for dermed at gøre opmærksom på det forskellige gennemførelsesniveau i de enkelte medlemsstater og give medlemsstaterne holdepunkter for den bedste praksis, der er til rådighed;

| 47. | kræver, at mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder får lettere adgang til risikokapitalkilder og startfinansiering, og opfordrer i den forbindelse Kommissionen til at opstille konkurrencepolitiske retningslinjer for fremme af virksomhedsetableringer; mener desuden, at det er nødvendigt at fremme faglige og gensidige garanti- og sikkerhedsstillelsesordninger i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

47.

kræver, at mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder får lettere adgang til risikokapitalkilder og startfinansiering, og opfordrer i den forbindelse Kommissionen til at opstille konkurrencepolitiske retningslinjer for fremme af virksomhedsetableringer; mener desuden, at det er nødvendigt at fremme faglige og gensidige garanti- og sikkerhedsstillelsesordninger i medlemsstaterne;

| 48. | forventer, at Kommissionen fra 2005 udarbejder en årlig beretning om udviklingen af iværksætterkulturen i EU og medlemsstaterne; |
| --- | --- |

48.

forventer, at Kommissionen fra 2005 udarbejder en årlig beretning om udviklingen af iværksætterkulturen i EU og medlemsstaterne;

| 49. | henviser til, at graden af deltagelse i erhvervslivet ikke er ensartet i forskellige dele af verden; mener, at Kommissionen bør foretage yderligere undersøgelser for at fastslå, om der er entydige årsager eller erfaringer, der kan forklare, hvorfor deltagelsen i erhvervslivet nogle steder i verden er større end i EU for at kunne forstå de dybereliggende årsager til holdningerne til iværksætteraktiviteter; finder, at dette vil støtte indsatsen og udarbejdelsen af strategier på EU-plan og i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

49.

henviser til, at graden af deltagelse i erhvervslivet ikke er ensartet i forskellige dele af verden; mener, at Kommissionen bør foretage yderligere undersøgelser for at fastslå, om der er entydige årsager eller erfaringer, der kan forklare, hvorfor deltagelsen i erhvervslivet nogle steder i verden er større end i EU for at kunne forstå de dybereliggende årsager til holdningerne til iværksætteraktiviteter; finder, at dette vil støtte indsatsen og udarbejdelsen af strategier på EU-plan og i medlemsstaterne;

| 50. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer. |
| --- | --- |

50.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer.

---

(1)  EFT C 377 af 29.12.2000, s. 164.

(2)  EFT L 333 af 29.12.2000, s. 84.

(3)  EUT C 64 af 18.3.2003, s. 6.

P5_TA(2003)0464

Industripolitik i et udvidet Europa

Europa-Parlamentets beslutning om industripolitik i et udvidet Europa (KOM(2002) 714 — 2003/2063(INI))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse (KOM(2002) 714), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse (KOM(2002) 714),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om gennemførelsen af handlingsplanen for risikovillig kapital (»risk capital action plan (RCAP)«) (KOM(2001) 605), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om gennemførelsen af handlingsplanen for risikovillig kapital (»risk capital action plan (RCAP)«) (KOM(2001) 605),

| — | der henviser til beretning fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om gennemførelsen af det europæiske charter for små virksomheder (KOM(2003) 21), |
| --- | --- |

—

der henviser til beretning fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om gennemførelsen af det europæiske charter for små virksomheder (KOM(2003) 21),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om at tænke småt i et stadigt større Europa (KOM(2003) 26), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om at tænke småt i et stadigt større Europa (KOM(2003) 26),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om investering i forskning: en handlingsplan for Europa (KOM(2003) 226), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om investering i forskning: en handlingsplan for Europa (KOM(2003) 226),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om strategien for det indre marked, prioriteringer 2003-2006 (KOM(2003) 238), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om strategien for det indre marked, prioriteringer 2003-2006 (KOM(2003) 238),

| — | der henviser til sine beslutninger af 11. juli 1991 om industripolitik i et åbent og konkurrencebaseret miljø (1) og af 29. juni 1995 om Kommissionens meddelelse om en politik til forbedring af industriens konkurrenceevne i Den Europæiske Union (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 11. juli 1991 om industripolitik i et åbent og konkurrencebaseret miljø (1) og af 29. juni 1995 om Kommissionens meddelelse om en politik til forbedring af industriens konkurrenceevne i Den Europæiske Union (2),

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Lissabon og Göteborg, som har til formål at gøre økonomien i EU til den mest konkurrencedygtige videnbaserede økonomi ved at sikre en bæredygtig udvikling via ligevægt mellem de tre søjler: økonomien, de sociale forhold og miljøet, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Lissabon og Göteborg, som har til formål at gøre økonomien i EU til den mest konkurrencedygtige videnbaserede økonomi ved at sikre en bæredygtig udvikling via ligevægt mellem de tre søjler: økonomien, de sociale forhold og miljøet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 47, stk. 2 og artikel 163, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 47, stk. 2 og artikel 163,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi og udtalelser fra Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål og Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A5-0328/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi og udtalelser fra Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål og Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A5-0328/2003),

| A. | der glæder sig over Kommissionens meddelelse, idet den i forbindelse med udvidelsen tager spørgsmålet om industripolitik op og understreger industriens betydning for økonomien i Europa, |
| --- | --- |

A.

der glæder sig over Kommissionens meddelelse, idet den i forbindelse med udvidelsen tager spørgsmålet om industripolitik op og understreger industriens betydning for økonomien i Europa,

| B. | der glæder sig over, at industripolitikken nu efter ti års fravær igen er sat på EU's dagsorden, og der mener, at denne nye form for industripolitik kendetegnes af støtte til forandringer frem for beskyttelse af industrier, der ikke kan opfylde forbrugernes ønsker eller offentlighedens behov, samt at udvidelsen vil skabe betydelige muligheder for industrien i såvel de nye som de eksisterende medlemsstater, og at den på lang sigt bør kunne bidrage positivt til EU's overordnede industripolitik, |
| --- | --- |

B.

der glæder sig over, at industripolitikken nu efter ti års fravær igen er sat på EU's dagsorden, og der mener, at denne nye form for industripolitik kendetegnes af støtte til forandringer frem for beskyttelse af industrier, der ikke kan opfylde forbrugernes ønsker eller offentlighedens behov, samt at udvidelsen vil skabe betydelige muligheder for industrien i såvel de nye som de eksisterende medlemsstater, og at den på lang sigt bør kunne bidrage positivt til EU's overordnede industripolitik,

| C. | der understreger vigtigheden af, at spørgsmålet om industripolitik kommer til at indgå blandt målene i Lissabon- og Göteborg-processen, som har til formål at gøre økonomien i EU til den mest konkurrencedygtige videnbaserede økonomi ved at sikre en bæredygtig udvikling via reel ligevægt mellem de tre søjler: økonomien, de sociale forhold og miljøet, |
| --- | --- |

C.

der understreger vigtigheden af, at spørgsmålet om industripolitik kommer til at indgå blandt målene i Lissabon- og Göteborg-processen, som har til formål at gøre økonomien i EU til den mest konkurrencedygtige videnbaserede økonomi ved at sikre en bæredygtig udvikling via reel ligevægt mellem de tre søjler: økonomien, de sociale forhold og miljøet,

| D. | der understreger, at EU's Lissabon-dagsorden er en velegnet ramme for på nationalt plan og EU-plan at kunne gennemføre en fremtidsorienteret horisontal industripolitik, og at enhver forsinkelse med gennemførelsen af Lissabon-dagsordenen påvirker industrien og dens dynamik og innovationskraft negativt, |
| --- | --- |

D.

der understreger, at EU's Lissabon-dagsorden er en velegnet ramme for på nationalt plan og EU-plan at kunne gennemføre en fremtidsorienteret horisontal industripolitik, og at enhver forsinkelse med gennemførelsen af Lissabon-dagsordenen påvirker industrien og dens dynamik og innovationskraft negativt,

| E. | der understreger, at en velfungerende industri er en forudsætning for bedre sociale standarder og miljøstandarder; der opfordrer Kommissionen til i forbindelse med sit krav om et afbalanceret forhold mellem de tre søjler også at tage de eksisterende retsakter op til revision; der gør opmærksom på, at overdreven regulering lægger en bremse på den europæiske industri og risikerer at føre til en utilfredsstillende produktivitetsstigning, |
| --- | --- |

E.

der understreger, at en velfungerende industri er en forudsætning for bedre sociale standarder og miljøstandarder; der opfordrer Kommissionen til i forbindelse med sit krav om et afbalanceret forhold mellem de tre søjler også at tage de eksisterende retsakter op til revision; der gør opmærksom på, at overdreven regulering lægger en bremse på den europæiske industri og risikerer at føre til en utilfredsstillende produktivitetsstigning,

| F. | der henleder opmærksomheden på, at der er vigtigt, at der på afbalanceret vis og som led i en bæredygtig udvikling tages behørigt hensyn til nye teknologiers økonomiske, sociale og miljømæssige virkninger, og der understreger, at kravet om en bæredygtig udvikling i produktionsprocesserne og produktudformningen kan give Europas industri en konkurrencefordel på fremtidige markeder, |
| --- | --- |

F.

der henleder opmærksomheden på, at der er vigtigt, at der på afbalanceret vis og som led i en bæredygtig udvikling tages behørigt hensyn til nye teknologiers økonomiske, sociale og miljømæssige virkninger, og der understreger, at kravet om en bæredygtig udvikling i produktionsprocesserne og produktudformningen kan give Europas industri en konkurrencefordel på fremtidige markeder,

| G. | der henviser til, at målet om en bedre konkurrenceevne bør analyseres ud fra det faktiske udviklingspotentiale i den europæiske økonomi, særlig på grundlag af dennes vigtigste produktionsfaktor, som er den menneskelige faktor, og under hensyntagen til den særlige europæiske sociale model og dens teknologiske muligheder, og ikke på grundlag af konkurrenternes komparative fordele, for så vidt angår deres lønomkostninger og mangelfulde bestemmelser, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at målet om en bedre konkurrenceevne bør analyseres ud fra det faktiske udviklingspotentiale i den europæiske økonomi, særlig på grundlag af dennes vigtigste produktionsfaktor, som er den menneskelige faktor, og under hensyntagen til den særlige europæiske sociale model og dens teknologiske muligheder, og ikke på grundlag af konkurrenternes komparative fordele, for så vidt angår deres lønomkostninger og mangelfulde bestemmelser,

| H. | der henviser til, at sociale faktorer som uddannelse og livslang læring, arbejdstagernes kvalifikationer, arbejdets kvalitet og optimal anvendelse af nye former for tilrettelæggelse af arbejdet er produktionsfaktorer, der får stadig større betydning for den europæiske industris konkurrenceevne, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at sociale faktorer som uddannelse og livslang læring, arbejdstagernes kvalifikationer, arbejdets kvalitet og optimal anvendelse af nye former for tilrettelæggelse af arbejdet er produktionsfaktorer, der får stadig større betydning for den europæiske industris konkurrenceevne,

| I. | der henviser til, at den sociale dialog er et middel til at skabe en konstruktiv og kreativ ligevægt mellem de berørte parters interesser, og at en vedvarende social dialog er et uundværligt element i en reel europæisk industripolitik gennem oplysning, høring og inddragelse af arbejdstagerne i de strukturelle tilpasninger og generelt i alle faser i en virksomheds aktiviteter, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at den sociale dialog er et middel til at skabe en konstruktiv og kreativ ligevægt mellem de berørte parters interesser, og at en vedvarende social dialog er et uundværligt element i en reel europæisk industripolitik gennem oplysning, høring og inddragelse af arbejdstagerne i de strukturelle tilpasninger og generelt i alle faser i en virksomheds aktiviteter,

| J. | der henviser til, at den sociale dialog er en del af de moderne managementformer, der fuldt ud bør inddrage de nye former for virksomhedsledelse, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at den sociale dialog er en del af de moderne managementformer, der fuldt ud bør inddrage de nye former for virksomhedsledelse,

| K. | der mener, at en egentlig industripolitik bør bero på en økonomisk politik, som støtter industri og virksomheder og en fortsat dialog mellem arbejdsmarkedets parter, og der understreger vigtigheden af at sikre, at al lovgivning vedrørende industripolitik underkastes grundige konsekvensanalyser i alle medlemsstater, heriblandt også udvidelseslandene, for at sikre, at den ikke belaster industrien og konkurrenceevnen yderligere; |
| --- | --- |

K.

der mener, at en egentlig industripolitik bør bero på en økonomisk politik, som støtter industri og virksomheder og en fortsat dialog mellem arbejdsmarkedets parter, og der understreger vigtigheden af at sikre, at al lovgivning vedrørende industripolitik underkastes grundige konsekvensanalyser i alle medlemsstater, heriblandt også udvidelseslandene, for at sikre, at den ikke belaster industrien og konkurrenceevnen yderligere;

| L. | der understreger det faktum, at tiltrædelseslandenes industri har undergået en væsentlig omstrukturering og modernisering i løbet af det seneste årti; der forventer, at udvidelsen vil bidrage positivt til at styrke industriens konkurrenceevne; der ikke desto mindre konstaterer, at der stadig er betragtelige forskelle, og at der skal foretages yderligere justeringer, og der er overbevist om, at strategier for økonomisk udvikling, der er baseret på konkurrencefordele i kraft af social dumping navnlig på lønområdet på mellemlang sigt vil udgøre en hindring for en sund økonomisk udvikling, |
| --- | --- |

L.

der understreger det faktum, at tiltrædelseslandenes industri har undergået en væsentlig omstrukturering og modernisering i løbet af det seneste årti; der forventer, at udvidelsen vil bidrage positivt til at styrke industriens konkurrenceevne; der ikke desto mindre konstaterer, at der stadig er betragtelige forskelle, og at der skal foretages yderligere justeringer, og der er overbevist om, at strategier for økonomisk udvikling, der er baseret på konkurrencefordele i kraft af social dumping navnlig på lønområdet på mellemlang sigt vil udgøre en hindring for en sund økonomisk udvikling,

| M. | der finder det positivt, at forbedringen af industriens konkurrenceevne baseres på viden, innovation og iværksætterånd, og der understreger udfordringen i at sikre, at virksomhedernes bestræbelser på at forbedre konkurrenceevnen ikke sker på bekostning af sociale faktorer såsom livslang læring, arbejdskraftens kvalifikationer, arbejdskvalitet og større hensyntagen til nyskabende arbejdstilrettelæggelse, som kan være produktive faktorer og ikke blot en byrde for virksomhederne, |
| --- | --- |

M.

der finder det positivt, at forbedringen af industriens konkurrenceevne baseres på viden, innovation og iværksætterånd, og der understreger udfordringen i at sikre, at virksomhedernes bestræbelser på at forbedre konkurrenceevnen ikke sker på bekostning af sociale faktorer såsom livslang læring, arbejdskraftens kvalifikationer, arbejdskvalitet og større hensyntagen til nyskabende arbejdstilrettelæggelse, som kan være produktive faktorer og ikke blot en byrde for virksomhederne,

| N. | der henviser til, at forskningens rolle er af helt afgørende betydning for, at industrien og virksomhederne i Europa kan opretholde og udvikle deres teknologiske fordele; der fuldt ud kan tilslutte sig målet om, at 3 % af BNP skal afsættes til forskning; der understreger, at virksomhederne vil spille en vigtig rolle for opnåelsen af dette mål, og indtrængende opfordrer til, at de politiske rammebetingelser opfyldes på både europæisk og nationalt plan, så det bliver det muligt for industrien, og navnlig for de små og mellemstore virksomheder at forøge deres F&U-udgifter betydeligt; der minder om, at som følge af den væsentlige betydning, som små virksomheder og mikrovirksomheder, herunder virksomheder inden for håndværk, forskning, innovation og udbredelse af forskningsresultater, har, kan målet om de 3 % kun nås, såfremt der iværksættes en stærk og målrettet politik for disse virksomheder i overensstemmelse med det europæiske charter for små virksomheder, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at forskningens rolle er af helt afgørende betydning for, at industrien og virksomhederne i Europa kan opretholde og udvikle deres teknologiske fordele; der fuldt ud kan tilslutte sig målet om, at 3 % af BNP skal afsættes til forskning; der understreger, at virksomhederne vil spille en vigtig rolle for opnåelsen af dette mål, og indtrængende opfordrer til, at de politiske rammebetingelser opfyldes på både europæisk og nationalt plan, så det bliver det muligt for industrien, og navnlig for de små og mellemstore virksomheder at forøge deres F&U-udgifter betydeligt; der minder om, at som følge af den væsentlige betydning, som små virksomheder og mikrovirksomheder, herunder virksomheder inden for håndværk, forskning, innovation og udbredelse af forskningsresultater, har, kan målet om de 3 % kun nås, såfremt der iværksættes en stærk og målrettet politik for disse virksomheder i overensstemmelse med det europæiske charter for små virksomheder,

| O. | der mener, at en vellykket produkt- og procesinnovation i afgørende grad afhænger af virksomhedernes evne til at gennemføre en hensigtsmæssig modernisering af administrative strukturer og arbejdsorganisation; der konstaterer, at det kræver gode lederevner at fastlægge og gennemføre sådanne strategier, og der opfordrer industrien til at sikre sig, at dens ledere har de højeste faglige kvalifikationer set i forhold til internationale normer; |
| --- | --- |

O.

der mener, at en vellykket produkt- og procesinnovation i afgørende grad afhænger af virksomhedernes evne til at gennemføre en hensigtsmæssig modernisering af administrative strukturer og arbejdsorganisation; der konstaterer, at det kræver gode lederevner at fastlægge og gennemføre sådanne strategier, og der opfordrer industrien til at sikre sig, at dens ledere har de højeste faglige kvalifikationer set i forhold til internationale normer;

| P. | der understreger, at strategierne til forbedring af kvalifikationerne kræver tilslutning, såvel fra regeringernes som fra virksomhedernes side, og der i den forbindelse indtrængende opfordrer til, at man vender tendensen med nedskæringer i de offentlige og private udgifter til uddannelse, erhvervsuddannelse og livslang læring og i stedet går over til at øge incitamenterne for enkeltpersoner til at holde deres kvalifikationer ved lige, |
| --- | --- |

P.

der understreger, at strategierne til forbedring af kvalifikationerne kræver tilslutning, såvel fra regeringernes som fra virksomhedernes side, og der i den forbindelse indtrængende opfordrer til, at man vender tendensen med nedskæringer i de offentlige og private udgifter til uddannelse, erhvervsuddannelse og livslang læring og i stedet går over til at øge incitamenterne for enkeltpersoner til at holde deres kvalifikationer ved lige,

| Q. | der støtter Kommissionens engagement i forskning og udvikling og dens ønske om at styrke samarbejdet med virksomhederne i industrien; der opfordrer Kommissionen til at samarbejde med forskellige partnere såsom universiteter og lokale myndigheder om at optimere resultaterne, både når det gælder bevarelse af arbejdspladserne og arbejdspladsernes kvalitet og stræben efter fuld beskæftigelse; der mener, at man ikke bør overvurdere informations- og kommunikationsteknologiens (IKT) potentiale med hensyn til oprettelse af arbejdspladser; der desuden opfordrer til at fremme forbindelserne mellem IKT og de traditionelle industrier, der er særligt udsatte for alvorlige sektorkriser; |
| --- | --- |

Q.

der støtter Kommissionens engagement i forskning og udvikling og dens ønske om at styrke samarbejdet med virksomhederne i industrien; der opfordrer Kommissionen til at samarbejde med forskellige partnere såsom universiteter og lokale myndigheder om at optimere resultaterne, både når det gælder bevarelse af arbejdspladserne og arbejdspladsernes kvalitet og stræben efter fuld beskæftigelse; der mener, at man ikke bør overvurdere informations- og kommunikationsteknologiens (IKT) potentiale med hensyn til oprettelse af arbejdspladser; der desuden opfordrer til at fremme forbindelserne mellem IKT og de traditionelle industrier, der er særligt udsatte for alvorlige sektorkriser;

| R. | der henviser til, at industripolitikkens territoriale dimension er vigtig, især den særlige indsats for industriel omstilling i de områder, hvor de traditionelle økonomiske sektorer er under omstilling, eller som er ramt af den generelle virkning af omstillingsprocessen eller af direkte udenlandske investeringer i de central- og østeuropæiske lande, og desuden henviser til, hvor vigtigt det er, at der opstår klynger af industrier, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at industripolitikkens territoriale dimension er vigtig, især den særlige indsats for industriel omstilling i de områder, hvor de traditionelle økonomiske sektorer er under omstilling, eller som er ramt af den generelle virkning af omstillingsprocessen eller af direkte udenlandske investeringer i de central- og østeuropæiske lande, og desuden henviser til, hvor vigtigt det er, at der opstår klynger af industrier,

| S. | der understreger behovet for, at EU uden forbehold tager højde for de sociale, miljømæssige og regionale aspekter af omstruktureringsprocessen og fuldt ud involverer de relevante repræsentanter for politiske og sociale interessegrupper, de regionale og/eller nationale regeringer og arbejdsmarkedets parter i udarbejdelsen af specifikke programmer til opvejelse og afhjælpning af de smertelige konsekvenser af omstruktureringerne; |
| --- | --- |

S.

der understreger behovet for, at EU uden forbehold tager højde for de sociale, miljømæssige og regionale aspekter af omstruktureringsprocessen og fuldt ud involverer de relevante repræsentanter for politiske og sociale interessegrupper, de regionale og/eller nationale regeringer og arbejdsmarkedets parter i udarbejdelsen af specifikke programmer til opvejelse og afhjælpning af de smertelige konsekvenser af omstruktureringerne;

| T. | der insisterer på, at der tages fuldt hensyn til de regionale aspekter af omstruktureringsprocessen og gennemførelsen af foranstaltninger i de enkelte regioner; der anmoder om, at der med hensyn til gennemførelsen af EU's industripolitik skabes et koordineret og indbyrdes afhængigt forhold mellem EU's regioner, |
| --- | --- |

T.

der insisterer på, at der tages fuldt hensyn til de regionale aspekter af omstruktureringsprocessen og gennemførelsen af foranstaltninger i de enkelte regioner; der anmoder om, at der med hensyn til gennemførelsen af EU's industripolitik skabes et koordineret og indbyrdes afhængigt forhold mellem EU's regioner,

| U. | der henviser til, at evalueringen af virkningerne for konkurrenceevnen må anses for at være et af de elementer, som skal tages i betragtning under lovgivningsprocessen, men at man ikke må udelukke andre hensyn som etik og indvirkningen på den offentlige sundhed eller de offentlige finanser og på beskæftigelsessituationen, |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at evalueringen af virkningerne for konkurrenceevnen må anses for at være et af de elementer, som skal tages i betragtning under lovgivningsprocessen, men at man ikke må udelukke andre hensyn som etik og indvirkningen på den offentlige sundhed eller de offentlige finanser og på beskæftigelsessituationen,

| V. | der konstaterer, at 98 % af virksomhederne i EU er små og mellemstore virksomheder, og at det er vigtigt at fremme hele deres potentiale i forbindelse med udviklingen, hvor man bl.a. skal se på problemerne i forbindelse med overdreven beskatning og de høje arbejdskraftomkostninger som faktorer, der i alvorlig grad udgør en hindring for små og mellemstore virksomheders oprettelse og vækst i Europa, spørgsmålet om uddannelsen af ledere og arbejdstagere, en mere intensiv deltagelse i EU's forskningsprogrammer, en rimelig finansiering i forbindelse med Basel II og en bedre fordeling af risiciene i tilfælde af konkurs, |
| --- | --- |

V.

der konstaterer, at 98 % af virksomhederne i EU er små og mellemstore virksomheder, og at det er vigtigt at fremme hele deres potentiale i forbindelse med udviklingen, hvor man bl.a. skal se på problemerne i forbindelse med overdreven beskatning og de høje arbejdskraftomkostninger som faktorer, der i alvorlig grad udgør en hindring for små og mellemstore virksomheders oprettelse og vækst i Europa, spørgsmålet om uddannelsen af ledere og arbejdstagere, en mere intensiv deltagelse i EU's forskningsprogrammer, en rimelig finansiering i forbindelse med Basel II og en bedre fordeling af risiciene i tilfælde af konkurs,

| W. | der foreslår udvikling af netværk mellem virksomheder (f.eks. med henblik på udgiftsbesparelser, fælles undervisningsressourcer og partnerskaber mellem universiteter og industrisektorer) for at opnå stordriftsfordele og fremme udveksling af god praksis og resultater, |
| --- | --- |

W.

der foreslår udvikling af netværk mellem virksomheder (f.eks. med henblik på udgiftsbesparelser, fælles undervisningsressourcer og partnerskaber mellem universiteter og industrisektorer) for at opnå stordriftsfordele og fremme udveksling af god praksis og resultater,

| X. | der efterlyser et erhvervsmiljø, som begunstiger oprettelse og udvikling af små og mellemstore virksomheder og iværksætteraktivitet i almindelighed, og der understreger, at det er nødvendigt at fortsætte bestræbelserne på at forbedre adgangen til finansiering, især med risikovillig kapital, i de tidlige og mellemliggende faser, og at de administrative byrder, der er forbundet med oprettelse og drift af virksomheder, så vidt muligt må reduceres, |
| --- | --- |

X.

der efterlyser et erhvervsmiljø, som begunstiger oprettelse og udvikling af små og mellemstore virksomheder og iværksætteraktivitet i almindelighed, og der understreger, at det er nødvendigt at fortsætte bestræbelserne på at forbedre adgangen til finansiering, især med risikovillig kapital, i de tidlige og mellemliggende faser, og at de administrative byrder, der er forbundet med oprettelse og drift af virksomheder, så vidt muligt må reduceres,

| Y. | der opfordrer EU og Den Europæiske Investeringsbank (EIB) til yderligere at støtte oprettelsen af små og mellemstore virksomheder, som er innovative, lette deres adgang til forskningsprogrammer og sørge for platforme, hvor nystartede virksomheder kan trække på supplerende knowhow, og der kræver, at kvindelige og unge iværksættere i særlig grad støttes, |
| --- | --- |

Y.

der opfordrer EU og Den Europæiske Investeringsbank (EIB) til yderligere at støtte oprettelsen af små og mellemstore virksomheder, som er innovative, lette deres adgang til forskningsprogrammer og sørge for platforme, hvor nystartede virksomheder kan trække på supplerende knowhow, og der kræver, at kvindelige og unge iværksættere i særlig grad støttes,

| Z. | der henviser til, at tilstedeværelsen af kvalificeret arbejdskraft i løbet af de kommende år vil vise sig at være en kritisk faktor for den europæiske industris internationale konkurrenceevne, og at det derfor er vigtigt med uddannelses- og videreuddannelsesprogrammer samt en hensigtsmæssig indvandringspolitik, |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at tilstedeværelsen af kvalificeret arbejdskraft i løbet af de kommende år vil vise sig at være en kritisk faktor for den europæiske industris internationale konkurrenceevne, og at det derfor er vigtigt med uddannelses- og videreuddannelsesprogrammer samt en hensigtsmæssig indvandringspolitik,

| 1. | foreslår, at Kommissionen med henblik på at give de ideer, der kommer til udtryk i meddelelsen, konkret form og i samarbejde med alle de europæiske organisationer, der repræsenterer virksomhederne, herunder små virksomheder og mikrovirksomheder, inden 2004 udarbejder en handlingsplan, som skal forelægges Rådet og Parlamentet med henblik på vedtagelse, og som kunne tage udgangspunkt i følgende foranstaltninger og aktioner:






  a) | integration af målene for industripolitikken i den politik og de foranstaltninger og aktioner, som Fællesskabet gennemfører |
| --- | --- | --- |

1.

foreslår, at Kommissionen med henblik på at give de ideer, der kommer til udtryk i meddelelsen, konkret form og i samarbejde med alle de europæiske organisationer, der repræsenterer virksomhederne, herunder små virksomheder og mikrovirksomheder, inden 2004 udarbejder en handlingsplan, som skal forelægges Rådet og Parlamentet med henblik på vedtagelse, og som kunne tage udgangspunkt i følgende foranstaltninger og aktioner:

a)

integration af målene for industripolitikken i den politik og de foranstaltninger og aktioner, som Fællesskabet gennemfører

| b) | forfølgning målsætningen om en bæredygtig udvikling ved en rimelig afvejning af det økonomiske, sociale og miljømæssige aspekt og fremme af princippet om bedre regulering |
| --- | --- |

b)

forfølgning målsætningen om en bæredygtig udvikling ved en rimelig afvejning af det økonomiske, sociale og miljømæssige aspekt og fremme af princippet om bedre regulering

| c) | hensyntagen til, at potentialet og ekspertisen i de nye medlemsstater er mindre, når det gælder en effektiv udnyttelse af Fællesskabets politik og instrumenter og behovet for at sikre lige adgang og klare retningslinjer i processen |
| --- | --- |

c)

hensyntagen til, at potentialet og ekspertisen i de nye medlemsstater er mindre, når det gælder en effektiv udnyttelse af Fællesskabets politik og instrumenter og behovet for at sikre lige adgang og klare retningslinjer i processen

| d) | harmonisering af de nationale skattesystemer, som påvirker det fælles marked negativt |
| --- | --- |

d)

harmonisering af de nationale skattesystemer, som påvirker det fælles marked negativt

| e) | fremme af en administrativ forenkling til fordel for alle virksomheder og en administrativ forenkling for godkendelse af oprettelse af virksomheder med hjemsted i Fællesskabet, bl.a. ved indførelse af et EF-enhedsdokument |
| --- | --- |

e)

fremme af en administrativ forenkling til fordel for alle virksomheder og en administrativ forenkling for godkendelse af oprettelse af virksomheder med hjemsted i Fællesskabet, bl.a. ved indførelse af et EF-enhedsdokument

| f) | styrkelse af forbindelserne mellem forskning og virksomheder og iværksættelse af en stærk politik til fremme af innovation, også for de små virksomheder og mikrovirksomhederne |
| --- | --- |

f)

styrkelse af forbindelserne mellem forskning og virksomheder og iværksættelse af en stærk politik til fremme af innovation, også for de små virksomheder og mikrovirksomhederne

| g) | lettelse af adgangen til finansiering af nye virksomheder samt til udvikling af disse og styrkelse af allerede eksisterende virksomheder og adgangen til finansiering af små og mellemstore virksomheder og start-ups og spin-offs samt virksomheder inden for de traditionelle industrier, især gennem en øget anvendelse af mellemfristede lån, fremskaffelse af risikovillig kapital, garantifonde og gensidige garantifonde og gennem tilpasning af finansieringen fra Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Investeringsfonds finansielle instrumenter |
| --- | --- |

g)

lettelse af adgangen til finansiering af nye virksomheder samt til udvikling af disse og styrkelse af allerede eksisterende virksomheder og adgangen til finansiering af små og mellemstore virksomheder og start-ups og spin-offs samt virksomheder inden for de traditionelle industrier, især gennem en øget anvendelse af mellemfristede lån, fremskaffelse af risikovillig kapital, garantifonde og gensidige garantifonde og gennem tilpasning af finansieringen fra Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Investeringsfonds finansielle instrumenter

| h) | inddragelse af den sociale dialog i gennemførelsen af industripolitikken |
| --- | --- |

h)

inddragelse af den sociale dialog i gennemførelsen af industripolitikken

| i) | integration af uddannelse og kvalifikationer i industripolitikken |
| --- | --- |

i)

integration af uddannelse og kvalifikationer i industripolitikken

| j) | sikring af en effektiv iværksættelse af retningslinjerne i det europæiske charter for små virksomheder; |
| --- | --- |

j)

sikring af en effektiv iværksættelse af retningslinjerne i det europæiske charter for små virksomheder;

| 2. | tilslutter sig ideen om at gøre brug af den åbne koordinationsmetode for at lette iværksættelsen af en målrettet industripolitik, der sigter mod






  — | gennem et bedre erhvervsklima at skabe større konkurrenceevne i det europæiske område, hvorved en velstruktureret industrisektor, der kan tilbyde arbejdspladser på alle niveauer, kan bibeholdes og udvikles; |
| --- | --- | --- |

2.

tilslutter sig ideen om at gøre brug af den åbne koordinationsmetode for at lette iværksættelsen af en målrettet industripolitik, der sigter mod

—

gennem et bedre erhvervsklima at skabe større konkurrenceevne i det europæiske område, hvorved en velstruktureret industrisektor, der kan tilbyde arbejdspladser på alle niveauer, kan bibeholdes og udvikles;

| — | at sikre forbindelse med regionalpolitikken for bedre at styre virksomhedsflytninger, nyetableringer og udflytninger; |
| --- | --- |

—

at sikre forbindelse med regionalpolitikken for bedre at styre virksomhedsflytninger, nyetableringer og udflytninger;

| — | at forbedre samhørigheden med beskæftigelsespolitikken, navnlig ved at udnytte de strukturfonde, der er oprettet til dette formål; |
| --- | --- |

—

at forbedre samhørigheden med beskæftigelsespolitikken, navnlig ved at udnytte de strukturfonde, der er oprettet til dette formål;

| 3. | støtter foranstaltninger til forbedring af produktivitet og konkurrenceevne i alle virksomheder uanset størrelse gennem en forbedring af arbejdets kvalitet; |
| --- | --- |

3.

støtter foranstaltninger til forbedring af produktivitet og konkurrenceevne i alle virksomheder uanset størrelse gennem en forbedring af arbejdets kvalitet;

| 4. | understreger, at det ikke er tilstrækkeligt at bevare industrivirksomhedernes hovedsæde inden for Den Europæiske Union, men at der også må opretholdes produktionsaktiviteter og produktionssteder ved at tilvejebringe egnede rammebetingelser, og skal i denne sammenhæng henlede opmærksomheden på følgende fire lovgivningsinitiativer i EU, nemlig direktivet om handel med emissioner, direktivet om kemikaliepolitik, direktivet om omkostningerne ved landevejstransport og direktivet om miljøansvar; |
| --- | --- |

4.

understreger, at det ikke er tilstrækkeligt at bevare industrivirksomhedernes hovedsæde inden for Den Europæiske Union, men at der også må opretholdes produktionsaktiviteter og produktionssteder ved at tilvejebringe egnede rammebetingelser, og skal i denne sammenhæng henlede opmærksomheden på følgende fire lovgivningsinitiativer i EU, nemlig direktivet om handel med emissioner, direktivet om kemikaliepolitik, direktivet om omkostningerne ved landevejstransport og direktivet om miljøansvar;

| 5. | anser det for påkrævet, at Kommissionen undersøger, hvordan EU kan mobilisere konkurrencepolitikken til gavn for industriens konkurrenceevne, bl.a. ved for de enkelte kategorier at tage fritagelsesordningerne i forbindelse med skattesystemerne og de regionale eller grænseoverskridende tilskudsordninger op til overvejelse og ved at støtte samarbejdet mellem virksomhederne, især på forsknings- og teknologiområdet; |
| --- | --- |

5.

anser det for påkrævet, at Kommissionen undersøger, hvordan EU kan mobilisere konkurrencepolitikken til gavn for industriens konkurrenceevne, bl.a. ved for de enkelte kategorier at tage fritagelsesordningerne i forbindelse med skattesystemerne og de regionale eller grænseoverskridende tilskudsordninger op til overvejelse og ved at støtte samarbejdet mellem virksomhederne, især på forsknings- og teknologiområdet;

| 6. | stiller sig positivt til Kommissionens planer om at foretage en konsekvensanalyse af alle EU's nye lovgivningsmæssige politiske initiativer og mener, at man i forbindelse med denne analyse bør være specielt opmærksom på udformningen af evalueringskriterierne, så evalueringen ikke reduceres til blot at være en regnskabsanalyse af de umiddelbare omkostninger, som industrien påføres som følge af et lovforslag; |
| --- | --- |

6.

stiller sig positivt til Kommissionens planer om at foretage en konsekvensanalyse af alle EU's nye lovgivningsmæssige politiske initiativer og mener, at man i forbindelse med denne analyse bør være specielt opmærksom på udformningen af evalueringskriterierne, så evalueringen ikke reduceres til blot at være en regnskabsanalyse af de umiddelbare omkostninger, som industrien påføres som følge af et lovforslag;

| 7. | glæder sig over, at Kommissionen er indstillet på at udarbejde en sektoranalyse og ikke kun en tværgående analyse, men minder om, at disse analyser nødvendigvis skal være tilgængelige for de små virksomheder og mikrovirksomhederne, og kræver, at sektoranalyserne udformes som egentlige sektorhandlingsplaner, hvor alle aktørerne, især arbejdsmarkedets parter, inddrages tæt i udformningen, gennemførelsen og opfølgningen; |
| --- | --- |

7.

glæder sig over, at Kommissionen er indstillet på at udarbejde en sektoranalyse og ikke kun en tværgående analyse, men minder om, at disse analyser nødvendigvis skal være tilgængelige for de små virksomheder og mikrovirksomhederne, og kræver, at sektoranalyserne udformes som egentlige sektorhandlingsplaner, hvor alle aktørerne, især arbejdsmarkedets parter, inddrages tæt i udformningen, gennemførelsen og opfølgningen;

| 8. | anmoder medlemsstaterne om at skabe et skattesystem, hvor der i højere grad tages hensyn til små og mellemstore virksomheder, og gennem skattemæssige incitamenter at fremme private investeringer, navnlig inden for forskning, uddannelse, undervisning og livslang læring, samtidig med at der sikres en stabil finansiering af den sociale sikring og fremme af beskæftigelsen; |
| --- | --- |

8.

anmoder medlemsstaterne om at skabe et skattesystem, hvor der i højere grad tages hensyn til små og mellemstore virksomheder, og gennem skattemæssige incitamenter at fremme private investeringer, navnlig inden for forskning, uddannelse, undervisning og livslang læring, samtidig med at der sikres en stabil finansiering af den sociale sikring og fremme af beskæftigelsen;

| 9. | opfordrer Kommissionen til at undersøge alle Fællesskabets ordninger som Rådets direktiv 90/435/EØF af 23. juli 1990 om en fælles beskatningsordning for moder- og datterselskaber fra forskellige medlemsstater (3) og Rådets direktiv 90/434/EØF af 23. juli 1990 om en fælles beskatningsordning ved fusion, spaltning, tilførsel af aktiver og ombytning af aktier vedrørende selskaber i forskellige medlemsstater (4) og at undersøge mulighederne for på EU-plan at indføre en fordelingsmekanisme, hvis sigte skal være at begrænse omkostningerne ved overholdelse af skattetransaktioner; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Kommissionen til at undersøge alle Fællesskabets ordninger som Rådets direktiv 90/435/EØF af 23. juli 1990 om en fælles beskatningsordning for moder- og datterselskaber fra forskellige medlemsstater (3) og Rådets direktiv 90/434/EØF af 23. juli 1990 om en fælles beskatningsordning ved fusion, spaltning, tilførsel af aktiver og ombytning af aktier vedrørende selskaber i forskellige medlemsstater (4) og at undersøge mulighederne for på EU-plan at indføre en fordelingsmekanisme, hvis sigte skal være at begrænse omkostningerne ved overholdelse af skattetransaktioner;

| 10. | opfordrer Kommissionen til at behandle forslaget om indførelse af et EF-enhedsdokument som led i en administrativ forenkling, så der kan oprettes virksomheder med hjemsted i Fællesskabet; mener, at dette dokument skal være i overensstemmelse med statutten for det europæiske selskab; |
| --- | --- |

10.

opfordrer Kommissionen til at behandle forslaget om indførelse af et EF-enhedsdokument som led i en administrativ forenkling, så der kan oprettes virksomheder med hjemsted i Fællesskabet; mener, at dette dokument skal være i overensstemmelse med statutten for det europæiske selskab;

| 11. | opfordrer i denne sammenhæng Kommissionen til aktivt at arbejde for et egentligt fælles europæisk forskningsrum, så Unionen kan få det grundlag, der er nødvendigt for at sikre videnskabelige og tekniske fremskridt, stimulere offentlige og private investeringer i forskning og industri, fremme forbindelserne mellem forskningscentre og alle typer virksomheder, herunder virksomheder inden for de traditionelle industrisektorer, og udnytte forskningsresultaterne; |
| --- | --- |

11.

opfordrer i denne sammenhæng Kommissionen til aktivt at arbejde for et egentligt fælles europæisk forskningsrum, så Unionen kan få det grundlag, der er nødvendigt for at sikre videnskabelige og tekniske fremskridt, stimulere offentlige og private investeringer i forskning og industri, fremme forbindelserne mellem forskningscentre og alle typer virksomheder, herunder virksomheder inden for de traditionelle industrisektorer, og udnytte forskningsresultaterne;

| 12. | mener, at en overordnet strategi for industrien også bør omfatte gennemførelse af store europæiske projekter med inddragelse af offentlige og private partnere i lighed med Galileo-projektet i nøglesektorerne, f.eks. sektoren for vedvarende energi (brændselsceller, hydrogenceller, nanoteknologi, sundhed, rumforskning, stål, sikkerhed og forsvar); mener, at oprettelsen af teknologiske platforme med inddragelse af alle de involverede parter med henblik på udformning af en teknologisk og strategisk køreplan, udgør et positivt element; |
| --- | --- |

12.

mener, at en overordnet strategi for industrien også bør omfatte gennemførelse af store europæiske projekter med inddragelse af offentlige og private partnere i lighed med Galileo-projektet i nøglesektorerne, f.eks. sektoren for vedvarende energi (brændselsceller, hydrogenceller, nanoteknologi, sundhed, rumforskning, stål, sikkerhed og forsvar); mener, at oprettelsen af teknologiske platforme med inddragelse af alle de involverede parter med henblik på udformning af en teknologisk og strategisk køreplan, udgør et positivt element;

| 13. | understreger behovet for et net af hensigtsmæssige transportinfrastrukturer for transport, energi og telekommunikation og fremhæver vigtigheden af at lancere offentlige europæiske lånemuligheder til finansiering af de nødvendige investeringer i forbindelse med de regioner, der er dårligst stillede i denne sammenhæng, og at knytte disse regioner sammen med regionerne i den yderste periferi og de ugunstigt stillede regioner i de nuværende medlemsstater; |
| --- | --- |

13.

understreger behovet for et net af hensigtsmæssige transportinfrastrukturer for transport, energi og telekommunikation og fremhæver vigtigheden af at lancere offentlige europæiske lånemuligheder til finansiering af de nødvendige investeringer i forbindelse med de regioner, der er dårligst stillede i denne sammenhæng, og at knytte disse regioner sammen med regionerne i den yderste periferi og de ugunstigt stillede regioner i de nuværende medlemsstater;

| 14. | minder om, at i henhold til det europæiske charter for små virksomheder bør denne industristrategi også omfatte foranstaltninger, der er tilpasset små virksomheder og mikrovirksomheder samt virksomheder inden for de traditionelle industrisektorer; |
| --- | --- |

14.

minder om, at i henhold til det europæiske charter for små virksomheder bør denne industristrategi også omfatte foranstaltninger, der er tilpasset små virksomheder og mikrovirksomheder samt virksomheder inden for de traditionelle industrisektorer;

| 15. | opfordrer Kommissionen til i samarbejde med samtlige erhvervsorganisationer at gennemføre en rationalisering, forenkling og kodificering af medlemsstaternes og Fællesskabets lovgivningsstruktur i forbindelse med det indre marked for at opnå en større effektivitet, jf. Kommissionens meddelelse KOM(2003) 238, og opfordrer endvidere medlemsstaterne til at være mere opmærksomme på, at gennemførelsen i national ret af Fællesskabets direktiver vedrørende det indre marked skal være bedre og hurtigere; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Kommissionen til i samarbejde med samtlige erhvervsorganisationer at gennemføre en rationalisering, forenkling og kodificering af medlemsstaternes og Fællesskabets lovgivningsstruktur i forbindelse med det indre marked for at opnå en større effektivitet, jf. Kommissionens meddelelse KOM(2003) 238, og opfordrer endvidere medlemsstaterne til at være mere opmærksomme på, at gennemførelsen i national ret af Fællesskabets direktiver vedrørende det indre marked skal være bedre og hurtigere;

| 16. | anmoder om en styrket koordinering mellem Kommissionens tjenestegrene, mellem institutionerne i EU og mellem medlemsstaterne; |
| --- | --- |

16.

anmoder om en styrket koordinering mellem Kommissionens tjenestegrene, mellem institutionerne i EU og mellem medlemsstaterne;

| 17. | understreger behovet for, at der i Den Europæiske Union findes rammebestemmelser, hvormed der tages hensyn til den internationale kontekst og de økonomiske følgevirkninger, som bestemmelserne har for virksomhederne; |
| --- | --- |

17.

understreger behovet for, at der i Den Europæiske Union findes rammebestemmelser, hvormed der tages hensyn til den internationale kontekst og de økonomiske følgevirkninger, som bestemmelserne har for virksomhederne;

| 18. | opfordrer Rådet (konkurrenceevne) til at spille en aktiv rolle ved behandlingen af de af Kommissionens forslag, som grundlæggende påvirker den europæiske industris konkurrenceevne; |
| --- | --- |

18.

opfordrer Rådet (konkurrenceevne) til at spille en aktiv rolle ved behandlingen af de af Kommissionens forslag, som grundlæggende påvirker den europæiske industris konkurrenceevne;

| 19. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes parlamenter og arbejdsmarkedets parter i EU. |
| --- | --- |

19.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes parlamenter og arbejdsmarkedets parter i EU.

---

(1)  EFT C 240 af 16.9.1991, s. 213.

(2)  EFT C 183 af 17.7.1995, s. 26.

(3)  EFT L 225 af 20.8.1990, s. 6.

(4)  EFT L 225 af 20.8.1990, s. 1

P5_TA(2003)0465

Situationen i Bolivia

Europa-Parlamentets beslutning om situationen i Bolivia

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om situationen i Latinamerika, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om situationen i Latinamerika,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 37, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 37, stk. 4,

| A. | der henviser til, at Bolivia er Sydamerikas fattigste land, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Bolivia er Sydamerikas fattigste land,

| B. | der henviser til, at flertallet af den bolivianske befolkning lever i meget trange kår, og at det er nødvendigt med en hurtig indsats for at sikre, at deres krav om social retfærdighed imødekommes, og at den demokratiske udviklingsproces fortsætter, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at flertallet af den bolivianske befolkning lever i meget trange kår, og at det er nødvendigt med en hurtig indsats for at sikre, at deres krav om social retfærdighed imødekommes, og at den demokratiske udviklingsproces fortsætter,

| C. | der henviser til, at Bolivia i de seneste uger har været skueplads for protester, folkelige bevægelser, demonstrationer, uroligheder og optøjer, som myndighederne har slået ekstremt hårdt ned på, og at der som følge af disse begivenheder er blevet dræbt over 80 mennesker, medens talrige andre er blevet såret, og der er sket store materielle skader, hvilket har tvunget den nu forhenværende præsident Sánchez de Lozada til officielt at tage sin afsked over for Kongressen, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Bolivia i de seneste uger har været skueplads for protester, folkelige bevægelser, demonstrationer, uroligheder og optøjer, som myndighederne har slået ekstremt hårdt ned på, og at der som følge af disse begivenheder er blevet dræbt over 80 mennesker, medens talrige andre er blevet såret, og der er sket store materielle skader, hvilket har tvunget den nu forhenværende præsident Sánchez de Lozada til officielt at tage sin afsked over for Kongressen,

| D. | der glæder sig over det hurtige regeringsskifte, der har fundet sted i Bolivia med valget af vicepræsident Mesa Gisbert til præsidentposten i overensstemmelse med den gældende forfatning, og over genetableringen af fred og ro i landet efter den foregående præsidents afgang, |
| --- | --- |

D.

der glæder sig over det hurtige regeringsskifte, der har fundet sted i Bolivia med valget af vicepræsident Mesa Gisbert til præsidentposten i overensstemmelse med den gældende forfatning, og over genetableringen af fred og ro i landet efter den foregående præsidents afgang,

| E. | der henviser til, at store dele af det bolivianske samfund, navnlig indianere, landbrugere, arbejdere og arbejdsløse, i vid udstrækning er udelukket fra landets politiske og økonomiske liv og helt legitimt kræver at deltage deri, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at store dele af det bolivianske samfund, navnlig indianere, landbrugere, arbejdere og arbejdsløse, i vid udstrækning er udelukket fra landets politiske og økonomiske liv og helt legitimt kræver at deltage deri,

| F. | der erindrer om, at naturressourcerne er folkets suveræne ejendom, og at ethvert skridt til at disponere over disse skal være godkendt af folket på demokratisk vis, |
| --- | --- |

F.

der erindrer om, at naturressourcerne er folkets suveræne ejendom, og at ethvert skridt til at disponere over disse skal være godkendt af folket på demokratisk vis,

| G. | der endvidere erindrer om, at udøvelsen af demokratisk magt ikke berettiger anvendelsen af vilkårlig vold mod civilbefolkningen, og at ledende politikere politisk og juridisk skal stå til ansvar for de menneskerettighedskrænkelser, de begår, |
| --- | --- |

G.

der endvidere erindrer om, at udøvelsen af demokratisk magt ikke berettiger anvendelsen af vilkårlig vold mod civilbefolkningen, og at ledende politikere politisk og juridisk skal stå til ansvar for de menneskerettighedskrænkelser, de begår,

| H. | der henviser til, at Bolivia er udpeget til vært for afholdelsen af det 13. iberoamerikanske topmøde i november i år, og at Bolivia sammen med de øvrige lande i Andesområdet er involveret i en proces, som i den nærmeste fremtid skal munde ud i indgåelsen af en ny aftale om politisk dialog og samarbejde med EU, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Bolivia er udpeget til vært for afholdelsen af det 13. iberoamerikanske topmøde i november i år, og at Bolivia sammen med de øvrige lande i Andesområdet er involveret i en proces, som i den nærmeste fremtid skal munde ud i indgåelsen af en ny aftale om politisk dialog og samarbejde med EU,

| 1. | understreger sin faste og målrettede støtte til det demokratiske system, retsstaten og den forfatningsbaserede samfundsorden, som har legitimt grundlag i det bolivianske folk; |
| --- | --- |

1.

understreger sin faste og målrettede støtte til det demokratiske system, retsstaten og den forfatningsbaserede samfundsorden, som har legitimt grundlag i det bolivianske folk;

| 2. | udtrykker sin medfølelse med Republikken Bolivias befolkning og regering på grund af de tab af menneskeliv og andre personlige og materielle skader, der er forvoldt ved undertrykkelsen af de folkelige protestbevægelser, og fordømmer alle de voldshandlinger, der har fundet sted; |
| --- | --- |

2.

udtrykker sin medfølelse med Republikken Bolivias befolkning og regering på grund af de tab af menneskeliv og andre personlige og materielle skader, der er forvoldt ved undertrykkelsen af de folkelige protestbevægelser, og fordømmer alle de voldshandlinger, der har fundet sted;

| 3. | bemærker sig præsident Carlos Mesa Gisberts første erklæring og hans løfte om at regere i en ånd præget af dialog og om at holde folkeafstemning om energispørgsmålet, fremrykke afholdelsen af det næste valg og gøre det politiske system mere demokratisk for at sikre større deltagelse navnlig af aymara- og quetchua-indianere, |
| --- | --- |

3.

bemærker sig præsident Carlos Mesa Gisberts første erklæring og hans løfte om at regere i en ånd præget af dialog og om at holde folkeafstemning om energispørgsmålet, fremrykke afholdelsen af det næste valg og gøre det politiske system mere demokratisk for at sikre større deltagelse navnlig af aymara- og quetchua-indianere,

| 4. | anmoder myndighederne om, at de hurtigst muligt informerer familierne til forsvundne personer om disses skæbne og snarest løslader alle dem, der er blevet arresteret, blot fordi de udøvede deres ret til at demonstrere fredeligt; anmoder OAS om at træffe forebyggende foranstaltninger til beskyttelse af de truede ledere af de sociale bevægelser, heriblandt parlamentsmedlemmet Evo Morales Ayma; |
| --- | --- |

4.

anmoder myndighederne om, at de hurtigst muligt informerer familierne til forsvundne personer om disses skæbne og snarest løslader alle dem, der er blevet arresteret, blot fordi de udøvede deres ret til at demonstrere fredeligt; anmoder OAS om at træffe forebyggende foranstaltninger til beskyttelse af de truede ledere af de sociale bevægelser, heriblandt parlamentsmedlemmet Evo Morales Ayma;

| 5. | anmoder om, at der foretages en tilbundsgående undersøgelse af de stedfundne begivenheder, og at man på grundlag af disse undersøgelser stiller alle ansvarlige til regnskab; |
| --- | --- |

5.

anmoder om, at der foretages en tilbundsgående undersøgelse af de stedfundne begivenheder, og at man på grundlag af disse undersøgelser stiller alle ansvarlige til regnskab;

| 6. | erindrer om, at menneskerettighedskrænkelser ikke er omfattet af forældelsesregler, og at medlemmerne af den foregående regering skal stilles til ansvar for de krænkelser, de har begået i forbindelse med den grove undertrykkelse af folkelige bevægelser; finder derfor, at sådanne ledere ikke må tildeles asyl, men tværtimod stilles til regnskab for de forbrydelser, de måtte have begået i deres mandatperiode, ved en boliviansk domstol; |
| --- | --- |

6.

erindrer om, at menneskerettighedskrænkelser ikke er omfattet af forældelsesregler, og at medlemmerne af den foregående regering skal stilles til ansvar for de krænkelser, de har begået i forbindelse med den grove undertrykkelse af folkelige bevægelser; finder derfor, at sådanne ledere ikke må tildeles asyl, men tværtimod stilles til regnskab for de forbrydelser, de måtte have begået i deres mandatperiode, ved en boliviansk domstol;

| 7. | håber, at man når til enighed i selve det bolivianske samfund, således af landets naturressourcer, herunder navnlig energiressourcerne, udnyttes til gavn for landets udvikling samt borgernes sociale velfærd; |
| --- | --- |

7.

håber, at man når til enighed i selve det bolivianske samfund, således af landets naturressourcer, herunder navnlig energiressourcerne, udnyttes til gavn for landets udvikling samt borgernes sociale velfærd;

| 8. | understreger nødvendigheden af, at EU støtter bestræbelserne for en fysisk, politisk, social og økonomisk genopbygning af dette land med henblik på at gøre det muligt at regere, styrke demokratiet og retsstaten, sikre respekten for menneskerettighederne, især for den oprindelige bolivianske befolkning, opnå økonomiske og sociale fremskridt, bekæmpe fattigdommen og give alle bolivianere lige muligheder; |
| --- | --- |

8.

understreger nødvendigheden af, at EU støtter bestræbelserne for en fysisk, politisk, social og økonomisk genopbygning af dette land med henblik på at gøre det muligt at regere, styrke demokratiet og retsstaten, sikre respekten for menneskerettighederne, især for den oprindelige bolivianske befolkning, opnå økonomiske og sociale fremskridt, bekæmpe fattigdommen og give alle bolivianere lige muligheder;

| 9. | anmoder EU's medlemsstater om i de internationale finansinstitutioner (IMF, Verdensbanken og Den Interamerikanske Udviklingsbank IDB) at slå til lyd for en løsning af problemet med Bolivias udlandsgæld; |
| --- | --- |

9.

anmoder EU's medlemsstater om i de internationale finansinstitutioner (IMF, Verdensbanken og Den Interamerikanske Udviklingsbank IDB) at slå til lyd for en løsning af problemet med Bolivias udlandsgæld;

| 10. | opfordrer alle til at udvise besindelse, mådehold og dømmekraft med henblik på indførelse af en konstruktiv dialog mellem alle parter, som kan fremme et klima præget af indbyrdes tillid og forståelse i et så stort omfang, at landet får mulighed for at omstille sig under fredelige forhold og komme ud af det dødvande, det for tiden befinder sig i; |
| --- | --- |

10.

opfordrer alle til at udvise besindelse, mådehold og dømmekraft med henblik på indførelse af en konstruktiv dialog mellem alle parter, som kan fremme et klima præget af indbyrdes tillid og forståelse i et så stort omfang, at landet får mulighed for at omstille sig under fredelige forhold og komme ud af det dødvande, det for tiden befinder sig i;

| 11. | ønsker, at der sendes en EP-delegation til Republikken Bolivia med henblik på at undersøge den aktuelle situation på stedet og foreslå passende former for bistand, der kan gøre det lettere for den nye regering at løse de presserende problemer, den står overfor; |
| --- | --- |

11.

ønsker, at der sendes en EP-delegation til Republikken Bolivia med henblik på at undersøge den aktuelle situation på stedet og foreslå passende former for bistand, der kan gøre det lettere for den nye regering at løse de presserende problemer, den står overfor;

| 12. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen, medlemsstaternes regeringer, Republikken Bolivias regering og Kongres samt til OAS' generalsekretær. |
| --- | --- |

12.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen, medlemsstaternes regeringer, Republikken Bolivias regering og Kongres samt til OAS' generalsekretær.

P5_TA(2003)0466

Burundi

Europa-Parlamentets beslutning om krænkelser af menneskerettighederne og retsstatsprincippet i Burundi

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 50, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 50,

| — | der henviser til De Forenede Nationers Sikkerhedsråds resolution 1375 (2001) om situationen i Burundi og dets formands pressemeddelelse af 9. oktober 2003, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers Sikkerhedsråds resolution 1375 (2001) om situationen i Burundi og dets formands pressemeddelelse af 9. oktober 2003,

| — | der henviser til Den Afrikanske Unions Eksekutivråds beslutning om fredsprocessen i Burundi, vedtaget i Maputo den 8. juli 2003, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Afrikanske Unions Eksekutivråds beslutning om fredsprocessen i Burundi, vedtaget i Maputo den 8. juli 2003,

| — | der henviser til rapporten om det studie- og informationsbesøg, som en delegation fra Udvalget om Udvikling og Samarbejde aflagde i Burundi den 22.-27. juni 2003, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten om det studie- og informationsbesøg, som en delegation fra Udvalget om Udvikling og Samarbejde aflagde i Burundi den 22.-27. juni 2003,

| — | der henviser til erklæringen fra Republikken Burundis præsident på mødet i Udvalget om Udvikling og Samarbejde den 9. juli 2003, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra Republikken Burundis præsident på mødet i Udvalget om Udvikling og Samarbejde den 9. juli 2003,

| — | der henviser til erklæringen fra Den Europæiske Unions højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra Den Europæiske Unions højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik,

| A. | der henviser til, at indgåelse og overholdelse af en våbenhvile mellem alle parterne er en forudsætning for at iværksætte den tidsplan for afholdelse af valg, der blev vedtaget i Arusha, og for at genindføre retsstatsprincipperne i Burundi, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at indgåelse og overholdelse af en våbenhvile mellem alle parterne er en forudsætning for at iværksætte den tidsplan for afholdelse af valg, der blev vedtaget i Arusha, og for at genindføre retsstatsprincipperne i Burundi,

| B. | der glæder sig over Pretoria-protokollen om deling af den politiske og den forsvars- og sikkerhedsmæssige magt i Burundi, som blev undertegnet af overgangsregeringen og Burundis Nationalråd til Demokratiets Forsvar (CNDD-FDD) den 8. oktober 2003, |
| --- | --- |

B.

der glæder sig over Pretoria-protokollen om deling af den politiske og den forsvars- og sikkerhedsmæssige magt i Burundi, som blev undertegnet af overgangsregeringen og Burundis Nationalråd til Demokratiets Forsvar (CNDD-FDD) den 8. oktober 2003,

| C. | der henviser til, at disse aftaler er et afgørende led i fredsprocessen i Burundi, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at disse aftaler er et afgørende led i fredsprocessen i Burundi,

| D. | der henviser til, at Burundis Nationalråd til Demokratiets Forsvar (CNDD-FDD) har indstillet alle angrebsoperationer siden begyndelsen af august, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Burundis Nationalråd til Demokratiets Forsvar (CNDD-FDD) har indstillet alle angrebsoperationer siden begyndelsen af august,

| E. | der henviser til ngo'ers beretninger om væsentlige forsinkelser inden for retsvæsenet, vilkårlige anholdelser, dårlig behandling i fængslerne og tortur, som har bevirket store befolkningsforskydninger, |
| --- | --- |

E.

der henviser til ngo'ers beretninger om væsentlige forsinkelser inden for retsvæsenet, vilkårlige anholdelser, dårlig behandling i fængslerne og tortur, som har bevirket store befolkningsforskydninger,

| F. | der henviser til det store antal forældreløse børn, gadebørn og børnesoldater, |
| --- | --- |

F.

der henviser til det store antal forældreløse børn, gadebørn og børnesoldater,

| G. | der henviser til, at det er nødvendigt at gennemføre reformen af de retlige, militære og sikkerhedsbevarende institutioner, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det er nødvendigt at gennemføre reformen af de retlige, militære og sikkerhedsbevarende institutioner,

| H. | der henviser til, at det er nødvendigt at sikre en ligelig repræsentation af de burundiske befolkningsgrupper og de burundiske kvinder i alle offentlige funktioner, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at det er nødvendigt at sikre en ligelig repræsentation af de burundiske befolkningsgrupper og de burundiske kvinder i alle offentlige funktioner,

| I. | der henviser til den stigende korruption hos de offentlige myndigheder, |
| --- | --- |

I.

der henviser til den stigende korruption hos de offentlige myndigheder,

| J. | der henviser til, at mange af de flygtninge, der er kommet tilbage til Burundi fra Tanzania, er blevet mishandlet, slået og voldtaget på tilbagevejen, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at mange af de flygtninge, der er kommet tilbage til Burundi fra Tanzania, er blevet mishandlet, slået og voldtaget på tilbagevejen,

| K. | der henviser til de økonomiske vanskeligheder hos Den Afrikanske Unions mission (MIAB) i Burundi, |
| --- | --- |

K.

der henviser til de økonomiske vanskeligheder hos Den Afrikanske Unions mission (MIAB) i Burundi,

| L. | der henviser til de fortsatte uroligheder i Sydkivu, som udgør en trussel mod freden i området, |
| --- | --- |

L.

der henviser til de fortsatte uroligheder i Sydkivu, som udgør en trussel mod freden i området,

| M. | der henviser til, at Kommissionen har undertegnet strategi- og samarbejdsdokumentet og det nationale vejledende program for Burundi for perioden 2003-2007, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Kommissionen har undertegnet strategi- og samarbejdsdokumentet og det nationale vejledende program for Burundi for perioden 2003-2007,

| 1. | opfordrer parterne til hurtigt at gennemføre Pretoria-protokollens politiske og militære bestemmelser og tilskynder Rådet og Kommissionen til at bidrage til freds- og genopbygningsprocessen i Burundi; |
| --- | --- |

1.

opfordrer parterne til hurtigt at gennemføre Pretoria-protokollens politiske og militære bestemmelser og tilskynder Rådet og Kommissionen til at bidrage til freds- og genopbygningsprocessen i Burundi;

| 2. | opfordrer Agathon Rwasas FNL-bevægelse til at fastsætte dialogen og anmoder de burundiske myndigheder om at gøre deres yderste for at fremme forhandlinger med denne bevægelse; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Agathon Rwasas FNL-bevægelse til at fastsætte dialogen og anmoder de burundiske myndigheder om at gøre deres yderste for at fremme forhandlinger med denne bevægelse;

| 3. | vil gerne rose Sydafrika, der var vært for de nylige møder mellem regeringen og FDD, for det mæglingsarbejde, der er gjort, og værdsætter de regionale mægleres fortsatte engagement; |
| --- | --- |

3.

vil gerne rose Sydafrika, der var vært for de nylige møder mellem regeringen og FDD, for det mæglingsarbejde, der er gjort, og værdsætter de regionale mægleres fortsatte engagement;

| 4. | er yderst bekymret over de fortsatte fjendtligheder og forringelsen af menneskerettighedssituationen i Burundi, særlig for kvinder og børn; |
| --- | --- |

4.

er yderst bekymret over de fortsatte fjendtligheder og forringelsen af menneskerettighedssituationen i Burundi, særlig for kvinder og børn;

| 5. | kræver, at samtlige pressionsmidler tages i brug over for Den Nationale Befrielsesfront (FNL) for at bringe denne væbnede organisation til forhandlingsbordet og få den til at gå med til en fredsaftale; |
| --- | --- |

5.

kræver, at samtlige pressionsmidler tages i brug over for Den Nationale Befrielsesfront (FNL) for at bringe denne væbnede organisation til forhandlingsbordet og få den til at gå med til en fredsaftale;

| 6. | er dybt foruroliget over oplysninger om væsentlige forsinkelser inden for retsvæsenet, vilkårlige anholdelser, dårlig behandling i fængslerne og tortur, særlig i de områder, der er under oprørernes kontrol; |
| --- | --- |

6.

er dybt foruroliget over oplysninger om væsentlige forsinkelser inden for retsvæsenet, vilkårlige anholdelser, dårlig behandling i fængslerne og tortur, særlig i de områder, der er under oprørernes kontrol;

| 7. | minder om, at det som en forudsætning for genindførelse af fred, stabilitet og retsstatsforhold er tvingende nødvendigt, at der opnås en aftale om reel våbenhvile mellem regeringen og oprørerne; opfordrer alle konfliktens parter til at anerkende og overholde våbenhvilen, nedlægge våbnene og gradvist deltage i fredsprocessen og opfordrer navnlig Den Nationale Befrielsesfront (FNL) til at undertegne Arushafredsaftalen; |
| --- | --- |

7.

minder om, at det som en forudsætning for genindførelse af fred, stabilitet og retsstatsforhold er tvingende nødvendigt, at der opnås en aftale om reel våbenhvile mellem regeringen og oprørerne; opfordrer alle konfliktens parter til at anerkende og overholde våbenhvilen, nedlægge våbnene og gradvist deltage i fredsprocessen og opfordrer navnlig Den Nationale Befrielsesfront (FNL) til at undertegne Arushafredsaftalen;

| 8. | opfordrer Burundis overgangsregering til, for at undgå, at landet glider tilbage i borgerkrigslignende tilstande, at udvise fasthed over for de grupper, som stadig modarbejder de igangværende bestræbelser på at nå frem til en fredelig løsning; |
| --- | --- |

8.

opfordrer Burundis overgangsregering til, for at undgå, at landet glider tilbage i borgerkrigslignende tilstande, at udvise fasthed over for de grupper, som stadig modarbejder de igangværende bestræbelser på at nå frem til en fredelig løsning;

| 9. | opfordrer de regionale statsledere til at fortsætte deres bestræbelser på at tilskynde Burundis overgangsregering og de resterende oprørsgrupper til at indgå en aftale om at indføre våbenstilstand; opfordrer navnlig CNDD-FDD og FNL-grupperne til at indstille deres indbyrdes kampe; |
| --- | --- |

9.

opfordrer de regionale statsledere til at fortsætte deres bestræbelser på at tilskynde Burundis overgangsregering og de resterende oprørsgrupper til at indgå en aftale om at indføre våbenstilstand; opfordrer navnlig CNDD-FDD og FNL-grupperne til at indstille deres indbyrdes kampe;

| 10. | anmoder den burundiske regering om straks at oprette en kommission for sandhed og forsoning; |
| --- | --- |

10.

anmoder den burundiske regering om straks at oprette en kommission for sandhed og forsoning;

| 11. | opfordrer den burundiske hær til at fortsætte sin reform med henblik på at opnå en multietnisk sammensætning af sine styrker, jf. Arusha-fredsaftalen fra august 2000, således at befolkningens tillid til disse genoprettes, og til at overholde de internationale humanitære principper; |
| --- | --- |

11.

opfordrer den burundiske hær til at fortsætte sin reform med henblik på at opnå en multietnisk sammensætning af sine styrker, jf. Arusha-fredsaftalen fra august 2000, således at befolkningens tillid til disse genoprettes, og til at overholde de internationale humanitære principper;

| 12. | opfordrer regeringen til at gennemføre de reformer af retsvæsenet, som er indeholdt i Arusha-aftalerne, til at afskaffe straffrihed, til at stille alle, som har begået alvorlige forbrydelser, for retten og til at ratificere statutten for Den Internationale Straffedomstol; |
| --- | --- |

12.

opfordrer regeringen til at gennemføre de reformer af retsvæsenet, som er indeholdt i Arusha-aftalerne, til at afskaffe straffrihed, til at stille alle, som har begået alvorlige forbrydelser, for retten og til at ratificere statutten for Den Internationale Straffedomstol;

| 13. | opfordrer det internationale samfund til at yde finansiel bistand til Burundis regering, især med henblik på landets økonomiske genopbygning, og anmoder navnlig Kommissionen om at fremskynde oprettelsen af den foreslåede fond til støtte for de afrikanske genopbyggelsesstyrker og fredsbevarende styrker, særlig i Burundi; |
| --- | --- |

13.

opfordrer det internationale samfund til at yde finansiel bistand til Burundis regering, især med henblik på landets økonomiske genopbygning, og anmoder navnlig Kommissionen om at fremskynde oprettelsen af den foreslåede fond til støtte for de afrikanske genopbyggelsesstyrker og fredsbevarende styrker, særlig i Burundi;

| 14. | støtter udsendelsen af en gruppe højtstående europæiske militærfolk, som skal møde deres kolleger i Burundis officielle hær og deltage i omstruktureringen af denne; |
| --- | --- |

14.

støtter udsendelsen af en gruppe højtstående europæiske militærfolk, som skal møde deres kolleger i Burundis officielle hær og deltage i omstruktureringen af denne;

| 15. | opfordrer de berørte parter til at undgå dårligt forberedte og forhastede hjemsendelser af burundiske flygtninge fra Tanzania og til at tage hensyn til de særlige behov, som kvinder, piger og børn, der fungerer som familieoverhoveder, har i forbindelse med deres hjemvenden, genetablering og reintegration; |
| --- | --- |

15.

opfordrer de berørte parter til at undgå dårligt forberedte og forhastede hjemsendelser af burundiske flygtninge fra Tanzania og til at tage hensyn til de særlige behov, som kvinder, piger og børn, der fungerer som familieoverhoveder, har i forbindelse med deres hjemvenden, genetablering og reintegration;

| 16. | opfordrer indtrængende alle parter til at gøre alt for at overholde den frist for valgprocessen, der blev vedtaget i Arusha, en proces som de burundiske flygtninge ikke må udelukkes fra, og til at respektere valgets resultat; |
| --- | --- |

16.

opfordrer indtrængende alle parter til at gøre alt for at overholde den frist for valgprocessen, der blev vedtaget i Arusha, en proces som de burundiske flygtninge ikke må udelukkes fra, og til at respektere valgets resultat;

| 17. | minder alle parter om, at det er nødvendigt at inddrage de burundiske kvinder snævert i fredsprocessen og gennemførelsen af fredsaftalerne; |
| --- | --- |

17.

minder alle parter om, at det er nødvendigt at inddrage de burundiske kvinder snævert i fredsprocessen og gennemførelsen af fredsaftalerne;

| 18. | opfordrer Burundis nabolande til aktivt at støtte fredsprocessen i Burundi, bl.a. ved at intensivere kontrollen med våbenhandel og lægge større pres på de oprørere, der har nægtet at nedlægge våbnene; |
| --- | --- |

18.

opfordrer Burundis nabolande til aktivt at støtte fredsprocessen i Burundi, bl.a. ved at intensivere kontrollen med våbenhandel og lægge større pres på de oprørere, der har nægtet at nedlægge våbnene;

| 19. | anmoder samtlige konfliktparter om at sørge for, at den humanitære bistand kan nå frem til alle befolkningsgrupper, og om i videst mulig omfang at fremme og lette ngo'ernes arbejde, særlig inden for sundhedssektoren; |
| --- | --- |

19.

anmoder samtlige konfliktparter om at sørge for, at den humanitære bistand kan nå frem til alle befolkningsgrupper, og om i videst mulig omfang at fremme og lette ngo'ernes arbejde, særlig inden for sundhedssektoren;

| 20. | opfordrer Kommissionen til at øge antallet af ansatte i delegationen i Bujumbura og forbedre sikkerhedsforholdene for disse; |
| --- | --- |

20.

opfordrer Kommissionen til at øge antallet af ansatte i delegationen i Bujumbura og forbedre sikkerhedsforholdene for disse;

| 21. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Den Afrikanske Unions Kommission og Eksekutivråd og regeringerne i Burundi, Tanzania og Sydafrika. |
| --- | --- |

21.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Den Afrikanske Unions Kommission og Eksekutivråd og regeringerne i Burundi, Tanzania og Sydafrika.

P5_TA(2003)0467

Turkmenistan og Centralasien

Europa-Parlamentets beslutning om Turkmenistan og Centralasien

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Kasakhstan, Kirgisistan, Tadsjikistan, Turkmenistan og Usbekistan, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Kasakhstan, Kirgisistan, Tadsjikistan, Turkmenistan og Usbekistan,

| — | der henviser til sin beslutning af 4. september 2003 om menneskerettighederne i verden i 2002 og EU's menneskerettighedspolitik (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 4. september 2003 om menneskerettighederne i verden i 2002 og EU's menneskerettighedspolitik (1),

| — | der henviser til partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem EU og Turkmenistan, der blev underskrevet i maj 1998, og som endnu ikke er trådt i kraft, samt partnerskabs- og samarbejdsaftalerne med Kasakhstan, Kirgisistan og Usbekistan, som omfatter menneskerettighedsbestemmelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem EU og Turkmenistan, der blev underskrevet i maj 1998, og som endnu ikke er trådt i kraft, samt partnerskabs- og samarbejdsaftalerne med Kasakhstan, Kirgisistan og Usbekistan, som omfatter menneskerettighedsbestemmelser,

| — | der henviser til EU's strategidokument for Centralasien 2002-2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's strategidokument for Centralasien 2002-2006,

| — | der henviser til EU-erklæringerne om Turkmenistan af 19. december 2002, 20. marts 2003 og 3. april 2003 inden for rammerne af OSCE's Permanente Råd, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-erklæringerne om Turkmenistan af 19. december 2002, 20. marts 2003 og 3. april 2003 inden for rammerne af OSCE's Permanente Råd,

| — | der henviser til EU-formandskabets erklæringer om Turkmenistan af 10. december 2002 og 20. januar 2003, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-formandskabets erklæringer om Turkmenistan af 10. december 2002 og 20. januar 2003,

| — | der henviser til FN's Menneskerettighedskommissions resolution af 16. april 2003 om menneskerettighedssituationen i Turkmenistan, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Menneskerettighedskommissions resolution af 16. april 2003 om menneskerettighedssituationen i Turkmenistan,

| — | der henviser til Turkmenistans forpligtelser i henhold til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder (ICCPR), den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder (ICESCR), den internationale konvention om afskaffelse af alle former for racediskrimination, konventionen mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf samt andre væsentlige menneskerettighedskonventioner, |
| --- | --- |

—

der henviser til Turkmenistans forpligtelser i henhold til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder (ICCPR), den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder (ICESCR), den internationale konvention om afskaffelse af alle former for racediskrimination, konventionen mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf samt andre væsentlige menneskerettighedskonventioner,

| A. | der henviser til, at Turkmenistan konsekvent overtræder alle sine forpligtelser i henhold til ovennævnte internationale konventioner, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Turkmenistan konsekvent overtræder alle sine forpligtelser i henhold til ovennævnte internationale konventioner,

| B. | der henviser til, at den i forvejen forfærdende menneskerettighedssituation i Turkmenistan i den seneste tid er blevet alvorligt forværret, og at noget tyder på, at denne centralasiatiske stat har fået et af de værste totalitære systemer i verden, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den i forvejen forfærdende menneskerettighedssituation i Turkmenistan i den seneste tid er blevet alvorligt forværret, og at noget tyder på, at denne centralasiatiske stat har fået et af de værste totalitære systemer i verden,

| C. | der henviser til, at Turkmenistan konsekvent har ignoreret sine forpligtelser i henhold til de vigtige menneskerettighedskonventioner, som landet har undertegnet, og at det systematisk har undladt at gennemføre henstillingerne i rapporten fra marts 2003 af OSCE's særlige ordfører vedrørende Turkmenistan og i FN's Menneskerettighedskommissions resolution fra april 2003, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Turkmenistan konsekvent har ignoreret sine forpligtelser i henhold til de vigtige menneskerettighedskonventioner, som landet har undertegnet, og at det systematisk har undladt at gennemføre henstillingerne i rapporten fra marts 2003 af OSCE's særlige ordfører vedrørende Turkmenistan og i FN's Menneskerettighedskommissions resolution fra april 2003,

| D. | der henviser til, at Turkmenistan fortsat er en et-parti-stat, hvor borgerlige og politiske rettigheder, herunder ytrings-, religions-, forenings- og forsamlingsfrihed, er stærkt begrænset, og etniske mindretal er udsat for omfattende diskriminering, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Turkmenistan fortsat er en et-parti-stat, hvor borgerlige og politiske rettigheder, herunder ytrings-, religions-, forenings- og forsamlingsfrihed, er stærkt begrænset, og etniske mindretal er udsat for omfattende diskriminering,

| E. | der henviser til, at forværringen i sundheds- og uddannelsessystemerne i Turkmenistan har ført til, at vigtige videnskabelige og kulturelle institutioner lukker, og faglærte og folk med kvalifikationer forlader landet, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at forværringen i sundheds- og uddannelsessystemerne i Turkmenistan har ført til, at vigtige videnskabelige og kulturelle institutioner lukker, og faglærte og folk med kvalifikationer forlader landet,

| F. | der henviser til, at religiøse menigheder i henhold til loven om trosfrihed og religiøse organisationer skal registreres hos regeringen, og at kun to grupper — den russisk-ortodokse kirke og sunni-muslimerne — efter at genregistrering af religiøse sammenslutninger blev gjort obligatorisk i begyndelsen af 1997, opnåede registrering, mens alle de øvrige er genstand for omfattende diskriminering, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at religiøse menigheder i henhold til loven om trosfrihed og religiøse organisationer skal registreres hos regeringen, og at kun to grupper — den russisk-ortodokse kirke og sunni-muslimerne — efter at genregistrering af religiøse sammenslutninger blev gjort obligatorisk i begyndelsen af 1997, opnåede registrering, mens alle de øvrige er genstand for omfattende diskriminering,

| G. | der henviser til, at personer, der tilhører religiøse grupper, som ikke er officielt godkendt, er blevet nægtet tilladelse til enhver offentlig religiøs aktivitet og i årevis er blevet udsat for fængsling, deportation og internt eksil, er blevet sat på gaden og er blevet chikaneret, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at personer, der tilhører religiøse grupper, som ikke er officielt godkendt, er blevet nægtet tilladelse til enhver offentlig religiøs aktivitet og i årevis er blevet udsat for fængsling, deportation og internt eksil, er blevet sat på gaden og er blevet chikaneret,

| H. | der henviser til, at politiske fanger angiveligt mishandles, når de afsoner lange fængselsstraffe efter uretfærdig rettergang, og at de nægtes adgang til nødvendig lægebehandling, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at politiske fanger angiveligt mishandles, når de afsoner lange fængselsstraffe efter uretfærdig rettergang, og at de nægtes adgang til nødvendig lægebehandling,

| I. | der henviser til, at myndighederne efter et påstået statskup i november 2002 har foretaget masseanholdelser, og at der har været troværdige påstande om tortur og mishandling af regeringskritikere og disses slægtninge, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at myndighederne efter et påstået statskup i november 2002 har foretaget masseanholdelser, og at der har været troværdige påstande om tortur og mishandling af regeringskritikere og disses slægtninge,

| J. | der henviser til, at forfølgelsen af slægtninge har betydet, at folk er blevet sat på gaden, har fået konfiskeret deres ejendom og er blevet afskediget fra deres arbejde, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at forfølgelsen af slægtninge har betydet, at folk er blevet sat på gaden, har fået konfiskeret deres ejendom og er blevet afskediget fra deres arbejde,

| K. | der henviser til, at flere modstandere af styret er blevet idømt op til livsvarigt fængsel i oplagt uretfærdig og farceagtig rettergang, hvortil uafhængige observatører har været forment adgang, og at visse af dem hævdes at være døde i varetægtsfængsel, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at flere modstandere af styret er blevet idømt op til livsvarigt fængsel i oplagt uretfærdig og farceagtig rettergang, hvortil uafhængige observatører har været forment adgang, og at visse af dem hævdes at være døde i varetægtsfængsel,

| L. | der henviser til, at Halk Maslakhaty (Folkets Råd) har udstedt et dekret, hvori al kritik af præsidenten og hans politik erklæres for statsforræderi, som kan straffes med helt op til livsvarigt fængsel, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Halk Maslakhaty (Folkets Råd) har udstedt et dekret, hvori al kritik af præsidenten og hans politik erklæres for statsforræderi, som kan straffes med helt op til livsvarigt fængsel,

| M. | der henviser til, at regeringen har erklæret Rukhnama, en «hellig» bog, der er skrevet af præsidenten, for at være den nye åndelige vejviser, og at det er blevet obligatorisk at studere den i landets skoler, på universiteter og i statslige organer, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at regeringen har erklæret Rukhnama, en «hellig» bog, der er skrevet af præsidenten, for at være den nye åndelige vejviser, og at det er blevet obligatorisk at studere den i landets skoler, på universiteter og i statslige organer,

Kasakhstan, Kirgisistan, Tadsjikistan og Usbekistan

| N. | der henviser til, at der er sket tilbageskridt i forbindelse med forbedringer i Kasakhstans menneskerettighedssituation som følge af pressecensur og tilfælde af rettergang, der ikke betragtes som retfærdig i henhold til OSCE-normer, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at der er sket tilbageskridt i forbindelse med forbedringer i Kasakhstans menneskerettighedssituation som følge af pressecensur og tilfælde af rettergang, der ikke betragtes som retfærdig i henhold til OSCE-normer,

| O. | der henviser til, at der er sket tilbageskridt i forbindelse med overholdelsen af menneskerettighederne i Kirgisistan som følge af tilfælde af chikanering af regeringsmodstandere, journalister, personer, der arbejder for ngo'er, og menneskerettighedsaktivister, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at der er sket tilbageskridt i forbindelse med overholdelsen af menneskerettighederne i Kirgisistan som følge af tilfælde af chikanering af regeringsmodstandere, journalister, personer, der arbejder for ngo'er, og menneskerettighedsaktivister,

| P. | der henviser til, at overholdelsen af menneskerettighederne i de senere år er blevet forbedret i Tadsjikistan, men at begrænsninger i ytrings- og trosfriheden samt den hyppige anvendelse af dødsstraf betyder, at der stadig kræves mange reformer, før landet opfylder menneskerettighedsbestemmelserne i dets partnerskabs- og samarbejdsaftaler med EU, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at overholdelsen af menneskerettighederne i de senere år er blevet forbedret i Tadsjikistan, men at begrænsninger i ytrings- og trosfriheden samt den hyppige anvendelse af dødsstraf betyder, at der stadig kræves mange reformer, før landet opfylder menneskerettighedsbestemmelserne i dets partnerskabs- og samarbejdsaftaler med EU,

| Q. | der henviser til, at der i Usbekistan kan spores delvise fremskridt med hensyn til udvikling af en reststat og åbenhed i pressen, og at mange ngo'er har tilladelse til at arbejde i landet, men at der stadig sker undertrykkelse af ytringsfriheden og overtrædelse af menneskerettighederne, hvilket illustreres og understreges af tilfældet med den usbekiske journalist Ruslan Sharipov, hvis retssag afvikledes for lukkede døre, og som blev idømt fire års fængsel for homoseksualitet, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at der i Usbekistan kan spores delvise fremskridt med hensyn til udvikling af en reststat og åbenhed i pressen, og at mange ngo'er har tilladelse til at arbejde i landet, men at der stadig sker undertrykkelse af ytringsfriheden og overtrædelse af menneskerettighederne, hvilket illustreres og understreges af tilfældet med den usbekiske journalist Ruslan Sharipov, hvis retssag afvikledes for lukkede døre, og som blev idømt fire års fængsel for homoseksualitet,

Turkmenistan

| 1. | beklager forværringen i menneskerettighedssituationen i Turkmenistan; |
| --- | --- |

1.

beklager forværringen i menneskerettighedssituationen i Turkmenistan;

| 2. | opfordrer Turkmenistans regering til at gennemføre alle de henstillinger, der blev fremsat i den resolution, der blev vedtaget i april 2003 på den 59. samling i FN's Menneskerettighedskommission, samt de henstillinger, der blev fremsat af OSCE-ordføreren professor Emmanuel Decaux i dennes rapport fra marts 2003; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Turkmenistans regering til at gennemføre alle de henstillinger, der blev fremsat i den resolution, der blev vedtaget i april 2003 på den 59. samling i FN's Menneskerettighedskommission, samt de henstillinger, der blev fremsat af OSCE-ordføreren professor Emmanuel Decaux i dennes rapport fra marts 2003;

| 3. | opfordrer Turkmenistans myndigheder til at overholde Turkmenistans forpligtelser i henhold til folkeretten og indstille angreb på og tortur og mishandling af politiske modstandere; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Turkmenistans myndigheder til at overholde Turkmenistans forpligtelser i henhold til folkeretten og indstille angreb på og tortur og mishandling af politiske modstandere;

| 4. | opfordrer Turkmenistans regering til at gennemføre upartiske og grundige undersøgelser af alle forlydender om, at Amanmukhamed Yklymov, A. Prokofiev og den tidligere formand for parlamentet, Tagan Khallyev, skulle være døde under varetægtsfængsling; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Turkmenistans regering til at gennemføre upartiske og grundige undersøgelser af alle forlydender om, at Amanmukhamed Yklymov, A. Prokofiev og den tidligere formand for parlamentet, Tagan Khallyev, skulle være døde under varetægtsfængsling;

| 5. | opfordrer Turkmenistans regering til at gennemføre upartiske og grundige undersøgelser af alle påstande om tortur og mishandling af varetægtsfængslede, herunder Turkmenistans tidligere udenrigsministre, ambassadør Boris Shikhmuradov og ambassadør Batyr Berdyev, samt den tidligere leder af præsidentens administration, ambassadør Yazgeldi Gundogdyev, og til at stille de ansvarlige for retten og yde fuld skadeserstatning til ofrene; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Turkmenistans regering til at gennemføre upartiske og grundige undersøgelser af alle påstande om tortur og mishandling af varetægtsfængslede, herunder Turkmenistans tidligere udenrigsministre, ambassadør Boris Shikhmuradov og ambassadør Batyr Berdyev, samt den tidligere leder af præsidentens administration, ambassadør Yazgeldi Gundogdyev, og til at stille de ansvarlige for retten og yde fuld skadeserstatning til ofrene;

| 6. | opfordrer Turkmenistans regering til øjeblikkeligt og betingelsesløst at løslade alle samvittighedsfanger, herunder Nikolay Shelekhov og Kurban Zakirov, og den politiske fange Mukhametkuli Aymuradov, som i 1995 blev dømt uden en retfærdig rettergang; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Turkmenistans regering til øjeblikkeligt og betingelsesløst at løslade alle samvittighedsfanger, herunder Nikolay Shelekhov og Kurban Zakirov, og den politiske fange Mukhametkuli Aymuradov, som i 1995 blev dømt uden en retfærdig rettergang;

| 7. | opfordrer Turkmenistans regering til at sikre, at alle de, som blev dømt i forbindelse med begivenhederne den 25. november 2002, og alle andre politiske fanger, som blev dømt uden retfærdig rettergang, får ret til en ny rettergang med procedurer, der opfylder de internationale normer for retfærdighed, samt til at sikre, at uafhængige observatører får adgang til denne rettergang; |
| --- | --- |

7.

opfordrer Turkmenistans regering til at sikre, at alle de, som blev dømt i forbindelse med begivenhederne den 25. november 2002, og alle andre politiske fanger, som blev dømt uden retfærdig rettergang, får ret til en ny rettergang med procedurer, der opfylder de internationale normer for retfærdighed, samt til at sikre, at uafhængige observatører får adgang til denne rettergang;

| 8. | opfordrer Turkmenistans myndigheder til at give Den Internationale Røde Kors Komité adgang til de fængslede; |
| --- | --- |

8.

opfordrer Turkmenistans myndigheder til at give Den Internationale Røde Kors Komité adgang til de fængslede;

| 9. | opfordrer Turkmenistans myndigheder til at give ngo'er og aktivister fra civilsamfundet tilladelse til at udføre deres fredelige aktiviteter uden chikanering og forfølgelse og til at lade sig registrere og operere frit; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Turkmenistans myndigheder til at give ngo'er og aktivister fra civilsamfundet tilladelse til at udføre deres fredelige aktiviteter uden chikanering og forfølgelse og til at lade sig registrere og operere frit;

| 10. | opfordrer Turkmenistans myndigheder til at sikre, at uafhængige observatører får adgang til at overvære straffesager; |
| --- | --- |

10.

opfordrer Turkmenistans myndigheder til at sikre, at uafhængige observatører får adgang til at overvære straffesager;

| 11. | opfordrer Turkmenistans regering til at give tilladelse til registrering af oppositionspartier uden fare for fængsling, tilbageholdelse eller chikanering; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Turkmenistans regering til at give tilladelse til registrering af oppositionspartier uden fare for fængsling, tilbageholdelse eller chikanering;

| 12. | opfordrer Turkmenistans regering til at respektere princippet om religionsfrihed, ophæve alle begrænsninger af religiøse mindretals aktiviteter og ophæve den præsidentielle afgørelse, som indskrænker registrering af religiøse grupper; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Turkmenistans regering til at respektere princippet om religionsfrihed, ophæve alle begrænsninger af religiøse mindretals aktiviteter og ophæve den præsidentielle afgørelse, som indskrænker registrering af religiøse grupper;

| 13. | opfordrer Turkmenistans regering til at gøre hurtige fremskridt i retning af demokrati og retsstatsprincippet, afholde demokratiske valg overvåget af internationale observatører og genindføre Parlamentets legitime beføjelser; |
| --- | --- |

13.

opfordrer Turkmenistans regering til at gøre hurtige fremskridt i retning af demokrati og retsstatsprincippet, afholde demokratiske valg overvåget af internationale observatører og genindføre Parlamentets legitime beføjelser;

| 14. | opfordrer Turkmenistans regering til at ophæve politikken med tvungen intern genbosættelse, slette bestemmelsen om forbud mod dobbelt statsborgerskab i forfatningen, ophæve de obligatoriske udrejsevisaer og genindføre retten til at studere i udlandet; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Turkmenistans regering til at ophæve politikken med tvungen intern genbosættelse, slette bestemmelsen om forbud mod dobbelt statsborgerskab i forfatningen, ophæve de obligatoriske udrejsevisaer og genindføre retten til at studere i udlandet;

| 15. | opfordrer Turkmenistans regering til at opretholde retten til fri bevægelighed ved bl.a., permanent og umiddelbart, at ophæve kravet om udrejsevisum, kravet om opholdstilladelse og politikken med tvungen intern genbosættelse; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Turkmenistans regering til at opretholde retten til fri bevægelighed ved bl.a., permanent og umiddelbart, at ophæve kravet om udrejsevisum, kravet om opholdstilladelse og politikken med tvungen intern genbosættelse;

Kasakhstan, Kirgisistan, Tadsjikistan og Usbekistan

| 16. | glæder sig over de kasakhiske myndigheders løsladelse af den politiske fange Mukhtar Ablyazov; |
| --- | --- |

16.

glæder sig over de kasakhiske myndigheders løsladelse af den politiske fange Mukhtar Ablyazov;

| 17. | opfordrer Kasakhstans regering til betingelsesløst at løslade de øvrige politiske fanger, navnlig Galymzhan Zhakiyanov, medgrundlægger af »Democratic Choice of Kazakhstan«, og Sergei Duvanov, en uafhængig journalist; |
| --- | --- |

17.

opfordrer Kasakhstans regering til betingelsesløst at løslade de øvrige politiske fanger, navnlig Galymzhan Zhakiyanov, medgrundlægger af »Democratic Choice of Kazakhstan«, og Sergei Duvanov, en uafhængig journalist;

| 18. | opfordrer til øjeblikkelig løsladelse af oppositionslederen Felix Kulov i Kirgisistan samt oppositionslederen Muhammad Bekjanov i Usbekistan; |
| --- | --- |

18.

opfordrer til øjeblikkelig løsladelse af oppositionslederen Felix Kulov i Kirgisistan samt oppositionslederen Muhammad Bekjanov i Usbekistan;

| 19. | opfordrer indtrængende Kasakhstans regering til at ændre lovene om kriminel ærekrænkelse, som har hæmmet pressefriheden idet de har betydet, at al kritik af statstjenestemænd medfører retsforfølgelse med påstand om injurier, hvilket ofte resulterer i uoverkommeligt høje bøder, som aviser eller blade ikke er i stand til at betale, hvorved de tvinges til at lukke; |
| --- | --- |

19.

opfordrer indtrængende Kasakhstans regering til at ændre lovene om kriminel ærekrænkelse, som har hæmmet pressefriheden idet de har betydet, at al kritik af statstjenestemænd medfører retsforfølgelse med påstand om injurier, hvilket ofte resulterer i uoverkommeligt høje bøder, som aviser eller blade ikke er i stand til at betale, hvorved de tvinges til at lukke;

| 20. | giver udtryk for lignende bekymringer, omend i mindre grad, hvad angår pressefriheden i Kirgisistan; |
| --- | --- |

20.

giver udtryk for lignende bekymringer, omend i mindre grad, hvad angår pressefriheden i Kirgisistan;

| 21. | opfordrer Kirgisistans regering til at respektere principperne om ytrings- og forsamlingsfrihed og til at indføre et moratorium for vilkårlige civile søgsmål, som statstjenestemænd indleder over for journalister og uafhængige pressemedier; |
| --- | --- |

21.

opfordrer Kirgisistans regering til at respektere principperne om ytrings- og forsamlingsfrihed og til at indføre et moratorium for vilkårlige civile søgsmål, som statstjenestemænd indleder over for journalister og uafhængige pressemedier;

| 22. | opfordrer Tadsjikistans regering til at overholde principperne om ytringsfrihed ved at sørge for, at der sættes en stopper for pres på og intimidering af journalister; |
| --- | --- |

22.

opfordrer Tadsjikistans regering til at overholde principperne om ytringsfrihed ved at sørge for, at der sættes en stopper for pres på og intimidering af journalister;

| 23. | opfordrer Usbekistans regering til at sætte en stopper for den atmosfære af forfølgelse og frygt, som menneskerettighedsaktivister lever i, til at overholde princippet om ytringsfrihed og til øjeblikkelig at løslade Ruslan Sharipov; |
| --- | --- |

23.

opfordrer Usbekistans regering til at sætte en stopper for den atmosfære af forfølgelse og frygt, som menneskerettighedsaktivister lever i, til at overholde princippet om ytringsfrihed og til øjeblikkelig at løslade Ruslan Sharipov;

| 24. | anmoder Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik om inden for rammerne af Underudvalget om Menneskerettigheder at undersøge menneskerettighedssituationen i landene i Centralasien: Kasakhstan, Kirgisistan, Usbekistan, Tadsjikistan og Turkmenistan; |
| --- | --- |

24.

anmoder Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik om inden for rammerne af Underudvalget om Menneskerettigheder at undersøge menneskerettighedssituationen i landene i Centralasien: Kasakhstan, Kirgisistan, Usbekistan, Tadsjikistan og Turkmenistan;

| 25. | opfordrer Kommissionen til at udvikle og styrke Tacis-programmerne til fremme af demokrati for disse lande med henblik på i særdeleshed at fremme pressefriheden og domstolenes uafhængighed; |
| --- | --- |

25.

opfordrer Kommissionen til at udvikle og styrke Tacis-programmerne til fremme af demokrati for disse lande med henblik på i særdeleshed at fremme pressefriheden og domstolenes uafhængighed;

| 26. | opfordrer Rådet til at vedtage en fælles strategi for de centralasiatiske republikker, således at EU's forbindelser med disse lande kan blive mere effektive, konsekvente og sammenhængende; |
| --- | --- |

26.

opfordrer Rådet til at vedtage en fælles strategi for de centralasiatiske republikker, således at EU's forbindelser med disse lande kan blive mere effektive, konsekvente og sammenhængende;

| 27. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og Turkmenistans, Kasakhstans, Kirgisistans, Tadsjikistans og Usbekistans regeringer. |
| --- | --- |

27.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og Turkmenistans, Kasakhstans, Kirgisistans, Tadsjikistans og Usbekistans regeringer.

---

(1)  P5_TA(2003)0375.

P5_TA(2003)0468

Nepal

Europa-Parlamentets beslutning om Nepal

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Nepal, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Nepal,

| — | der henviser til den hurtige reaktionsmekanisme, som er et vigtigt instrument, der er oprettet med henblik på at muliggøre en hurtig og fleksibel reaktion på situationer, hvor stabiliteten svækkes i lande, der modtager EU-støtte, |
| --- | --- |

—

der henviser til den hurtige reaktionsmekanisme, som er et vigtigt instrument, der er oprettet med henblik på at muliggøre en hurtig og fleksibel reaktion på situationer, hvor stabiliteten svækkes i lande, der modtager EU-støtte,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 50, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 50, stk. 5,

| A. | der anerkender det nepalesiske folks store forhåbninger om at opnå en retfærdig og varig fred i deres land, et åbent og demokratisk samfund og fremskridt og velstand for alle, |
| --- | --- |

A.

der anerkender det nepalesiske folks store forhåbninger om at opnå en retfærdig og varig fred i deres land, et åbent og demokratisk samfund og fremskridt og velstand for alle,

| B. | der anerkender, at folkets suverænitet, pluralistisk parlamentarisk demokrati, konstitutionelt monarki, retsstatforhold og respekt for menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder er fremherskende træk i Kongeriget Nepals forfatning fra 1990, der blev udstedt som et resultat af den folkelige bevægelse i 1990, |
| --- | --- |

B.

der anerkender, at folkets suverænitet, pluralistisk parlamentarisk demokrati, konstitutionelt monarki, retsstatforhold og respekt for menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder er fremherskende træk i Kongeriget Nepals forfatning fra 1990, der blev udstedt som et resultat af den folkelige bevægelse i 1990,

| C. | der henviser til, at der den 29. januar 2003 blev erklæret en lovende våbenhvile mellem de maoistiske oprørere (CPN-M) og regeringen, efterfulgt af begge parters underskrivelse af en adfærdskodeks den 13. marts 2003, løsladelse af adskillige maoistiske ledere og indledning af fredsforhandlinger, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der den 29. januar 2003 blev erklæret en lovende våbenhvile mellem de maoistiske oprørere (CPN-M) og regeringen, efterfulgt af begge parters underskrivelse af en adfærdskodeks den 13. marts 2003, løsladelse af adskillige maoistiske ledere og indledning af fredsforhandlinger,

| D. | der henviser til, at Nepals Kommunistiske Parti (maoister) den 27. august 2003 opsagde den våbenstilstand, der havde varet i otte måneder, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Nepals Kommunistiske Parti (maoister) den 27. august 2003 opsagde den våbenstilstand, der havde varet i otte måneder,

| E. | der henviser til, at sammenstødene siden afslutningen af våbenstilstanden i slutningen af august har kostet mere end 300 menneskeliv og mange flere sårede, de fleste af dem civile, herunder mange børn, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at sammenstødene siden afslutningen af våbenstilstanden i slutningen af august har kostet mere end 300 menneskeliv og mange flere sårede, de fleste af dem civile, herunder mange børn,

| F. | der henviser til, at Nepals Kommunistiske Parti ikke længere som en ufravigelig betingelse kræver afskaffelse af monarkiet, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Nepals Kommunistiske Parti ikke længere som en ufravigelig betingelse kræver afskaffelse af monarkiet,

| G. | der glæder sig over, at den idé om en fremadrettet dagsorden for reformer af statsapparatet, som den nuværende regering har fremlagt, giver grundlag for forhandlinger mellem regeringen og oprørerne, |
| --- | --- |

G.

der glæder sig over, at den idé om en fremadrettet dagsorden for reformer af statsapparatet, som den nuværende regering har fremlagt, giver grundlag for forhandlinger mellem regeringen og oprørerne,

| H. | der anerkender værdien og den store betydning af at sammenkalde til en rundbords-konference med repræsentanter for alle partier, nationaliteter, regioner, køn og samfund, og der anmoder Rådet og Kommissionen om at bane vej for indkaldelse af en sådan konference, dersom alle berørte parter ønsker det, |
| --- | --- |

H.

der anerkender værdien og den store betydning af at sammenkalde til en rundbords-konference med repræsentanter for alle partier, nationaliteter, regioner, køn og samfund, og der anmoder Rådet og Kommissionen om at bane vej for indkaldelse af en sådan konference, dersom alle berørte parter ønsker det,

| I. | der påskønner, at Nepal i årenes løb har taget imod tibetanske og bhutanske flygtninge; der imidlertid er forfærdet over, at der for et par måneder siden blev deporteret 18 tibetanere til Tibet, |
| --- | --- |

I.

der påskønner, at Nepal i årenes løb har taget imod tibetanske og bhutanske flygtninge; der imidlertid er forfærdet over, at der for et par måneder siden blev deporteret 18 tibetanere til Tibet,

| J. | der noterer sig Nepals forsikring om, at der ikke er sket nogen ændring i regeringens (HMG/N) flygtningepolitik, |
| --- | --- |

J.

der noterer sig Nepals forsikring om, at der ikke er sket nogen ændring i regeringens (HMG/N) flygtningepolitik,

| K. | der udtrykker tilfredshed med de styrkede forbindelser og det øgede samarbejde mellem EU og Nepal, |
| --- | --- |

K.

der udtrykker tilfredshed med de styrkede forbindelser og det øgede samarbejde mellem EU og Nepal,

| 1. | er dybt bekymret over sammenbruddet i våbenhvilen og den nylige voldsbølge i Nepal, der har ført til enorme tab af menneskeliv og mange sårede; |
| --- | --- |

1.

er dybt bekymret over sammenbruddet i våbenhvilen og den nylige voldsbølge i Nepal, der har ført til enorme tab af menneskeliv og mange sårede;

| 2. | opfordrer indtrængende den nepalesiske regering og de maoistiske oprørere til at indgå en øjeblikkelig våbenhvile, til at overholde den adfærdskodeks, som de to parter enedes om i marts i år, og til at genoptage fredsforhandlingerne; |
| --- | --- |

2.

opfordrer indtrængende den nepalesiske regering og de maoistiske oprørere til at indgå en øjeblikkelig våbenhvile, til at overholde den adfærdskodeks, som de to parter enedes om i marts i år, og til at genoptage fredsforhandlingerne;

| 3. | er bekymret for, at genopblusningen af volden i høj grad vil skade bestræbelserne på at løse spørgsmålet om, hvilken status der tilkommer de bhutanske flygtninge, som lever i flygtningelejrene i det østlige Nepal; |
| --- | --- |

3.

er bekymret for, at genopblusningen af volden i høj grad vil skade bestræbelserne på at løse spørgsmålet om, hvilken status der tilkommer de bhutanske flygtninge, som lever i flygtningelejrene i det østlige Nepal;

| 4. | anmoder HMG/N om at give garantier for, at den vil samarbejde med UNHRC for at undgå, at der på ny sker deportationer, og for at sikre tibetanske og bhutanske flygtninge den omsorg, de er berettiget til i henhold til internationale menneskerettighedskonventioner; |
| --- | --- |

4.

anmoder HMG/N om at give garantier for, at den vil samarbejde med UNHRC for at undgå, at der på ny sker deportationer, og for at sikre tibetanske og bhutanske flygtninge den omsorg, de er berettiget til i henhold til internationale menneskerettighedskonventioner;

| 5. | er foruroliget over UNHCR's beslutning om at udfase hjælpen til de bhutanske flygtningelejre og støtter de internationale menneskerettighedsorganisationers opfordring til bistandsdonorer til at indkalde til en international konference for at løse den årelange krise med bhutanske flygtninge ved at bringe alle involverede parter sammen; |
| --- | --- |

5.

er foruroliget over UNHCR's beslutning om at udfase hjælpen til de bhutanske flygtningelejre og støtter de internationale menneskerettighedsorganisationers opfordring til bistandsdonorer til at indkalde til en international konference for at løse den årelange krise med bhutanske flygtninge ved at bringe alle involverede parter sammen;

| 6. | bakker op om idéen om en fremadrettet dagsorden for reformer af statsapparatet, som den nepalesiske regering under den tredje runde af fredsdrøftelser med de maoistiske oprørere har fremlagt som et udgangspunkt for forhandlinger mellem de to parter; |
| --- | --- |

6.

bakker op om idéen om en fremadrettet dagsorden for reformer af statsapparatet, som den nepalesiske regering under den tredje runde af fredsdrøftelser med de maoistiske oprørere har fremlagt som et udgangspunkt for forhandlinger mellem de to parter;

| 7. | kræver genoptagelse af den demokratiske proces, i særdeleshed udpegelse af en regering, der står til ansvar over for parlamentet, og opfordrer samtidig Nepals Kommunistiske Parti til at omdanne sig selv til en institutionel politisk kraft, der fremfører sine idéer og opstiller sine kandidater til valg, og øjeblikkeligt ophøre med at anvende vold; |
| --- | --- |

7.

kræver genoptagelse af den demokratiske proces, i særdeleshed udpegelse af en regering, der står til ansvar over for parlamentet, og opfordrer samtidig Nepals Kommunistiske Parti til at omdanne sig selv til en institutionel politisk kraft, der fremfører sine idéer og opstiller sine kandidater til valg, og øjeblikkeligt ophøre med at anvende vold;

| 8. | er af den opfattelse, at der øjeblikkeligt bør iværksættes tillidsskabende foranstaltninger finansieret af den hurtige reaktionsmekanisme; |
| --- | --- |

8.

er af den opfattelse, at der øjeblikkeligt bør iværksættes tillidsskabende foranstaltninger finansieret af den hurtige reaktionsmekanisme;

| 9. | opfordrer derfor Kommissionen til at spille en mere aktiv rolle ved at give fredsprocessen ny fremdrift og tage et tidligt initiativ til at finansiere tillidskabende foranstaltninger som workshops og lokal uddannelse i konfliktløsning, forfatningsmæssige tiltag og inddragelse af det civile samfund i fredsprocessen gennem oplysningskampagner; |
| --- | --- |

9.

opfordrer derfor Kommissionen til at spille en mere aktiv rolle ved at give fredsprocessen ny fremdrift og tage et tidligt initiativ til at finansiere tillidskabende foranstaltninger som workshops og lokal uddannelse i konfliktløsning, forfatningsmæssige tiltag og inddragelse af det civile samfund i fredsprocessen gennem oplysningskampagner;

| 10. | anmoder Kommissionen og Rådet om at yde og fremme støtte og hjælp til parterne ved at gennemføre formelle fredsdrøftelser og forpligte sig til udviklings-, aflastnings- og genopbygningssprogrammer og -projekter, der kan bane vej for en retfærdig og varig fred; |
| --- | --- |

10.

anmoder Kommissionen og Rådet om at yde og fremme støtte og hjælp til parterne ved at gennemføre formelle fredsdrøftelser og forpligte sig til udviklings-, aflastnings- og genopbygningssprogrammer og -projekter, der kan bane vej for en retfærdig og varig fred;

| 11. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaternes regeringer til nøje at undersøge, hvor bistanden til Nepal ender, og til at sikre sig, at den tjener sit primære formål, nemlig at afbøde fattigdom, og gør noget ved de underliggende årsager til konflikten i landet; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaternes regeringer til nøje at undersøge, hvor bistanden til Nepal ender, og til at sikre sig, at den tjener sit primære formål, nemlig at afbøde fattigdom, og gør noget ved de underliggende årsager til konflikten i landet;

| 12. | opfordrer Rådet til at tilkendegive, om det nu er parat til aktivt at overveje at udpege en særlig EU-repræsentant for Nepal, og til at oplyse, hvilke andre nye initiativer det er parat til at støtte, og hvilke bestræbelser det vil udfolde på internationalt plan for at genoprette freden i Nepal; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Rådet til at tilkendegive, om det nu er parat til aktivt at overveje at udpege en særlig EU-repræsentant for Nepal, og til at oplyse, hvilke andre nye initiativer det er parat til at støtte, og hvilke bestræbelser det vil udfolde på internationalt plan for at genoprette freden i Nepal;

| 13. | udtrykker håb om, at det nyligt åbnede EF-delegationskontor i Katmandu vil bidrage til at styrke forbindelserne og samarbejdet mellem EU og Nepal, og opfordrer Kommissionen til at træffe de nødvendige forberedelser til at øge delegationens størrelse med passende ekstra personale; |
| --- | --- |

13.

udtrykker håb om, at det nyligt åbnede EF-delegationskontor i Katmandu vil bidrage til at styrke forbindelserne og samarbejdet mellem EU og Nepal, og opfordrer Kommissionen til at træffe de nødvendige forberedelser til at øge delegationens størrelse med passende ekstra personale;

| 14. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og Indiens, Nepals og Bhutans regeringer. |
| --- | --- |

14.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og Indiens, Nepals og Bhutans regeringer.

P5_TA(2003)0469

Fælles fiskeripolitik

Europa-Parlamentets beslutning om vejen til en ensartet og effektiv gennemførelse af den fælles fiskeripolitik (KOM(2003) 130 — 2003/2104(INI))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse (KOM(2003) 130) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse (KOM(2003) 130) (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 47, stk. 2 og artikel 163, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 47, stk. 2 og artikel 163,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A5-0331/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A5-0331/2003),

| A. | der henviser til, at der, selv om der i de seneste år er sket fremskridt med hensyn til, hvordan overvågnings- og kontrolmekanismerne virker, stadig er aspekter, som kan forbedres, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der, selv om der i de seneste år er sket fremskridt med hensyn til, hvordan overvågnings- og kontrolmekanismerne virker, stadig er aspekter, som kan forbedres,

| B. | der henviser til, at reformen af den fælles fiskeripolitik, som vedtaget med Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (2), i kapitel V fastsætter en ny juridisk ramme for en fællesskabsordning for kontrol og gennemførelse, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at reformen af den fælles fiskeripolitik, som vedtaget med Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (2), i kapitel V fastsætter en ny juridisk ramme for en fællesskabsordning for kontrol og gennemførelse,

| C. | der henviser til, at de erfaringer og den øvelse, der er indhøstet i forbindelse med fiskerikontrolmissionerne, udgør en vigtig basis for en effektiv gennemførelse af fiskerikontrollen og derfor bør styrkes, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at de erfaringer og den øvelse, der er indhøstet i forbindelse med fiskerikontrolmissionerne, udgør en vigtig basis for en effektiv gennemførelse af fiskerikontrollen og derfor bør styrkes,

| D. | der henviser til, at det er vigtigt at sikre, at adgangen til fiskeriressourcerne og deres udnyttelse kontrolleres gennem hele fiskerikæden og underlægges en ordning med fælles regler og fælles kontrolprocedurer, som skal finde anvendelse på såvel fangster som transport og kommercialisering af fiskeriprodukter, og at en sådan ordning skal kunne frembringe resultater, der er sammenlignelige, uafhængigt af agentens nationalitet og af den pågældende nationale inspektionstjeneste, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det er vigtigt at sikre, at adgangen til fiskeriressourcerne og deres udnyttelse kontrolleres gennem hele fiskerikæden og underlægges en ordning med fælles regler og fælles kontrolprocedurer, som skal finde anvendelse på såvel fangster som transport og kommercialisering af fiskeriprodukter, og at en sådan ordning skal kunne frembringe resultater, der er sammenlignelige, uafhængigt af agentens nationalitet og af den pågældende nationale inspektionstjeneste,

| E. | der henviser til, hvor vigtigt det er, at de berørte parter inddrages reelt i alle politikkens faser, fra dens konception til dens iværksættelse, en inddragelse som skal tage hensyn til den fælles fiskeripolitiks iboende regionalisering og afspejle fiskeriforvaltningens særlige karakter og dens konsekvenser for de sårbare kystsamfund, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, hvor vigtigt det er, at de berørte parter inddrages reelt i alle politikkens faser, fra dens konception til dens iværksættelse, en inddragelse som skal tage hensyn til den fælles fiskeripolitiks iboende regionalisering og afspejle fiskeriforvaltningens særlige karakter og dens konsekvenser for de sårbare kystsamfund,

| F. | der henviser til, at det vil øge fiskernes støtte til reguleringen på fiskeriområdet og deres respekt for samme, at fiskeriorganisationerne inddrages i beslutningsprocessen, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det vil øge fiskernes støtte til reguleringen på fiskeriområdet og deres respekt for samme, at fiskeriorganisationerne inddrages i beslutningsprocessen,

| G. | der henviser til, at ansvaret for kontrollen med gennemførelsen af EU-lovgivningen ifølge fællesskabets principper ligger hos medlemsstaterne, samtidig med at det påhviler Kommissionen at sørge for kontrollen og for den korrekte gennemførelse af Fællesskabets lovgivning, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at ansvaret for kontrollen med gennemførelsen af EU-lovgivningen ifølge fællesskabets principper ligger hos medlemsstaterne, samtidig med at det påhviler Kommissionen at sørge for kontrollen og for den korrekte gennemførelse af Fællesskabets lovgivning,

| H. | der henviser til nødvendigheden af at overholde de internationale retningslinjer og principper for en bæredygtig forvaltning af fiskeriet, |
| --- | --- |

H.

der henviser til nødvendigheden af at overholde de internationale retningslinjer og principper for en bæredygtig forvaltning af fiskeriet,

| I. | der henviser til meddelelsen fra Kommissionen om en handlingsplan til iværksættelse i den nærmeste fremtid for at sikre, at adgangen til ressourcerne og deres respektive udnyttelse kontrolleres i hvert led af fiskerikæden, og til intentionerne om at udarbejde et forslag med det formål at indføre en fælles inspektionsstruktur i sammenhæng med oprettelsen af et EU-agentur for fiskerikontrol, |
| --- | --- |

I.

der henviser til meddelelsen fra Kommissionen om en handlingsplan til iværksættelse i den nærmeste fremtid for at sikre, at adgangen til ressourcerne og deres respektive udnyttelse kontrolleres i hvert led af fiskerikæden, og til intentionerne om at udarbejde et forslag med det formål at indføre en fælles inspektionsstruktur i sammenhæng med oprettelsen af et EU-agentur for fiskerikontrol,

| J. | der henviser til mangfoldigheden af tekniske, materielle og menneskelige ressourcer og af institutioner med beføjelser inden for fiskerikontrol i medlemsstaterne, |
| --- | --- |

J.

der henviser til mangfoldigheden af tekniske, materielle og menneskelige ressourcer og af institutioner med beføjelser inden for fiskerikontrol i medlemsstaterne,

| K. | der henviser til, at der er et voksende behov for at styrke kontrollen i de farvande, der forvaltes af de internationale fiskeriorganisationer, og at Kommissionen som kontraherende part i disse organisationer kunne bidrage til at gøre disse kontrolopgaver mere ensartede, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at der er et voksende behov for at styrke kontrollen i de farvande, der forvaltes af de internationale fiskeriorganisationer, og at Kommissionen som kontraherende part i disse organisationer kunne bidrage til at gøre disse kontrolopgaver mere ensartede,

| 1. | noterer sig meddelelsen fra Kommissionen om vejen til en ensartet og effektiv gennemførelse af den fælles fiskeripolitik; |
| --- | --- |

1.

noterer sig meddelelsen fra Kommissionen om vejen til en ensartet og effektiv gennemførelse af den fælles fiskeripolitik;

| 2. | understreger, at de erfaringer og den øvelse, der er indhøstet i forbindelse med fiskerikontrolmissionerne, udgør en vigtig basis for en effektiv gennemførelse af fiskerikontrollen, og at der derfor skal tages udgangspunkt i virkeligheden, som den ser ud lige nu, hvis man vil forbedre samarbejdet omkring gennemførelsen af EU's strategi for inspektion og overvågning; |
| --- | --- |

2.

understreger, at de erfaringer og den øvelse, der er indhøstet i forbindelse med fiskerikontrolmissionerne, udgør en vigtig basis for en effektiv gennemførelse af fiskerikontrollen, og at der derfor skal tages udgangspunkt i virkeligheden, som den ser ud lige nu, hvis man vil forbedre samarbejdet omkring gennemførelsen af EU's strategi for inspektion og overvågning;

| 3. | erkender betydningen af, at de berørte parter inddrages reelt i alle politikkens faser, fra dens konception til dens iværksættelse, en inddragelse som skal tage hensyn til den fælles fiskeripolitiks iboende regionalisering og afspejle fiskeriforvaltningens særlige karakter og dens konsekvenser for de sårbare kystsamfund; |
| --- | --- |

3.

erkender betydningen af, at de berørte parter inddrages reelt i alle politikkens faser, fra dens konception til dens iværksættelse, en inddragelse som skal tage hensyn til den fælles fiskeripolitiks iboende regionalisering og afspejle fiskeriforvaltningens særlige karakter og dens konsekvenser for de sårbare kystsamfund;

| 4. | understreger, at det vil øge fiskernes støtte til reguleringen på fiskeriområdet og deres respekt for samme, at fiskeriorganisationerne inddrages i beslutningsprocessen på alle niveauer; |
| --- | --- |

4.

understreger, at det vil øge fiskernes støtte til reguleringen på fiskeriområdet og deres respekt for samme, at fiskeriorganisationerne inddrages i beslutningsprocessen på alle niveauer;

| 5. | anser det for positivt at få en handlingsplan til iværksættelse i den nærmeste fremtid, mellem 2003 og 2005, med det formål på fællesskabsniveau at forbedre koordineringen af den inspektions- og overvågningsvirksomhed, som finder sted i Fællesskabet, med henblik på at rationalisere ressourcerne og opstille prioriteter; |
| --- | --- |

5.

anser det for positivt at få en handlingsplan til iværksættelse i den nærmeste fremtid, mellem 2003 og 2005, med det formål på fællesskabsniveau at forbedre koordineringen af den inspektions- og overvågningsvirksomhed, som finder sted i Fællesskabet, med henblik på at rationalisere ressourcerne og opstille prioriteter;

| 6. | understreger, at en sådan handlingsplan bør gælde for områder, hvor der er brug for en større grad af samarbejde mellem medlemsstaterne, navnlig internationale områder, der forvaltes af dertil oprettede regionale organisationer, hvori Den Europæiske Union indgår som kontraherende part, og at inddragelse af grænseoverskridende producentorganistioner især kan bidrage hertil; |
| --- | --- |

6.

understreger, at en sådan handlingsplan bør gælde for områder, hvor der er brug for en større grad af samarbejde mellem medlemsstaterne, navnlig internationale områder, der forvaltes af dertil oprettede regionale organisationer, hvori Den Europæiske Union indgår som kontraherende part, og at inddragelse af grænseoverskridende producentorganistioner især kan bidrage hertil;

| 7. | støtter foranstaltninger, som tilsigter at harmonisere processer og målsætninger i dialog med sektoren og de nationale myndigheder uden at miste blikket for regionale forskelle og uden at rejse tvivl om de funktioner, der påhviler hver enkelt medlemsstat; |
| --- | --- |

7.

støtter foranstaltninger, som tilsigter at harmonisere processer og målsætninger i dialog med sektoren og de nationale myndigheder uden at miste blikket for regionale forskelle og uden at rejse tvivl om de funktioner, der påhviler hver enkelt medlemsstat;

| 8. | lægger særlig vægt på den første gruppe af aktioner, der har til formål at gøre mere effektiv brug af de nationale inspektions- og overvågningsressourcer i forhold til bestemte typer af fiskeri eller udvalgte enheder af bestande, og som skal gøres til genstand for analyse og debat med alle involverede parter, herunder fiskernes organisationer, producenter, redere og nationale myndigheder; |
| --- | --- |

8.

lægger særlig vægt på den første gruppe af aktioner, der har til formål at gøre mere effektiv brug af de nationale inspektions- og overvågningsressourcer i forhold til bestemte typer af fiskeri eller udvalgte enheder af bestande, og som skal gøres til genstand for analyse og debat med alle involverede parter, herunder fiskernes organisationer, producenter, redere og nationale myndigheder;

| 9. | understreger, at kontrollen, inspektionen og overvågningen bør rationaliseres ved benyttelse af nye teknologier, hvilket kan betyde omfattende investeringer, hvorfor det er af afgørende betydning at afsætte passende bevillinger i Fællesskabernes budget samt yde støtte til de medlemsstater, der har brug herfor; |
| --- | --- |

9.

understreger, at kontrollen, inspektionen og overvågningen bør rationaliseres ved benyttelse af nye teknologier, hvilket kan betyde omfattende investeringer, hvorfor det er af afgørende betydning at afsætte passende bevillinger i Fællesskabernes budget samt yde støtte til de medlemsstater, der har brug herfor;

| 10. | anser det for positivt, at der vedtages specifikke kontrolprogrammer, navnlig med henblik på at opstille prioriteter og fælles referencepunkter, for inspektionen af hver type fiskeri eller udvalgte fiskebestand — fra opfiskning til kommercialisering — med krav om gennemsigtighed, for så vidt angår resultaterne af inspektions- og overvågningsvirksomheden; |
| --- | --- |

10.

anser det for positivt, at der vedtages specifikke kontrolprogrammer, navnlig med henblik på at opstille prioriteter og fælles referencepunkter, for inspektionen af hver type fiskeri eller udvalgte fiskebestand — fra opfiskning til kommercialisering — med krav om gennemsigtighed, for så vidt angår resultaterne af inspektions- og overvågningsvirksomheden;

| 11. | anser det for vigtigt, at programmerne tager udgangspunkt i de erfaringer, flere medlemsstater har gjort i årenes løb, navnlig når det drejer sig om samarbejde hen over grænserne; |
| --- | --- |

11.

anser det for vigtigt, at programmerne tager udgangspunkt i de erfaringer, flere medlemsstater har gjort i årenes løb, navnlig når det drejer sig om samarbejde hen over grænserne;

| 12. | er klar over den betydelige rolle, de nationale myndigheder spiller for kontrol og evaluering af inspektions- og overvågningsvirksomheden med udgangspunkt i fælles prioriteter og referencepunkter og i udviklingen inden for fiskeriet, og anmoder om, at deres resultater stilles til rådighed for andre medlemsstater og for Kommissionen med baggrund i tidligere afgivne fælles løfter; |
| --- | --- |

12.

er klar over den betydelige rolle, de nationale myndigheder spiller for kontrol og evaluering af inspektions- og overvågningsvirksomheden med udgangspunkt i fælles prioriteter og referencepunkter og i udviklingen inden for fiskeriet, og anmoder om, at deres resultater stilles til rådighed for andre medlemsstater og for Kommissionen med baggrund i tidligere afgivne fælles løfter;

| 13. | understreger betydningen af periodisk evaluering af de specifikke kontrolprogrammers effektivitet; |
| --- | --- |

13.

understreger betydningen af periodisk evaluering af de specifikke kontrolprogrammers effektivitet;

| 14. | anser det for positivt og nærmest uomgængeligt at udarbejde en adfærdskodeks for kontrollen i dialog med sektoren og de nationale myndigheder; |
| --- | --- |

14.

anser det for positivt og nærmest uomgængeligt at udarbejde en adfærdskodeks for kontrollen i dialog med sektoren og de nationale myndigheder;

| 15. | tilslutter sig Kommissionens forsæt om at fremsætte et forslag om indførelse af en fælles inspektionsstruktur, som i særlig grad baserer sig på et EU-fiskerikontrolorgan, som dækker hele Fællesskabet, med det formål at sikre en koordineret anvendelse af de nationale inspektions- og overvågningsressourcer; |
| --- | --- |

15.

tilslutter sig Kommissionens forsæt om at fremsætte et forslag om indførelse af en fælles inspektionsstruktur, som i særlig grad baserer sig på et EU-fiskerikontrolorgan, som dækker hele Fællesskabet, med det formål at sikre en koordineret anvendelse af de nationale inspektions- og overvågningsressourcer;

| 16. | henstiller, at der som led i Kommissionens forslag indføres et EU-fiskerikontrolorgan for således at få en bedre garanti for en mere effektiv kontrol; |
| --- | --- |

16.

henstiller, at der som led i Kommissionens forslag indføres et EU-fiskerikontrolorgan for således at få en bedre garanti for en mere effektiv kontrol;

| 17. | fremhæver det nødvendige i, at Kommissionen, i forståelse med medlemsstaterne, foretager en gennemførlighedsanalyse, der skal være så omfattende som muligt, af nødvendigheden af at indføre en organisationsstruktur for fællesskabets inspektion og overvågning, og mener, at denne analyse især skal omfatte en undersøgelse af cost-benefit-relationen, sammenholdt med en forbedret udnyttelse af de nationale ressourcer, samt de praktiske implikationer, for så vidt angår materielle, finansielle og menneskelige ressourcer; |
| --- | --- |

17.

fremhæver det nødvendige i, at Kommissionen, i forståelse med medlemsstaterne, foretager en gennemførlighedsanalyse, der skal være så omfattende som muligt, af nødvendigheden af at indføre en organisationsstruktur for fællesskabets inspektion og overvågning, og mener, at denne analyse især skal omfatte en undersøgelse af cost-benefit-relationen, sammenholdt med en forbedret udnyttelse af de nationale ressourcer, samt de praktiske implikationer, for så vidt angår materielle, finansielle og menneskelige ressourcer;

| 18. | opfordrer Kommissionen til ligeledes at undersøge andre modeller for EU-samarbejde om kontrol og gennemførelse som alternativ til forslaget om at indføre en fælles inspektionsstruktur og et EU-fiskerikontrolorgan; |
| --- | --- |

18.

opfordrer Kommissionen til ligeledes at undersøge andre modeller for EU-samarbejde om kontrol og gennemførelse som alternativ til forslaget om at indføre en fælles inspektionsstruktur og et EU-fiskerikontrolorgan;

| 19. | anmoder Kommissionen om at deltage aktivt i kontrollen og i finansieringen af den kontrol, som udføres i de internationale farvande, der forvaltes af de internationale fiskeriorganisationer, med henblik på at koordinere og forbedre effektiviteten af de fiskerikontrolopgaver, som betros EU på disse fiskepladser; |
| --- | --- |

19.

anmoder Kommissionen om at deltage aktivt i kontrollen og i finansieringen af den kontrol, som udføres i de internationale farvande, der forvaltes af de internationale fiskeriorganisationer, med henblik på at koordinere og forbedre effektiviteten af de fiskerikontrolopgaver, som betros EU på disse fiskepladser;

| 20. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes parlamenter. |
| --- | --- |

20.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes parlamenter.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(2)  EFT L 358 af 31.12.2002, s. 59.

P5_TA(2003)0470

Fiskerflåden

Europa-Parlamentets beslutning om Kommissionens årsberetning til Rådet og Europa-Parlamentet om resultaterne af de flerårige udviklingsprogrammer for fiskerflåden ved udgangen af 2001 og Kommissionens beretning til Rådet og Europa-Parlamentet om resultaterne af de flerårige udviklingsprogrammer for fiskerflåden pr. 30. juni 2002 (KOM(2002) 446 — KOM(2002) 483 — 2002/2262(INI))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens årsberetning til Rådet og Europa-Parlamentet (KOM(2002) 446) (1) og Kommissionens beretning til Rådet og Europa-Parlamentet (KOM(2002) 483) (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens årsberetning til Rådet og Europa-Parlamentet (KOM(2002) 446) (1) og Kommissionens beretning til Rådet og Europa-Parlamentet (KOM(2002) 483) (2),

| — | der henviser til den internationale handlingsplan for fangstkapacitet, som FAO's Fiskerikomité vedtog i 1999, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale handlingsplan for fangstkapacitet, som FAO's Fiskerikomité vedtog i 1999,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 47, stk. 2, og artikel 163, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 47, stk. 2, og artikel 163,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A5-0332/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A5-0332/2003),

| A. | der henviser til, at den fjerde generation af de flerårige udviklingsprogrammer er afsluttet og erstattet af et simpelt loft over den samlede flådekapacitet i forbindelse med en ordning for tilmeldelse og frameldelse, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den fjerde generation af de flerårige udviklingsprogrammer er afsluttet og erstattet af et simpelt loft over den samlede flådekapacitet i forbindelse med en ordning for tilmeldelse og frameldelse,

| B. | der henviser til, at adskillige kategorier af fællesskabsflåden er alt for store i sammenligning med de disponible ressourcer, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at adskillige kategorier af fællesskabsflåden er alt for store i sammenligning med de disponible ressourcer,

| 1. | beklager, at de flerårige udviklingsprogrammer ikke har kunnet skabe en bæredygtig balance i Fællesskabets fiskerflåde med de disponible ressourcer, idet det understreger, at kun fire medlemsstater (Danmark, Spanien, Finland og Portugal) havde opfyldt alle deres individuelle mål pr. 30. juni 2002, og mener, at de gældende kapacitetsgrænser og ordninger for tilmeldelse og frameldelse ikke vil føre til de nødvendige nedskæringer; |
| --- | --- |

1.

beklager, at de flerårige udviklingsprogrammer ikke har kunnet skabe en bæredygtig balance i Fællesskabets fiskerflåde med de disponible ressourcer, idet det understreger, at kun fire medlemsstater (Danmark, Spanien, Finland og Portugal) havde opfyldt alle deres individuelle mål pr. 30. juni 2002, og mener, at de gældende kapacitetsgrænser og ordninger for tilmeldelse og frameldelse ikke vil føre til de nødvendige nedskæringer;

| 2. | mener, at den nuværende krise for så mange fiskebestande i Fællesskabets farvande, hvor man bl.a. ikke er tilstrækkeligt opmærksom på den måde, hvorpå fiskeriet foregår, og på producentorganisationernes indsats, i det mindste delvis skyldes, at man i mange år gang på gang har undladt at gennemføre effektive programmer for forvaltningen af fiskerikapaciteten; |
| --- | --- |

2.

mener, at den nuværende krise for så mange fiskebestande i Fællesskabets farvande, hvor man bl.a. ikke er tilstrækkeligt opmærksom på den måde, hvorpå fiskeriet foregår, og på producentorganisationernes indsats, i det mindste delvis skyldes, at man i mange år gang på gang har undladt at gennemføre effektive programmer for forvaltningen af fiskerikapaciteten;

| 3. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at udarbejde et program, som vil bringe Fællesskabets kapacitet på linje med ressourcerne uden dog at eksportere fartøjer til andre dele af verden, hvor der allerede er for mange; mener endvidere, at sådanne programmer bør bruges til at udvikle flåder, der giver så meget beskæftigelse som mulig uden dog samtidig at overfiske fiskebestandene eller skade havmiljøet; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Kommissionen og Rådet til at udarbejde et program, som vil bringe Fællesskabets kapacitet på linje med ressourcerne uden dog at eksportere fartøjer til andre dele af verden, hvor der allerede er for mange; mener endvidere, at sådanne programmer bør bruges til at udvikle flåder, der giver så meget beskæftigelse som mulig uden dog samtidig at overfiske fiskebestandene eller skade havmiljøet;

| 4. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(2)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

---