# Europeiska unionens C 76E/25 m

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 76E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 47 årgången25 mars 2004 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 76E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

47 årgången25 mars 2004

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   (Meddelanden) |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | SESSIONEN 2003-2004 |
| | Måndag 1 september 2003 |
| 2004/C 076E/1 | PROTOKOLL | 1 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG


  Återupptagande av sessionen


  Uttalanden av talmannen


  Justering av protokollet från föregående sammanträde


  Parlamentets sammansättning


  Utskottens och delegationernas sammansättning


  De politiska gruppernas sammansättning


  Begäran om bekräftelse av parlamentarisk immunitet


  Tillämpning av arbetsordningen


  Avtalstexter översända av rådet


  Inkomna dokument


  Anslagsöverföringar


  Framställningar


  Kommissionens åtgärder till följd av parlamentets ståndpunkter och resolutioner


  Skriftliga förklaringar (artikel 51 i arbetsordningen)


  Arbetsplan


  Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt


  Följderna av sommarens intensiva värmebölja (uttalande följt av debatt)


  Kapitalkrav för banker (Basel II) (debatt)


  Rättsliga grunder och respekt för EG-rätten (debatt)


  Föredragningslista för nästa sammanträde


  Avslutande av sammanträdet |
| NÄRVAROLISTA | 29 |
| | Tisdag 2 september 2003 |
| 2004/C 076E/2 | PROTOKOLL | 31 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG


  Öppnande av sammanträdet


  Debatt om kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (tillkännagivande av framlagda resolutionsförslag)


  Ekonomisk och social sammanhållning (andra lägesrapporten) — Regioner med strukturella nackdelar (debatt)


  Luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredje länder ***I (debatt)


  Avtal om sjötransport EG/Kina * (debatt)


  Minimikrav på utbildning för sjöfolk ***I (debatt)


  OMRÖSTNING


  Begäran om samråd med Ekonomiska och sociala kommittén (artikel 52) (omröstning)


  Skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener i arbetet ***I (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Bestämmelser för de kommittéer som biträder kommissionen (artikel 251 i fördraget) ***II (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Gödselmedel ***II (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Åtgärder rörande leveranser av resetjänster ***I (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Statistiska undersökningar av mjölk och mjölkprodukter ***I (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Arbetskraft i gemenskapen ***I (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Rättslig grund — mervärdesskatt/Rättslig grund — direkt och indirekt beskattning (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Domstols behörighet samt erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Tillämpning av ne bis in idem-principen * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  En mer samordnad europeisk avtalsrätt (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredje länder ***I (omröstning)


  Avtal om sjötransport EG/Kina * (omröstning)


  Kapitalkrav för banker (Basel II) (omröstning)


  Ekonomisk och social sammanhållning (andra lägesBetänkandeen) (omröstning)


  Regioner med strukturella nackdelar (omröstning)


  Röstförklaringar


  Rättelser till avgivna röster


  SLUT PÅ OMRÖSTNINGEN


  Justering av protokollet från föregående sammanträde


  Minimikrav på utbildning för sjöfolk ***I (fortsättning)


  Samordning av de sociala trygghetssystemen ***I (debatt)


  Halvtidsöversyn av det fjärde fiskeprotokollet mellan EU och Grönland (debatt)


  Förberedelserna inför WTO:s femte ministermöte i Cancún (meddelande från kommissionen)


  Frågestund (frågor till kommissionen)


  Meddelande från talmannen


  FN-konvention för att främja och skydda funktionshindrades rättigheter och värdighet (debatt)


  Fisekavtal EG/Guinea * (debatt)


  Daphne II-programmet (2004-2008) ***I (debatt)


  Räkenskaper för jordbruket ***I (debatt)


  Föredragningslista för nästa sammanträde


  Avslutande av sammanträdet |
| NÄRVAROLISTA | 47 |
| BILAGA I | 49 |
| BILAGA II | 57 |
| ANTAGNA TEXTER | 71 |
| P5_TA(2003)0344Skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener i arbetet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet (sjätte särdirektivet enligt artikel 16.1 i rådets direktiv 89/391/EEG) (kodifierad version) (KOM(2003) 127 — C5-0127/2003 — 1999/0085(COD)) | 71 |
| P5_TA(2003)0345Bestämmelser för de kommittéer som biträder kommissionen (artikel 251 i EGfördraget) ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolultion om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om anpassning till rådets beslut 1999/468/EG av de bestämmelser i rättsakter som omfattas av förfarandet i artikel 251 i EG-fördraget som avser de kommittéer som biträder kommissionen när den utövar sina genomförandebefogenheter (11253/2/2002 — C5-0223/2003 — 2001/0314(COD)) | 71 |
| P5_TA(2003)0346Gödselmedel ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om gödselmedel (12733/2/2002 — C5-0224/2003 — 2001/0212(COD)) | 72 |
| P5_TA(2003)0347Åtgärder rörande leveranser av resetjänster (mervärdesskatt) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 218/92 om administrativt samarbete inom området för indirekt beskattning (mervärdesskatt) när det gäller ytterligare åtgärder rörande leveranser av resetjänster (KOM(2003) 78 — C5-0145/2003 — 2003/0057(COD)) | 73 |
| P5_TA(2003)0348Statistiska undersökningar av mjölk och mjölkprodukter ***ILagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 96/16/EG om statistiska undersökningar av mjölk och mjölkprodukter (KOM(2003) 158 — C5-0157/2003 — 2003/0060(COD)) | 74 |
| P5_TC1-COD(2003)0060Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 2 september 2003 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/.../EG om ändring av rådets direktiv 96/16/EG om statistiska undersökningar av mjölk och mjölkprodukter | 74 |
| P5_TA(2003)0349Arbetskraft i gemenskapen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 577/98 om anordnande av statistiska urvalsundersökningar av arbetskraften i gemenskapen för att anpassa förteckningen över undersökningskarakteristika (KOM(2003) 109 — C5-0105/2003 — 2003/0047(COD)) | 76 |
| P5_TC1-COD(2003)0047Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 2 september 2003 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2003 om ändring av rådets förordning (EG) nr 577/98 om anordnande av statistiska urvalsundersökningar av arbetskraften i gemenskapen för att anpassa förteckningen över undersökningskarakteristika | 77 |
| P5_TA(2003)0350Rättslig grund — mervärdesskattEuropaparlamentets resolution om ändring av den rättsliga grunden för förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om administrativt samarbete i fråga om mervärdesskatt (6522/2003 — C5-0216/2003 — 2001/0133(COD)) | 80 |
| P5_TA(2003)0351Rättslig grund — direkt och indirekt beskattningEuropaparlamentets resolution om ändring av den rättsliga grunden för förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 77/799/EEG om ömsesidigt bistånd av medlemsstaternas behöriga myndigheter på området direkt och indirekt beskattning (6930/2003 — C5-0217/2003 — 2001/0134(COD)) | 81 |
| P5_TA(2003)0352Genomförandebefogenheter *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ändring av beslut 1999/468/EG om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (KOM(2002) 719 — C5-0002/2003 — 2002/0298(CNS)) | 82 |
| P5_TA(2003)0353Domstols behörighet samt erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om Konungariket Nederländernas initiativ inför antagandet av en rådsförordning om ändring av förordning (EG) nr 44/2001 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (14363/2002 — C5-0590/2002 — 2002/0824(CNS)) | 85 |
| P5_TA(2003)0354Tillämpning av ne bis in idem-principen *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om Republiken Greklands initiativ inför antagandet av rådets rambeslut om tillämpning av ne bis in idem-principen (7246/2003 — C5-0165/2003 — 2003/0811(CNS)) | 86 |
| P5_TA(2003)0355En mer samordnad europeisk avtalsrätt — en handlingsplanEuropaparlamentets resolution om kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om en mer samordnad europeisk avtalsrätt — en handlingsplan (KOM(2003) 68 — 2003/2093(INI)) | 95 |
| P5_TA(2003)0356Luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredje länder ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om förhandling om och genomförande av luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredje länder (KOM(2003) 94 — C5-0065/2003 — 2003/0044(COD)) | 97 |
| P5_TC1-COD(2003)0044Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 2 september 2003 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2003 om förhandling om och genomförande av luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredje länder | 98 |
| P5_TA(2003)0357Avtal om sjötransport EG/Kina *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet om sjötransport mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Folkrepubliken Kina, å andra sidan (6049/1/2003 — KOM(2002) 97 — C5-0062/2003 — 2002/0048(CNS)) | 102 |
| P5_TA(2003)0358Kapitalkrav för banker (Basel II)Europaparlamentets resolution om bankernas eget kapital (Basel II) (2001/2257(INI)) | 103 |
| P5_TA(2003)0359Ekonomisk och social sammanhållning — lägesrapportEuropaparlamentets resolution om meddelandet från kommissionen om andra lägesrapporten om den ekonomiska och sociala sammanhållningen: regionala trender, debatt om den framtida utvecklingen (KOM(2003) 34 — 2003/2095(INI)) | 107 |
| P5_TA(2003)0360Regioner med strukturella nackdelarEuropaparlamentets resolution om regioner med strukturella nackdelar (öar, bergsområden och glesbygder) inom ramen för sammanhållningspolitiken och de institutionella perspektiven (2002/2119(INI)) | 111 |
| | Onsdag 3 september 2003 |
| 2004/C 076E/3 | PROTOKOLL | 117 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG


  Öppnande av sammanträdet


  Skriftliga förklaringar (artikel 51 i arbetsordningen)


  EU:s förbindelser med Kuba (debatt)


  Europeiska konventet (debatt)


  Välkomsthälsning


  OMRÖSTNING


  Ändringsbudget 3/2003 (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Fiskeavtal EG/Guinea * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Halvtidsöversyn av det fjärde fiskeprotokollet mellan EU och Grönland (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Minimikrav på utbildning för sjöfolk ***I (omröstning)


  Samordning av de sociala trygghetssystemen ***I (omröstning)


  Daphne II-programmet (2004-2008) ***I (omröstning)


  Räkenskaper för jordbruket ***I (omröstning)


  Rättsliga grunder och respekt för EG-rätten (omröstning)


  Resultattavla för genomförandet av den socialpolitiska agendan (omröstning)


  Främjande och skydd av funktionshindrades rättigheter och värdighet (omröstning)


  Röstförklaringar


  Rättelser till avgivna röster


  SLUT PÅ OMRÖSTNINGEN


  Justering av protokollet från föregående sammanträde


  Parlamentets sammansättning


  Läget i Irak (uttalanden följda av debatt)


  De mänskliga rättigheterna i världen under 2002 och EU:s politik — EU och kampen mot tortyr (gemensam debatt)


  Situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2002) (debatt)


  Frågestund (frågor till rådet)


  Förvaltning av vatten i utvecklingsländer — Handel och utveckling (debatt)


  Hälsa och fattigdomsbekämpning i utvecklingsländerna (debatt)


  Icke-statliga aktörers deltagande i Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik (debatt)


  Utvecklingspolitik och genomförande av det yttre biståndet (2001) (debatt)


  Föredragningslista för nästa sammanträde


  Avslutande av sammanträdet |
| NÄRVAROLISTA | 129 |
| BILAGA I | 131 |
| BILAGA II | 140 |
| ANTAGNA TEXTER | 167 |
| P5_TA(2003)0361Ändringsbudget nr 3/2003Europaparlamentets resolution om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2003 för budgetåret 2003, Avsnitt III — kommissionen (10190/2003 — C5-0289/2003 — 2003/2103(BUD)) | 167 |
| P5_TA(2003)0362Fiskeavtal EG/Guinea *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ingående av ett avtal genom skriftväxling om förlängning för perioden 1 januari 2003-31 december 2003 av protokollet 2000-2001 om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Revolutionära folkrepubliken Guineas regering när det gäller fiske utanför Guineas kust (KOM(2003) 107 — C5-0128/2003 — 2003/0049(CNS)) | 168 |
| P5_TA(2003)0363Halvtidsöversyn av det fjärde fiskeprotokollet mellan EU och GrönlandEuropaparlamentets resolution om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om halvtidsöversynen av det fjärde fiskeprotokollet mellan EU och Grönland (KOM(2002) 697 — 2003/2035(INI)) | 169 |
| P5_TA(2003)0364Minimikrav på utbildning för sjöfolk ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2001/25/EG om minimikrav på utbildning för sjöfolk (KOM(2003) 1 — C5-0006/2003 — 2003/0001(COD)) | 172 |
| P5_TC1-COD(2003)0001Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 3 september 2003 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/.../EG om ändring av direktiv 2001/25/EG om minimikrav på utbildning för sjöfolk | 173 |
| BILAGA | 177 |
| P5_TA(2003)0365Samordning av de sociala trygghetssystemen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om samordning av de sociala trygghetssystemen (KOM(1998) 779 — C4-0137/1999 — 1998/0360(COD)) | 178 |
| P5_TC1-COD(1998)0360Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 3 september 2003 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2003 om samordning av de sociala trygghetssystemen | 179 |
| BILAGA I(Artikel 56) | 211 |
| BILAGA II(Artikel 68) | 212 |
| P5_TA(2003)0366Daphne II-programmet (2004-2008) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättandet av en andra fas (2004-2008) av gemenskapens insatsprogram för att förebygga våld mot barn, ungdomar och kvinnor och för att skydda våldsoffer och riskgrupper (Daphne II-programmet) (KOM(2003) 54 — C5-0060/2003 — 2003/0025(COD)) | 213 |
| P5_TC1-COD(2003)0025fastställd vid första behandlingen den 3 september 2003 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2003/EG om inrättandet av en andra fas (2004-2008) av gemenskapens insatsprogram för att förebygga våld mot barn, ungdomar och kvinnor och för att skydda våldsoffer och riskgrupper (Daphne II-programmet) | 213 |
| BILAGASÄRSKILDA MÅL OCH INSATSER | 220 |
| P5_TA(2003)0367Räkenskaper för jordbruket ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om räkenskaper för jordbruket i gemenskapen (KOM(2003) 50 — C5-0020/2003 — 2003/0023(COD)) | 223 |
| P5_TA(2003)0368Rättsliga grunder och respekt för EG-rättenEuropaparlamentets resolution om de rättsliga grunderna och respekten för EG-rätten (2001/2151(INI)) | 224 |
| P5_TA(2003)0369Resultattavla för genomförandet av den socialpolitiska agendanEuropaparlamentets resolution om resultattavlan för genomförandet av den socialpolitiska agendan (KOM(2003) 57 — 2003/2097(INI)) | 226 |
| P5_TA(2003)0370Främjande och skydd av funktionshindrades rättigheter och värdighetEuropaparlamentets resolution om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet På väg mot en rättsligt bindande FN-konvention för att främja och skydda funktionshindrades rättigheter och värdighet (KOM(2003) 16 — 2003/2100(INI)) | 231 |
| | Torsdag 4 september 2003 |
| 2004/C 076E/4 | PROTOKOLL | 238 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG


  Öppnande av sammanträdet


  Inkomna dokument


  Regionala språk och den kulturella mångfalden (debatt)


  Television utan gränser (debatt)


  Meddelande om rådets gemensamma ståndpunkter


  Kulturindustrin (debatt)


  OMRÖSTNING


  Utvecklingspolitik och genomförande av det yttre biståndet (2001) (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Regionala språk och den kulturella mångfalden (omröstning)


  Följderna av sommarens intensiva värmebölja (omröstning)


  EU:s förbindelser med Kuba (omröstning)


  De mänskliga rättigheterna i världen under 2002 och EU:s politik (omröstning)


  Situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2002) (omröstning)


  Förvaltning av vatten i utvecklingsländer (omröstning)


  Handel och utveckling (omröstning)


  Hälsa och fattigdomsbekämpning i utvecklingsländerna (omröstning)


  Icke-statliga aktörers deltagande i Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik (omröstning)


  Television utan gränser (omröstning)


  Kulturindustrin (omröstning)


  Röstförklaringar


  Rättelser till avgivna röster


  SLUT PÅ OMRÖSTNINGEN


  Justering av protokollet från föregående sammanträde


  Tillämpning av associationsavtalet mellan EG och Israel (uttalande följt av debatt)


  Traditionella AVS-bananleverantörer (debatt)


  Obundet bistånd: öka biståndets effektivitet (debatt)


  DEBATTER OM FALL AV KRÄNKNINGAR AV DE MÄNSKLIGA RÄTTIGHETERNA SAMT AV DEMOKRATISKA OCH RÄTTSSTATLIGA PRINCIPER


  Indien: attentatet i Bombay (debatt)


  Liberia (debatt)


  Burma (Myanmar) (debatt)


  SLUT PÅ DEBATTEN OM FALL AV KRÄNKNINGAR AV DE MÄNSKLIGA RÄTTIGHETERNA SAMT AV DEMOKRATISKA OCH RÄTTSSTALIGA PRINCIPER


  OMRÖSTNING


  Indien: attentatet i Bombay (omröstning)


  Liberia (omröstning)


  Burma (Myanmar) (omröstning)


  Traditionella AVS-bananleverantörer (omröstning)


  Obundet bistånd: öka biståndets effektivitet (omröstning)


  Röstförklaringar


  Rättelser till avgivna röster


  SLUT PÅ OMRÖSTNINGEN


  Valprövning


  Utskottens sammansättning


  Tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden


  Skriftliga förklaringar införda i register (artikel 51 i arbetsordningen)


  Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden


  Datum för nästa sammanträdesperiod


  Avbrytande av sessionen |
| NÄRVAROLISTA | 263 |
| BILAGA I | 265 |
| BILAGA II | 286 |
| ANTAGNA TEXTER | 370 |
| P5_TA(2003)0371Utvecklingspolitik och genomförande av det yttre biståndet (2001)Europaparlamentets resolution om kommissionens årsrapport 2001 till rådet och Europaparlamentet om EG:s utvecklingspolitik och genomförande av det yttre biståndet (KOM(2002) 490 — 2002/2246(INI)) | 370 |
| P5_TA(2003)0372Regionala språk och den kulturella mångfaldenEuropaparlamentets resolution med rekommendationer till kommissionen om europeiska regionala och mindre använda språk -minoritetsspråken inom EU — med beaktande av utvidgningen och den kulturella mångfalden (2003/2057(INI)) | 374 |
| BILAGADETALJERADE REKOMMENDATIONER OM INNEHÅLLET I DET FÖRSLAG SOM ÖNSKAS | 377 |
| P5_TA(2003)0373Följderna av sommarens intensiva värmeböljaEuropaparlamentets resolution om konsekvenserna av den varma sommaren | 382 |
| P5_TA(2003)0374Förbindelserna EU/KubaEuropaparlamentets resolution om förbindelserna mellan EU och Kuba | 384 |
| P5_TA(2003)0375De mänskliga rättigheterna i världen under 2002 och EU:s politikEuropaparlamentets resolution om de mänskliga rättigheterna i världen 2002 och EU:s politik för de mänskliga rättigheterna (2002/2011(INI)) | 386 |
| P5_TA(2003)0376Situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2002)Europaparlamentets resolution om situationen när det gäller de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2002) (2002/2013(INI)) | 412 |
| P5_TA(2003)0377Förvaltning av vatten i utvecklingsländerEuropaparlamentets resolution om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om förvaltning av vatten i utvecklingsländer och prioriteringar för EU:s utvecklingssamarbete (KOM(2002) 132 — C5-0335/2002 — 2002/2179(COS)) | 430 |
| P5_TA(2003)0378Handel och utvecklingEuropaparlamentets resolution om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om handel och utveckling Att hjälpa utvecklingsländerna att dra nytta av handeln (KOM(2002) 513 — 2002/2282(INI)) | 435 |
| P5_TA(2003)0379Hälsa och fattigdomsbekämpning i utvecklingsländernaEuropaparlamentets resolution om kommissionens meddelande om hälsa och fattigdomsbekämpning i utvecklingsländerna (KOM(2002) 129 — C5-0334/2002 — 2002/2178(COS)) | 441 |
| P5_TA(2003)0380Icke-statliga aktörers deltagande i Europeiska gemenskapens utvecklingspolitikEuropaparlamentets resolution om kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén om icke-statliga aktörers deltagande i Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik (KOM(2002) 598 — 2002/2283(INI)) | 447 |
| P5_TA(2003)0381Television utan gränserEuropaparlamentets resolution om television utan gränser (2003/2033(INI)) | 453 |
| P5_TA(2003)0382KulturindustrinEuropaparlamentets resolution om kulturindustrin (2002/2127(INI)) | 459 |
| P5_TA(2003)0383Indien: attentatet i BombayEuropaparlamentets resolution om bombattentaten i Bombay | 467 |
| P5_TA(2003)0384LiberiaEuropaparlamentets resolution om situationen i Liberia | 468 |
| P5_TA(2003)0385Burma (Myanmar)Europaparlamentets resolution om Burma (Myanmar) | 470 |
| P5_TA(2003)0386Traditionella AVS-bananleverantörerEuropaparlamentets resolution om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om den särskilda ramen för bistånd till traditionella AVS-bananleverantörer (rådets förordning (EG) nr 856/1999) — Tvåårsrapport från kommissionen 2002 (KOM(2002) 763 — 2003/2091(INI)) | 472 |
| P5_TA(2003)0387Obundet bistånd: öka biståndets effektivitetEuropaparlamentets resolution om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om Obundet bistånd: öka biståndets effektivitet (KOM(2002) 639 — 2002/2284(INI)) | 474 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   (Meddelanden)

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2003-2004

Måndag 1 september 2003

2004/C 076E/1

PROTOKOLL

1

SAMMANTRÄDETS GÅNG

Återupptagande av sessionen

Uttalanden av talmannen

Justering av protokollet från föregående sammanträde

Parlamentets sammansättning

Utskottens och delegationernas sammansättning

De politiska gruppernas sammansättning

Begäran om bekräftelse av parlamentarisk immunitet

Tillämpning av arbetsordningen

Avtalstexter översända av rådet

Inkomna dokument

Anslagsöverföringar

Framställningar

Kommissionens åtgärder till följd av parlamentets ståndpunkter och resolutioner

Skriftliga förklaringar (artikel 51 i arbetsordningen)

Arbetsplan

Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt

Följderna av sommarens intensiva värmebölja (uttalande följt av debatt)

Kapitalkrav för banker (Basel II) (debatt)

Rättsliga grunder och respekt för EG-rätten (debatt)

Föredragningslista för nästa sammanträde

Avslutande av sammanträdet

NÄRVAROLISTA

29

Tisdag 2 september 2003

2004/C 076E/2

PROTOKOLL

31

SAMMANTRÄDETS GÅNG

Öppnande av sammanträdet

Debatt om kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (tillkännagivande av framlagda resolutionsförslag)

Ekonomisk och social sammanhållning (andra lägesrapporten) — Regioner med strukturella nackdelar (debatt)

Luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredje länder ***I (debatt)

Avtal om sjötransport EG/Kina * (debatt)

Minimikrav på utbildning för sjöfolk ***I (debatt)

OMRÖSTNING

Begäran om samråd med Ekonomiska och sociala kommittén (artikel 52) (omröstning)

Skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener i arbetet ***I (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Bestämmelser för de kommittéer som biträder kommissionen (artikel 251 i fördraget) ***II (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Gödselmedel ***II (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Åtgärder rörande leveranser av resetjänster ***I (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Statistiska undersökningar av mjölk och mjölkprodukter ***I (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Arbetskraft i gemenskapen ***I (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Rättslig grund — mervärdesskatt/Rättslig grund — direkt och indirekt beskattning (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Domstols behörighet samt erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Tillämpning av ne bis in idem-principen * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

En mer samordnad europeisk avtalsrätt (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredje länder ***I (omröstning)

Avtal om sjötransport EG/Kina * (omröstning)

Kapitalkrav för banker (Basel II) (omröstning)

Ekonomisk och social sammanhållning (andra lägesBetänkandeen) (omröstning)

Regioner med strukturella nackdelar (omröstning)

Röstförklaringar

Rättelser till avgivna röster

SLUT PÅ OMRÖSTNINGEN

Justering av protokollet från föregående sammanträde

Minimikrav på utbildning för sjöfolk ***I (fortsättning)

Samordning av de sociala trygghetssystemen ***I (debatt)

Halvtidsöversyn av det fjärde fiskeprotokollet mellan EU och Grönland (debatt)

Förberedelserna inför WTO:s femte ministermöte i Cancún (meddelande från kommissionen)

Frågestund (frågor till kommissionen)

Meddelande från talmannen

FN-konvention för att främja och skydda funktionshindrades rättigheter och värdighet (debatt)

Fisekavtal EG/Guinea * (debatt)

Daphne II-programmet (2004-2008) ***I (debatt)

Räkenskaper för jordbruket ***I (debatt)

Föredragningslista för nästa sammanträde

Avslutande av sammanträdet

NÄRVAROLISTA

47

BILAGA I

49

BILAGA II

57

ANTAGNA TEXTER

71

P5_TA(2003)0344Skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener i arbetet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet (sjätte särdirektivet enligt artikel 16.1 i rådets direktiv 89/391/EEG) (kodifierad version) (KOM(2003) 127 — C5-0127/2003 — 1999/0085(COD))

71

P5_TA(2003)0345Bestämmelser för de kommittéer som biträder kommissionen (artikel 251 i EGfördraget) ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolultion om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om anpassning till rådets beslut 1999/468/EG av de bestämmelser i rättsakter som omfattas av förfarandet i artikel 251 i EG-fördraget som avser de kommittéer som biträder kommissionen när den utövar sina genomförandebefogenheter (11253/2/2002 — C5-0223/2003 — 2001/0314(COD))

71

P5_TA(2003)0346Gödselmedel ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om gödselmedel (12733/2/2002 — C5-0224/2003 — 2001/0212(COD))

72

P5_TA(2003)0347Åtgärder rörande leveranser av resetjänster (mervärdesskatt) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 218/92 om administrativt samarbete inom området för indirekt beskattning (mervärdesskatt) när det gäller ytterligare åtgärder rörande leveranser av resetjänster (KOM(2003) 78 — C5-0145/2003 — 2003/0057(COD))

73

P5_TA(2003)0348Statistiska undersökningar av mjölk och mjölkprodukter ***ILagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 96/16/EG om statistiska undersökningar av mjölk och mjölkprodukter (KOM(2003) 158 — C5-0157/2003 — 2003/0060(COD))

74

P5_TC1-COD(2003)0060Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 2 september 2003 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/.../EG om ändring av rådets direktiv 96/16/EG om statistiska undersökningar av mjölk och mjölkprodukter

74

P5_TA(2003)0349Arbetskraft i gemenskapen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 577/98 om anordnande av statistiska urvalsundersökningar av arbetskraften i gemenskapen för att anpassa förteckningen över undersökningskarakteristika (KOM(2003) 109 — C5-0105/2003 — 2003/0047(COD))

76

P5_TC1-COD(2003)0047Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 2 september 2003 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2003 om ändring av rådets förordning (EG) nr 577/98 om anordnande av statistiska urvalsundersökningar av arbetskraften i gemenskapen för att anpassa förteckningen över undersökningskarakteristika

77

P5_TA(2003)0350Rättslig grund — mervärdesskattEuropaparlamentets resolution om ändring av den rättsliga grunden för förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om administrativt samarbete i fråga om mervärdesskatt (6522/2003 — C5-0216/2003 — 2001/0133(COD))

80

P5_TA(2003)0351Rättslig grund — direkt och indirekt beskattningEuropaparlamentets resolution om ändring av den rättsliga grunden för förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 77/799/EEG om ömsesidigt bistånd av medlemsstaternas behöriga myndigheter på området direkt och indirekt beskattning (6930/2003 — C5-0217/2003 — 2001/0134(COD))

81

P5_TA(2003)0352Genomförandebefogenheter *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ändring av beslut 1999/468/EG om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (KOM(2002) 719 — C5-0002/2003 — 2002/0298(CNS))

82

P5_TA(2003)0353Domstols behörighet samt erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om Konungariket Nederländernas initiativ inför antagandet av en rådsförordning om ändring av förordning (EG) nr 44/2001 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (14363/2002 — C5-0590/2002 — 2002/0824(CNS))

85

P5_TA(2003)0354Tillämpning av ne bis in idem-principen *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om Republiken Greklands initiativ inför antagandet av rådets rambeslut om tillämpning av ne bis in idem-principen (7246/2003 — C5-0165/2003 — 2003/0811(CNS))

86

P5_TA(2003)0355En mer samordnad europeisk avtalsrätt — en handlingsplanEuropaparlamentets resolution om kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om en mer samordnad europeisk avtalsrätt — en handlingsplan (KOM(2003) 68 — 2003/2093(INI))

95

P5_TA(2003)0356Luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredje länder ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om förhandling om och genomförande av luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredje länder (KOM(2003) 94 — C5-0065/2003 — 2003/0044(COD))

97

P5_TC1-COD(2003)0044Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 2 september 2003 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2003 om förhandling om och genomförande av luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredje länder

98

P5_TA(2003)0357Avtal om sjötransport EG/Kina *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet om sjötransport mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Folkrepubliken Kina, å andra sidan (6049/1/2003 — KOM(2002) 97 — C5-0062/2003 — 2002/0048(CNS))

102

P5_TA(2003)0358Kapitalkrav för banker (Basel II)Europaparlamentets resolution om bankernas eget kapital (Basel II) (2001/2257(INI))

103

P5_TA(2003)0359Ekonomisk och social sammanhållning — lägesrapportEuropaparlamentets resolution om meddelandet från kommissionen om andra lägesrapporten om den ekonomiska och sociala sammanhållningen: regionala trender, debatt om den framtida utvecklingen (KOM(2003) 34 — 2003/2095(INI))

107

P5_TA(2003)0360Regioner med strukturella nackdelarEuropaparlamentets resolution om regioner med strukturella nackdelar (öar, bergsområden och glesbygder) inom ramen för sammanhållningspolitiken och de institutionella perspektiven (2002/2119(INI))

111

Onsdag 3 september 2003

2004/C 076E/3

PROTOKOLL

117

SAMMANTRÄDETS GÅNG

Öppnande av sammanträdet

Skriftliga förklaringar (artikel 51 i arbetsordningen)

EU:s förbindelser med Kuba (debatt)

Europeiska konventet (debatt)

Välkomsthälsning

OMRÖSTNING

Ändringsbudget 3/2003 (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Fiskeavtal EG/Guinea * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Halvtidsöversyn av det fjärde fiskeprotokollet mellan EU och Grönland (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Minimikrav på utbildning för sjöfolk ***I (omröstning)

Samordning av de sociala trygghetssystemen ***I (omröstning)

Daphne II-programmet (2004-2008) ***I (omröstning)

Räkenskaper för jordbruket ***I (omröstning)

Rättsliga grunder och respekt för EG-rätten (omröstning)

Resultattavla för genomförandet av den socialpolitiska agendan (omröstning)

Främjande och skydd av funktionshindrades rättigheter och värdighet (omröstning)

Röstförklaringar

Rättelser till avgivna röster

SLUT PÅ OMRÖSTNINGEN

Justering av protokollet från föregående sammanträde

Parlamentets sammansättning

Läget i Irak (uttalanden följda av debatt)

De mänskliga rättigheterna i världen under 2002 och EU:s politik — EU och kampen mot tortyr (gemensam debatt)

Situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2002) (debatt)

Frågestund (frågor till rådet)

Förvaltning av vatten i utvecklingsländer — Handel och utveckling (debatt)

Hälsa och fattigdomsbekämpning i utvecklingsländerna (debatt)

Icke-statliga aktörers deltagande i Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik (debatt)

Utvecklingspolitik och genomförande av det yttre biståndet (2001) (debatt)

Föredragningslista för nästa sammanträde

Avslutande av sammanträdet

NÄRVAROLISTA

129

BILAGA I

131

BILAGA II

140

ANTAGNA TEXTER

167

P5_TA(2003)0361Ändringsbudget nr 3/2003Europaparlamentets resolution om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2003 för budgetåret 2003, Avsnitt III — kommissionen (10190/2003 — C5-0289/2003 — 2003/2103(BUD))

167

P5_TA(2003)0362Fiskeavtal EG/Guinea *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ingående av ett avtal genom skriftväxling om förlängning för perioden 1 januari 2003-31 december 2003 av protokollet 2000-2001 om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Revolutionära folkrepubliken Guineas regering när det gäller fiske utanför Guineas kust (KOM(2003) 107 — C5-0128/2003 — 2003/0049(CNS))

168

P5_TA(2003)0363Halvtidsöversyn av det fjärde fiskeprotokollet mellan EU och GrönlandEuropaparlamentets resolution om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om halvtidsöversynen av det fjärde fiskeprotokollet mellan EU och Grönland (KOM(2002) 697 — 2003/2035(INI))

169

P5_TA(2003)0364Minimikrav på utbildning för sjöfolk ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2001/25/EG om minimikrav på utbildning för sjöfolk (KOM(2003) 1 — C5-0006/2003 — 2003/0001(COD))

172

P5_TC1-COD(2003)0001Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 3 september 2003 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/.../EG om ändring av direktiv 2001/25/EG om minimikrav på utbildning för sjöfolk

173

BILAGA

177

P5_TA(2003)0365Samordning av de sociala trygghetssystemen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om samordning av de sociala trygghetssystemen (KOM(1998) 779 — C4-0137/1999 — 1998/0360(COD))

178

P5_TC1-COD(1998)0360Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 3 september 2003 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2003 om samordning av de sociala trygghetssystemen

179

BILAGA I(Artikel 56)

211

BILAGA II(Artikel 68)

212

P5_TA(2003)0366Daphne II-programmet (2004-2008) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättandet av en andra fas (2004-2008) av gemenskapens insatsprogram för att förebygga våld mot barn, ungdomar och kvinnor och för att skydda våldsoffer och riskgrupper (Daphne II-programmet) (KOM(2003) 54 — C5-0060/2003 — 2003/0025(COD))

213

P5_TC1-COD(2003)0025fastställd vid första behandlingen den 3 september 2003 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2003/EG om inrättandet av en andra fas (2004-2008) av gemenskapens insatsprogram för att förebygga våld mot barn, ungdomar och kvinnor och för att skydda våldsoffer och riskgrupper (Daphne II-programmet)

213

BILAGASÄRSKILDA MÅL OCH INSATSER

220

P5_TA(2003)0367Räkenskaper för jordbruket ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om räkenskaper för jordbruket i gemenskapen (KOM(2003) 50 — C5-0020/2003 — 2003/0023(COD))

223

P5_TA(2003)0368Rättsliga grunder och respekt för EG-rättenEuropaparlamentets resolution om de rättsliga grunderna och respekten för EG-rätten (2001/2151(INI))

224

P5_TA(2003)0369Resultattavla för genomförandet av den socialpolitiska agendanEuropaparlamentets resolution om resultattavlan för genomförandet av den socialpolitiska agendan (KOM(2003) 57 — 2003/2097(INI))

226

P5_TA(2003)0370Främjande och skydd av funktionshindrades rättigheter och värdighetEuropaparlamentets resolution om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet På väg mot en rättsligt bindande FN-konvention för att främja och skydda funktionshindrades rättigheter och värdighet (KOM(2003) 16 — 2003/2100(INI))

231

Torsdag 4 september 2003

2004/C 076E/4

PROTOKOLL

238

SAMMANTRÄDETS GÅNG

Öppnande av sammanträdet

Inkomna dokument

Regionala språk och den kulturella mångfalden (debatt)

Television utan gränser (debatt)

Meddelande om rådets gemensamma ståndpunkter

Kulturindustrin (debatt)

OMRÖSTNING

Utvecklingspolitik och genomförande av det yttre biståndet (2001) (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Regionala språk och den kulturella mångfalden (omröstning)

Följderna av sommarens intensiva värmebölja (omröstning)

EU:s förbindelser med Kuba (omröstning)

De mänskliga rättigheterna i världen under 2002 och EU:s politik (omröstning)

Situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2002) (omröstning)

Förvaltning av vatten i utvecklingsländer (omröstning)

Handel och utveckling (omröstning)

Hälsa och fattigdomsbekämpning i utvecklingsländerna (omröstning)

Icke-statliga aktörers deltagande i Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik (omröstning)

Television utan gränser (omröstning)

Kulturindustrin (omröstning)

Röstförklaringar

Rättelser till avgivna röster

SLUT PÅ OMRÖSTNINGEN

Justering av protokollet från föregående sammanträde

Tillämpning av associationsavtalet mellan EG och Israel (uttalande följt av debatt)

Traditionella AVS-bananleverantörer (debatt)

Obundet bistånd: öka biståndets effektivitet (debatt)

DEBATTER OM FALL AV KRÄNKNINGAR AV DE MÄNSKLIGA RÄTTIGHETERNA SAMT AV DEMOKRATISKA OCH RÄTTSSTATLIGA PRINCIPER

Indien: attentatet i Bombay (debatt)

Liberia (debatt)

Burma (Myanmar) (debatt)

SLUT PÅ DEBATTEN OM FALL AV KRÄNKNINGAR AV DE MÄNSKLIGA RÄTTIGHETERNA SAMT AV DEMOKRATISKA OCH RÄTTSSTALIGA PRINCIPER

OMRÖSTNING

Indien: attentatet i Bombay (omröstning)

Liberia (omröstning)

Burma (Myanmar) (omröstning)

Traditionella AVS-bananleverantörer (omröstning)

Obundet bistånd: öka biståndets effektivitet (omröstning)

Röstförklaringar

Rättelser till avgivna röster

SLUT PÅ OMRÖSTNINGEN

Valprövning

Utskottens sammansättning

Tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden

Skriftliga förklaringar införda i register (artikel 51 i arbetsordningen)

Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden

Datum för nästa sammanträdesperiod

Avbrytande av sessionen

NÄRVAROLISTA

263

BILAGA I

265

BILAGA II

286

ANTAGNA TEXTER

370

P5_TA(2003)0371Utvecklingspolitik och genomförande av det yttre biståndet (2001)Europaparlamentets resolution om kommissionens årsrapport 2001 till rådet och Europaparlamentet om EG:s utvecklingspolitik och genomförande av det yttre biståndet (KOM(2002) 490 — 2002/2246(INI))

370

P5_TA(2003)0372Regionala språk och den kulturella mångfaldenEuropaparlamentets resolution med rekommendationer till kommissionen om europeiska regionala och mindre använda språk -minoritetsspråken inom EU — med beaktande av utvidgningen och den kulturella mångfalden (2003/2057(INI))

374

BILAGADETALJERADE REKOMMENDATIONER OM INNEHÅLLET I DET FÖRSLAG SOM ÖNSKAS

377

P5_TA(2003)0373Följderna av sommarens intensiva värmeböljaEuropaparlamentets resolution om konsekvenserna av den varma sommaren

382

P5_TA(2003)0374Förbindelserna EU/KubaEuropaparlamentets resolution om förbindelserna mellan EU och Kuba

384

P5_TA(2003)0375De mänskliga rättigheterna i världen under 2002 och EU:s politikEuropaparlamentets resolution om de mänskliga rättigheterna i världen 2002 och EU:s politik för de mänskliga rättigheterna (2002/2011(INI))

386

P5_TA(2003)0376Situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2002)Europaparlamentets resolution om situationen när det gäller de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2002) (2002/2013(INI))

412

P5_TA(2003)0377Förvaltning av vatten i utvecklingsländerEuropaparlamentets resolution om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om förvaltning av vatten i utvecklingsländer och prioriteringar för EU:s utvecklingssamarbete (KOM(2002) 132 — C5-0335/2002 — 2002/2179(COS))

430

P5_TA(2003)0378Handel och utvecklingEuropaparlamentets resolution om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om handel och utveckling Att hjälpa utvecklingsländerna att dra nytta av handeln (KOM(2002) 513 — 2002/2282(INI))

435

P5_TA(2003)0379Hälsa och fattigdomsbekämpning i utvecklingsländernaEuropaparlamentets resolution om kommissionens meddelande om hälsa och fattigdomsbekämpning i utvecklingsländerna (KOM(2002) 129 — C5-0334/2002 — 2002/2178(COS))

441

P5_TA(2003)0380Icke-statliga aktörers deltagande i Europeiska gemenskapens utvecklingspolitikEuropaparlamentets resolution om kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén om icke-statliga aktörers deltagande i Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik (KOM(2002) 598 — 2002/2283(INI))

447

P5_TA(2003)0381Television utan gränserEuropaparlamentets resolution om television utan gränser (2003/2033(INI))

453

P5_TA(2003)0382KulturindustrinEuropaparlamentets resolution om kulturindustrin (2002/2127(INI))

459

P5_TA(2003)0383Indien: attentatet i BombayEuropaparlamentets resolution om bombattentaten i Bombay

467

P5_TA(2003)0384LiberiaEuropaparlamentets resolution om situationen i Liberia

468

P5_TA(2003)0385Burma (Myanmar)Europaparlamentets resolution om Burma (Myanmar)

470

P5_TA(2003)0386Traditionella AVS-bananleverantörerEuropaparlamentets resolution om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om den särskilda ramen för bistånd till traditionella AVS-bananleverantörer (rådets förordning (EG) nr 856/1999) — Tvåårsrapport från kommissionen 2002 (KOM(2002) 763 — 2003/2091(INI))

472

P5_TA(2003)0387Obundet bistånd: öka biståndets effektivitetEuropaparlamentets resolution om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om Obundet bistånd: öka biståndets effektivitet (KOM(2002) 639 — 2002/2284(INI))

474

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I (Meddelanden)

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2003-2004

Måndag 1 september 2003

| 25.3.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 76/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 76/1

---

PROTOKOLL

(2004/C 76 E/01)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Pat COX

Talman

1.   Återupptagande av sessionen

Sammanträdet öppnades kl. 17.05.

2.   Uttalanden av talmannen

Talmannen hedrade minnet av offren för de attentat som under den gångna sommaren ägt rum i Bagdad, Bombay, Jerusalem och Najaf samt talade särskilt om det attentat som ägde rum den 19 augusti mot FN:s högkvarter i Bagdad, varvid FN:s representant Sergio Vieira de Mello dödades.

Talmannen angav också att han omedelbart, å parlamentets vägnar, hade sänt en skrivelse till FN:s generalsekreterare för att uttrycka sin medkänsla med offrens anhöriga.

Parlmentet höll en tyst minut.

3.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

4.   Parlamentets sammansättning

Behöriga italienska myndigheter hade tillkännagivit utnämningen av Luciano Caveri som rådgivare i regionen Valle d'Aosta.

Då detta ämbete var oförenligt med uppdraget som företrädare i Europaparlamentet, fastställde parlamentet i enlighet med artikel 8.4 i arbetsordningen att denna plats var vakant från och med den 8 juli 2003.

Laura González Álvarez hade skriftligen begärt entledigande från sitt uppdrag som ledamot av parlamentet med verkan från och med den 8 juli 2003.

I enlighet med artikel 8.3 i arbetsordningen och artikel 12.2 andra stycket i rättsakten om allmänna direkta val av företrädare i Europaparlamentet, fastställde parlamentet att denna plats var vakant.

Behöriga spanska myndigheter hade meddelat att Maria Luisa Bergaz Conesa utsetts till ledamot av parlamentet i stället för Laura González Álvarez med verkan från och med den 24 juli 2003, samt att Juan Manuel Ferrández Lezaun utsetts till ledamot i stället för Carlos Bautista Ojeda med verkan från och med den 10 juli 2003.

Talmannen påminde om bestämmelserna i artikel 7.5 i arbetsordningen.

5.   Utskottens och delegationernas sammansättning

På begäran av grupperna ELDR, Verts/ALE och GUE/NGL godkände parlamentet följande utnämningar:

| — | utskottet AGRI: Juan Manuel Ferrández Lezaun, |
| --- | --- |

—

utskottet AGRI: Juan Manuel Ferrández Lezaun,

| — | utskottet ENVI och utskottet PETI: Maria Luisa Bergaz Conesa, |
| --- | --- |

—

utskottet ENVI och utskottet PETI: Maria Luisa Bergaz Conesa,

| — | utskottet RETT: Paolo Costa, |
| --- | --- |

—

utskottet RETT: Paolo Costa,

| — | Delegationen för förbindelserna med Maghrebländerna och Arabiska Maghrebunionen: Juan Manuel Ferrández Lezaun, |
| --- | --- |

—

Delegationen för förbindelserna med Maghrebländerna och Arabiska Maghrebunionen: Juan Manuel Ferrández Lezaun,

| — | Delegationen för förbindelserna med Centralamerika och Mexiko: Maria Luisa Bergaz Conesa. |
| --- | --- |

—

Delegationen för förbindelserna med Centralamerika och Mexiko: Maria Luisa Bergaz Conesa.

Antoni Macierewicz har utnämnts till observatör i utskottet DEVE.

6.   De politiska gruppernas sammansättning

John Attard Montalto hade anslutit sig till PSE-gruppen som observatör från och med den 10 juli 2003.

7.   Begäran om bekräftelse av parlamentarisk immunitet

Umberto Bossis advokat, tidigare ledamot av parlamentet, hade översänt en skrivelse till talmannen med begäran om att parlamentet skulle bekräfta hans immunitet gentemot behöriga italienska myndigheter vid ett rättsligt förfarande vid domstol i Brescia.

I enlighet med artikel 6.3 i arbetsordningen hänvisades denna begäran till utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden.

8.   Tillämpning av arbetsordningen

Talmannen underrättade parlamentet i enlighet med artikel 180.3 i arbetsordningen om följande tolkning av artikel 6.3 från utskottet för konstitutionella frågor som hade fått i uppdrag att behandla frågan om tillämpnignen av denna bestämmelse:

”Ledamoten eller den före detta ledamoten kan representeras av en annan ledamot. En begäran kan inte lämnas in av en annan ledamot utan den berörde ledamotens samtycke.”

Denna tolkning skall anses gälla om ingen invändning görs fram till justeringen av protokollet från innevarande sammanträde.

9.   Avtalstexter översända av rådet

Rådet hade översänt vidimerade kopior av följande dokument:

| — | Avtal genom skriftväxling om provisorisk tillämpning av protokollet om fastställande för perioden 1 juli 2001–30 juni 2004 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska Ekonomiska Gemenskapen och Republiken Kap Verde om fiske utanför Kap Verdes kust, |
| --- | --- |

—

Avtal genom skriftväxling om provisorisk tillämpning av protokollet om fastställande för perioden 1 juli 2001–30 juni 2004 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska Ekonomiska Gemenskapen och Republiken Kap Verde om fiske utanför Kap Verdes kust,

| — | Protokoll om fastställande för perioden 1 juli 2001–30 juni 2004 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska Ekonomiska Gemenskapen och Republiken Kap Verde om fiske utanför Kap Verdes kust. |
| --- | --- |

—

Protokoll om fastställande för perioden 1 juli 2001–30 juni 2004 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska Ekonomiska Gemenskapen och Republiken Kap Verde om fiske utanför Kap Verdes kust.

10.   Inkomna dokument

Talmannen hade mottagit följande dokument:

| 1) | rådet och kommissionen:







  — | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden och om ändring av direktiven 84/450/EEG, 97/7/EG och 98/27/EG (direktiv om otillbörliga affärsmetoder) (KOM(2003) 356 — C5-0288/2003 — 2003/0134(COD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | JURI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | ENVI |
| Rättslig grund: | Artikel 95 i EG-fördraget |

1)

rådet och kommissionen:

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden och om ändring av direktiven 84/450/EEG, 97/7/EG och 98/27/EG (direktiv om otillbörliga affärsmetoder) (KOM(2003) 356 — C5-0288/2003 — 2003/0134(COD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

JURI

rådgivande utskott:

ENVI

Rättslig grund:

Artikel 95 i EG-fördraget

| — | Förslag till anslagsöverföring 16/2003 från kapitel till kapitel inom avsnitt III — kommissionen — del B — Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (SEK(2003) 765 — C5-0303/2003 — 2003/2136(GBD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | BUDG |
| --- | --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring 16/2003 från kapitel till kapitel inom avsnitt III — kommissionen — del B — Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (SEK(2003) 765 — C5-0303/2003 — 2003/2136(GBD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

BUDG

| — | Förslag till anslagsöverföring 17/2003 från kapitel till kapitel inom avsnitt III — kommissionen — del B — Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (SEK(2003) 764 — C5-0304/2003 — 2003/2137(GBD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | BUDG |
| --- | --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring 17/2003 från kapitel till kapitel inom avsnitt III — kommissionen — del B — Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (SEK(2003) 764 — C5-0304/2003 — 2003/2137(GBD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

BUDG

| — | Förslag till anslagsöverföring 18/2003 från kapitel till kapitel inom avsnitt III — kommissionen — del B — Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (SEK(2003) 784 — C5-0305/2003 — 2003/2138(GBD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | BUDG |
| --- | --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring 18/2003 från kapitel till kapitel inom avsnitt III — kommissionen — del B — Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (SEK(2003) 784 — C5-0305/2003 — 2003/2138(GBD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

BUDG

| — | Förslag till anslagsöverföring 19/2003 från kapitel till kapitel inom avsnitt III — kommissionen — del B — Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (SEK(2003) 786 — C5-0306/2003 — 2003/2139(GBD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | BUDG |
| --- | --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring 19/2003 från kapitel till kapitel inom avsnitt III — kommissionen — del B — Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (SEK(2003) 786 — C5-0306/2003 — 2003/2139(GBD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

BUDG

| — | Förslag till anslagsöverföring 20/2003 från kapitel till kapitel inom avsnitt III — kommissionen — del B — Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (SEK(2003) 787 — C5-0307/2003 — 2003/2140(GBD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | BUDG |
| --- | --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring 20/2003 från kapitel till kapitel inom avsnitt III — kommissionen — del B — Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (SEK(2003) 787 — C5-0307/2003 — 2003/2140(GBD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

BUDG

| — | Förslag till rådets förordning om den gemensamma organisationen av marknaden för griskött (kodifierad version) (KOM(2003) 297 — C5-0308/2003 — 2003/0104(CNS))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | JURI |
| --- | --- | --- | --- |

—

Förslag till rådets förordning om den gemensamma organisationen av marknaden för griskött (kodifierad version) (KOM(2003) 297 — C5-0308/2003 — 2003/0104(CNS))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

JURI

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 1655/2000 om det finansiella instrumentet för miljön (LIFE) (KOM(2003) 402 — C5-0309/2003 — 2003/0148(COD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | ENVI |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | BUDG |
| Rättslig grund: | Artikel 175.1 i EG-fördraget |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 1655/2000 om det finansiella instrumentet för miljön (LIFE) (KOM(2003) 402 — C5-0309/2003 — 2003/0148(COD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

ENVI

rådgivande utskott:

BUDG

Rättslig grund:

Artikel 175.1 i EG-fördraget

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om driftskompatibla alleuropeiska e-förvaltningstjänster för offentliga förvaltningar, företag och medborgare (IDABC) (KOM(2003) 406 — C5-0310/2003 — 2003/0147(COD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | ITRE |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | BUDG, LIBE |
| Rättslig grund: | Artikel 156 i EG-fördraget |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om driftskompatibla alleuropeiska e-förvaltningstjänster för offentliga förvaltningar, företag och medborgare (IDABC) (KOM(2003) 406 — C5-0310/2003 — 2003/0147(COD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

ITRE

rådgivande utskott:

BUDG, LIBE

Rättslig grund:

Artikel 156 i EG-fördraget

| — | Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning rökaromer som används eller är avsedda att användas i eller på livsmedel (KOM(2003) 407 — C5-0311/2003 — 2002/0163(COD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | ENVI |
| --- | --- | --- | --- |
| Rättslig grund: | Artikel 95 i EG-fördraget |

—

Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning rökaromer som används eller är avsedda att användas i eller på livsmedel (KOM(2003) 407 — C5-0311/2003 — 2002/0163(COD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

ENVI

Rättslig grund:

Artikel 95 i EG-fördraget

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ett gemenskapsprogram till förmån för åtgärder som skall skydda gemenskapens ekonomiska intressen (KOM(2003) 278 — C5-0312/2003 — 2003/0152(COD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | CONT |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | BUDG, ECON |
| Rättslig grund: | Artikel 280.4 i EG-fördraget |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ett gemenskapsprogram till förmån för åtgärder som skall skydda gemenskapens ekonomiska intressen (KOM(2003) 278 — C5-0312/2003 — 2003/0152(COD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

CONT

rådgivande utskott:

BUDG, ECON

Rättslig grund:

Artikel 280.4 i EG-fördraget

| — | Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ett flerårigt program för åtgärder på energiområdet: Intelligent energi för Europa (2003-2006) (KOM(2003) 388 — C5-0313/2003 — 2002/0082(COD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | ITRE |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | BUDG |
| Rättslig grund: | Artikel 175.1 i EG-fördraget |

—

Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ett flerårigt program för åtgärder på energiområdet: Intelligent energi för Europa (2003-2006) (KOM(2003) 388 — C5-0313/2003 — 2002/0082(COD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

ITRE

rådgivande utskott:

BUDG

Rättslig grund:

Artikel 175.1 i EG-fördraget

| — | Förslag till rådets förordning om åtgärder för återhämtning av det nordliga kummelbeståndet (KOM(2003) 374 — C5-0314/2003 — 2003/0137(CNS))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | PECH |
| --- | --- | --- | --- |
| Rättslig grund: | Artikel 37 i EG-fördraget |

—

Förslag till rådets förordning om åtgärder för återhämtning av det nordliga kummelbeståndet (KOM(2003) 374 — C5-0314/2003 — 2003/0137(CNS))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

PECH

Rättslig grund:

Artikel 37 i EG-fördraget

| — | Förslag till rådets beslut om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar (KOM(2003) 331 — C5-0315/2003 — 2003/0118(CNS))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | ENVI |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | ITRE |
| Rättslig grund: | Artiklarna 95.1, 175.1 och 300.2-3 stycke 1 i EG-fördraget |

—

Förslag till rådets beslut om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar (KOM(2003) 331 — C5-0315/2003 — 2003/0118(CNS))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

ENVI

rådgivande utskott:

ITRE

Rättslig grund:

Artiklarna 95.1, 175.1 och 300.2-3 stycke 1 i EG-fördraget

| — | Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om de prospekt som skall offentliggöras när värdepapper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel och om ändring av direktiv 2001/34/EG (KOM(2003) 432 — C5-0316/2003 — 2001/0117(COD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | ECON |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | JURI |
| Rättslig grund: | Artiklarna 44 och 95 i EG-fördraget |

—

Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om de prospekt som skall offentliggöras när värdepapper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel och om ändring av direktiv 2001/34/EG (KOM(2003) 432 — C5-0316/2003 — 2001/0117(COD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

ECON

rådgivande utskott:

JURI

Rättslig grund:

Artiklarna 44 och 95 i EG-fördraget

| — | Förslag till rådets beslut om inrättande av en kommitté för socialt skydd (KOM(2003) 305 — C5-0317/2003 — 2003/0133(CNS))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | EMPL |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | BUDG, FEMM |
| Rättslig grund: | Artikel 144 i EG-fördraget |

—

Förslag till rådets beslut om inrättande av en kommitté för socialt skydd (KOM(2003) 305 — C5-0317/2003 — 2003/0133(CNS))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

EMPL

rådgivande utskott:

BUDG, FEMM

Rättslig grund:

Artikel 144 i EG-fördraget

| — | Förslag till rådets beslut om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av 1998 års protokoll till 1979 års konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar om långlivade organiska föroreningar (KOM(2003) 332 — C5-0318/2003 — 2003/0117(CNS))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | ENVI |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | ITRE |
| Rättslig grund: | Artiklarna 95.1, 175.1 och 300.2-3 stycke 1 i EG-fördraget |

—

Förslag till rådets beslut om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av 1998 års protokoll till 1979 års konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar om långlivade organiska föroreningar (KOM(2003) 332 — C5-0318/2003 — 2003/0117(CNS))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

ENVI

rådgivande utskott:

ITRE

Rättslig grund:

Artiklarna 95.1, 175.1 och 300.2-3 stycke 1 i EG-fördraget

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om förlängning av giltighetstiden för och ändring av rådets förordning (EG) nr 1659/98 om decentraliserat samarbete (KOM(2003) 413 — C5-0319/2003 — 2003/0156(COD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | DEVE |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | BUDG |
| Rättslig grund: | Artikel 179.1 i EG-fördraget |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om förlängning av giltighetstiden för och ändring av rådets förordning (EG) nr 1659/98 om decentraliserat samarbete (KOM(2003) 413 — C5-0319/2003 — 2003/0156(COD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

DEVE

rådgivande utskott:

BUDG

Rättslig grund:

Artikel 179.1 i EG-fördraget

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (Omarbetad version) (KOM(2003) 418 — C5-0320/2003 — 2003/0153(COD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | JURI |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | ITRE, RETT |
| Rättslig grund: | Artikel 95 i EG-fördraget |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (Omarbetad version) (KOM(2003) 418 — C5-0320/2003 — 2003/0153(COD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

JURI

rådgivande utskott:

ITRE, RETT

Rättslig grund:

Artikel 95 i EG-fördraget

| — | Förslag till rådets beslut om upprättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja ett aktivt europeiskt samhällsengagemang (civic participation) (KOM(2003) 276 — C5-0321/2003 — 2003/0116(CNS))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | LIBE |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | BUDG, CONT, EMPL, CULT, AFCO |
| Rättslig grund: | Artikel 308 i EG-fördraget |

—

Förslag till rådets beslut om upprättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja ett aktivt europeiskt samhällsengagemang (civic participation) (KOM(2003) 276 — C5-0321/2003 — 2003/0116(CNS))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

LIBE

rådgivande utskott:

BUDG, CONT, EMPL, CULT, AFCO

Rättslig grund:

Artikel 308 i EG-fördraget

| — | Förslag till rådets rekommendation om cancerscreening (KOM(2003) 230 — C5-0322/2003 — 2003/0093(CNS))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | ENVI |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | ITRE, FEMM |
| Rättslig grund: | Artikel 152.4 i EG-fördraget |

—

Förslag till rådets rekommendation om cancerscreening (KOM(2003) 230 — C5-0322/2003 — 2003/0093(CNS))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

ENVI

rådgivande utskott:

ITRE, FEMM

Rättslig grund:

Artikel 152.4 i EG-fördraget

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om användning av Europeiska unionens solidaritetsfond enligt punkt 3 i det interinstitutionella avtalet av den 7 november 2002 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om finansieringen av Europeiska unionens solidaritetsfond som komplettering till det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (KOM(2003) 431 — C5-0323/2003 — 2003/0166(ACI))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | BUDG |
| --- | --- | --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om användning av Europeiska unionens solidaritetsfond enligt punkt 3 i det interinstitutionella avtalet av den 7 november 2002 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om finansieringen av Europeiska unionens solidaritetsfond som komplettering till det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (KOM(2003) 431 — C5-0323/2003 — 2003/0166(ACI))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

BUDG

| — | Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 2596/97 om förlängning av den frist som föreskrivs i artikel 149.1 i Anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige (KOM(2003) 372 — C5-0324/2003 — 2003/0144(CNS))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | AGRI |
| --- | --- | --- | --- |
| Rättslig grund: | Artikel 149.2 i EG-fördraget |

—

Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 2596/97 om förlängning av den frist som föreskrivs i artikel 149.1 i Anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige (KOM(2003) 372 — C5-0324/2003 — 2003/0144(CNS))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

AGRI

Rättslig grund:

Artikel 149.2 i EG-fördraget

| — | Förslag till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1080/2000 av den 22 maj 2000 om stödet till Förenta nationernas interimistiska uppdrag i Kosovo (UNMIK) och den höge representantens kansli i Bosnien och Hercegovina (OHR) (KOM(2003) 389 — C5-0325/2003 — 2003/0143(CNS))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | AFET |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | BUDG |
| Rättslig grund: | Artikel 181.2 i EG-fördraget |

—

Förslag till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1080/2000 av den 22 maj 2000 om stödet till Förenta nationernas interimistiska uppdrag i Kosovo (UNMIK) och den höge representantens kansli i Bosnien och Hercegovina (OHR) (KOM(2003) 389 — C5-0325/2003 — 2003/0143(CNS))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

AFET

rådgivande utskott:

BUDG

Rättslig grund:

Artikel 181.2 i EG-fördraget

| — | Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 om genomförande av beslut 2000/597/EG, Euratom om systemet för gemenskapernas egna medel (KOM(2003) 366 — C5-0326/2003 — 2003/0131(CNS))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | BUDG |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | CONT |
| Rättslig grund: | Artikel 279.2 i EG-fördraget |

—

Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 om genomförande av beslut 2000/597/EG, Euratom om systemet för gemenskapernas egna medel (KOM(2003) 366 — C5-0326/2003 — 2003/0131(CNS))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

BUDG

rådgivande utskott:

CONT

Rättslig grund:

Artikel 279.2 i EG-fördraget

| — | Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om bekämpning av salmonella och andra livsmedelsburna zoonotiska smittämnen (KOM(2003) 434 — C5-0327/2003 — 2001/0177(COD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | ENVI |
| --- | --- | --- | --- |
| Rättslig grund: | Artikel 152 i EG-fördraget |

—

Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om bekämpning av salmonella och andra livsmedelsburna zoonotiska smittämnen (KOM(2003) 434 — C5-0327/2003 — 2001/0177(COD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

ENVI

Rättslig grund:

Artikel 152 i EG-fördraget

| — | Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fodertillsatser (KOM(2003) 447 — C5-0328/2003 — 2002/0073(COD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | AGRI |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | ENVI |
| Rättslig grund: | Artiklarna 37 och 152 i EG-fördraget |

—

Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fodertillsatser (KOM(2003) 447 — C5-0328/2003 — 2002/0073(COD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

AGRI

rådgivande utskott:

ENVI

Rättslig grund:

Artiklarna 37 och 152 i EG-fördraget

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel (KOM(2003) 424 — C5-0329/2003 — 2003/0165(COD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | ENVI |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | JURI |
| Rättslig grund: | Artikel 95 i EG-fördraget |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel (KOM(2003) 424 — C5-0329/2003 — 2003/0165(COD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

ENVI

rådgivande utskott:

JURI

Rättslig grund:

Artikel 95 i EG-fördraget

| — | Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om genetiskt modifierade livsmedel och foder (KOM(2003) 459 — C5-0330/2003 — 2001/0173(COD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | ENVI |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | JURI, AGRI |
| Rättslig grund: | Artiklarna 37, 95 och 152 i EG-fördraget |

—

Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om genetiskt modifierade livsmedel och foder (KOM(2003) 459 — C5-0330/2003 — 2001/0173(COD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

ENVI

rådgivande utskott:

JURI, AGRI

Rättslig grund:

Artiklarna 37, 95 och 152 i EG-fördraget

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om arsenik, kadmium, kvicksilver, nickel och polycykliska aromatiska kolväten i luften (KOM(2003) 423 — C5-0331/2003 — 2003/0164(COD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | ENVI |
| --- | --- | --- | --- |
| Rättslig grund: | Artikel 175.1 i EG-fördraget |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om arsenik, kadmium, kvicksilver, nickel och polycykliska aromatiska kolväten i luften (KOM(2003) 423 — C5-0331/2003 — 2003/0164(COD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

ENVI

Rättslig grund:

Artikel 175.1 i EG-fördraget

| — | Rådets rekommendation av den 15 juli 2003 om utnämning av ordförande i Europeiska centralbanken (10893/2003 — C5-0332/2003 — 2003/0819(CNS))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | ECON |
| --- | --- | --- | --- |
| Rättslig grund: | Artiklarna 112.2 och 122.4 i EG-fördraget |

—

Rådets rekommendation av den 15 juli 2003 om utnämning av ordförande i Europeiska centralbanken (10893/2003 — C5-0332/2003 — 2003/0819(CNS))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

ECON

Rättslig grund:

Artiklarna 112.2 och 122.4 i EG-fördraget

| — | Yttrande från rådet om förslag till anslagsöverföring 14/2003 från kapitel till kapitel inom avsnitt III — kommissionen — del B — Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (C5-0333/2003 — 2003/2118(GBD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | BUDG |
| --- | --- | --- | --- |

—

Yttrande från rådet om förslag till anslagsöverföring 14/2003 från kapitel till kapitel inom avsnitt III — kommissionen — del B — Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (C5-0333/2003 — 2003/2118(GBD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

BUDG

| — | Yttrande från rådet om förslag till anslagsöverföring 15/2003 från kapitel till kapitel inom sektion VII — Regionkommittén — i Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (C5-0334/2003 — 2003/2119(GBD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | BUDG |
| --- | --- | --- | --- |

—

Yttrande från rådet om förslag till anslagsöverföring 15/2003 från kapitel till kapitel inom sektion VII — Regionkommittén — i Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (C5-0334/2003 — 2003/2119(GBD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

BUDG

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen (”förordningen om konsumentskyddssamarbete”) (KOM(2003) 443 — C5-0335/2003 — 2003/0162(COD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | JURI |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | ENVI |
| Rättslig grund: | Artikel 95 i EG-fördraget |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen (”förordningen om konsumentskyddssamarbete”) (KOM(2003) 443 — C5-0335/2003 — 2003/0162(COD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

JURI

rådgivande utskott:

ENVI

Rättslig grund:

Artikel 95 i EG-fördraget

| — | Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgas inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv 96/61/EG (KOM(2003) 463 — C5-0336/2003 — 2001/0245(COD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | ENVI |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | ECON, JURI, ITRE |
| Rättslig grund: | Artikel 175.2 i EG-fördraget |

—

Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgas inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv 96/61/EG (KOM(2003) 463 — C5-0336/2003 — 2001/0245(COD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

ENVI

rådgivande utskott:

ECON, JURI, ITRE

Rättslig grund:

Artikel 175.2 i EG-fördraget

| — | Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om spårbarhet och märkning av genetiskt modifierade organismer och spårbarhet av livsmedel och foderprodukter som är framställda av genetiskt modifierade organismer och om ändring av direktiv 2001/18/EG (KOM(2003) 461 — C5-0337/2003 — 2001/0180(COD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | ENVI |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | ITRE, AGRI |
| Rättslig grund: | Artikel 95 i EG-fördraget |

—

Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om spårbarhet och märkning av genetiskt modifierade organismer och spårbarhet av livsmedel och foderprodukter som är framställda av genetiskt modifierade organismer och om ändring av direktiv 2001/18/EG (KOM(2003) 461 — C5-0337/2003 — 2001/0180(COD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

ENVI

rådgivande utskott:

ITRE, AGRI

Rättslig grund:

Artikel 95 i EG-fördraget

| — | Förslag till ändringsbudget nr 4 för budgetåret 2003 — avsnitt III — kommissionen (10620/2003 — C5-0339/2003 — 2003/2113(BUD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | BUDG |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | alla berörda utskott |
| Rättslig grund: | Artikel 272 i EG-fördraget och artikel 177 i Euratom-fördraget |

—

Förslag till ändringsbudget nr 4 för budgetåret 2003 — avsnitt III — kommissionen (10620/2003 — C5-0339/2003 — 2003/2113(BUD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

BUDG

rådgivande utskott:

alla berörda utskott

Rättslig grund:

Artikel 272 i EG-fördraget och artikel 177 i Euratom-fördraget

| — | Utkast till fördrag om upprättande av en konstitution för Europa och Europaparlamentets yttrande om sammankallandet av regeringskonferensen (11047/2003 — C5-0340/2003 — 2003/0902(CNS))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | AFCO |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | AFET, BUDG, CONT, LIBE, ECON, JURI, ITRE, EMPL, ENVI, AGRI, PECH, RETT, CULT, DEVE, FEMM, PETI |
| Rättslig grund: | Artikel 48.2 i EG-fördraget |

—

Utkast till fördrag om upprättande av en konstitution för Europa och Europaparlamentets yttrande om sammankallandet av regeringskonferensen (11047/2003 — C5-0340/2003 — 2003/0902(CNS))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

AFCO

rådgivande utskott:

AFET, BUDG, CONT, LIBE, ECON, JURI, ITRE, EMPL, ENVI, AGRI, PECH, RETT, CULT, DEVE, FEMM, PETI

Rättslig grund:

Artikel 48.2 i EG-fördraget

| — | Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om upphävande av vissa direktiv om livsmedelshygien och hygienkrav för tillverkning och utsläppande på marknaden av vissa produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel och om ändring av direktiven 89/662/EEG och 91/67/EEG (KOM(2003) 455 — C5-0341/2003 — 2000/0182(COD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | ENVI |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | ITRE, AGRI, PECH |
| Rättslig grund: | Artiklarna 95 och 152 i EG-fördraget |

—

Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om upphävande av vissa direktiv om livsmedelshygien och hygienkrav för tillverkning och utsläppande på marknaden av vissa produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel och om ändring av direktiven 89/662/EEG och 91/67/EEG (KOM(2003) 455 — C5-0341/2003 — 2000/0182(COD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

ENVI

rådgivande utskott:

ITRE, AGRI, PECH

Rättslig grund:

Artiklarna 95 och 152 i EG-fördraget

| — | Yttrande från rådet om förslag till anslagsöverföring 18/2003 från kapitel till kapitel inom avsnitt III — kommissionen — del B — Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (C5-0342/2003 — 2003/2138(GBD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | BUDG |
| --- | --- | --- | --- |

—

Yttrande från rådet om förslag till anslagsöverföring 18/2003 från kapitel till kapitel inom avsnitt III — kommissionen — del B — Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (C5-0342/2003 — 2003/2138(GBD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

BUDG

| — | Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om främjande av kraftvärme på grundval av efterfrågan på nyttiggjord värme på den inre marknaden för energi (KOM(2003) 416 — C5-0343/2003 — 2002/0185(COD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | ITRE |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | ENVI |
| Rättslig grund: | Artikel 175.1 i EG-fördraget |

—

Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om främjande av kraftvärme på grundval av efterfrågan på nyttiggjord värme på den inre marknaden för energi (KOM(2003) 416 — C5-0343/2003 — 2002/0185(COD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

ITRE

rådgivande utskott:

ENVI

Rättslig grund:

Artikel 175.1 i EG-fördraget

| — | Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om villkor för tillträde till nät för gränsöverskridande elhandel (KOM(2003) 420 — C5-0344/2003 — 2001/0078(COD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | ITRE |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | ECON, JURI |
| Rättslig grund: | Artikel 95 i EG-fördraget |

—

Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om villkor för tillträde till nät för gränsöverskridande elhandel (KOM(2003) 420 — C5-0344/2003 — 2001/0078(COD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

ITRE

rådgivande utskott:

ECON, JURI

Rättslig grund:

Artikel 95 i EG-fördraget

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (KOM(2003) 452 — C5-0345/2003 — 2003/0167(COD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | JURI |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | BUDG, CONT, LIBE, ITRE |
| Rättslig grund: | Artiklarna 26, 95, 133 och 135 i EG-fördraget |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (KOM(2003) 452 — C5-0345/2003 — 2003/0167(COD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

JURI

rådgivande utskott:

BUDG, CONT, LIBE, ITRE

Rättslig grund:

Artiklarna 26, 95, 133 och 135 i EG-fördraget

| — | Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till av Europaparlamentets och rådets direktiv om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas och om upphävande av direktiv 98/30/EG (KOM(2003) 428 — C5-0346/2003 — 2001/0077A(COD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | ITRE |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | ECON, JURI, ENVI |
| Rättslig grund: | Artiklarna 47.2, 55 och 95 i EG-fördraget |

—

Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till av Europaparlamentets och rådets direktiv om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas och om upphävande av direktiv 98/30/EG (KOM(2003) 428 — C5-0346/2003 — 2001/0077A(COD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

ITRE

rådgivande utskott:

ECON, JURI, ENVI

Rättslig grund:

Artiklarna 47.2, 55 och 95 i EG-fördraget

| — | Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om upphävande av direktiv 96/92/EG (KOM(2003) 429 — C5-0347/2003 — 2001/0077(COD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | ITRE |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | ECON, JURI, ENVI |
| Rättslig grund: | Artiklarna 47.2, 55 och 95 i EG-fördraget |

—

Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om upphävande av direktiv 96/92/EG (KOM(2003) 429 — C5-0347/2003 — 2001/0077(COD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

ITRE

rådgivande utskott:

ECON, JURI, ENVI

Rättslig grund:

Artiklarna 47.2, 55 och 95 i EG-fördraget

| — | Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2000/13/EG när det gäller uppgifter om ingredienser i livsmedel (KOM(2003) 466 — C5-0348/2003 — 2001/0199(COD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | ENVI |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | AGRI |
| Rättslig grund: | Artikel 95 i EG-fördraget |

—

Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2000/13/EG när det gäller uppgifter om ingredienser i livsmedel (KOM(2003) 466 — C5-0348/2003 — 2001/0199(COD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

ENVI

rådgivande utskott:

AGRI

Rättslig grund:

Artikel 95 i EG-fördraget

| — | Förslag till rådets beslut om ändring av beslut 2002/834/EG om antagande av ett särskilt program för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration: ”Att integrera och stärka det europeiska området för forskningsverksamhet” (2002-2006) (KOM(2003) 390 — C5-0349/2003 — 2003/0151(CNS))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | ITRE |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | JURI, ENVI |
| Rättslig grund: | Artikel 166.4 i EG-fördraget |

—

Förslag till rådets beslut om ändring av beslut 2002/834/EG om antagande av ett särskilt program för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration: ”Att integrera och stärka det europeiska området för forskningsverksamhet” (2002-2006) (KOM(2003) 390 — C5-0349/2003 — 2003/0151(CNS))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

ITRE

rådgivande utskott:

JURI, ENVI

Rättslig grund:

Artikel 166.4 i EG-fördraget

| — | Förslag till rådets beslut om upprättande av ett program för gemenskapsåtgärder till förmån för organ som främjar den ömsesidiga förståelsen av förbindelserna mellan Europeiska unionen och vissa icke-industrialiserade regioner i världen (KOM(2003) 280 — C5-0350/2003 — 2003/0110(CNS))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | AFET |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | BUDG, CONT, ITRE, DEVE |
| Rättslig grund: | Artikel 308 i EG-fördraget |

—

Förslag till rådets beslut om upprättande av ett program för gemenskapsåtgärder till förmån för organ som främjar den ömsesidiga förståelsen av förbindelserna mellan Europeiska unionen och vissa icke-industrialiserade regioner i världen (KOM(2003) 280 — C5-0350/2003 — 2003/0110(CNS))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

AFET

rådgivande utskott:

BUDG, CONT, ITRE, DEVE

Rättslig grund:

Artikel 308 i EG-fördraget

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 1999/62/EG om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer (KOM(2003) 448 — C5-0351/2003 — 2003/0175(COD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | RETT |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | ECON, ENVI |
| Rättslig grund: | Artikel 71.1 i EG-fördraget |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 1999/62/EG om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer (KOM(2003) 448 — C5-0351/2003 — 2003/0175(COD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

RETT

rådgivande utskott:

ECON, ENVI

Rättslig grund:

Artikel 71.1 i EG-fördraget

| — | Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 96/82/EG av den 9 december 1996 om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår (KOM(2003) 460 — C5-0352/2003 — 2001/0257(COD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | ENVI |
| --- | --- | --- | --- |
| Rättslig grund: | Artikel 175 i EG-fördraget |

—

Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 96/82/EG av den 9 december 1996 om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår (KOM(2003) 460 — C5-0352/2003 — 2001/0257(COD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

ENVI

Rättslig grund:

Artikel 175 i EG-fördraget

| — | Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om försäkringskrav för lufttrafikföretag och luftfartygsoperatörer (KOM(2003) 454 — C5-0353/2003 — 2002/0234(COD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | RETT |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | JURI |
| Rättslig grund: | Artikel 80.2 i EG-fördraget |

—

Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om försäkringskrav för lufttrafikföretag och luftfartygsoperatörer (KOM(2003) 454 — C5-0353/2003 — 2002/0234(COD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

RETT

rådgivande utskott:

JURI

Rättslig grund:

Artikel 80.2 i EG-fördraget

| — | Förslag till rådets förordning om ingående av ett fiskeavtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Moçambique (KOM(2003) 419 — C5-0354/2003 — 2003/0154(CNS))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | PECH |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | BUDG, DEVE |
| Rättslig grund: | Artiklarna 37 och 300.2-3 i EG-fördraget |

—

Förslag till rådets förordning om ingående av ett fiskeavtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Moçambique (KOM(2003) 419 — C5-0354/2003 — 2003/0154(CNS))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

PECH

rådgivande utskott:

BUDG, DEVE

Rättslig grund:

Artiklarna 37 och 300.2-3 i EG-fördraget

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktivet om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen, i överensstämmelse med Kyotoprotokollets projektmekanismer (KOM(2003) 403 — C5-0355/2003 — 2003/0173(COD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | ENVI |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | ITRE |
| Rättslig grund: | Artikel 175.1 i EG-fördraget |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktivet om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen, i överensstämmelse med Kyotoprotokollets projektmekanismer (KOM(2003) 403 — C5-0355/2003 — 2003/0173(COD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

ENVI

rådgivande utskott:

ITRE

Rättslig grund:

Artikel 175.1 i EG-fördraget

| — | Förslag till rådets beslut om Europeiska gemenskapens ingående av 2002 års protokoll till 1974 års Atenkonvention om befordran till sjöss av passagerare och deras resgods (KOM(2003) 375 — C5-0356/2003 — 2003/0132(AVC))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | JURI |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | RETT |
| Rättslig grund: | Artiklarna 65 och 300 i EG-fördraget |

—

Förslag till rådets beslut om Europeiska gemenskapens ingående av 2002 års protokoll till 1974 års Atenkonvention om befordran till sjöss av passagerare och deras resgods (KOM(2003) 375 — C5-0356/2003 — 2003/0132(AVC))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

JURI

rådgivande utskott:

RETT

Rättslig grund:

Artiklarna 65 och 300 i EG-fördraget

| — | Förslag till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 2561/2001 om främjande av omställning av de fartyg och fiskare som fram till och med 1999 var beroende av fiskeavtalet med Marocko (KOM(2003) 437 — C5-0357/2003 — 2003/0157(CNS))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | PECH |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | BUDG |
| Rättslig grund: | Artiklarna 36 och 37 i EG-fördraget |

—

Förslag till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 2561/2001 om främjande av omställning av de fartyg och fiskare som fram till och med 1999 var beroende av fiskeavtalet med Marocko (KOM(2003) 437 — C5-0357/2003 — 2003/0157(CNS))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

PECH

rådgivande utskott:

BUDG

Rättslig grund:

Artiklarna 36 och 37 i EG-fördraget

| — | Förslag till rådets förordning om åtgärder när det gäller oavsiktlig fångst av valar vid fiske och om ändring av förordning (EG) nr 88/98 (KOM(2003) 451 — C5-0358/2003 — 2003/0163(CNS))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | PECH |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | ENVI |
| Rättslig grund: | Artikel 37 i EG-fördraget |

—

Förslag till rådets förordning om åtgärder när det gäller oavsiktlig fångst av valar vid fiske och om ändring av förordning (EG) nr 88/98 (KOM(2003) 451 — C5-0358/2003 — 2003/0163(CNS))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

PECH

rådgivande utskott:

ENVI

Rättslig grund:

Artikel 37 i EG-fördraget

| — | Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 77/388/EEG med avseende på reducerade mervärdesskattesatser (KOM(2003) 397 — C5-0359/2003 — 2003/0169(CNS))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | ECON |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | ITRE, EMPL |
| Rättslig grund: | Artikel 95 i EG-fördraget |

—

Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 77/388/EEG med avseende på reducerade mervärdesskattesatser (KOM(2003) 397 — C5-0359/2003 — 2003/0169(CNS))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

ECON

rådgivande utskott:

ITRE, EMPL

Rättslig grund:

Artikel 95 i EG-fördraget

| — | Ändrat förslag till rådets direktiv om ett öppet system av harmoniserade regler för trafikbegränsningar för tunga lastfordon som deltar i internationella transporter på bestämda vägar (KOM(2003) 473 — C5-0360/2003 — 1998/0096(COD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | RETT |
| --- | --- | --- | --- |
| Rättslig grund: | Artikel 71.1 i EG-fördraget |

—

Ändrat förslag till rådets direktiv om ett öppet system av harmoniserade regler för trafikbegränsningar för tunga lastfordon som deltar i internationella transporter på bestämda vägar (KOM(2003) 473 — C5-0360/2003 — 1998/0096(COD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

RETT

Rättslig grund:

Artikel 71.1 i EG-fördraget

| — | Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om framställning av årlig gemenskapsstatistik om stål för referensåren 2003-2009 (KOM(2003) 464 — C5-0361/2003 — 2002/0251(COD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | ITRE |
| --- | --- | --- | --- |
| Rättslig grund: | Artikel 285.1 i EG-fördraget |

—

Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om framställning av årlig gemenskapsstatistik om stål för referensåren 2003-2009 (KOM(2003) 464 — C5-0361/2003 — 2002/0251(COD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

ITRE

Rättslig grund:

Artikel 285.1 i EG-fördraget

| — | Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 1999/32/EG när det gäller svavelhalten i marina bränslen (KOM(2003) 476 — C5-0362/2003 — 2002/0259(COD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | ENVI |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | ITRE, RETT |
| Rättslig grund: | Artikel 175.1 i EG-fördraget |

—

Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 1999/32/EG när det gäller svavelhalten i marina bränslen (KOM(2003) 476 — C5-0362/2003 — 2002/0259(COD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

ENVI

rådgivande utskott:

ITRE, RETT

Rättslig grund:

Artikel 175.1 i EG-fördraget

| — | Yttrande från rådet om förslag till anslagsöverföring 17/2003 från kapitel till kapitel inom avsnitt III — kommissionen — del B — Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (C5-0363/2003 — 2003/2137(GBD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | BUDG |
| --- | --- | --- | --- |

—

Yttrande från rådet om förslag till anslagsöverföring 17/2003 från kapitel till kapitel inom avsnitt III — kommissionen — del B — Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (C5-0363/2003 — 2003/2137(GBD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

BUDG

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om extraktionsmedel vid framställning av livsmedel och livsmedelsingredienser (kodifierad version) (KOM(2003) 467 — C5-0364/2003 — 2003/0181(COD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | JURI |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | ENVI |
| Rättslig grund: | Artikel 95 i EG-fördraget |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om extraktionsmedel vid framställning av livsmedel och livsmedelsingredienser (kodifierad version) (KOM(2003) 467 — C5-0364/2003 — 2003/0181(COD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

JURI

rådgivande utskott:

ENVI

Rättslig grund:

Artikel 95 i EG-fördraget

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om överflyttning av last- och passagerarfartyg mellan register inom gemenskapen (KOM(2003) 478 — C5-0366/2003 — 2003/0180(COD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | RETT |
| --- | --- | --- | --- |
| Rättslig grund: | Artikel 80.2 i EG-fördraget |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om överflyttning av last- och passagerarfartyg mellan register inom gemenskapen (KOM(2003) 478 — C5-0366/2003 — 2003/0180(COD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

RETT

Rättslig grund:

Artikel 80.2 i EG-fördraget

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om främjande av jämställdhet mellan könen i utvecklingssamarbetet (KOM(2003) 465 — C5-0367/2003 — 2003/0176(COD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | FEMM |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | BUDG, DEVE |
| Rättslig grund: | Artikel 179.1 i EG-fördraget |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om främjande av jämställdhet mellan könen i utvecklingssamarbetet (KOM(2003) 465 — C5-0367/2003 — 2003/0176(COD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

FEMM

rådgivande utskott:

BUDG, DEVE

Rättslig grund:

Artikel 179.1 i EG-fördraget

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen, samt av förordning (EEG) nr 574/72 om tillämpning av förordning (EEG) nr 1408/71 (KOM(2003) 468 — C5-0368/2003 — 2003/0184(COD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | EMPL |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | JURI |
| Rättslig grund: | Artiklarna 42 och 308 i EG-fördraget |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen, samt av förordning (EEG) nr 574/72 om tillämpning av förordning (EEG) nr 1408/71 (KOM(2003) 468 — C5-0368/2003 — 2003/0184(COD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

EMPL

rådgivande utskott:

JURI

Rättslig grund:

Artiklarna 42 och 308 i EG-fördraget

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättandet av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energiförbrukande produkter och om ändring av rådets direktiv 92/42/EEG (KOM(2003) 453 — C5-0369/2003 — 2003/0172(COD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | ENVI |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | JURI, ITRE |
| Rättslig grund: | Artikel 95 i EG-fördraget |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättandet av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energiförbrukande produkter och om ändring av rådets direktiv 92/42/EEG (KOM(2003) 453 — C5-0369/2003 — 2003/0172(COD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

ENVI

rådgivande utskott:

JURI, ITRE

Rättslig grund:

Artikel 95 i EG-fördraget

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 77/799/EEG beträffande ömsesidigt bistånd av medlemsstaternas behöriga myndigheter på området direkt och indirekt beskattning (KOM(2003) 446 — C5-0370/2003 — 2003/0170(COD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | ECON |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | JURI |
| Rättslig grund: | Artikel 95 i EG-fördraget |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 77/799/EEG beträffande ömsesidigt bistånd av medlemsstaternas behöriga myndigheter på området direkt och indirekt beskattning (KOM(2003) 446 — C5-0370/2003 — 2003/0170(COD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

ECON

rådgivande utskott:

JURI

Rättslig grund:

Artikel 95 i EG-fördraget

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1406/2002 om inrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyrå (KOM(2003) 440 — C5-0393/2003 — 2003/0159(COD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | RETT |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | BUDG, ENVI |
| Rättslig grund: | Artikel 80.2 i EG-fördraget |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1406/2002 om inrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyrå (KOM(2003) 440 — C5-0393/2003 — 2003/0159(COD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

RETT

rådgivande utskott:

BUDG, ENVI

Rättslig grund:

Artikel 80.2 i EG-fördraget

| — | Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet och om ändring av rådets förordning (EEG) 3821/85 om färdskrivare vid vägtransporter (KOM(2003) 490 — C5-0394/2003 — 2001/0241(COD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | RETT |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | EMPL |
| Rättslig grund: | Artikel 71 i EG-fördraget |

—

Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet och om ändring av rådets förordning (EEG) 3821/85 om färdskrivare vid vägtransporter (KOM(2003) 490 — C5-0394/2003 — 2001/0241(COD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

RETT

rådgivande utskott:

EMPL

Rättslig grund:

Artikel 71 i EG-fördraget

| — | Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 96/22/EG om förbud mot användning av vissa ämnen med hormonell eller tyreostatisk verkan samt av ß-agonister vid animalieproduktion (KOM(2003) 489 — C5-0395/2003 — 2000/0132(COD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | ENVI |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | ITRE, AGRI |
| Rättslig grund: | Artikel 152.4 i EG-fördraget |

—

Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 96/22/EG om förbud mot användning av vissa ämnen med hormonell eller tyreostatisk verkan samt av ß-agonister vid animalieproduktion (KOM(2003) 489 — C5-0395/2003 — 2000/0132(COD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

ENVI

rådgivande utskott:

ITRE, AGRI

Rättslig grund:

Artikel 152.4 i EG-fördraget

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om vissa fluorerade växthusgaser (KOM(2003) 492 — C5-0397/2003 — 2003/0189(COD))







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | ENVI |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | ITRE |
| Rättslig grund: | Artikel 95 i EG-fördraget |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om vissa fluorerade växthusgaser (KOM(2003) 492 — C5-0397/2003 — 2003/0189(COD))

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

ENVI

rådgivande utskott:

ITRE

Rättslig grund:

Artikel 95 i EG-fördraget

| 2) | parlamentets utskott







  2.1) | betänkanden:







  — | Betänkande om de framställningar om Lloyd's som förklarats tillåtliga (framställningarna 1273/1997, 71/1999, 207/2000, 318/2000, 709/2000 och 127/2002) — 2002/2208(INI)) — utskottet för framställningar. Föredragande: Perry (A5-0203/2003). |
| --- | --- | --- | --- |

2)

parlamentets utskott

2.1)

betänkanden:

—

Betänkande om de framställningar om Lloyd's som förklarats tillåtliga (framställningarna 1273/1997, 71/1999, 207/2000, 318/2000, 709/2000 och 127/2002) — 2002/2208(INI)) — utskottet för framställningar. Föredragande: Perry (A5-0203/2003).

| — | * Betänkande om Konungariket Nederländernas initiativ inför antagandet av en rådsförordning om ändring av förordning (EG) nr 44/2001 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (14363/02 — C5-0590/2002 — 2002/0824(CNS)) — utskottet för rättsliga frågor och inre marknaden. Föredragande: Wallis (A5-0253/2003). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om Konungariket Nederländernas initiativ inför antagandet av en rådsförordning om ändring av förordning (EG) nr 44/2001 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (14363/02 — C5-0590/2002 — 2002/0824(CNS)) — utskottet för rättsliga frågor och inre marknaden. Föredragande: Wallis (A5-0253/2003).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet om sjötransport mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Folkrepubliken Kina, å andra sidan (6049/1/03 — C5-0062/2003 — 2002/0048(CNS)) — utskottet för regionalpolitik, transport och turism. Föredragande: Watts (A5-0254/2003). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet om sjötransport mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Folkrepubliken Kina, å andra sidan (6049/1/03 — C5-0062/2003 — 2002/0048(CNS)) — utskottet för regionalpolitik, transport och turism. Föredragande: Watts (A5-0254/2003).

| — | ***I Betänkande om förslaget till rådets direktiv om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener i arbetet (sjätte särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (kodifierad version) (förenklat förfarande — artikel 158.1 i arbetsordningen) (KOM(1999) 152 — C5-0053/1999 — 1999/0085(COD)) — utskottet för rättsliga frågor och inre marknaden. Föredragande: Gargani (A5-0255/2003). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till rådets direktiv om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener i arbetet (sjätte särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (kodifierad version) (förenklat förfarande — artikel 158.1 i arbetsordningen) (KOM(1999) 152 — C5-0053/1999 — 1999/0085(COD)) — utskottet för rättsliga frågor och inre marknaden. Föredragande: Gargani (A5-0255/2003).

| — | Betänkande om meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om en mer samordnad europeisk avtalsrätt en handlingsplan (KOM(2003) 68 — C5-0210/2003 — 2003/2093(INI)) — utskottet för rättsliga frågor och inre marknaden. Föredragande: Lehne (A5-0256/2003). |
| --- | --- |

—

Betänkande om meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om en mer samordnad europeisk avtalsrätt en handlingsplan (KOM(2003) 68 — C5-0210/2003 — 2003/2093(INI)) — utskottet för rättsliga frågor och inre marknaden. Föredragande: Lehne (A5-0256/2003).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om kontroll av företagskoncentrationer (”EG:s koncentrationsförordning”) (KOM(2002) 711 — C5-0005/2003 — 2002/0296(CNS)) — utskottet för ekonomi och valutafrågor. Föredragande: Della Vedova (A5-0257/2003). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om kontroll av företagskoncentrationer (”EG:s koncentrationsförordning”) (KOM(2002) 711 — C5-0005/2003 — 2002/0296(CNS)) — utskottet för ekonomi och valutafrågor. Föredragande: Della Vedova (A5-0257/2003).

| — | Betänkande om bankernas eget kapital (Basel II) — (2001/2257(INI)) — utskottet för ekonomi och valutafrågor. Föredragande: Radwan (A5-0258/2003). |
| --- | --- |

—

Betänkande om bankernas eget kapital (Basel II) — (2001/2257(INI)) — utskottet för ekonomi och valutafrågor. Föredragande: Radwan (A5-0258/2003).

| — | Betänkande om den gemensamma rapporten från kommissionen och rådet om tillräckliga och stabila pensioner (KOM(2002) 737 — C5-0074/2003 — 2003/2040(INI)) — utskottet för sysselsättning och sociala frågor. Föredragande: Andersson (A5-0259/2003). |
| --- | --- |

—

Betänkande om den gemensamma rapporten från kommissionen och rådet om tillräckliga och stabila pensioner (KOM(2002) 737 — C5-0074/2003 — 2003/2040(INI)) — utskottet för sysselsättning och sociala frågor. Föredragande: Andersson (A5-0259/2003).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 577/98 om anordnande av statistiska urvalsundersökningar av arbetskraften i gemenskapen för att anpassa förteckningen över undersökningskarakteristika (KOM(2003) 109 — C5-0105/2003 — 2003/0047(COD)) — utskottet för sysselsättning och sociala frågor. Föredragande: Bouwman (A5-0260/2003). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 577/98 om anordnande av statistiska urvalsundersökningar av arbetskraften i gemenskapen för att anpassa förteckningen över undersökningskarakteristika (KOM(2003) 109 — C5-0105/2003 — 2003/0047(COD)) — utskottet för sysselsättning och sociala frågor. Föredragande: Bouwman (A5-0260/2003).

| — | Betänkande om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2003 för budgetåret 2003, Avsnitt III — kommissionen — 2003/2103(BUD)) — budgetutskottet. Föredragande: Färm (A5-0261/2003). |
| --- | --- |

—

Betänkande om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2003 för budgetåret 2003, Avsnitt III — kommissionen — 2003/2103(BUD)) — budgetutskottet. Föredragande: Färm (A5-0261/2003).

| — | Betänkande 1. om ändring av den rättsliga grunden för förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om administrativt samarbete i fråga om mervärdesskatt (6522/2003 — C5-0216/2003 — 2001/0133(COD)) och 2. om ändring av den rättsliga grunden för förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 77/799/EEG om ömsesidigt bistånd av medlemsstaternas behöriga myndigheter på området direkt och indirekt beskattning (6930/2003 — C5-0217/2003 — 2001/0134(COD)) — utskottet för ekonomi och valutafrågor. Föredragande: Kauppi (A5-0262/2003). |
| --- | --- |

—

Betänkande 1. om ändring av den rättsliga grunden för förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om administrativt samarbete i fråga om mervärdesskatt (6522/2003 — C5-0216/2003 — 2001/0133(COD)) och 2. om ändring av den rättsliga grunden för förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 77/799/EEG om ömsesidigt bistånd av medlemsstaternas behöriga myndigheter på området direkt och indirekt beskattning (6930/2003 — C5-0217/2003 — 2001/0134(COD)) — utskottet för ekonomi och valutafrågor. Föredragande: Kauppi (A5-0262/2003).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om förhandling om och genomförande av luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredje länder (KOM(2003) 94 — C5-0065/2003 — 2003/0044(COD)) — utskottet för regionalpolitik, transport och turism. Föredragande: Schmitt (A5-0263/2003). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om förhandling om och genomförande av luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredje länder (KOM(2003) 94 — C5-0065/2003 — 2003/0044(COD)) — utskottet för regionalpolitik, transport och turism. Föredragande: Schmitt (A5-0263/2003).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om ingående av ett avtal genom skriftväxling om förlängning för perioden 1 januari 2003-31 december 2003 av protokollet 2000-2001 om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Revolutionära folkrepubliken Guineas regering när det gäller fiske utanför Guineas kust (KOM(2003) 107 — C5-0128/2003 — 2003/0049(CNS)) — fiskeriutskottet. Föredragande: Ojeda Sanz (A5-0264/2003). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om ingående av ett avtal genom skriftväxling om förlängning för perioden 1 januari 2003-31 december 2003 av protokollet 2000-2001 om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Revolutionära folkrepubliken Guineas regering när det gäller fiske utanför Guineas kust (KOM(2003) 107 — C5-0128/2003 — 2003/0049(CNS)) — fiskeriutskottet. Föredragande: Ojeda Sanz (A5-0264/2003).

| — | Betänkande om kommissionens meddelande om beskattning av personbilar i Europeiska unionen (KOM(2002) 431 — C5-0573/2002 — 2002/2260(INI)) — utskottet för ekonomi och valutafrågor. Föredragande: Honeyball (A5-0265/2003). |
| --- | --- |

—

Betänkande om kommissionens meddelande om beskattning av personbilar i Europeiska unionen (KOM(2002) 431 — C5-0573/2002 — 2002/2260(INI)) — utskottet för ekonomi och valutafrågor. Föredragande: Honeyball (A5-0265/2003).

| — | * Andra betänkande om förslaget till rådets beslut om ändring av beslut 1999/468/EG om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (KOM(2002) 719 — C5-0002/2003 — 2002/0298(CNS)) — utskottet för konstitutionella frågor. Föredragande: Corbett (A5-0266/2003). |
| --- | --- |

—

- Andra betänkande om förslaget till rådets beslut om ändring av beslut 1999/468/EG om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (KOM(2002) 719 — C5-0002/2003 — 2002/0298(CNS)) — utskottet för konstitutionella frågor. Föredragande: Corbett (A5-0266/2003).

| — | Betänkande om meddelandet från kommissionen om andra lägesrapporten om den ekonomiska och sociala sammanhållningen: regionala trender, debatt om den framtida utvecklingen (KOM(2003) 34 — C5-0205/2003 — 2003/2095(INI)) — utskottet för regionalpolitik, transport och turism. Föredragande: Mastorakis (A5-0267/2003). |
| --- | --- |

—

Betänkande om meddelandet från kommissionen om andra lägesrapporten om den ekonomiska och sociala sammanhållningen: regionala trender, debatt om den framtida utvecklingen (KOM(2003) 34 — C5-0205/2003 — 2003/2095(INI)) — utskottet för regionalpolitik, transport och turism. Föredragande: Mastorakis (A5-0267/2003).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om räkenskaper för jordbruket i gemenskapen (KOM(2003) 50 — C5-0020/2003 — 2003/0023(COD)) — utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling. Föredragande: Izquierdo Rojo (A5-0268/2003). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om räkenskaper för jordbruket i gemenskapen (KOM(2003) 50 — C5-0020/2003 — 2003/0023(COD)) — utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling. Föredragande: Izquierdo Rojo (A5-0268/2003).

| — | Betänkande om kommissionens meddelande ”På väg mot en rättsligt bindande FNkonvention för att främja och skydda funktionshindrades rättigheter och värdighet” (KOM(2003) 16 — C5-0206/2003 — 2003/2100(INI)) — utskottet för sysselsättning och socialfrågor. Föredragande: Lynne (A5-0270/2003). |
| --- | --- |

—

Betänkande om kommissionens meddelande ”På väg mot en rättsligt bindande FNkonvention för att främja och skydda funktionshindrades rättigheter och värdighet” (KOM(2003) 16 — C5-0206/2003 — 2003/2100(INI)) — utskottet för sysselsättning och socialfrågor. Föredragande: Lynne (A5-0270/2003).

| — | Betänkande med rekommendationer till kommissionen om europeiska regionala och mindre använda språk — minoritetsspråken inom EU — med beaktande av utvidgningen och den kulturella mångfalden (Initiativ — artikel 59 i arbetsordningen) — (2003/2057(INI)) — utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning och media och idrott. Föredragande: Ebner (A5-0271/2003). |
| --- | --- |

—

Betänkande med rekommendationer till kommissionen om europeiska regionala och mindre använda språk — minoritetsspråken inom EU — med beaktande av utvidgningen och den kulturella mångfalden (Initiativ — artikel 59 i arbetsordningen) — (2003/2057(INI)) — utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning och media och idrott. Föredragande: Ebner (A5-0271/2003).

| — | Betänkande om de europeiska näringslivsorganisationernas roll vid utformandet av EU:s politik — (2002/2264(INI)) — utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi. Föredragande: H.P. Martin (A5-0272/2003). |
| --- | --- |

—

Betänkande om de europeiska näringslivsorganisationernas roll vid utformandet av EU:s politik — (2002/2264(INI)) — utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi. Föredragande: H.P. Martin (A5-0272/2003).

| — | Betänkande om meddelandet från kommissionen om förvaltning av vatten i utvecklingsländer och prioriteringar för EU:s utvecklingssamarbete (KOM(2002) 132 — C5-0335/2002 — 2002/2179(COS)) — utskottet för utveckling och samarbete. Föredragande: Lannoye (A5-0273/2003). |
| --- | --- |

—

Betänkande om meddelandet från kommissionen om förvaltning av vatten i utvecklingsländer och prioriteringar för EU:s utvecklingssamarbete (KOM(2002) 132 — C5-0335/2002 — 2002/2179(COS)) — utskottet för utveckling och samarbete. Föredragande: Lannoye (A5-0273/2003).

| — | Årligt betänkande om de mänskliga rättigheterna i världen 2002 och EU:s politik för de mänskliga rättigheterna — (2002/2011(INI)) — utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik. Föredragande: van den Bos (A5-0274/2003). |
| --- | --- |

—

Årligt betänkande om de mänskliga rättigheterna i världen 2002 och EU:s politik för de mänskliga rättigheterna — (2002/2011(INI)) — utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik. Föredragande: van den Bos (A5-0274/2003).

| — | * Betänkande om Republiken Greklands initiativ inför antagandet av rådets rambeslut om tillämpning av ”ne bis in idem”-principen (7246/03 — C5-0165/2003 — 2003/0811(CNS)) — utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor. Föredragande: Turco (A5-0275/2003). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om Republiken Greklands initiativ inför antagandet av rådets rambeslut om tillämpning av ”ne bis in idem”-principen (7246/03 — C5-0165/2003 — 2003/0811(CNS)) — utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor. Föredragande: Turco (A5-0275/2003).

| — | Betänkande om kulturindustrin — (2002/2127(INI)) — utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning och media och idrott. Föredragande: Zorba (A5-0276/2003). |
| --- | --- |

—

Betänkande om kulturindustrin — (2002/2127(INI)) — utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning och media och idrott. Föredragande: Zorba (A5-0276/2003).

| — | Betänkande om meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om handel och utveckling — att hjälpa utvecklingsländerna att dra nytta av handeln (KOM(2002) 513 — C5-0624/2002 — 2002/2282(INI)) — utskottet för utveckling och samarbete. Föredragande: Morgantini (A5-0277/2003). |
| --- | --- |

—

Betänkande om meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om handel och utveckling — att hjälpa utvecklingsländerna att dra nytta av handeln (KOM(2002) 513 — C5-0624/2002 — 2002/2282(INI)) — utskottet för utveckling och samarbete. Föredragande: Morgantini (A5-0277/2003).

| — | Betänkande om ökad sjösäkerhet med anledning av oljetankern Prestiges förlisning (Förstärkt samarbete mellan utskott i enlighet med artikel 162a i arbetsordningen) (KOM(2002) 681 — C5-0156/2003 — 2003/2066(INI)) — utskottet för regionalpolitik, transport och turism. Föredragande: Sterckx (A5-0278/2003). |
| --- | --- |

—

Betänkande om ökad sjösäkerhet med anledning av oljetankern Prestiges förlisning (Förstärkt samarbete mellan utskott i enlighet med artikel 162a i arbetsordningen) (KOM(2002) 681 — C5-0156/2003 — 2003/2066(INI)) — utskottet för regionalpolitik, transport och turism. Föredragande: Sterckx (A5-0278/2003).

| — | Betänkande om kvinnor i det nya informationssamhället — (2003/2047(INI)) — utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor. Föredragande: Karamanou (A5-0279/2003). |
| --- | --- |

—

Betänkande om kvinnor i det nya informationssamhället — (2003/2047(INI)) — utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor. Föredragande: Karamanou (A5-0279/2003).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättandet av en andra fas (2004-2008) av gemenskapens insatsprogram för att förebygga våld mot barn, ungdomar och kvinnor och för att skydda våldsoffer och riskgrupper (Daphne IIprogrammet) (KOM(2003) 54 — C5-0060/2003 — 2003/0025(COD)) — utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor. Föredragande: Gröner (A5-0280/2003). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättandet av en andra fas (2004-2008) av gemenskapens insatsprogram för att förebygga våld mot barn, ungdomar och kvinnor och för att skydda våldsoffer och riskgrupper (Daphne IIprogrammet) (KOM(2003) 54 — C5-0060/2003 — 2003/0025(COD)) — utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor. Föredragande: Gröner (A5-0280/2003).

| — | Betänkande om situationen när det gäller de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2002) — (2002/2013(INI)) — utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor. Föredragande: Sylla (A5-0281/2003). |
| --- | --- |

—

Betänkande om situationen när det gäller de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2002) — (2002/2013(INI)) — utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor. Föredragande: Sylla (A5-0281/2003).

| — | Betänkande om meddelandet från kommissionen ”Läget rörande genomförandet av de gemensamma utvärderingarna av sysselsättningspolitiken i kandidatländerna” (KOM(2003) 37 — C5-0239/2003 — 2003/2105(INI)) — utskottet för sysselsättning och sociala frågor. Föredragande: Ettl (A5-0282/2003). |
| --- | --- |

—

Betänkande om meddelandet från kommissionen ”Läget rörande genomförandet av de gemensamma utvärderingarna av sysselsättningspolitiken i kandidatländerna” (KOM(2003) 37 — C5-0239/2003 — 2003/2105(INI)) — utskottet för sysselsättning och sociala frågor. Föredragande: Ettl (A5-0282/2003).

| 2.2) | andrabehandlingsrekommendationer:







  — | ***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om gödselmedel (12733/2/2002 — C5-0224/2003 — 2001/0212(COD)) — utskottet för rättsliga frågor och inre marknaden. Föredragande: Lechner (A5-0252/2003). |
| --- | --- | --- |

2.2)

andrabehandlingsrekommendationer:

—

***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om gödselmedel (12733/2/2002 — C5-0224/2003 — 2001/0212(COD)) — utskottet för rättsliga frågor och inre marknaden. Föredragande: Lechner (A5-0252/2003).

| — | ***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentet och rådets beslut om antagande av ett flerårigt program (2003-2005) för övervakning av handlingsplanen eEurope 2005, spridning av goda rutiner och förbättrad nät- och informationssäkerhet (MODINIS) (7948/1/2003 — C5-0252/2003 — 2002/0187(COD)) — utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi. Föredragande: Read (A5-0269/2003). |
| --- | --- |

—

***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentet och rådets beslut om antagande av ett flerårigt program (2003-2005) för övervakning av handlingsplanen eEurope 2005, spridning av goda rutiner och förbättrad nät- och informationssäkerhet (MODINIS) (7948/1/2003 — C5-0252/2003 — 2002/0187(COD)) — utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi. Föredragande: Read (A5-0269/2003).

| — | ***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga sektorn (7946/1/2003 — C5-0251/2003 — 2002/0123(COD)) — utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi. Föredragande: W.G. van Velzen (A5-0284/2003). |
| --- | --- |

—

***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga sektorn (7946/1/2003 — C5-0251/2003 — 2002/0123(COD)) — utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi. Föredragande: W.G. van Velzen (A5-0284/2003).

| 3) | ledamöterna







  3.1) | muntliga frågor (artikel 42 i arbetsordningen):







  — | Bob van den Bos, Baroness Nicholson of Winterbourne, Baroness Sarah Ludford, Elizabeth Lynne, Bill Newton Dunn, Johan Van Hecke et Joan Vallvé, au nom du groupe ELDR, Nuala Ahern, Matti Wuori, Danielle Auroi, Kathalijne Buitenweg, Alexander de Roo, Jan Dhaene, Raina Echerer, Jillian Evans, Monica Frassoni, Ian Hudghton, Jean Lambert, Alain Lipietz, Nelly Maes, Neil MacCormick, Heide Rühle et Inger Schörling, au nom du groupe Verts/ALE, Francis Wurtz, Pernille Frahm et André Brie, au nom du groupe GUE/NGL, Niall Andrews, Mary Banotti, Marco Cappato, Paulo Casaca, John Cushnahan, Proinsias De Rossa, Koldo Gorostiaga Atxalandabaso, Glenys Kinnock, Torben Lund, Antonio Mussa, Ulla Sandbæk, Catherine Stihler, Joke Swiebel, Anders Wijkman et Jan Wiersma, au Conseil, om EU och kampen mot tortyr (B5-0274/2003). |
| --- | --- | --- | --- |

3)

ledamöterna

3.1)

muntliga frågor (artikel 42 i arbetsordningen):

—

Bob van den Bos, Baroness Nicholson of Winterbourne, Baroness Sarah Ludford, Elizabeth Lynne, Bill Newton Dunn, Johan Van Hecke et Joan Vallvé, au nom du groupe ELDR, Nuala Ahern, Matti Wuori, Danielle Auroi, Kathalijne Buitenweg, Alexander de Roo, Jan Dhaene, Raina Echerer, Jillian Evans, Monica Frassoni, Ian Hudghton, Jean Lambert, Alain Lipietz, Nelly Maes, Neil MacCormick, Heide Rühle et Inger Schörling, au nom du groupe Verts/ALE, Francis Wurtz, Pernille Frahm et André Brie, au nom du groupe GUE/NGL, Niall Andrews, Mary Banotti, Marco Cappato, Paulo Casaca, John Cushnahan, Proinsias De Rossa, Koldo Gorostiaga Atxalandabaso, Glenys Kinnock, Torben Lund, Antonio Mussa, Ulla Sandbæk, Catherine Stihler, Joke Swiebel, Anders Wijkman et Jan Wiersma, au Conseil, om EU och kampen mot tortyr (B5-0274/2003).

| 3.2) | muntliga frågor inför frågestunden (artikel 43 i arbetsordningen):







  — | Kauppi Piia-Noora, Medina Ortega Manuel, Casaca Paulo, Frassoni Monica, Izquierdo Rojo María, Hyland Liam, Ó Neachtain Seán, Rodríguez Ramos María, Herranz García María Esther, Staes Bart, Sauquillo Pérez del Arco Francisca, Korhola Eija-Riitta Anneli, Posselt Bernd, Sandberg-Fries Yvonne, Howitt Richard, Bowis John, Belder Bastiaan, de Roo Alexander, Davies Chris, Nogueira Román Camilo, Alavanos Alexandros, Vatanen Ari, McKenna Patricia, Thors Astrid, Lambert Jean, Karas Othmar, Ford Glyn, Seppänen Esko Olavi, Sacrédeus Lennart, Newton Dunn Bill, Andrews Niall, Crowley Brian, Fitzsimons James (Jim), García-Margallo y Marfil José Manuel, Turco Maurizio, Flemming Marialiese, Riis-Jørgensen Karin, Boudjenah Yasmine, Zorba Myrsini, Folias Christos, De Rossa Proinsias, Ahern Nuala, Dupuis Olivier, MacCormick Neil, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Dhaene Jan, Hatzidakis Konstantinos, Korakas Efstratios, Evans Jillian, Souladakis Ioannis, Patakis Ioannis, Alyssandrakis Konstantinos-Nogueira Román Camilo, Medina Ortega Manuel, Alavanos Alexandros, Harbour Malcolm, Kauppi Piia-Noora, Papayannakis Mihail, Izquierdo Rojo María, Seppänen Esko Olavi, Sacrédeus Lennart, Carnero González Carlos, Casaca Paulo, Andrews Niall, Crowley Brian, Hyland Liam, Ó Neachtain Seán, Fitzsimons James (Jim), Marset Campos Pedro, Turco Maurizio, De Rossa Proinsias, Zorba Myrsini, McKenna Patricia, Posselt Bernd, Dupuis Olivier, MacCormick Neil, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Ferrer Concepció, Kinnock Glenys, Howitt Richard, Alyssandrakis Konstantinos, Korakas Efstratios, Patakis Ioannis, Souladakis Ioannis. |
| --- | --- | --- |

3.2)

muntliga frågor inför frågestunden (artikel 43 i arbetsordningen):

—

Kauppi Piia-Noora, Medina Ortega Manuel, Casaca Paulo, Frassoni Monica, Izquierdo Rojo María, Hyland Liam, Ó Neachtain Seán, Rodríguez Ramos María, Herranz García María Esther, Staes Bart, Sauquillo Pérez del Arco Francisca, Korhola Eija-Riitta Anneli, Posselt Bernd, Sandberg-Fries Yvonne, Howitt Richard, Bowis John, Belder Bastiaan, de Roo Alexander, Davies Chris, Nogueira Román Camilo, Alavanos Alexandros, Vatanen Ari, McKenna Patricia, Thors Astrid, Lambert Jean, Karas Othmar, Ford Glyn, Seppänen Esko Olavi, Sacrédeus Lennart, Newton Dunn Bill, Andrews Niall, Crowley Brian, Fitzsimons James (Jim), García-Margallo y Marfil José Manuel, Turco Maurizio, Flemming Marialiese, Riis-Jørgensen Karin, Boudjenah Yasmine, Zorba Myrsini, Folias Christos, De Rossa Proinsias, Ahern Nuala, Dupuis Olivier, MacCormick Neil, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Dhaene Jan, Hatzidakis Konstantinos, Korakas Efstratios, Evans Jillian, Souladakis Ioannis, Patakis Ioannis, Alyssandrakis Konstantinos-Nogueira Román Camilo, Medina Ortega Manuel, Alavanos Alexandros, Harbour Malcolm, Kauppi Piia-Noora, Papayannakis Mihail, Izquierdo Rojo María, Seppänen Esko Olavi, Sacrédeus Lennart, Carnero González Carlos, Casaca Paulo, Andrews Niall, Crowley Brian, Hyland Liam, Ó Neachtain Seán, Fitzsimons James (Jim), Marset Campos Pedro, Turco Maurizio, De Rossa Proinsias, Zorba Myrsini, McKenna Patricia, Posselt Bernd, Dupuis Olivier, MacCormick Neil, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Ferrer Concepció, Kinnock Glenys, Howitt Richard, Alyssandrakis Konstantinos, Korakas Efstratios, Patakis Ioannis, Souladakis Ioannis.

| 3.3) | resolutionsförslag (artikel 48 i arbetsordningen)







  — | Hernández Mollar om privata investeringar i ny transportinfrastruktur (B5-0360/2003).







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | RETT |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | ECON |

3.3)

resolutionsförslag (artikel 48 i arbetsordningen)

—

Hernández Mollar om privata investeringar i ny transportinfrastruktur (B5-0360/2003).

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

RETT

rådgivande utskott:

ECON

| — | Garriga Polledo om ett associeringsavtal mellan Ryssland och EU (B5-0361/2003).







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | AFET |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | ITRE |

—

Garriga Polledo om ett associeringsavtal mellan Ryssland och EU (B5-0361/2003).

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

AFET

rådgivande utskott:

ITRE

| — | Ainardi, Alavanos, Bertinotti, Boudjenah, Boumediene-Thiery, Cashman, Caudron, Cossutta, De Keyser, De Rossa, Di Lello Finuoli, Di Pietro, Eriksson, Ilda Figueiredo, Flautre, Ford, Frahm, Fraisse, González Álvarez, Jové Peres, Kaufmann, Lund, Manisco, Markov, Meijer, Miranda, Modrow, Morgantini, Papayannakis, José Puerta, Schulz, Seppänen, Turmes, Uca, Vattimo, Vinci, Wurtz och Wyn om risken för allvarligt åsidosättande av grundläggande rättigheter (yttrandefriheten och informationsfriheten) i Italien (B5-0363/2003).







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | LIBE |
| --- | --- | --- | --- |

—

Ainardi, Alavanos, Bertinotti, Boudjenah, Boumediene-Thiery, Cashman, Caudron, Cossutta, De Keyser, De Rossa, Di Lello Finuoli, Di Pietro, Eriksson, Ilda Figueiredo, Flautre, Ford, Frahm, Fraisse, González Álvarez, Jové Peres, Kaufmann, Lund, Manisco, Markov, Meijer, Miranda, Modrow, Morgantini, Papayannakis, José Puerta, Schulz, Seppänen, Turmes, Uca, Vattimo, Vinci, Wurtz och Wyn om risken för allvarligt åsidosättande av grundläggande rättigheter (yttrandefriheten och informationsfriheten) i Italien (B5-0363/2003).

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

LIBE

| — | Turco, Pannella, Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Aaltonen, Ahern, Ainardi, Bent Hindrup Andersen, Jan Andersson, André-Léonard, Andreasen, Aparicio, Auroi, Balfe, Baltas, Banotti, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, Bernié, Bertinotti, Boogerd-Quaak, Boselli, Boudjenah, Boumediene, Bowe, Brie, Buitenweg, Busk, Butel, Campos, Carlotti, Carnero, Carrilho, Casaca, Cashman, Caudron, Celli, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Clegg, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Cossutta, Darras, Davies, Declercq, Dehousse, De Keyser, De Roo, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Di Lello, Dover, Doyle, Duhamel, Dührkop Dührkop, Dybkjaer, Finuoli Echerer, Eriksson, Esclopé, Ettl, Jillian Evans, Färm, Fava, Ferreira, Fiebiger, Flautre, Flesch, Ford, Frahm, Fraisse, Frassoni, Fruteau, Gahrton, Garot, Ghilardotti, Gillig, Goebbels, González Álvarez, Görlach, Gorostiaga, Gröner, Guy-Quint, Hager, Haug, Herzog, Honeyball, Hudghton, Stephen Hughes, Imbeni, Isler Béguin, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jensen, Jonckheer, Jöns, Jove Peres, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kaufmann, Kessler, Kinnock, Koulourianos, Krarup, Kreissl-Dörfler, Krivine, Kronberger, Kuckelkorn, Lage, Lannoye, Lavarra, Linkohr, Lipietz, Lucas, Ludford, Lund, Maaten, MacCormick, McKenna, McMillan-Scott, McNally, Maes, Malliori, Malmström, Manders, Manisco, Mann, Markov, Marset Campos, Martelli, Martin, Martínez Martínez, Mastorakis, Mathieu, Mayol i Raynal, Meijer, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Messner, Miguélez Ramos, Miranda, Miranda De Lage, Modrow, Monsonis, Moraes, Morgantini, Mulder, Müller, Myller, Nair, Napoletano, Newton Dunn, Nogueira Román, Nordmann, Obiols i Germà, Onesta, Ortuondo Larrea, Paasilinna, Paciotti, Papayannakis, Patrie, Paulsen, Pérez Royo, Ernst Piecyk, Piétrasanta, Pittella, Plooij-Van Gorsel, Poignant, Poos, Prets, Puerta, Randzio-Plath, Raymond, Ries, Riis-Jørgensen, Rocard, Rodríguez Ramos, Rothe, Roure, Ruffolo, Rühle, Sacconi, Saint-Josse, Sandbaek, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo, Savary, Sbarbati, Scarbonchi, Schaffner, Scheele, Schmid, Schmidt, Schörling, Schroedter, Schulz, Seppänen, Sichrovsky, Sjöstedt, Smet, Soares, B. Sørensen, Sörensen, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Staes, Sterckx, Stockmann, Sudre, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Trentin, Turmes, Uca, Vachetta, Vairinhos, Valenciano, Vallvé, Van Brempt, van den Berg, van den Bos, van den Burg, van Hecke, van Hulten, van Lancker, Vattimo, Vermeer, Vidal-Quadras Roca, Vinci, Vlasto, Volcic, Whitehead, Marinus Wiersma, Wijkman, Wuori, Wurtz, Wyn, Zimeray, Zorba och Olga Zrihen om respekten för principerna om religionsfrihet och statens sekularisering i den framtida europeiska författningen (B5-0364/2003).







  Hänvisat till | ansvarigt utskott: | AFCO |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | LIBE |

—

Turco, Pannella, Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Aaltonen, Ahern, Ainardi, Bent Hindrup Andersen, Jan Andersson, André-Léonard, Andreasen, Aparicio, Auroi, Balfe, Baltas, Banotti, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, Bernié, Bertinotti, Boogerd-Quaak, Boselli, Boudjenah, Boumediene, Bowe, Brie, Buitenweg, Busk, Butel, Campos, Carlotti, Carnero, Carrilho, Casaca, Cashman, Caudron, Celli, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Clegg, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Cossutta, Darras, Davies, Declercq, Dehousse, De Keyser, De Roo, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Di Lello, Dover, Doyle, Duhamel, Dührkop Dührkop, Dybkjaer, Finuoli Echerer, Eriksson, Esclopé, Ettl, Jillian Evans, Färm, Fava, Ferreira, Fiebiger, Flautre, Flesch, Ford, Frahm, Fraisse, Frassoni, Fruteau, Gahrton, Garot, Ghilardotti, Gillig, Goebbels, González Álvarez, Görlach, Gorostiaga, Gröner, Guy-Quint, Hager, Haug, Herzog, Honeyball, Hudghton, Stephen Hughes, Imbeni, Isler Béguin, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jensen, Jonckheer, Jöns, Jove Peres, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kaufmann, Kessler, Kinnock, Koulourianos, Krarup, Kreissl-Dörfler, Krivine, Kronberger, Kuckelkorn, Lage, Lannoye, Lavarra, Linkohr, Lipietz, Lucas, Ludford, Lund, Maaten, MacCormick, McKenna, McMillan-Scott, McNally, Maes, Malliori, Malmström, Manders, Manisco, Mann, Markov, Marset Campos, Martelli, Martin, Martínez Martínez, Mastorakis, Mathieu, Mayol i Raynal, Meijer, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Messner, Miguélez Ramos, Miranda, Miranda De Lage, Modrow, Monsonis, Moraes, Morgantini, Mulder, Müller, Myller, Nair, Napoletano, Newton Dunn, Nogueira Román, Nordmann, Obiols i Germà, Onesta, Ortuondo Larrea, Paasilinna, Paciotti, Papayannakis, Patrie, Paulsen, Pérez Royo, Ernst Piecyk, Piétrasanta, Pittella, Plooij-Van Gorsel, Poignant, Poos, Prets, Puerta, Randzio-Plath, Raymond, Ries, Riis-Jørgensen, Rocard, Rodríguez Ramos, Rothe, Roure, Ruffolo, Rühle, Sacconi, Saint-Josse, Sandbaek, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo, Savary, Sbarbati, Scarbonchi, Schaffner, Scheele, Schmid, Schmidt, Schörling, Schroedter, Schulz, Seppänen, Sichrovsky, Sjöstedt, Smet, Soares, B. Sørensen, Sörensen, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Staes, Sterckx, Stockmann, Sudre, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Trentin, Turmes, Uca, Vachetta, Vairinhos, Valenciano, Vallvé, Van Brempt, van den Berg, van den Bos, van den Burg, van Hecke, van Hulten, van Lancker, Vattimo, Vermeer, Vidal-Quadras Roca, Vinci, Vlasto, Volcic, Whitehead, Marinus Wiersma, Wijkman, Wuori, Wurtz, Wyn, Zimeray, Zorba och Olga Zrihen om respekten för principerna om religionsfrihet och statens sekularisering i den framtida europeiska författningen (B5-0364/2003).

Hänvisat till

ansvarigt utskott:

AFCO

rådgivande utskott:

LIBE

11.   Anslagsöverföringar

Budgetutskottet hade granskat förslaget till anslagsöverföring nr 13/2003 (C5-0246/2003 — SEK(2003) 639).

Utskottet har, i enlighet med artiklarna 24.3 och 181.1 i budgetförordningen av den 25 juni 2002 och i enlighet med artikel 23b i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999, beslutat att godkänna begäran om överföring. Om rådet bekräftar denna ståndpunkt kan anslagsöverföringen genomföras enligt följande fördelning:

| AVSÄNDARKONTO |
| --- |
| Kapitel B0-23 — Reserv för grantier | | |
| — | Artikel B0-230 — Reserv för lån och lånegarantier till förmån för och i tredje land |

AVSÄNDARKONTO

Kapitel B0-23 — Reserv för grantier

—

Artikel B0-230 — Reserv för lån och lånegarantier till förmån för och i tredje land

IDA

- 145 670 000 EUR

MOTTAGARKONTO

Kapitel B0-24 — Inbetalningar till garantifonden

| — | Artikel B0-240 — Inbetalningar till garantifonden i samband med nya transaktioner |
| --- | --- |

—

Artikel B0-240 — Inbetalningar till garantifonden i samband med nya transaktioner

IDA

145 670 000 EUR

*

- *

Budgetutskottet hade granskat förslaget till anslagsöverföring nr 14/2003 (C5-0265/2003 — SEK(2003) 693).

Utskottet har beslutat att i enlighet med artikel 24.3, 26.2 och 181.1 i budgetförordningen av den 25 juni 2002 och i enlighet med artikel 23c i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 godkänna överföringen. Eftersom rådet bekräftat sin ståndpunkt från trepartssammanträdet den 2 juli 2003 kan överföringen genomföras enligt följande fördelning:

| AVSÄNDARKONTO |
| --- |
| Kapitel B7-91 — Reserv för katastrofbistånd | | |
| — Artikel B7-910 — Reserv för katastrofbistånd | ÅB | -21 000 000 EUR |
| Kapitel B7-96 — Reserv för administrativa utgifter | | |
| — Artikel B7-960 — Reserv för administrativa utgifter | ÅB | -4 000 000 EUR |
| MOTTAGARKONTO |
| Kapitel B7-21 — Humanitärt bistånd | | |
| — | Artikel B7-210 — Bistånd till befolkningsgrupper och akut livsmedelsbistånd till utvecklingsländer och andra tredje länder som drabbats av katastrofer eller allvarliga kriser |

AVSÄNDARKONTO

Kapitel B7-91 — Reserv för katastrofbistånd

— Artikel B7-910 — Reserv för katastrofbistånd

ÅB

-21 000 000 EUR

Kapitel B7-96 — Reserv för administrativa utgifter

— Artikel B7-960 — Reserv för administrativa utgifter

ÅB

-4 000 000 EUR

MOTTAGARKONTO

Kapitel B7-21 — Humanitärt bistånd

—

Artikel B7-210 — Bistånd till befolkningsgrupper och akut livsmedelsbistånd till utvecklingsländer och andra tredje länder som drabbats av katastrofer eller allvarliga kriser

ÅB

25 000 000 EUR

*

- *

Budgetutskottet hade granskat förslaget till anslagsöverföring nr 15/2003 (C5-0266/2003 — SEK(2003) 703).

Utskottet har, i enlighet med artikel 24 i budgetförordningen och efter att ha tagit del av rådets yttrande, beslutat att godkänna överföringen i sin helhet.

| AVSÄNDARKONTO |
| --- |
| — Artikel 260 (”Konsultationer, studier och undersökningar av begränsad omfattning”) | ÅB/BB | - 120 000 EUR |
| MOTTAGARKONTO |
| — Artikel 251 (”Utgifter i samband med att företrädare för kandidatländerna närvarar vid sammanträden”) | ÅB/BB | 120 000 EUR |

AVSÄNDARKONTO

— Artikel 260 (”Konsultationer, studier och undersökningar av begränsad omfattning”)

ÅB/BB

- 120 000 EUR

MOTTAGARKONTO

— Artikel 251 (”Utgifter i samband med att företrädare för kandidatländerna närvarar vid sammanträden”)

ÅB/BB

120 000 EUR

*

- *

Budgetutskottet hade granskat förslaget till anslagsöverföring nr 16/2003 (C5-0303/2003 — SEK(2003) 765).

Utskottet har, i enlighet med artikel 24.3 och 181.1 i budgetförordningen av den 25 juni 2002, beslutat att godkänna överföringen enligt följande fördelning:

| AVSÄNDARKONTO |
| --- |
| Kapitel B7-40 — Samarbete med tredje länder i Medelhavsområdet | | |
| — Artikel B7-405 — Finansprotokoll med länderna i södra Medelhavsområdet | | |
| — | Punkt B7-4050 — Första och andra finansprotokollen med länderna i södra Medelhavsområdet |

AVSÄNDARKONTO

Kapitel B7-40 — Samarbete med tredje länder i Medelhavsområdet

— Artikel B7-405 — Finansprotokoll med länderna i södra Medelhavsområdet

—

Punkt B7-4050 — Första och andra finansprotokollen med länderna i södra Medelhavsområdet

BB

-1 800 000 EUR

| — | Punkt B7-4051 — Tredje och fjärde finansprotokollen med länderna i södra Medelhavsområdet |
| --- | --- |

—

Punkt B7-4051 — Tredje och fjärde finansprotokollen med länderna i södra Medelhavsområdet

BB

-7 200 000 EUR

Kapitel B7-41 — Meda (åtgärder i samband med reformer av ekonomiska och sociala strukturer i tredje länder i Medelhavsområdet)

| — | Artikel B7-410A — Meda (åtgärder i samband med reformer av ekonomiska och sociala strukturer i tredje länder i Medelhavsområdet) — Administrativa utgifter |
| --- | --- |

—

Artikel B7-410A — Meda (åtgärder i samband med reformer av ekonomiska och sociala strukturer i tredje länder i Medelhavsområdet) — Administrativa utgifter

BB

-25 000 000 EUR

MOTTAGARKONTO

Kapitel B7-42 — Åtgärdsprogram för Mellanöstern

| — | Artikel B7-420 — Gemenskapsåtgärder i samband med fredsavtalet mellan Israel och PLO |
| --- | --- |

—

Artikel B7-420 — Gemenskapsåtgärder i samband med fredsavtalet mellan Israel och PLO

BB

34 000 000 EUR

*

- *

Budgetutskottet hade granskat förslaget till anslagsöverföring nr 17/2003 (C5-0304/2003 — SEK(2003) 764).

Utskottet har, i enlighet med artikel 24.3 och 181.1 i budgetförordningen av den 25 juni 2002, beslutat att godkänna överföringen enligt följande fördelning:

| AVSÄNDARKONTO |
| --- |
| Kapitel B7-96 — Reserv för administrativa utgifter | | |
| Artikel B7-960 — Reserv för administrativa utgifter | ÅB | - 200 000 EUR |
| | BB | -70 000 EUR |
| MOTTAGARKONTO |
| Kapitel B7-04 — Strategin inför anslutningen av Medelhavsländer (Cypern och Malta) | | |
| — Artikel B7-040 — Strategin inför Maltas anslutning | ÅB | 200 000 EUR |
| | BB | 70 000 EUR |

AVSÄNDARKONTO

Kapitel B7-96 — Reserv för administrativa utgifter

Artikel B7-960 — Reserv för administrativa utgifter

ÅB

- 200 000 EUR

BB

-70 000 EUR

MOTTAGARKONTO

Kapitel B7-04 — Strategin inför anslutningen av Medelhavsländer (Cypern och Malta)

— Artikel B7-040 — Strategin inför Maltas anslutning

ÅB

200 000 EUR

BB

70 000 EUR

*

- *

Budgetutskottet hade granskat förslaget till anslagsöverföring nr 18/2003 (C5-0305/2003 — SEK(2003) 784).

Utskottet har, i enlighet med artikel 24.3, 26.2 och 181.1 i budgetförordningen av den 25 juni 2002 och i enlighet med artikel 23 c i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999, beslutat att godkänna överföringen. Om rådet bekräftar sin ståndpunkt kan överföringen genomföras enligt följande fördelning:

| AVSÄNDARKONTO |
| --- |
| Kapitel B7-91 — Reserv för katastrofbistånd | | |
| — Artikel B7-910 — Reserv för katastrofbistånd | ÅB | -15 000 000 EUR |
| MOTTAGARKONTO |
| Kapitel B7-20 — Livsmedelsbistånd och stödåtgärder | | |
| — | Artikel B7-201 — Övrigt bistånd i form av produkter, stödåtgärder och transport, distribution, följdåtgärder och kontroll av genomförandet |

AVSÄNDARKONTO

Kapitel B7-91 — Reserv för katastrofbistånd

— Artikel B7-910 — Reserv för katastrofbistånd

ÅB

-15 000 000 EUR

MOTTAGARKONTO

Kapitel B7-20 — Livsmedelsbistånd och stödåtgärder

—

Artikel B7-201 — Övrigt bistånd i form av produkter, stödåtgärder och transport, distribution, följdåtgärder och kontroll av genomförandet

ÅB

15 000 000 EUR

*

- *

Budgetutskottet hade granskat förslaget till anslagsöverföring nr 19/2003 (C5-0306/2003 — SEK(2003) 786).

Utskottet har, i enlighet med artikel 24.3 och 181.1 i budgetförordningen av den 25 juni 2002, beslutat att godkänna överföringen enligt följande fördelning:

| AVSÄNDARKONTO |
| --- |
| Kapitel B0-40 — Avsättningar | | |
| — | Avsättningar — Punkt B7-6600 — Externa åtgärder för utvecklingssamarbete |

AVSÄNDARKONTO

Kapitel B0-40 — Avsättningar

—

Avsättningar — Punkt B7-6600 — Externa åtgärder för utvecklingssamarbete

ÅB

-12 000 000 EUR

BB

-10 000 000 EUR

MOTTAGARKONTO

Kapitel B7-04 — Strategin inför anslutningen av Medelhavsländer (Cypern och Malta)

— Artikel B7-041 — Strategin inför Cyperns anslutning

ÅB

11 900 000 EUR

BB

9 900 000 EUR

| — | Artikel B7-041A — Strategin inför Cyperns anslutning — Administrativa utgifter |
| --- | --- |

—

Artikel B7-041A — Strategin inför Cyperns anslutning — Administrativa utgifter

ÅB

100 000 EUR

BB

100 000 EUR

*

- *

Budgetutskottet hade granskat förslaget till anslagsöverföring nr 20/2003 (C5-0307/2003 — SEK(2003) 787).

Utskottet har, i enlighet med artiklarna 24.3 och 181.1 i budgetförordningen av den 25 juni 2002, beslutat att godkänna överföringen enligt följande fördelning:

| AVSÄNDARKONTO |
| --- |
| Kapitel B0-40 — Avsättningar | | |
| — | Avsättningar — Punkt B7-8000 — Internationella fiskeavtal |

AVSÄNDARKONTO

Kapitel B0-40 — Avsättningar

—

Avsättningar — Punkt B7-8000 — Internationella fiskeavtal

ÅB

-4 288 500 EUR

BB

-4 038 500 EUR

MOTTAGARKONTO

Kapitel B7-80 — Internationella fiskeavtal

— Artikel B7-800 — Internationella fiskeavtal

Punkt B7-8000 — Internationella fiskeavtal

ÅB

4 288 500 EUR

BB

4 038 500 EUR

12.   Framställningar

Följande framställningar som tagits upp i registret under nedanstående datum hade, i enlighet med artikel 174.5 i arbetsordningen, hänvisats till behörigt utskott:

9 juli 2003

Gourlaki (nr 622/2003),

Karakasis (Hellenic Association for Oral and Maxillofacial Surgery) (nr 623/2003),

Simeon Largas (nr 624/2003),

Chrisoula Grigoratou (nr 625/2003),

Efstathia Kalamara-Dragoumanos (nr 626/2003),

Secundino Fernandez Gutierrez (nr 627/2003),

Joaquim Rutllant I Valls (Salvem Pinya de Rosa) (nr 628/2003),

Bonifacio Martin Hoyos (Junta de Castilla y León) (nr 629/2003),

Manuel Iglesias Rey (nr 630/2003),

Isabel Macias Pitache (Asociacion de Comunidades de Propietarios de Urbanizaciones) (nr 631/2003),

Noel Ojeda Fadraga (Coordinadora Internacional de ex-Prisoneros Politicos Cubanos en España) (nr 632/2003),

Juan Antonio Canovaca Blanque (nr 633/2003),

Michel Baillard (nr 634/2003),

Claude Rollier (nr 635/2003),

Lallement (Le Calypso) (nr 636/2003),

Teofil Popescu (nr 637/2003),

Luigi Ravacchioli (Alliance des Syndicats Libres) (nr 638/2003),

Therese Bouvet (nr 639/2003),

Nadège Blanco (nr 640/2003),

Mohamed Mansoibou (Diaspora Comorienne) (nr 641/2003),

Anne Possoz (nr 642/2003),

Charles Petit (nr 643/2003),

Cyprien Gay (nr 644/2003),

Janique Labbe (nr 645/2003),

Alessio Lupo (nr 646/2003),

Francesco Paolo Giambertone (nr 647/2003),

Gian Pier Battista Godio (nr 648/2003),

Onofrio Fodera' (nr 649/2003),

Fernando Goncalves Ramada (nr 650/2003),

Bernardo De Jesus (nr 651/2003),

Rui Manuel Fialho Mendes (nr 652/2003),

Henrique Trindade (nr 653/2003),

Armando Vitor Ribeiro (nr 654/2003).

10 juli 2003

Wongodi Omokoko Olenga (CECOCO e.V.) (med två underskrifter) (nr 655/2003),

Simon Schaeberle (nr 656/2003),

Ulrike Schnur (nr 657/2003),

Guenther Reichert (nr 658/2003),

Ulrich Bulmahn (nr 659/2003),

Andreas Müller (nr 660/2003),

Servet Taylan (nr 661/2003),

Frank Lücker (nr 662/2003),

Herbert Wagner (nr 663/2003),

Walter Marth (nr 664/2003),

Maria Karnott (nr 665/2003),

Sebastián Alemany Ferrá (nr 666/2003),

Philip Lawson (nr 667/2003),

Tim Mosses (nr 668/2003),

Dimitrios Gousidis (Journalists' Union of Macedonia and Thrace Daily Newspapers) (med två underskrifter) (nr 669/2003),

Stanislas Kalinowski (nr 670/2003),

James Dungey (nr 671/2003),

Andrew Bussey (nr 672/2003),

Jacek Gancarson (nr 673/2003),

Sandra Kavanagh Josefsson (nr 674/2003),

Ali Ertem (Verein der Völkermordgegner e.V. ) (med ytterligare 11 000 underskrifter) (nr 675/2003),

Edward Lighthart (nr 676/2003),

Wendy Florence Winter de Garcia (Expatriate Information Exchange) (nr 677/2003),

Henrik Dahlsson (TEAM) (nr 678/2003),

Irma Vouti (nr 679/2003),

Julius Brunner (nr 680/2003),

Jan Adriaanse (nr 681/2003),

Herman Kolling (nr 682/2003),

Pascale Mellado (nr 683/2003),

Stephen Evans (nr 684/2003).

18 juli 2003

Nikolaos Koulidis (nr 685/2003),

Georgios Gourlas (nr 686/2003),

Elida Reneé Ramirez de Sanchez (nr 687/2003),

José Manuel Viqueira Remuiñán (nr 688/2003),

Juan Cipriano Bravo Noriega (nr 689/2003),

Manuel Sánchez Pereira (nr 690/2003),

Thierry Fouan (nr 691/2003),

Mireille Drouet (nr 692/2003),

Paul-Albert Iweins (Délégation des Barreaux de France (nr 693/2003),

André Martin (nr 694/2003),

Guy Hette (nr 695/2003),

Claudio Mori (Persone Diverse Sessualmente) (nr 696/2003),

Paolo Cortesi (nr 697/2003),

Oswald Grömminger (nr 698/2003),

Lelio Marinó (Comitato Anti Savoia) (nr 699/2003),

Pietro Sabato (Partito Italiano Nuova Generazione) (nr 700/2003),

Joaquim Da Silva Rodrigues Martins (nr 701/2003).

21 juli 2003

Josef Fiedler (nr 702/2003),

Kurt Stengele (nr 703/2003),

Heinrich Altenhövel (nr 704/2003),

Horst Häusermann (nr 705/2003),

Michael Siebel (nr 706/2003),

Larissa Gubanova (nr 707/2003),

Arnold Schiller (nr 708/2003),

Ralf Wagner (nr 709/2003),

Yvette Schützner (nr 710/2003),

Egbert Mieth (nr 711/2003),

Chris Papoudaris (nr 712/2003),

Syle och Shefkije Rugova (nr 713/2003),

Ralf Stopp (nr 714/2003),

Susanne Schloßhauer (nr 715/2003),

Sabine Wenzel (med 54 underskrifter) (nr 716/2003),

Günter Thiel (nr 717/2003),

Michael Haflisch (nr 718/2003),

Waldemar Weber (nr 719/2003),

Norman Brooks (nr 720/2003),

Charles Winfield (nr 721/2003),

Jim Lynch (Collins Avenue West Residents Association) (nr 722/2003),

Alex Dakers (nr 723/2003),

Hazel St. Clare Oliver (nr 724/2003),

Carl Smith (med ytterligare 500 underskrifter) (nr 725/2003),

MPK McNally (nr 726/2003),

Agatha Huisman (nr 727/2003),

Susan Small (nr 728/2003),

Ileana Rollason (nr 729/2003),

Oliver Lines (nr 730/2003),

Anthony Chambers (nr 731/2003),

Sonia Gale (Abusos Urbanisticos-no) (nr 732/2003),

Brian Riley (nr 733/2003),

Philia de Boer (nr 734/2003),

David Hargreaves (nr 735/2003),

Lon Williams (nr 736/2003),

Frank Mayer (nr 737/2003),

Fernando Landa Beitia (nr 738/2003),

Jouni Ahokangas (nr 739/2003),

Ilkka Soini (nr 740/2003),

Ahto Rautio (nr 741/2003),

Liesbeth de Jonge (nr 742/2003),

Paul Bianchi (nr 743/2003).

24 juli 2003

Charalambos Psarros (nr 744/2003),

Timotheos Athanassiou (Universal Council of the Hellenism Diasporas) (nr 745/2003),

Ioanna Matsouka (nr 746/2003),

Timotheos Athanassiou (Universal Council of the Hellenism Diasporas) (nr 747/2003),

Anna Anagnostou (nr 748/2003),

Enric Pubill (Associació Catalana d'Ex-presos Polítics) (nr 749/2003),

Mercedes Velasco Garrido (nr 750/2003),

Anne-Marie Gianquinto (nr 751/2003),

Massimiliano Modica (nr 752/2003),

Maria Teresa De Nardis (nr 753/2003),

Antonio Pallicer (Defensor del Ciutadà — Defensor del Ciudadano y del Turista) (nr 754/2003),

Giuseppe Tizza (nr 755/2003),

Rici Herlan (Interessengemeinschaft der Rentner in Spanien) (nr 756/2003),

Igor Wladimir Schubert (nr 757/2003),

Jörn Runge (nr 758/2003),

Michael Haflisch (nr 759/2003),

Torsten Jäger (nr 760/2003),

Paul Kenis (nr 761/2003),

Brian John Horne (nr 762/2003),

Brian Paul Rooney (nr 763/2003),

Juliano Qirjako (nr 764/2003),

Yasar Mert (nr 765/2003).

28 augusti 2003

Nikolaos Kanaris (Groupe d'Habitants du Centre Historique d'Athènes) (nr 766/2003),

Bunyamin Aras (Kurdish Democratic People's Union) (nr 767/2003),

Panayiotis Vryonis (nr 768/2003),

Michelangelo La Spina (nr 769/2003),

Salvador Perrat (nr 770/2003),

Luis Antonio Alvarez Diaz (Coordinadora Musical) (nr 771/2003),

Carlos Pons Roset (nr 772/2003),

Joan Cervan i Andreu (nr 773/2003),

Pedro Hernando Martinez (nr 774/2003),

Pedro Marset Campos (Parlamento Europeo) (nr 775/2003),

Mariano Peinado Izquierdo (Federación Internacional para la defesa del American Pit Bull Terriers) (nr 776/2003),

Pierre Lasselin (nr 777/2003),

François Théry (Association Paris-Mail) (nr 778/2003),

Marc Michalczak (nr 779/2003),

Eddy Krawiec (nr 780/2003),

Marie-Thérèse Fauré (nr 781/2003),

Christian Tshiza (nr 782/2003),

Vito Paternostro (nr 783/2003),

Antonio Giangrande (Associazione Nazionale Praticanti ed Avvocati, Sezione di Taranto) (nr 784/2003),

Renato Bonomo (Comune di Frascati) (nr 785/2003),

Luciano Motta (nr 786/2003),

Alfredo Pereira (nr 787/2003),

Tina Bostrup (nr 788/2003),

Andrea Baxpöhler-Bertram (nr 789/2003),

Peter Weber (nr 790/2003),

Helga och Bruno Dybus (nr 791/2003),

Karlheinz Mornhinweg (nr 792/2003),

Werner Spieker (nr 793/2003),

Jörg Joachim Getzlaff (nr 794/2003),

Gerhard Schmidt-Delavant (nr 795/2003),

Arno Holtz (nr 796/2003),

Otto Kindzorra (nr 797/2003),

Gudrun Haller-Afanasyev (nr 798/2003),

Steffen Böttcher (nr 799/2003),

Erich Wild (nr 800/2003),

Oskar Eschenbach (nr 801/2003),

Martin Lauzening (nr 802/2003),

Michael Maurer (nr 803/2003),

Michael Maurer (nr 804/2003),

Tim Götzinger (nr 805/2003),

Sandro Wiggerich (nr 806/2003),

Sibylle Enslin (nr 807/2003),

Margret Möckel (nr 808/2003),

Normen Zoch (nr 809/2003),

Ina Rixen (Raion GmbH) (nr 810/2003),

Maureen Asbury (Trentham Action Group) (nr 811/2003),

Margaret Winfield (nr 812/2003),

Wendy Winter de Garcia (Expatriate Information Exchange) (nr 813/2003),

Daniel Stanger (nr 814/2003),

Myrto Condoyanni (nr 815/2003),

Alfons Schmidt (nr 816/2003),

Lennox Alexander (nr 817/2003),

Michael Mansion (nr 818/2003),

Julia Bolton Holloway (nr 819/2003),

Joe Wilson (nr 820/2003),

Gerhard Wilhelm Alm (nr 821/2003),

Gabriel Saraiva (nr 822/2003),

Rosie Kane (Scottish Socialist Party) (nr 823/2003),

Adrian Bonnington (nr 824/2003),

Victor Uwajeh (Niger Delta Redemption Alliance) (nr 825/2003),

Otto Moller (nr 826/2003),

Thomas Haenselmann (nr 827/2003),

Stefan Jacobsson (nr 828/2003),

Toivo Venäläinen (nr 829/2003),

Timo Ala-Reinikka (nr 830/2003),

Constant Verbraeken (nr 831/2003),

Constant Verbraeken (nr 832/2003),

Constant Verbraeken (nr 833/2003).

13.   Kommissionens åtgärder till följd av parlamentets ståndpunkter och resolutioner

Kommissionens meddelande om de åtgärder som kommissionen vidtagit till följd av ståndpunkter och resolutioner som antagits av parlamentet under sammanträdesperioden i maj 2003 hade delats ut.

14.   Skriftliga förklaringar (artikel 51 i arbetsordningen)

De skriftliga förklaringarna nr 6, 7 och 8/2003, som inte erhållit nödvändigt antal underskrifter, hade bortfallit, i enlighet med bestämmelserna i artikel 51.5 i arbetsordningen.

15.   Arbetsplan

Nästa punkt på föredragningslistan var fastställandet av arbetsplanen.

Det slutgiltiga förslaget till föredragningslista för sammanträdesperioden september I 2003 (PE 334.347/PDOJ) hade delats ut. Följande ändringar hade föreslagits i enlighet med artikel 111 i arbetsordningen:

Sammanträdesperioden den 1-4 september 2003

måndagen den 1 september, tisdagen den 2 september och onsdagen den 3 september

| — | Ingen ändring föreslagen |
| --- | --- |

—

Ingen ändring föreslagen

torsdagen den 4 september

| — | Debatt om fall av kränkning av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (artikel 50):
  PPE-DE-gruppen hade begärt att punkten ”Mänskliga rättigheter: Turkmenistan och Centralasien” skulle ersättas med punkten ”Burma (Myanmar)”.
  Talare: Enrique Barón Crespo för PSE-gruppen.
  Parlamentet godkände denna begäran. |
| --- | --- |

—

Debatt om fall av kränkning av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (artikel 50):

PPE-DE-gruppen hade begärt att punkten ”Mänskliga rättigheter: Turkmenistan och Centralasien” skulle ersättas med punkten ”Burma (Myanmar)”.

Talare: Enrique Barón Crespo för PSE-gruppen.

Parlamentet godkände denna begäran.

*

- *

Arbetsplanen var därmed fastställd.

16.   Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt

Följande ledamöter höll, i enlighet med artikel 121a i arbetsordningen, ett anförande på en minut för att uppmärksamma parlamentet på frågor av politisk vikt:

| — | Mary Elizabeth Banotti, kvestor, Sarah Ludford om detta inlägg, Dimitris Tsatsos, Theresa Villiers, Proinsias De Rossa, Roger Helmer, Konstantinos Alyssandrakis, Neil MacCormick, Niall Andrews, Efstratios Korakas, Charles Tannock, Ioannis Patakis, Anne André-Léonard, Giacomo Santini, Jan Dhaene, Koldo Gorostiaga Atxalandabaso, Eija-Riitta Anneli Korhola, Miguel Angel Martínez Martínez, Alain Lipietz, James (Jim) Fitzsimons, Marie Anne Isler Béguin och Sarah Ludford. |
| --- | --- |

—

Mary Elizabeth Banotti, kvestor, Sarah Ludford om detta inlägg, Dimitris Tsatsos, Theresa Villiers, Proinsias De Rossa, Roger Helmer, Konstantinos Alyssandrakis, Neil MacCormick, Niall Andrews, Efstratios Korakas, Charles Tannock, Ioannis Patakis, Anne André-Léonard, Giacomo Santini, Jan Dhaene, Koldo Gorostiaga Atxalandabaso, Eija-Riitta Anneli Korhola, Miguel Angel Martínez Martínez, Alain Lipietz, James (Jim) Fitzsimons, Marie Anne Isler Béguin och Sarah Ludford.

17.   Följderna av sommarens intensiva värmebölja (uttalande följt av debatt)

Uttalande av kommissionen: Följderna av sommarens intensiva värmebölja

Michel Barnier (ledamot av kommissionen), gjorde ett uttalande.

ORDFÖRANDESKAP: Giorgos DIMITRAKOPOULOS

Vice talman

Talare: Carlos Coelho för PPE-DE-gruppen, Dagmar Roth-Behrendt för PSE-gruppen, Frédérique Ries för ELDR-gruppen, Ilda Figueiredo för GUE/NGL-gruppen, Claude Turmes för Verts/ALE-gruppen, José Ribeiro e Castro för UEN-gruppen, Georges Berthu, grupplös, Françoise Grossetête, Carlos Lage, Joan Vallvé, Sylviane H. Ainardi och Miquel Mayol i Raynal.

ORDFÖRANDESKAP: James L.C. PROVAN

Vice talman

Talare: Jean-Claude Martinez, Francesco Fiori, Joan Colom i Naval, Alain Lipietz, Concepció Ferrer, Gilles Savary, Marie Anne Isler Béguin, Arlindo Cunha, Hedwig Keppelhoff-Wiechert, Jorge Moreira Da Silva, Hugues Martin, Encarnación Redondo Jiménez, Regina Bastos, Albert Jan Maat, Christian Foldberg Rovsing och Michel Barnier.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet, 4.9.2003, punkt 9.

18.   Kapitalkrav för banker (Basel II) (debatt)

Betänkande om bankernas eget kapital (Basel II) [2001/2257(INI)] — Utskottet för ekonomi och valutafrågor. Föredragande: Alexander Radwan (A5-0258/2003)

Alexander Radwan redogjorde för sitt betänkande.

ORDFÖRANDESKAP: José PACHECO PEREIRA

Vice talman

Talare: Frits Bolkestein (ledamot av kommissionen), Othmar Karas för PPE-DE-gruppen, Harald Ettl för PSE-gruppen, Helmuth Markov för GUE/NGL-gruppen, Wolfgang Ilgenfritz, grupplös, Theresa Villiers, Christa Randzio-Plath, Piia-Noora Kauppi, Paul Rübig och Frits Bolkestein.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet, 2.9.2003, punkt 21.

19.   Rättsliga grunder och respekt för EG-rätten (debatt)

Betänkande om de rättsliga grunderna och respekten för EG-rätten [2001/2151(INI)] — Utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden. Föredragande: Ioannis Koukiadis (A5-0180/2003)

Ioannis Koukiadis redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Frits Bolkestein (ledamot av kommissionen), José María Gil-Robles Gil-Delgado för PPE-DE-gruppen, Diana Wallis för ELDR-gruppen, Neil MacCormick för Verts/ALE-gruppen, och Frits Bolkestein.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet, 3.9.2003, punkt 13.

20.   Föredragningslista för nästa sammanträde

Föredragningslistan för nästa sammanträde var fastställd (”Föredragningslista” 334.347/OJMA).

21.   Avslutande av sammanträdet

Sammanträdet avslutades kl. 21.10.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Catherine Lalumière

Vice talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev på:

Aaltonen, Adam, Ainardi, Almeida Garrett, Alyssandrakis, Andersen, Andreasen, André-Léonard, Andrews, Aparicio Sánchez, Arvidsson, Atkins, Attwooll, Auroi, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Bakopoulos, Balfe, Baltas, Banotti, Barón Crespo, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Belder, Berend, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Bergaz Conesa, Berger, Berthu, Bertinotti, Beysen, Bigliardo, Blak, Blokland, Bodrato, Böge, Bösch, von Boetticher, Bonde, Boogerd-Quaak, Booth, Bordes, van den Bos, Boumediene-Thiery, Bourlanges, Bouwman, Bowe, Bowis, Bradbourn, Breyer, Brie, Brienza, Brok, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Butel, Callanan, Camisón Asensio, Campos, Camre, Cappato, Carlotti, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Caudron, Caullery, Cauquil, Cederschiöld, Cercas, Ceyhun, Chichester, Philip Claeys, Coelho, Cohn-Bendit, Collins, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Corrie, Coûteaux, Cox, Cunha, Cushnahan, van Dam, Darras, Dary, Daul, Davies, De Clercq, Decourrière, Dehousse, De Keyser, Dell'Alba, Della Vedova, Dell'Utri, De Mita, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deva, De Veyrac, Dhaene, Di Lello Finuoli, Dillen, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Duff, Duhamel, Duin, Dupuis, Dybkjær, Echerer, Elles, Eriksson, Esclopé, Ettl, Jillian Evans, Jonathan Evans, Färm, Fatuzzo, Fava, Ferber, Fernández Martín, Ferrández Lezaun, Ferrer, Fiebiger, Figueiredo, Fiori, Fitzsimons, Flemming, Florenz, Folias, Ford, Formentini, Foster, Fourtou, Frahm, Frassoni, Friedrich, Fruteau, Gahler, Galeote Quecedo, Garaud, Gargani, Garot, Gasòliba i Böhm, de Gaulle, Gawronski, Gebhardt, Gill, Gillig, Gil-Robles Gil-Delgado, Glante, Glase, Gobbo, Goebbels, Goepel, Görlach, Gollnisch, Gomolka, Goodwill, Gorostiaga Atxalandabaso, Graefe zu Baringdorf, Graça Moura, Gröner, Grosch, Grossetête, Guy-Quint, Hänsch, Hager, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedkvist Petersen, Helmer, Hermange, Herzog, Honeyball, Hortefeux, Howitt, Hudghton, Hughes, Hume, Hyland, Iivari, Ilgenfritz, Imbeni, Inglewood, Isler Béguin, Izquierdo Rojo, Jackson, Jean-Pierre, Jeggle, Jensen, Jöns, Jonckheer, Jové Peres, Karamanou, Karas, Karlsson, Kaufmann, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Keßler, Kindermann, Glenys Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korakas, Korhola, Koukiadis, Koulourianos, Krarup, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Krivine, Kronberger, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lagendijk, Laguiller, Lalumière, Lambert, Lang, Lange, Langen, Langenhagen, Lannoye, Lavarra, Lehne, Leinen, Linkohr, Lipietz, Lisi, Ludford, Lulling, Lund, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCartin, MacCormick, McMillan-Scott, McNally, Maes, Maij-Weggen, Malliori, Manders, Manisco, Erika Mann, Thomas Mann, Marchiani, Marinho, Marini, Marinos, Markov, Marset Campos, Martens, David W. Martin, Hans-Peter Martin, Hugues Martin, Martinez, Martínez Martínez, Mastorakis, Mathieu, Matikainen-Kallström, Hans-Peter Mayer, Xaver Mayer, Mayol i Raynal, Medina Ortega, Meijer, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Menrad, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Mombaur, Monsonís Domingo, Moraes, Moreira Da Silva, Morgantini, Morillon, Emilia Franziska Müller, Müller, Mulder, Murphy, Muscardini, Mussa, Myller, Napoletano, Nassauer, Newton Dunn, Nicholson, Niebler, Nisticò, Nobilia, Nogueira Román, Nordmann, Obiols i Germà, Ojeda Sanz, Olsson, Ó Neachtain, Onesta, Oomen-Ruijten, Oostlander, Paasilinna, Pacheco Pereira, Paciotti, Pack, Pannella, Papayannakis, Pastorelli, Patakis, Patrie, Paulsen, Pérez Álvarez, Pérez Royo, Pesälä, Pex, Piecyk, Piétrasanta, Pirker, Piscarreta, Pisicchio, Plooij-van Gorsel, Podestà, Poettering, Pohjamo, Pomés Ruiz, Poos, Posselt, Prets, Procacci, Provan, Puerta, Purvis, Rack, Radwan, Randzio-Plath, Rapkay, Raschhofer, Raymond, Redondo Jiménez, Ribeiro e Castro, Ries, Riis-Jørgensen, de Roo, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Rovsing, Rübig, Rühle, Ruffolo, Sacconi, Sacrédeus, Saint-Josse, Sakellariou, Sandbæk, Sanders-ten Holte, Santer, Santini, dos Santos, Sartori, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Sbarbati, Scarbonchi, Schaffner, Scheele, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Ilka Schröder, Jürgen Schröder, Schroedter, Schulz, Schwaiger, Segni, Seppänen, Simpson, Skinner, Sörensen, Sornosa Martínez, Souchet, Souladakis, Sousa Pinto, Speroni, Staes, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Sturdy, Suominen, Swiebel, Swoboda, Sylla, Sørensen, Tajani, Tannock, Terrón i Cusí, Theato, Thomas-Mauro, Thorning-Schmidt, Thors, Thyssen, Titley, Torres Marques, Trakatellis, Trentin, Tsatsos, Turchi, Turco, Turmes, Väyrynen, Vairinhos, Valdivielso de Cué, Vallvé, Van Brempt, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varaut, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vermeer, Villiers, Vinci, Virrankoski, Voggenhuber, Volcic, Wallis, Walter, Watson, Watts, Weiler, Wenzel-Perillo, Whitehead, Wieland, Wiersma, Wuermeling, Wuori, Wurtz, Wyn, Wynn, Xarchakos, Zacharakis, Zimmerling, Zissener, Zorba, Zrihen.

Observatörer

Bagó Zoltán, Balsai István, Bastys Mindaugas, Bekasovs Martijans, Biela Adam, Bielan Adam, Bobelis Kazys Jaunutis, Bonnici Josef, Christodoulidis Doros, Chronowski Andrzej, Chrzanowski Zbigniew, Cybulski Zygmunt, Czinege Imre, Demetriou Panayiotis, Didžiokas Gintaras, Drzęźla Bernard, Ékes József, Falbr Richard, Fazakas Szabolcs, Fenech Antonio, Filipek Krzysztof, Gawłowski Andrzej, Germič Ljubo, Grabowska Genowefa, Gruber Attila, Grzebisz-Nowicka Zofia, Gurmai Zita, Gyürk András, Holáň Vilém, Horvat Franc, Kamiński Michał Tomasz, Kāposts Andis, Kelemen András, Kiršteins Aleksandrs, Kļaviņš Paulis, Kłopotek Eugeniusz, Klukowski Wacław, Kolář Robert, Kozlík Sergej, Kreitzberg Peeter, Kriščiūnas Kęstutis, Kroupa Daniel, Kuzmickas Kęstutis, Kvietkauskas Vytautas, Laar Mart, Lepper Andrzej, Liberadzki Bogusław, Libicki Marcin, Lisak Janusz, Litwiniec Bogusław, Lydeka Arminas, Łyżwiński Stanisław, Macierewicz Antoni, Maldeikis Eugenijus, Mallotová Helena, Manninger Jenő, Matsakis Marios, Mavrou Eleni, Őry Csaba, Pīks Rihards, Plokšto Artur, Podgórski Bogdan, Podobnik Janez, Pospíšil Jiří, Pusz Sylwia, Sefzig Luděk, Ševc Jozef, Siekierski Czesław, Svoboda Pavel, Szczygło Aleksander, Tabajdi Csaba, Tomaka Jan, Tomczak Witold, Vaculík Josef, Valys Antanas, Vareikis Egidijus, Vastagh Pál, Vella George, Vėsaitė Birutė, Wenderlich Jerzy, Widuch Marek, Wiśniowska Genowefa, Żenkiewicz Marian, Žiak Rudolf.

---

Tisdag 2 september 2003

| 25.3.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 76/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 76/31

---

PROTOKOLL

(2004/C 76 E/02)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Ingo FRIEDRICH

Vice talman

1.   Öppnande av sammanträdet

Sammanträdet öppnades kl. 09.05.

2.   Debatt om kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (tillkännagivande av framlagda resolutionsförslag)

Nedanstående ledamöter eller politiska grupper hade, i enlighet med artikel 50 i arbetsordningen, begärt en debatt om följande resolutionsförslag:

INDIEN: ATTENTATET I BOMBAY

| — | Gerard Collins för UEN-gruppen: Bombattentat i den indiska staden Bombay (B5-0371/2003), |
| --- | --- |

—

Gerard Collins för UEN-gruppen: Bombattentat i den indiska staden Bombay (B5-0371/2003),

| — | Bob van den Bos för ELDR-gruppen: Terroristattentatet i Bombay i Indien (B5-0376/2003), |
| --- | --- |

—

Bob van den Bos för ELDR-gruppen: Terroristattentatet i Bombay i Indien (B5-0376/2003),

| — | Jean Lambert och Reinhold Messner för Verts/ALE-gruppen: Indien (B5-0379/2003), |
| --- | --- |

—

Jean Lambert och Reinhold Messner för Verts/ALE-gruppen: Indien (B5-0379/2003),

| — | Maria Carrilho och Margrietus J. van den Berg för PSE-gruppen: Attentaten i Bombay (B5-0381/2003), |
| --- | --- |

—

Maria Carrilho och Margrietus J. van den Berg för PSE-gruppen: Attentaten i Bombay (B5-0381/2003),

| — | Giuseppe Di Lello Finuoli och Esko Olavi Seppänen för GUE/NGL-gruppen: Attentat i Bombay (B5-0386/2003), |
| --- | --- |

—

Giuseppe Di Lello Finuoli och Esko Olavi Seppänen för GUE/NGL-gruppen: Attentat i Bombay (B5-0386/2003),

| — | Charles Tannock, Geoffrey Van Orden och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen: Bombattentaten i Bombay (B5-0387/2003), |
| --- | --- |

—

Charles Tannock, Geoffrey Van Orden och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen: Bombattentaten i Bombay (B5-0387/2003),

LIBERIA

| — | Niall Andrews för UEN-gruppen: Situationen i Liberia (B5-0372/2003), |
| --- | --- |

—

Niall Andrews för UEN-gruppen: Situationen i Liberia (B5-0372/2003),

| — | Bob van den Bos och Anne André-Léonard för ELDR-gruppen: Situationen i Liberia (B5-0375/2003), |
| --- | --- |

—

Bob van den Bos och Anne André-Léonard för ELDR-gruppen: Situationen i Liberia (B5-0375/2003),

| — | Nelly Maes, Didier Rod och Marie Anne Isler Béguin för Verts/ALE-gruppen: Situationen i Liberia (B5-0380/2003), |
| --- | --- |

—

Nelly Maes, Didier Rod och Marie Anne Isler Béguin för Verts/ALE-gruppen: Situationen i Liberia (B5-0380/2003),

| — | Margrietus J. van den Berg för PSE-gruppen: Situationen i Liberia (B5-0382/2003), |
| --- | --- |

—

Margrietus J. van den Berg för PSE-gruppen: Situationen i Liberia (B5-0382/2003),

| — | Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen: Situationen i Liberia (B5-0385/2003), |
| --- | --- |

—

Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen: Situationen i Liberia (B5-0385/2003),

| — | John Alexander Corrie och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen: Situationen i Liberia (B5-0388/2003), |
| --- | --- |

—

John Alexander Corrie och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen: Situationen i Liberia (B5-0388/2003),

BURMA (MYANMAR)

| — | Bob van den Bos och Anne André-Léonard för ELDR-gruppen: Burma (B5-0374/2003), |
| --- | --- |

—

Bob van den Bos och Anne André-Léonard för ELDR-gruppen: Burma (B5-0374/2003),

| — | Patricia McKenna och Marie Anne Isler Béguin för Verts/ALE-gruppen: Det fortsatta kvarhållandet av Aung San Suu Kyi i Burma (B5-0378/2003), |
| --- | --- |

—

Patricia McKenna och Marie Anne Isler Béguin för Verts/ALE-gruppen: Det fortsatta kvarhållandet av Aung San Suu Kyi i Burma (B5-0378/2003),

| — | Enrique Barón Crespo, Margrietus J. van den Berg, Walter Veltroni och Glenys Kinnock för PSEgruppen: Situationen för Nobelpris- och Sacharovpristagaren Aung San Suu Kyi (B5-0383/2003), |
| --- | --- |

—

Enrique Barón Crespo, Margrietus J. van den Berg, Walter Veltroni och Glenys Kinnock för PSEgruppen: Situationen för Nobelpris- och Sacharovpristagaren Aung San Suu Kyi (B5-0383/2003),

| — | Marianne Eriksson för GUE/NGL-gruppen: Det fortsatta kvarhållandet av Aung San Suu Kyi i Burma (B5-0384/2003), |
| --- | --- |

—

Marianne Eriksson för GUE/NGL-gruppen: Det fortsatta kvarhållandet av Aung San Suu Kyi i Burma (B5-0384/2003),

| — | Geoffrey Van Orden, Hanja Maij-Weggen och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen: Det fortsatta kvarhållandet av Aung San Suu Kyi i Burma (B5-0389/2003). |
| --- | --- |

—

Geoffrey Van Orden, Hanja Maij-Weggen och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen: Det fortsatta kvarhållandet av Aung San Suu Kyi i Burma (B5-0389/2003).

Talartiden fördelades i enlighet med artikel 120 i arbetsordningen.

3.   Ekonomisk och social sammanhållning (andra lägesrapporten) — Regioner med strukturella nackdelar (debatt)

Betänkande om meddelandet från kommissionen om andra lägesrapporten om den ekonomiska och sociala sammanhållningen: regionala trender, debatt om den framtida utvecklingen [KOM(2003) 34 — 2003/2095(INI)] — Utskottet för regionalpolitik, transport och turism. Föredragande: Emmanouil Mastorakis (A5-0267/2003)

Betänkande om regioner med strukturella nackdelar (öar, bergsområden och glesbygder) inom ramen för sammanhållningspolitiken och de institutionella perspektiven [2002/2119(INI)] — Utskottet för regionalpolitik, transport och turism. Föredragande: José Javier Pomés Ruiz (A5-0188/2003)

Emmanouil Mastorakis redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Konstantinos Hatzidakis (ersatte föredraganden José Javier Pomés Ruiz) för PPE-DE-gruppen, Garrelt Duin för PSE-gruppen, Samuli Pohjamo för ELDR-gruppen, Helmuth Markov för GUE/NGL-gruppen, Elisabeth Schroedter för Verts/ALE-gruppen, Roberto Felice Bigliardo för UEN-gruppen, Alain Esclopé för EDD-gruppen, Rolf Berend, Giovanni Claudio Fava, Elspeth Attwooll, Chantal Cauquil, Juan Manuel Ferrández Lezaun, Sebastiano (Nello) Musumeci, Graham H. Booth, Philip Charles Bradbourn, Riitta Myller, Astrid Thors, Efstratios Korakas, Bent Hindrup Andersen, Mariotto Segni, Margie Sudre, Ewa Hedkvist Petersen, Kyösti Tapio Virrankoski, Joaquim Piscarreta, Catherine Guy-Quint, Luigi Cocilovo, Jean-Claude Fruteau, Othmar Karas, Rosa Miguélez Ramos, Sérgio Marques, Ari Vatanen, Brigitte Wenzel-Perillo och Giacomo Santini.

ORDFÖRANDESKAP: James L.C. PROVAN

Vice talman

Talare: Piia-Noora Kauppi, Dana Rosemary Scallon, José Javier Pomés Ruiz (föredragande) och Michel Barnier (ledamot av kommissionen).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkterna 22 och 23.

4.   Luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredje länder ***I (debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om förhandling om och genomförande av luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredje länder [KOM(2003) 94 — C5-0065/2003 — 2003/0044(COD)] — Utskottet för regionalpolitik, transport och turism. Föredragande: Ingo Schmitt (A5-0263/2003)

Talare: Michel Barnier (ledamot av kommissionen).

Ingo Schmitt redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Georg Jarzembowski för PPE-DE-gruppen, Brian Simpson för PSE-gruppen, Herman Vermeer för ELDR-gruppen, Jacqueline Foster, Jan Marinus Wiersma, Ari Vatanen och Michel Barnier.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 19.

5.   Avtal om sjötransport EG/Kina * (debatt)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet om sjötransport mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Folkrepubliken Kina, å andra sidan [6049/1/2003 — KOM(2002) 97 — C5-0062/2003 — 2002/0048(CNS)] — Utskottet för regionalpolitik, transport och turism. Föredragande: Mark Francis Watts (A5-0254/2003)

Mark Francis Watts redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Michel Barnier (ledamot av kommissionen).

Talare: Georg Jarzembowski för PPE-DE-gruppen, och Reino Paasilinna för PSE-gruppen.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 20.

6.   Minimikrav på utbildning för sjöfolk ***I (debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/25/EG om minimikrav på utbildning för sjöfolk [KOM(2003) 1 — C5-0006/2003 — 2003/0001(COD)] — Utskottet för regionalpolitik, transport och turism. Föredragande: Bernard Poignant (A5-0152/2003)

Talare: Anna Diamantopoulou (ledamot av kommissionen).

Bernard Poignant redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Juan Ojeda Sanz (ersatte Manuel Pérez Álvarez som föredragande av yttrande från utskottet EMPL), Luigi Cocilovo för PPE-DE-gruppen, Reino Paasilinna för PSE-gruppen, Herman Vermeer för ELDRgruppen, Freddy Blak för GUE/NGL-gruppen, Jan Dhaene för Verts/ALE-gruppen, Rijk van Dam för EDDgruppen, och Dominique F.C. Souchet, grupplös.

Då det blivit dags för omröstning avbröts debatten i detta skede.

Debatten skulle återupptas kl. 15.00 (punkt 27).

ORDFÖRANDESKAP: Pat COX

Talman

OMRÖSTNING

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilaga 1 till protokollet.

7.   Begäran om samråd med Ekonomiska och sociala kommittén (artikel 52) (omröstning)

Arbetsmiljöfrågor i anslutningsländerna

(Enkel majoritet)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 1)

Godkändes.

8.   Skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener i arbetet ***I (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener i arbetet (sjätte särdirektivet enligt artikel 16.1 i rådets direktiv 89/391/EEG) (kodifierad version) [KOM(2003) 127 — C5-0127/2003 — 1999/0085(COD)] — Utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden. Föredragande: Giuseppe Gargani (A5-0255/2003)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 2)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2003)0344)

9.   Bestämmelser för de kommittéer som biträder kommissionen (artikel 251 i fördraget) ***II (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av rådet inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om anpassning till rådets beslut 1999/468/EG av de bestämmelser i rättsakter som omfattas av förfarandet i artikel 251 i EG-fördraget som avser de kommittéer som biträder kommissionen när den utövar sina genomförandebefogenheter [11253/2/2002 — C5-0223/2003 — 2001/0314(COD)] — Utskottet för konstitutionella frågor. Föredragande: Monica Frassoni (A5-0250/2003)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 3)

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Förklarades godkänd (P5_TA(2003)0345)

10.   Gödselmedel ***II (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om gödselmedel [12733/2/2002 — C5-0224/2003 — 2001/0212(COD)] — Utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden. Föredragande: Kurt Lechner (A5-0252/2003)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 4)

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Förklarades godkänd (P5_TA(2003)0346)

11.   Åtgärder rörande leveranser av resetjänster ***I (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 218/92 om administrativt samarbete inom området för indirekt beskattning (mervärdesskatt) när det gäller ytterligare åtgärder rörande leveranser av resetjänster [KOM(2003) 78 — C5-0145/2003 — 2003/0057(COD)] — Utskottet för ekonomi och valutafrågor. Föredragande: Helena Torres Marques (A5-0231/2003)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 5)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2003)0347)

Inlägg om omröstningen:

| — | Föredraganden gjorde ett inlägg före omröstningen. |
| --- | --- |

—

Föredraganden gjorde ett inlägg före omröstningen.

12.   Statistiska undersökningar av mjölk och mjölkprodukter ***I (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 96/16/EG om statistiska undersökningar av mjölk och mjölkprodukter [KOM(2003) 158 — C5-0157/2003 — 2003/0060(COD)] — Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling. Föredragande: Joseph Daul (A5-0212/2003)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 6)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2003)0348)

13.   Arbetskraft i gemenskapen ***I (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 577/98 om anordnande av statistiska urvalsundersökningar av arbetskraften i gemenskapen för att anpassa förteckningen över undersökningskarakteristika [KOM(2003) 109 — C5-0105/2003 — 2003/0047(COD)] — Utskottet för sysselsättning och sociala frågor. Föredragande: Theodorus J.J. Bouwman (A5-0260/2003)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 7)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2003)0349)

14.   Rättslig grund — mervärdesskatt/Rättslig grund — direkt och indirekt beskattning (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande

| 1. | om ändring av den rättsliga grunden för förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om administrativt samarbete i fråga om mervärdesskatt
  (6522/2003 — C5-0216/2003 — 2001/0133(COD)) och |
| --- | --- |

1.

om ändring av den rättsliga grunden för förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om administrativt samarbete i fråga om mervärdesskatt

(6522/2003 — C5-0216/2003 — 2001/0133(COD)) och

| 2. | om ändring av den rättsliga grunden för förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 77/799/EEG om ömsesidigt bistånd av medlemsstaternas behöriga myndigheter på området direkt och indirekt beskattning
  (6930/2003 — C5-0217/2003 — 2001/0134(COD)) — Utskottet för ekonomi och valutafrågor. Föredragande: Piia-Noora Kauppi (A5-0262/2003) |
| --- | --- |

2.

om ändring av den rättsliga grunden för förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 77/799/EEG om ömsesidigt bistånd av medlemsstaternas behöriga myndigheter på området direkt och indirekt beskattning

(6930/2003 — C5-0217/2003 — 2001/0134(COD)) — Utskottet för ekonomi och valutafrågor. Föredragande: Piia-Noora Kauppi (A5-0262/2003)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 8)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2003)0350 och 0351)

15.   Förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om ändring av beslut 1999/468/EG om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter [KOM(2002) 719 — C5-0002/2003 — 2002/0298(CNS)] — Utskottet för konstitutionella frågor. Föredragande: Richard Corbett (A5-0266/2003)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 9)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2003)0352)

Inlägg om omröstningen:

| — | Föredraganden gjorde ett inlägg före omröstningen. |
| --- | --- |

—

Föredraganden gjorde ett inlägg före omröstningen.

16.   Domstols behörighet samt erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om Konungariket Nederländernas initiativ inför antagandet av en rådsförordning om ändring av förordning (EG) nr 44/2001 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område [14363/2002 — C5-0590/2002 — 2002/0824(CNS)] — Utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden. Föredragande: Diana Wallis (A5-0253/2003)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 10)

KONUNGARIKET NEDERLÄNDERNAS INITIATIV

Förkastades.

Talare: Föredraganden bad att parlamentet skulle bekräfta att initiativet förkastades genom att förslaget till lagstiftningsresolution antogs.

Talmannen konstaterade att ingen motsatte sig denna begäran.

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P5_TA(2003)0353)

17.   Tillämpning av ne bis in idem-principen * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om Republiken Greklands initiativ inför antagandet av rådets rambeslut om tillämpning av ne bis in idem-principen [7246/2003 — C5-0165/2003 — 2003/0811(CNS)] — Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor. Föredragande: Maurizio Turco (A5-0275/2003)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 11)

INITIATIV, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2003)0354)

18.   En mer samordnad europeisk avtalsrätt (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om en mer samordnad europeisk avtalsrätt — en handlingsplan [KOM(2003) 68 — C5-0210/2003 — 2003/2093(INI)] — Utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden. Föredragande: Klaus-Heiner Lehne (A5-0256/2003)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 12)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2003)0355)

19.   Luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredje länder ***I (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om förhandling om och genomförande av luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredje länder [KOM(2003) 94 — C5-0065/2003 — 2003/0044(COD)] — Utskottet för regionalpolitik, transport och turism. Föredragande: Ingo Schmitt (A5-0263/2003)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 13)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes (P5_TA(2003)0356)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P5_TA(2003)0356)

20.   Avtal om sjötransport EG/Kina * (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet om sjötransport mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Folkrepubliken Kina, å andra sidan [6049/1/2003 — KOM(2002) 97 — C5-0062/2003 — 2002/0048(CNS)] — Utskottet för regionalpolitik, transport och turism. Föredragande: Mark Francis Watts (A5-0254/2003)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 14)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes (P5_TA(2003)0357)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P5_TA(2003)0357)

21.   Kapitalkrav för banker (Basel II) (omröstning)

Betänkande om bankernas eget kapital (Basel II) [2001/2257(INI)] — Utskottet för ekonomi och valutafrågor. Föredragande: Alexander Radwan (A5-0258/2003)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 15)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P5_TA(2003)0358)

22.   Ekonomisk och social sammanhållning (andra lägesrapporten) (omröstning)

Betänkande om meddelandet från kommissionen om andra lägesrapporten om den ekonomiska och sociala sammanhållningen: regionala trender, debatt om den framtida utvecklingen [KOM(2003) 34 — 2003/2095(INI)] — Utskottet för regionalpolitik, transport och turism. Föredragande: Emmanouil Mastorakis (A5-0267/2003)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 16)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P5_TA(2003)0359)

23.   Regioner med strukturella nackdelar (omröstning)

Betänkande om regioner med strukturella nackdelar (öar, bergsområden och glesbygder) inom ramen för sammanhållningspolitiken och de institutionella perspektiven [2002/2119(INI)] — Utskottet för regionalpolitik, transport och turism. Föredragande: José Javier Pomés Ruiz (A5-0188/2003)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 17)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P5_TA(2003)0360)

Inlägg om omröstningen:

| — | Garrelt Duin för PSE-gruppen lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 9. |
| --- | --- |

—

Garrelt Duin för PSE-gruppen lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 9.

24.   Röstförklaringar

Skriftliga röstförklaringar:

Skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 137.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.

Muntliga röstförklaringar:

Betänkande Ingo Schmitt — A5-0263/2003

| — | Carlo Fatuzzo |
| --- | --- |

—

Carlo Fatuzzo

Betänkande Mark Francis Watts — A5-0254/2003

| — | Carlo Fatuzzo |
| --- | --- |

—

Carlo Fatuzzo

Betänkande Alexander Radwan — A5-0258/2003

| — | Carlo Fatuzzo |
| --- | --- |

—

Carlo Fatuzzo

Betänkande Emmanouil Mastorakis — A5-0267/2003

| — | Carlo Fatuzzo och Neil MacCormick |
| --- | --- |

—

Carlo Fatuzzo och Neil MacCormick

Betänkande José Javier Pomés Ruiz — A5-0188/2003

| — | Carlo Fatuzzo och Neil MacCormick |
| --- | --- |

—

Carlo Fatuzzo och Neil MacCormick

25.   Rättelser till avgivna röster

Följande ledamöter hade haft för avsikt att rösta enligt följande:

Betänkande Giuseppe Gargani — A5-0255/2003

| — | en enda omröstning

  ja: Evelyne Gebhardt, Marjo Matikainen-Kallström, José Ribeiro e Castro och Rodi Kratsa-Tsagaropoulou |
| --- | --- |

—

en enda omröstning

ja: Evelyne Gebhardt, Marjo Matikainen-Kallström, José Ribeiro e Castro och Rodi Kratsa-Tsagaropoulou

Betänkande Ingo Schmitt — A5-0263/2003

| — | ändringsförslag 13

  ja: Claude Turmes och Alima Boumediene-Thiery |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 13

ja: Claude Turmes och Alima Boumediene-Thiery

| — | ändringsförslag 15

  ja: Alima Boumediene-Thiery |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 15

ja: Alima Boumediene-Thiery

| — | ändringsförslag 16

  nej: Claude Turmes |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 16

nej: Claude Turmes

Betänkande Emmanouil Mastorakis — A5-0267/2003

| — | ändringsförslag 3

  ja: Claude Turmes |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 3

ja: Claude Turmes

| — | ändringsförslag 7

  ja: Claude Turmes |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 7

ja: Claude Turmes

| — | punkt 33

  ja: Claude Turmes |
| --- | --- |

—

punkt 33

ja: Claude Turmes

| — | resolutionen (i sin helhet)

  nej: Jules Maaten

  nedlagd röst: Claude Turmes |
| --- | --- |

—

resolutionen (i sin helhet)

nej: Jules Maaten

nedlagd röst: Claude Turmes

SLUT PÅ OMRÖSTNINGEN

(Sammanträdet avbröts kl. 12.55 och återupptogs kl. 15.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Catherine LALUMIÈRE

Vice talman

26.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

27.   Minimikrav på utbildning för sjöfolk ***I (fortsättning)

Betänkande Poignant — A5-0152/2003

Talare: Joaquim Piscarreta, Anna Diamantopoulou (ledamot av kommissionen) och Dana Rosemary Scallon.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet, 3.9.2003, punkt 9.

28.   Samordning av de sociala trygghetssystemen ***I (debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om samordning av de sociala trygghetssystemen [KOM(1998) 779 — C4-0137/1999 — 1998/0360(COD)] — Utskottet för sysselsättning och sociala frågor. Föredragande: Jean Lambert (A5-0226/2003)

Talare: Anna Diamantopoulou (ledamot av kommissionen).

Jean Lambert redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Ria G.H.C. Oomen-Ruijten för PPE-DE-gruppen, Barbara Weiler för PSE-gruppen, Johanna L.A. Boogerd-Quaak för ELDR-gruppen, Sylviane H. Ainardi för GUE/NGL-gruppen, Theodorus J.J. Bouwman för Verts/ALE-gruppen, Brian Crowley för UEN-gruppen, Marie-Thérèse Hermange, Ieke van den Burg, Anne Elisabet Jensen, Ilda Figueiredo, Bartho Pronk, Marie-Hélène Gillig, Arlette Laguiller, Philip Bushill-Matthews, Proinsias De Rossa, Carlo Fatuzzo, Helle Thorning-Schmidt, Juan Ojeda Sanz, Regina Bastos, Jean Lambert och Anna Diamantopoulou.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet, 3.9.2003, punkt 10.

29.   Halvtidsöversyn av det fjärde fiskeprotokollet mellan EU och Grönland (debatt)

Betänkande om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om halvtidsöversyn av det fjärde fiskeprotokollet mellan EU och Grönland [KOM(2002) 697 — 2003/2035(INI)] — Fiskeriutskottet. Föredragande: Rosa Miguélez Ramos (A5-0228/2003)

Talare: Struan Stevenson bad att betänkandena av Miguélez Ramos (A5-0228/2003) och av Ojeda Sanz (A5-0264/2003) skulle behandlas innan det blev dags för kommissionens meddelande om förberedelserna inför WTO:s femte ministermöte i Cancún kl. 17.00. (Talmannen svarade att betänkandet av Miguélez Ramos skulle behandlas omgående, samt att hon när debatten om det betänkandet var avslutat skulle ta ställning till frågan om behandlingen av betänkandet av Ojeda Sanz).

Rosa Miguélez Ramos redogjorde för sitt betänkande.

ORDFÖRANDESKAP: Renzo IMBENI

Vice talman

Talare: Franz Fischler (ledamot av kommissionen), Bárbara Dührkop Dührkop (föredragande av yttrande från utskottet BUDG), Brigitte Langenhagen för PPE-DE-gruppen, Paulo Casaca för PSE-gruppen, Niels Busk för ELDR-gruppen, Patricia McKenna för Verts/ALE-gruppen, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Camilo Nogueira Román, Struan Stevenson, Arlindo Cunha, Neil Parish, John Joseph McCartin, och talmannen som påpekade att behandlingen av betänkandet av Ojeda Sanz (A5-0264/2003) tidsmässigt inte skulle hinnas med före meddelandet från kommissionen, men att det skulle behandlas under tisdagskvällen.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet, 3.9.2003, punkt 8.

30.   Förberedelserna inför WTO:s femte ministermöte i Cancún (meddelande från kommissionen)

Pascal Lamy (ledamot av kommissionen) gjorde ett uttalande.

Talare: Paul Rübig, Eryl Margaret McNally, Karl Erik Olsson, Caroline Lucas och Pernille Frahm ställde frågor, som Pascal Lamy besvarade. Arlindo Cunha, Margrietus J. van den Berg, Seán Ó Neachtain, Jean-Louis Bernié, Willy C.E.H. De Clercq och Nelly Maes ställde frågor, som Pascal Lamy besvarade.

Talmannen förklarade punkten avslutad.

ORDFÖRANDESKAP: Alonso José PUERTA

Vice talman

31.   Frågestund (frågor till kommissionen)

Parlamentet behandlade en rad frågor till kommissionen (B5-0273/2003.

Första delen

Fråga 33 från Piia-Noora Kauppi: Förbereder sig kommissionen på att avskaffa viseringstvånget för Ryssland.

Christopher Patten (ledamot av kommissionen) besvarade frågan samt en följdfråga från Piia-Noora Kauppi.

Fråga 34 från Manuel Medina Ortega: Ulises-projektet.

António Vitorino (ledamot av kommissionen) besvarade frågan samt en följdfråga från Manuel Medina Ortega.

Fråga 35 från Paulo Casaca: Tilläggsprotokoll för skydd av kärnmaterial.

Christopher Patten besvarade frågan samt en följdfråga från Paulo Casaca.

Andra delen

Fråga 36 från Monica Frassoni: Den spanska vattenplanen och jämvikten i jordbruket i Medelhavsområdet.

Franz Fischler (ledamot av kommissionen) besvarade frågan samt följdfrågor från Monica Frassoni, Miquel Mayol i Raynal och Juan Manuel Ferrández Lezaun.

Fråga 37 från María Izquierdo Rojo: Nya reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken och mindre gynnade områden (mål 1) inom EU.

Franz Fischler besvarade frågan samt följdfrågor från María Izquierdo Rojo, Philip Bushill-Matthews och Neil Parish.

Frågorna 38, 39, 40 och 41 skulle erhålla skriftligt svar.

Fråga 42 från Bart Staes: Utvecklingsstöd till jordbruket i Kongo.

Poul Nielson (ledamot av kommissionen) besvarade frågan samt en följdfråga från Bart Staes.

Fråga 43 från Francisca Sauquillo Pérez del Arco: Mordet på den spanska medborgaren Ana Isabel Sánchez Torralba i Ekvatorialguinea.

Poul Nielson besvarade frågan samt en följdfråga från Francisca Sauquillo Pérez del Arco.

Fråga 44 från Eija-Riitta Anneli Korhola: Integrering av krediter grundade på Kyotomekanismerna med utvecklingssamarbetet.

Poul Nielson besvarade frågan samt följdfrågor från Eija-Riitta Anneli Korhola och Paul Rübig.

Frågorna 45, 46, 47, 48 och 49 skulle erhålla skriftligt svar.

Fråga 50 från Alexander de Roo: Den spanska nationella vattenplanen och bevarandet av det nedre loppet av floden Júcar.

Margot Wallström (ledamot av kommissionen) besvarade frågan samt en följdfråga från Alexander de Roo.

Fråga 51 från Chris Davies: Ekologisk vattengenomströmning i floden Ebro och ramdirektivet om vattenpolitik.

Margot Wallström besvarade frågan.

Fråga 52 från Camilo Nogueira Román: Slutnotan för att åtgärda miljöskadorna efter Prestigekatastrofen.

Margot Wallström besvarade frågan samt en följdfråga från Camilo Nogueira Román.

Fråga 53 från Alexandros Alavanos: Fara för atenbornas hälsa till följd av stora kvävedioxids- och partikelkoncentrationer.

Margot Wallström besvarade frågan samt en följdfråga från Alexandros Alavanos.

Fråga 54 från Ari Vatanen: NATURA 2000 — Val av områden.

Margot Wallström besvarade frågan samt en följdfråga från Ari Vatanen.

De frågor som på grund av tidsbrist inte hade besvarats skulle erhålla skriftliga svar.

Talmannen förklarade frågestunden med frågor till kommissionen avslutad.

32.   Meddelande från talmannen

Talmannen meddelade att tidsfristerna för ändringsförslagen till ändringsbudgetarna nr 4, 5 och 6 för räkenskapsåret 2003 hade fastställts enligt följande:

| 1. | för ändringsbudget nr 4/2003 (justering av momsbaser, restitution):






  — | tisdagen den 9 september 2003 kl. 12.00. |
| --- | --- | --- |

1.

för ändringsbudget nr 4/2003 (justering av momsbaser, restitution):

—

tisdagen den 9 september 2003 kl. 12.00.

| 2. | för ändringsbudget nr 5/2003 (solidaritetsfonder: fartyget Prestiges förlisning, vulkanen Etnas utbrott, jordbävning i norra Italien):






  — | onsdagen den 17 september 2003 kl. 12.00. |
| --- | --- | --- |

2.

för ändringsbudget nr 5/2003 (solidaritetsfonder: fartyget Prestiges förlisning, vulkanen Etnas utbrott, jordbävning i norra Italien):

—

onsdagen den 17 september 2003 kl. 12.00.

| 3. | för ändringsbudget nr 6/2003 (solidaritetsfond: skogsbränder):






  — | onsdagen den 17 september 2003 kl. 12.00. |
| --- | --- | --- |

3.

för ändringsbudget nr 6/2003 (solidaritetsfond: skogsbränder):

—

onsdagen den 17 september 2003 kl. 12.00.

För att vara tillåtliga skall förslagen till ändringar inges av ett utskott, en politisk grupp eller minst 32 ledamöter.

(Sammanträdet avbröts kl. 19.10 och återupptogs kl. 21.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Pat COX

Talman

33.   FN-konvention för att främja och skydda funktionshindrades rättigheter och värdighet (debatt)

Betänkande om kommissionenens meddelande till rådet och Europaparlamentet ”På väg mot en rättsligt bindande FN-konvention för att främja och skydda funktionshindrades rättigheter och värdighet” [KOM(2003) 16 — 2003/0016(INI)] — Utskottet för sysselsättning och sociala frågor. Föredragande: Elizabeth Lynne (A5-0270/2003)

Elizabeth Lynne redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Anna Diamantopoulou (ledamot av kommissionen) och Carmen Cerdeira Morterero (föredragande av yttrande från utskottet LIBE).

ORDFÖRANDESKAP: Gerhard SCHMID

Vice talman

Talare: Mario Mantovani för PPE-DE-gruppen, Richard Howitt för PSE-gruppen, Patricia McKenna för Verts/ALE-gruppen, Sebastiano (Nello) Musumeci för UEN-gruppen, Johannes (Hans) Blokland för EDD-gruppen, Regina Bastos, Marie-Hélène Gillig, Philip Bushill-Matthews, Ioannis Koukiadis, Carlo Fatuzzo, Olga Zrihen, Lennart Sacrédeus, Proinsias De Rossa och Paulo Casaca.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet, 3.9.2003, punkt 15.

34.   Fisekavtal EG/Guinea * (debatt)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om ingående av ett avtal genom skriftväxling om förlängning för perioden 1 januari 2003-31 december 2003 av protokollet 2000-2001 om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Revolutionära folkrepubliken Guineas regering när det gäller fiske utanför Guineas kust [KOM(2003) 107 — C5-0128/2003 — 2003/0049(CNS)] — Fiskeriutskottet. Föredragande: Juan Ojeda Sanz (A5-0264/2003)

Talare: Franz Fischler (ledamot av kommissionen).

Juan Ojeda Sanz redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Rosa Miguélez Ramos för PSE-gruppen, och Patricia McKenna för Verts/ALE-gruppen.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet, 3.9.2003, punkt 7.

35.   Daphne II-programmet (2004-2008) ***I (debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättandet av en andra fas (2004-2008) av gemenskapens insatsprogram för att förebygga våld mot barn, ungdomar och kvinnor och för att skydda våldsoffer och riskgrupper (Daphne II-programmet) [KOM(2003) 54 — C5-0060/2003 — 2003/0025(COD)] — Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor. Föredragande: Lissy Gröner (A5-0280/2003)

Talare: António Vitorino (ledamot av kommissionen).

Lissy Gröner redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Anne Elisabet Jensen (föredragande av yttrande från utskottet BUDG), Ewa Hedkvist Petersen (föredragande av yttrande från utskottet LIBE), María Antonia Avilés Perea för PPE-DE-gruppen, Anna Karamanou för PSE-gruppen, Marianne Eriksson för GUE/NGL-gruppen, Patsy Sörensen för Verts/ALEgruppen, Marie-Thérèse Hermange, María Elena Valenciano Martínez-Orozco, Geneviève Fraisse, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Olga Zrihen, Ilda Figueiredo, Regina Bastos, Proinsias De Rossa, Maria Martens, Thomas Mann och António Vitorino.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet, 3.9.2003, punkt 11.

36.   Räkenskaper för jordbruket ***I (debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om räkenskaper för jordbruket i gemenskapen [KOM(2003) 50 — C5-0020/2003 — 2003/0023(COD)] — Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling. Föredragande: María Izquierdo Rojo (A5-0268/2003)

María Izquierdo Rojo redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Pedro Solbes Mira (ledamot av kommissionen) och Astrid Lulling (föredragande av yttrande från utskottet ECON).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet, 3.9.2003, punkt 12.

37.   Föredragningslista för nästa sammanträde

Föredragningslistan för nästa sammanträde var fastställd (”Föredragningslista” PE 334.347/OJME).

38.   Avslutande av sammanträdet

Sammanträdet avslutades kl. 23.25.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Pat Cox

Talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev på:

Aaltonen, Abitbol, Adam, Ainardi, Alavanos, Almeida Garrett, Alyssandrakis, Andersen, Andreasen, André-Léonard, Andrews, Angelilli, Aparicio Sánchez, Arvidsson, Atkins, Attwooll, Auroi, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Bakopoulos, Balfe, Baltas, Banotti, Barón Crespo, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Belder, Berend, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Bergaz Conesa, Berger, Berlato, Bernié, Berthu, Bertinotti, Beysen, Bigliardo, Blak, Blokland, Bodrato, Böge, Bösch, von Boetticher, Bonde, Boogerd-Quaak, Booth, Bordes, Borghezio, van den Bos, Boudjenah, Boumediene-Thiery, Bourlanges, Bouwman, Bowe, Bowis, Bradbourn, Breyer, Brie, Brienza, Brok, Brunetta, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Butel, Callanan, Camisón Asensio, Campos, Camre, Cappato, Carlotti, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Caudron, Caullery, Cauquil, Cederschiöld, Cercas, Cerdeira Morterero, Cesaro, Ceyhun, Chichester, Philip Claeys, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Collins, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Cornillet, Corrie, Raffaele Costa, Coûteaux, Cox, Crowley, Cunha, Cushnahan, van Dam, Darras, Dary, Daul, Davies, De Clercq, Decourrière, Dehousse, De Keyser, Dell'Alba, Della Vedova, Dell'Utri, De Mita, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deva, De Veyrac, Dhaene, Díez González, Di Lello Finuoli, Dillen, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Dührkop Dührkop, Duff, Duhamel, Duin, Dupuis, Ebner, Echerer, Elles, Eriksson, Esclopé, Ettl, Jillian Evans, Jonathan Evans, Färm, Farage, Fatuzzo, Fava, Ferber, Fernández Martín, Ferrández Lezaun, Ferreira, Ferrer, Ferri, Fiebiger, Figueiredo, Fiori, Fitzsimons, Flautre, Flemming, Flesch, Florenz, Folias, Ford, Formentini, Foster, Fourtou, Frahm, Fraisse, Frassoni, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gahrton, Garaud, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garot, Gasòliba i Böhm, de Gaulle, Gawronski, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Gobbo, Goebbels, Goepel, Görlach, Gollnisch, Gomolka, Goodwill, Gorostiaga Atxalandabaso, Graefe zu Baringdorf, Graça Moura, Gröner, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Hänsch, Hager, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedkvist Petersen, Helmer, Hermange, Herranz García, Herzog, Hieronymi, Hoff, Honeyball, Hortefeux, Howitt, Hudghton, Hughes, Huhne, van Hulten, Hume, Hyland, Iivari, Ilgenfritz, Imbeni, Inglewood, Isler Béguin, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Jöns, Jonckheer, Jové Peres, Junker, Karamanou, Karas, Karlsson, Katiforis, Kaufmann, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Keßler, Khanbhai, Kindermann, Glenys Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korakas, Korhola, Koukiadis, Koulourianos, Krarup, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Krivine, Kronberger, Kuckelkorn, Kuhne, Kuntz, Lage, Lagendijk, Laguiller, Lalumière, Lamassoure, Lambert, Lang, Lange, Langen, Langenhagen, Lannoye, de La Perriere, Laschet, Lavarra, Lechner, Lehne, Leinen, Liese, Linkohr, Lisi, Lombardo, Lucas, Ludford, Lulling, Lund, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McCartin, MacCormick, McKenna, McMillan-Scott, McNally, Maes, Maij-Weggen, Malliori, Manders, Erika Mann, Thomas Mann, Mantovani, Marchiani, Marinho, Marini, Marinos, Markov, Marques, Marset Campos, Martens, David W. Martin, Hans-Peter Martin, Hugues Martin, Martinez, Martínez Martínez, Mastorakis, Mathieu, Matikainen-Kallström, Mauro, Hans-Peter Mayer, Xaver Mayer, Mayol i Raynal, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Mennea, Mennitti, Menrad, Messner, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Modrow, Mombaur, Monsonís Domingo, Moraes, Moreira Da Silva, Morgantini, Morillon, Emilia Franziska Müller, Müller, Mulder, Murphy, Muscardini, Mussa, Musumeci, Myller, Napoletano, Naranjo Escobar, Nassauer, Newton Dunn, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, Nisticò, Nobilia, Nogueira Román, Nordmann, Obiols i Germà, Ojeda Sanz, Olsson, Ó Neachtain, Onesta, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, O'Toole, Paasilinna, Pacheco Pereira, Paciotti, Pack, Pannella, Papayannakis, Parish, Pasqua, Pastorelli, Patakis, Patrie, Paulsen, Pérez Álvarez, Pérez Royo, Roy Perry, Pesälä, Pex, Piecyk, Piétrasanta, Pirker, Piscarreta, Pisicchio, Pittella, Plooijvan Gorsel, Podestà, Poettering, Pohjamo, Poignant, Pomés Ruiz, Poos, Posselt, Prets, Procacci, Pronk, Provan, Puerta, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Randzio-Plath, Rapkay, Raschhofer, Raymond, Read, Redondo Jiménez, Ribeiro e Castro, Ries, Riis-Jørgensen, Rod, Rodríguez Ramos, de Roo, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Rovsing, Rübig, Rühle, Ruffolo, Sacconi, Sacrédeus, Saint-Josse, Sakellariou, Sandbæk, Sanders-ten Holte, Santer, Santini, dos Santos, Sartori, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Sbarbati, Scallon, Scapagnini, Scarbonchi, Schaffner, Scheele, Schierhuber, Schleicher, Gerhard Schmid, Herman Schmid, Olle Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schörling, Ilka Schröder, Jürgen Schröder, Schroedter, Schulz, Schwaiger, Segni, Seppänen, Sichrovsky, Simpson, Skinner, Smet, Sörensen, Sommer, Sornosa Martínez, Souchet, Souladakis, Sousa Pinto, Speroni, Staes, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stirbois, Stockmann, Sturdy, Suominen, Swiebel, Swoboda, Sylla, Sørensen, Tajani, Tannock, Terrón i Cusí, Theato, Thomas-Mauro, Thorning-Schmidt, Thors, Thyssen, Titford, Titley, Torres Marques, Trakatellis, Trentin, Tsatsos, Turchi, Turco, Turmes, Uca, Vachetta, Väyrynen, Vairinhos, Valdivielso de Cué, Valenciano Martínez-Orozco, Vallvé, Van Brempt, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varaut, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vattimo, van Velzen, Vermeer, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vinci, Virrankoski, Vlasto, Voggenhuber, Volcic, Wachtmeister, Wallis, Walter, Watson, Watts, Weiler, Wenzel-Perillo, Whitehead, Wiersma, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Wuori, Wurtz, Wyn, Wynn, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener, Zorba, Zrihen.

Observatörer

Bagó Zoltán, Balsai István, Bastys Mindaugas, Bekasovs Martijans, Beňová Monika, Biela Adam, Bielan Adam, Bobelis Kazys Jaunutis, Bonnici Josef, Christodoulidis Doros, Chronowski Andrzej, Chrzanowski Zbigniew, Ciemniak Grażyna, Cilevičs Boriss, Cybulski Zygmunt, Czinege Imre, Demetriou Panayiotis, Didžiokas Gintaras, Drzęźla Bernard, Ekert Milan, Ékes József, Falbr Richard, Fazakas Szabolcs, Fenech Antonio, Fico Róbert, Figeľ Jan, Filipek Krzysztof, Gałażewski Andrzej, Gawłowski Andrzej, Germič Ljubo, Grabowska Genowefa, Gruber Attila, Grzebisz-Nowicka Zofia, Gurmai Zita, Gyürk András, Holáň Vilém, Horvat Franc, Kamiński Michał Tomasz, Kāposts Andis, Kelemen András, Kiršteins Aleksandrs, Kļaviņš Paulis, Klich Bogdan, Kłopotek Eugeniusz, Klukowski Wacław, Kolář Robert, Konečná Kateřina, Kósa Kovács Magda, Kozlík Sergej, Kreitzberg Peeter, Kriščiūnas Kęstutis, Kroupa Daniel, Kubovič Pavol, Kuzmickas Kęstutis, Kvietkauskas Vytautas, Laar Mart, Lepper Andrzej, Liberadzki Bogusław, Libicki Marcin, Lisak Janusz, Litwiniec Bogusław, Lydeka Arminas, Łyżwiński Stanisław, Macierewicz Antoni, Maldeikis Eugenijus, Mallotová Helena, Manninger Jenő, Masácová Petra, Maštálka Jiří, Matsakis Marios, Mavrou Eleni, Őry Csaba, Pęczak Andrzej, Pieniążek Jerzy, Pīks Rihards, Plokšto Artur, Podgórski Bogdan, Podobnik Janez, Pospíšil Jiří, Pusz Sylwia, Reiljan Janno, Rutkowski Krzysztof, Savi Toomas, Sefzig Luděk, Ševc Jozef, Siekierski Czesław, Smoleń Robert, Smorawiński Jerzy, Surján László, Svoboda Pavel, Szabó Zoltán, Szájer József, Szczygło Aleksander, Tabajdi Csaba, Tomaka Jan, Tomczak Witold, Valys Antanas, Vareikis Egidijus, Vastagh Pál, Vella George, Vėsaitė Birutė, Wenderlich Jerzy, Widuch Marek, Wikiński Marek, Wiśniowska Genowefa, Wojciechowski Janusz, Żenkiewicz Marian, Žiak Rudolf.

---

BILAGA I

OMRÖSTNINGSRESULTAT

Förteckning över förkortningar och symboler

| + | antogs |
| --- | --- |
| - | förkastades |
| ↓ | bortföll |
| T | drogs tillbaka |
| ONU (..., ..., ...) | omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| EO (..., ..., ...) | elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| delad | delad omröstning |
| särsk. | särskild omröstning |
| ÄF | ändringsförslag |
| AC | kompromissändringsförslag |
| pc | motsvarande del |
| S | ändringsförslag om strykning |
| = | identiska ändringsförslag |
| § | punkt |
| art | artikel |
| skäl | skäl |
| PR | resolutionsförslag |
| PRC | gemensamt resolutionsförslag |
| SEK | sluten omröstning |

+

antogs

-

förkastades

↓

bortföll

T

drogs tillbaka

ONU (..., ..., ...)

omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

EO (..., ..., ...)

elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

delad

delad omröstning

särsk.

särskild omröstning

ÄF

ändringsförslag

AC

kompromissändringsförslag

pc

motsvarande del

S

ändringsförslag om strykning

=

identiska ändringsförslag

§

punkt

art

artikel

skäl

skäl

PR

resolutionsförslag

PRC

gemensamt resolutionsförslag

SEK

sluten omröstning

1.   Begäran om samråd med Ekonomiska och sociala kommittén

| Avser | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| omröstning: begäran om samråd | | + | |

Avser

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

omröstning: begäran om samråd

+

2.   Skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener i arbetet ***I

Betänkande: GARGANI (A5-0255/2003)

| Avser | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | ONU | + | 477, 3, 13 |

Avser

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

endast en omröstning

ONU

+

477, 3, 13

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

3.   Bestämmelser för de kommittéer som biträder kommissionen (artikel 251 i fördraget) ***II

Andrabehandlingsrekommendation: FRASSONI (A5-0250/2003)

| Avser | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- |
| godkännande utan omröstning | förklarades godkänd |

Avser

ONU/EO — anmärkningar

godkännande utan omröstning

förklarades godkänd

4.   Gödselmedel ***II

Andrabehandlingsrekommendation: LECHNER (A5-0252/2003)

| Avser | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- |
| godkännande utan omröstning | förklarades godkänd |

Avser

ONU/EO — anmärkningar

godkännande utan omröstning

förklarades godkänd

5.   Åtgärder rörande leveranser av resetjänster ***I

Betänkande: TORRES MARQUES (A5-0231/2003)

| Avser | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

endast en omröstning

+

6.   Statistiska undersökningar av mjölk och mjölkprodukter ***I

Betänkande: DAUL (A5-0212/2003)

| Avser | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

endast en omröstning

+

7.   Arbetskraft i gemenskapen ***I

Betänkande: BOUWMAN (A5-0260/2003)

| Avser | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

endast en omröstning

+

8.   Rättslig grund — mervärdesskatt/Rättslig grund — direkt och indirekt beskattning

Betänkande: KAUPPI (A5-0262/2003)

| Avser | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

endast en omröstning

+

9.   Förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter *

Betänkande: CORBETT (A5-0266/2003)

| Avser | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

endast en omröstning

+

10.   Domstols behörighet samt erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område *

Betänkande: WALLIS (A5-0253/2003)

| Avser | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| initiativtexten | | - | |
| förslag till lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

initiativtexten

-

förslag till lagstiftningsresolution

+

11.   Tillämpning av ne bis in idem-principen *

Betänkande: TURCO (A5-0275/2003)

| Avser | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

endast en omröstning

+

12.   En mer samordnad europeisk avtalsrätt

Betänkande: LEHNE (A5-0256/2003)

| Avser | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

endast en omröstning

+

13.   Luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredje länder ***I

Betänkande: Ingo SCHMITT (A5-0263/2003)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning | 1
  8
  10-12 | utskottet | | + | |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott — särskild omröstning | 2 | utskottet | särsk. | + | |
| 3 | utskottet | särsk. | + | |
| 4 | utskottet | särsk. | + | |
| 5 | utskottet | särsk. | + | |
| 6 | utskottet | särsk./EO | + | 327, 191, 5 |
| 7 | utskottet | särsk./EO | + | 324, 191, 10 |
| 9 | utskottet | särsk./EO | + | 306, 207, 7 |
| 13 | utskottet | ONU | + | 437, 87, 7 |
| 14 | utskottet | särsk. | + | |
| 15 | utskottet | ONU | + | 441, 71, 19 |
| 16 | utskottet | ONU | - | 231, 290, 10 |
| 17 | utskottet | särsk. | - | |
| 18 | utskottet | särsk./EO | + | 291, 229, 6 |
| artikel 1 | 19 | PPE-DE | | + | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning

1

8

10-12

utskottet

+

ändringsförslag från ansvarigt utskott — särskild omröstning

2

utskottet

särsk.

+

3

utskottet

särsk.

+

4

utskottet

särsk.

+

5

utskottet

särsk.

+

6

utskottet

särsk./EO

+

327, 191, 5

7

utskottet

särsk./EO

+

324, 191, 10

9

utskottet

särsk./EO

+

306, 207, 7

13

utskottet

ONU

+

437, 87, 7

14

utskottet

särsk.

+

15

utskottet

ONU

+

441, 71, 19

16

utskottet

ONU

-

231, 290, 10

17

utskottet

särsk.

-

18

utskottet

särsk./EO

+

291, 229, 6

artikel 1

19

PPE-DE

+

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

Begäran om omröstning med namnupprop

PSE: ÄF 16

ELDR: ÄF 13, 15, 16

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: ÄF 9,17

PSE: ÄF 4, 6, 7, 14, 17, 18

ELDR: ÄF 2, 3, 4, 5, 6, 7, 14, 18

14.   Avtal om sjötransport EG/Kina *

Betänkande: WATTS (A5-0254/2003)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| förslag till beslut |
| omröstning: lagstiftningsförslag | | + | |
| förslag till lagstiftningsresolution |
| efter punkt 1 | 1/ändr. | PSE | EO | + | 308, 202, 17 |
| omröstning: lagstiftningsresolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

förslag till beslut

omröstning: lagstiftningsförslag

+

förslag till lagstiftningsresolution

efter punkt 1

1/ändr.

PSE

EO

+

308, 202, 17

omröstning: lagstiftningsresolutionen (i sin helhet)

+

15.   Kapitalkrav för banker (Basel II)

Betänkande: RADWAN (A5-0258/2003)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 2 | | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 14 | | originaltexten | särsk. | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

punkt 2

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 14

originaltexten

särsk.

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Begäran om delad omröstning

PSE

punkt 2

Första delen: hela texten utom orden ”Parlamentet ställer sig positivt... den befintliga praxisen”

Andra delen: dessa ord

Begäran om särskild omröstning

PSE: punkt 14

16.   Ekonomisk och social sammanhållning (andra lägesrapporten)

Betänkande: MASTORAKIS (A5-0267/2003)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| efter punkt 1 | 11 | GUE/NGL | | - | |
| punkt 2 | | originaltexten | särsk. | + | |
| efter punkt 6 | 3 | Verts/ALE | ONU | - | 100, 419, 11 |
| punkt 10 | 4 | Verts/ALE | | - | |
| punkt 11 | 5 | Verts/ALE | | - | |
| punkt 13 | 1 | UEN | | + | |
| punkt 16 | 6 | Verts/ALE | | + | |
| punkt 20 | 2 | PSE | | - | |
| punkt 22 | 7 | Verts/ALE | ONU | - | 91, 434, 8 |
| punkt 23 | 8 | Verts/ALE | | - | |
| punkt 33 | | originaltexten | ONU | + | 466, 47, 13 |
| efter punkt 37 | 9 | Verts/ALE | | - | |
| efter skäl C | 10 | GUE/NGL | | - | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 452, 56, 23 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

efter punkt 1

11

GUE/NGL

-

punkt 2

originaltexten

särsk.

+

efter punkt 6

3

Verts/ALE

ONU

-

100, 419, 11

punkt 10

4

Verts/ALE

-

punkt 11

5

Verts/ALE

-

punkt 13

1

UEN

+

punkt 16

6

Verts/ALE

+

punkt 20

2

PSE

-

punkt 22

7

Verts/ALE

ONU

-

91, 434, 8

punkt 23

8

Verts/ALE

-

punkt 33

originaltexten

ONU

+

466, 47, 13

efter punkt 37

9

Verts/ALE

-

efter skäl C

10

GUE/NGL

-

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

452, 56, 23

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

Verts/ALE: ÄF 3 och 7

Bradbourn m fl: punkt 33

Begäran om särskild omröstning

Bradbourn m fl: punkt 2

17.   Regioner med strukturella nackdelar

Betänkande: POMÉS RUIZ (A5-0188/2003)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 2 | 19 | Verts/ALE | | - | |
| punkt 3 | 6 | PSE | | + | |
| 20 | Verts/ALE | | + | |
| punkt 5 | | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 6 | 21 | Verts/ALE | | + | |
| punkt 8 | | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 10 | 7 | PSE | EO | - | 231, 280, 13 |
| 1 | UEN | | - | |
| 22 | Verts/ALE | | - | |
| efter punkt 11 | 28 | GUE/NGL | | - | |
| efter punkt 16 | 2 | UEN | EO | - | 244, 262, 11 |
| punkt 17 | 23 | Verts/ALE | | - | |
| efter punkt 18 | 8 | PSE | | + | |
| punkt 19 | 24 | Verts/ALE | | - | |
| punkt 20 | 25 | Verts/ALE | | + | |
| punkt 23 | 9 | PSE | EO | + | 258, 244, 16


  ändrat muntligen |
| punkt 24 | 26 | Verts/ALE | | - | |
| punkt 26 | | originaltexten | särsk. | + | |
| skäl A | 10 | Verts/ALE | | + | |
| efter skäl D | 27 | GUE/NGL | | - | |
| skäl E | 3 | PSE | EO | - | 248, 259, 9 |
| 11 | Verts/ALE | | - | |
| skäl G | 12 | Verts/ALE | EO | - | 235, 268, 19 |
| skäl H | 13 | Verts/ALE | | - | |
| skäl J | 14 | Verts/ALE | | T | |
| skäl K | 15 | Verts/ALE | | + | |
| skäl L | 16 | Verts/ALE | | - | |
| skäl O | 17 | Verts/ALE | | T | |
| skäl P | 4 | PSE | | + | |
| efter skäl P | 18 | Verts/ALE | | + | |
| efter skäl Q | 5 | PSE | | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 443, 42, 30 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

punkt 2

19

Verts/ALE

-

punkt 3

6

PSE

+

20

Verts/ALE

+

punkt 5

originaltexten

särsk.

+

punkt 6

21

Verts/ALE

+

punkt 8

originaltexten

särsk.

+

punkt 10

7

PSE

EO

-

231, 280, 13

1

UEN

-

22

Verts/ALE

-

efter punkt 11

28

GUE/NGL

-

efter punkt 16

2

UEN

EO

-

244, 262, 11

punkt 17

23

Verts/ALE

-

efter punkt 18

8

PSE

+

punkt 19

24

Verts/ALE

-

punkt 20

25

Verts/ALE

+

punkt 23

9

PSE

EO

+

258, 244, 16

ändrat muntligen

punkt 24

26

Verts/ALE

-

punkt 26

originaltexten

särsk.

+

skäl A

10

Verts/ALE

+

efter skäl D

27

GUE/NGL

-

skäl E

3

PSE

EO

-

248, 259, 9

11

Verts/ALE

-

skäl G

12

Verts/ALE

EO

-

235, 268, 19

skäl H

13

Verts/ALE

-

skäl J

14

Verts/ALE

T

skäl K

15

Verts/ALE

+

skäl L

16

Verts/ALE

-

skäl O

17

Verts/ALE

T

skäl P

4

PSE

+

efter skäl P

18

Verts/ALE

+

efter skäl Q

5

PSE

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

443, 42, 30

Begäran om omröstning med namnupprop

Verts/ALE: slutomröstning

Begäran om särskild omröstning

Verts/ALE: punkterna 5, 8, 26

Övrigt

Duin, för PSE-gruppen, hade föreslagit ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 9, som syftade till att ersätta ordet ”konventet” med ordet ” regeringskonferensen”.

Talmannen konstaterade att inte ett tillräckligt antal ledamöter motsatte sig att detta muntliga ändringsförslag beaktades. Det införlivades således.

Verts/ALE-gruppen hade dragit tillbaka sina ändringsförslag 14 och 17.

---

BILAGA II

OMRÖSTNINGSRESULTAT MED NAMNUPPROP

Betänkande Gargani A5-0255/2003

resolution

Ja-röster: 477

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, van Dam, Kuntz, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Davies, De Clercq, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Markov, Marset Campos, Meijer, Morgantini, Papayannakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martinez, Raschhofer, Souchet, Speroni, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Cunha, Cushnahan, Daul, Decourrière, Dell'Utri, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Ferri, Fiori, Flemming, Folias, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Gargani, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Maij-Weggen, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pex, Pirker, Piscarreta, Pisicchio, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Duhamel, Duin, Ettl, Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Scheele, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Brempt, Van Lancker, Volcic, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zrihen

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Marchiani, Mussa, Musumeci, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Auroi, Bouwman, Buitenweg, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 3

EDD: Booth, Farage, Titford

Nedlagda röster: 13

EDD: Bernié, Esclopé, Mathieu, Raymond, Saint-Josse

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

NI: Cappato, Della Vedova, Dupuis, Pannella, Turco

Betänkande Schmitt A5-0263/2003

ändring 13

Ja-röster: 437

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Nordmann

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Pannella, Raschhofer, Souchet, Turco

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Brienza, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Cunha, Cushnahan, Daul, Decourrière, Dell'Utri, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Ferri, Fiori, Flemming, Folias, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Gargani, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Maij-Weggen, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Pisicchio, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Duhamel, Duin, Ettl, Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Brempt, Van Lancker, Volcic, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 87

EDD: Abitbol, Andersen, Bernié, Bonde, Booth, Coûteaux, Esclopé, Farage, Kuntz, Mathieu, Raymond, Saint-Josse, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martinez, Speroni, Stirbois, Varaut

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 7

ELDR: Thors

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Krivine, Laguiller, Vachetta

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

Betänkande Schmitt A5-0263/2003

ändring 15

Ja-röster: 441

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Nordmann, Thors

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gobbo, Ilgenfritz, Kronberger, Pannella, Raschhofer, Souchet, Speroni, Turco

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Brienza, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Cunha, Cushnahan, Daul, Decourrière, Dell'Utri, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Gargani, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Maij-Weggen, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Pisicchio, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Duhamel, Duin, Ettl, Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Brempt, Van Lancker, Volcic, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 71

EDD: Abitbol, Bernié, Booth, Coûteaux, Esclopé, Farage, Kuntz, Mathieu, Raymond, Saint-Josse, Titford

ELDR: Andreasen, Attwooll, van den Bos, Busk, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sandersten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

PPE-DE: Matikainen-Kallström, Vatanen

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 19

ELDR: André-Léonard, Boogerd-Quaak

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Krivine, Laguiller, Vachetta

NI: Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois, Varaut

Betänkande Schmitt A5-0263/2003

ändring 16

Ja-röster: 231

EDD: Belder, Bernié, Blokland, Booth, van Dam, Esclopé, Farage, Mathieu, Raymond, Saint-Josse, Titford

ELDR: André-Léonard, van den Bos, Nordmann, Thors

GUE/NGL: Alavanos, Alyssandrakis, Blak, Korakas, Patakis

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martinez, Pannella, Raschhofer, Souchet, Speroni, Stirbois, Turco, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Brienza, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Cunha, Cushnahan, Daul, Decourrière, Dell'Utri, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Ferri, Flemming, Florenz, Folias, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Gargani, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lehne, Liese, Lisi, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martin Hugues, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Perry, Pirker, Piscarreta, Pisicchio, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Marinho

Verts/ALE: Graefe zu Baringdorf

Nej-röster: 290

EDD: Abitbol, Andersen, Bonde, Coûteaux, Kuntz, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Bakopoulos, Bergaz Conesa, Brie, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Vinci

PPE-DE: Fiori, Maat, Maij-Weggen, Martens, Matikainen-Kallström, Pex, Suominen, Vatanen, van Velzen

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Duhamel, Duin, Ettl, Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Brempt, Van Lancker, Volcic, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 10

GUE/NGL: Ainardi, Bertinotti, Bordes, Boudjenah, Cauquil, Krivine, Laguiller, Vachetta, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

Betänkande Mastorakis A5-0267/2003

ändring 3

Ja-röster: 100

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Borghezio, Gobbo, Gorostiaga Atxalandabaso, Ilgenfritz, Kronberger, Raschhofer, Speroni

PPE-DE: Ferri, Sacrédeus, Wachtmeister, Wijkman

PSE: Dehousse, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 419

EDD: Abitbol, Bernié, Booth, Coûteaux, Esclopé, Farage, Kuntz, Mathieu, Raymond, Saint-Josse, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Garaud, Hager, Pannella, Souchet, Turco

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Brienza, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Cunha, Cushnahan, Daul, Decourrière, Dell'Utri, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Gargani, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Maij-Weggen, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Pisicchio, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, De Keyser, De Rossa, Désir, Duhamel, Duin, Ettl, Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Valenciano Martínez-Orozco, Van Brempt, Van Lancker, Volcic, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Frassoni

Nedlagda röster: 11

NI: Claeys, Dillen, de Gaulle, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martinez, Varaut

PSE: Martin Hans-Peter, Myller, Vairinhos

Betänkande Mastorakis A5-0267/2003

ändring 7

Ja-röster: 91

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Krivine, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Ilgenfritz, Kronberger, Raschhofer

PPE-DE: Ferri, Sacrédeus, de Veyrinas, Wachtmeister, Wijkman

PSE: Dehousse, Marinho, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 434

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Coûteaux, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Raymond, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Pannella, Souchet, Speroni, Stirbois, Turco, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Brienza, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Cunha, Cushnahan, Daul, Decourrière, Dell'Utri, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Gargani, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Maij-Weggen, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Pisicchio, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Villiers, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, De Keyser, De Rossa, Désir, Duhamel, Duin, Ettl, Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Brempt, Van Lancker, Volcic, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Frassoni

Nedlagda röster: 8

EDD: Booth, Farage, Titford

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller

PSE: Martin Hans-Peter, Vairinhos

Betänkande Mastorakis A5-0267/2003

punkt 33

Ja-röster: 466

EDD: Belder, Bernié, Blokland, van Dam, Esclopé, Mathieu, Raymond, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Boudjenah, Brie, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Garaud, Gobbo, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, de La Perriere, Pannella, Souchet, Speroni, Turco

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Brienza, Brok, Camisón Asensio, Cederschiöld, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Cunha, Cushnahan, Daul, Decourrière, Dell'Utri, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Gargani, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hieronymi, Hortefeux, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Maij-Weggen, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pex, Pirker, Piscarreta, Pisicchio, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Duhamel, Duin, Ettl, Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Brempt, Van Lancker, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Bigliardo, Caullery, Collins, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 47

EDD: Abitbol, Andersen, Bonde, Booth, Farage, Sandbæk, Titford

NI: Cappato, Claeys, Dillen, de Gaulle, Gollnisch, Lang, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Corrie, Deva, Elles, Evans Jonathan, Foster, Goodwill, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, McMillan-Scott, Perry, Provan, Purvis, Stevenson, Sturdy, Tannock, Vatanen, Villiers

UEN: Camre

Nedlagda röster: 13

GUE/NGL: Bordes, Caudron, Cauquil, Krarup, Krivine, Laguiller, Vachetta

NI: Ilgenfritz, Kronberger, Raschhofer

PPE-DE: Scallon

PSE: Martin Hans-Peter

UEN: Berlato

Betänkande Mastorakis A5-0267/2003

resolution

Ja-röster: 452

EDD: Andersen, Bernié, Bonde, Esclopé, Mathieu, Raymond, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Ludford, Lynne, Maaten, Monsonís Domingo, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Ries, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Boudjenah, Brie, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sylla, Vinci, Wurtz

NI: Beysen, Borghezio, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gobbo, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Pannella, Raschhofer, Speroni, Turco

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Brienza, Brok, Camisón Asensio, Cederschiöld, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Cunha, Cushnahan, Daul, Decourrière, Dell'Utri, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Gargani, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hieronymi, Hortefeux, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Maij-Weggen, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pex, Pirker, Piscarreta, Pisicchio, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, de Veyrinas, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, De Keyser, De Rossa, Désir, Duhamel, Duin, Ettl, Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Brempt, Van Lancker, Volcic, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Caullery, Collins, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 56

EDD: Abitbol, Booth, Farage, Titford

ELDR: Andreasen, Busk, Jensen, Manders, Mulder, Plooij-van Gorsel, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sørensen, Vermeer

NI: Claeys, Dillen, de Gaulle, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Corrie, Deva, Elles, Evans Jonathan, Foster, Goodwill, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Perry, Provan, Purvis, Stevenson, Sturdy, Tannock, Van Orden, Villiers

UEN: Camre

Nedlagda röster: 23

EDD: Belder, Blokland, Coûteaux, van Dam, Kuntz

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bordes, Caudron, Cauquil, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Patakis, Schröder Ilka, Vachetta

NI: Berthu, Garaud, Souchet

PPE-DE: Scallon

PSE: Dehousse, Martin Hans-Peter

Verts/ALE: Maes

Betänkande Pomes Ruiz A5-0188/2003

resolution

Ja-röster: 443

EDD: Andersen, Bernié, Bonde, Esclopé, Mathieu, Raymond, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, De Clercq, Duff, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Ludford, Lynne, Monsonís Domingo, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Ries, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sylla, Vinci, Wurtz

NI: Beysen, Borghezio, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Garaud, Gobbo, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Pannella, Raschhofer, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Brienza, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Cunha, Cushnahan, Daul, Decourrière, Dell'Utri, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Folias, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Gargani, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Maij-Weggen, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Pisicchio, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, Campos, Carlotti, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Duhamel, Duin, Ettl, Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Linkohr, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Brempt, Van Lancker, Volcic, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Berlato, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Musumeci, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Lucas, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Staes, Wuori, Wyn

Nej-röster: 42

EDD: Booth, Farage, Titford

ELDR: Andreasen, Busk, Jensen, Maaten, Manders, Mulder, Plooij-van Gorsel, Procacci, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sørensen, Vermeer

PPE-DE: Deva

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Echerer, Flautre, Frassoni, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, McKenna, Messner, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Turmes, Voggenhuber

Nedlagda röster: 30

EDD: Belder, Blokland, Coûteaux, van Dam, Kuntz

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bordes, Cauquil, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Patakis, Schröder Ilka, Vachetta

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Helmer

PSE: Bowe

Verts/ALE: Bouwman, Dhaene

---

ANTAGNA TEXTER

P5_TA(2003)0344

Skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener i arbetet ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet (sjätte särdirektivet enligt artikel 16.1 i rådets direktiv 89/391/EEG) (kodifierad version) (KOM(2003) 127 — C5-0127/2003 — 1999/0085(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(1999) 152) (1) och kommissionens ändrade förslag (KOM(2003) 127) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(1999) 152) (1) och kommissionens ändrade förslag (KOM(2003) 127) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 137.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0127/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 137.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0127/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 och artikel 158.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 och artikel 158.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0255/2003). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0255/2003).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Kommissionen uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra detta förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra detta förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TA(2003)0345

Bestämmelser för de kommittéer som biträder kommissionen (artikel 251 i EGfördraget) ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolultion om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om anpassning till rådets beslut 1999/468/EG av de bestämmelser i rättsakter som omfattas av förfarandet i artikel 251 i EG-fördraget som avser de kommittéer som biträder kommissionen när den utövar sina genomförandebefogenheter (11253/2/2002 — C5-0223/2003 — 2001/0314(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (11253/2/2002 — C5-0223/2003) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (11253/2/2002 — C5-0223/2003) (1),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2001) 789) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2001) 789) (3),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 78 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 78 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för konstitutionella frågor (A5-0250/2003). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för konstitutionella frågor (A5-0250/2003).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 153 E, 1.7.2003, s. 1.

(2)  P5_TA(2003)0071.

(3)  EGT C 75 E, 26.3.2002, s. 385.

P5_TA(2003)0346

Gödselmedel ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om gödselmedel (12733/2/2002 — C5-0224/2003 — 2001/0212(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (12733/2/2002 — C5-0224/2003) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (12733/2/2002 — C5-0224/2003) (1),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2001) 508) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2001) 508) (3),

| — | med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2002) 318) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2002) 318) (4),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 78 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 78 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0252/2003). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0252/2003).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 153 E, 1.7.2003, s. 56.

(2)  EUT C 127 E, 29.5.2003, s. 275.

(3)  EGT C 51 E, 26.2.2002, s. 1.

(4)  EGT C 227 E, 24.9.2002, s. 503.

P5_TA(2003)0347

Åtgärder rörande leveranser av resetjänster (mervärdesskatt) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 218/92 om administrativt samarbete inom området för indirekt beskattning (mervärdesskatt) när det gäller ytterligare åtgärder rörande leveranser av resetjänster (KOM(2003) 78 — C5-0145/2003 — 2003/0057(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet, (KOM(2003) 78) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet, (KOM(2003) 78) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilken kommissionen har lagt fram sitt förslag till Europaparlamentet (C5-0145/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilken kommissionen har lagt fram sitt förslag till Europaparlamentet (C5-0145/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A5-0231/2003). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A5-0231/2003).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Kommissionen uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra detta förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra detta förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TA(2003)0348

Statistiska undersökningar av mjölk och mjölkprodukter ***I

Lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 96/16/EG om statistiska undersökningar av mjölk och mjölkprodukter (KOM(2003) 158 — C5-0157/2003 — 2003/0060(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 158) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 158) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 285.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0157/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 285.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0157/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A5-0212/2003). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A5-0212/2003).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Kommissionen uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra detta förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra detta förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TC1-COD(2003)0060

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 2 september 2003 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/.../EG om ändring av rådets direktiv 96/16/EG om statistiska undersökningar av mjölk och mjölkprodukter

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 285.1 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag (1),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Direktiv 96/16/EG (3) har som mål att tillhandahålla tillförlitliga och jämförbara uppgifter om produktion och konsumtion av mjölk samt tillförlitliga, regelbundna och kortfristiga upplysningar om mjölkleveranser till de företag som behandlar eller förädlar mjölk samt om produktionen av mjölkprodukter i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(1)

Direktiv 96/16/EG (3) har som mål att tillhandahålla tillförlitliga och jämförbara uppgifter om produktion och konsumtion av mjölk samt tillförlitliga, regelbundna och kortfristiga upplysningar om mjölkleveranser till de företag som behandlar eller förädlar mjölk samt om produktionen av mjölkprodukter i medlemsstaterna.

| (2) | På grund av den tilltagande ekonomiska betydelsen av mjölkens proteininnehåll krävs det mer och mer tillgång till statistiska uppgifter om proteinhalten i de viktigaste mjölkprodukterna. |
| --- | --- |

(2)

På grund av den tilltagande ekonomiska betydelsen av mjölkens proteininnehåll krävs det mer och mer tillgång till statistiska uppgifter om proteinhalten i de viktigaste mjölkprodukterna.

| (3) | I allmänhet förekommer en tilltagande specialisering inom jordbruket och i synnerhet inom mjölksektorn ses för närvarande en regional specialisering som medför mycket stora skillnader mellan regionerna i samma medlemsstat, vilket kräver detaljerade uppgifter på
  regional nivå
  . |
| --- | --- |

(3)

I allmänhet förekommer en tilltagande specialisering inom jordbruket och i synnerhet inom mjölksektorn ses för närvarande en regional specialisering som medför mycket stora skillnader mellan regionerna i samma medlemsstat, vilket kräver detaljerade uppgifter på
  regional nivå
  .

| (4) | För
  att säkerställa jämförbarheten mellan resultaten är det lämpligt att metodrapporter upprättas i standardiserad form. |
| --- | --- |

(4)

För
  att säkerställa jämförbarheten mellan resultaten är det lämpligt att metodrapporter upprättas i standardiserad form.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

Artikel 1

Direktiv 96/16/EG ändras på följande
  sätt
  :

| 1. | Artikel
  4 skall ändras på följande sätt:






  a) | I artikel 4.1 b skall följande led läggas till:






  ”iv) | Proteinhalten i de viktigaste mjölkprodukterna
  enligt den mått- eller skattningsmetod som är mest lämpad för att säkerställa uppgifternas tillförlitlighet. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Artikel
  4 skall ändras på följande sätt:

a)

I artikel 4.1 b skall följande led läggas till:

”iv)

Proteinhalten i de viktigaste mjölkprodukterna
  enligt den mått- eller skattningsmetod som är mest lämpad för att säkerställa uppgifternas tillförlitlighet.

| v) | Den kvantitet komjölk som produceras i jordbruksföretagen på regional nivå, territoriell enhet NUTS 2, enligt den mått- eller skattningsmetod som är mest lämpad för att säkerställa uppgifternas
  tillförlitlighet.
  ” |
| --- | --- |

v)

Den kvantitet komjölk som produceras i jordbruksföretagen på regional nivå, territoriell enhet NUTS 2, enligt den mått- eller skattningsmetod som är mest lämpad för att säkerställa uppgifternas
  tillförlitlighet.
  ”

| b) | Artikel 4.2 skall utgå. |
| --- | --- |

b)

Artikel 4.2 skall utgå.

| 2. | I
  artikel 5.2
  skall den sista meningen ersättas med följande
  text
  :
  ”
  Medlemsstaterna
  skall årligen
  förelägga
  kommissionen
  metodrapporter om
  de uppgifter som åsyftas i artikel 4.1
  i enlighet med ett standardformulär som upprättats av kommissionen enligt det förfarande som föreskrivs i artikel 7
  .” |
| --- | --- |

2.

I
  artikel 5.2
  skall den sista meningen ersättas med följande
  text
  :

”
  Medlemsstaterna
  skall årligen
  förelägga
  kommissionen
  metodrapporter om
  de uppgifter som åsyftas i artikel 4.1
  i enlighet med ett standardformulär som upprättats av kommissionen enligt det förfarande som föreskrivs i artikel 7
  .”

| 3. | Artikel
  6.3
  skall ändras på följande
  sätt
  :






  a) | i
  6.3 b skall den andra strecksatsen utgå. |
| --- | --- | --- |

3.

Artikel
  6.3
  skall ändras på följande
  sätt
  :

a)

i
  6.3 b skall den andra strecksatsen utgå.

| b) | 6.3 c skall ersättas av följande text:






  ”c) | i september, året efter referensdatum, de uppgifter som avses i artiklarna 1.2 och 4.1 b v och c.” |
| --- | --- | --- |

b)

6.3 c skall ersättas av följande text:

”c)

i september, året efter referensdatum, de uppgifter som avses i artiklarna 1.2 och 4.1 b v och c.”

Artikel 2

Medlemsstaterna skall senast den 31 mars 2004 sätta i kraft de lagar och andra författningar som erfordras för att följa detta direktiv. De skall genast underrätta kommissionen om detta.

När medlemsstaterna antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning vid deras officiella offentliggörande. Förfarandet för utformningen av denna hänvisning skall antas av medlemsstaterna.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i... den

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EGT C ...

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 2 september 2003.

2

Europaparlamentets ståndpunkt av den 2 september 2003.

(3)  EGT L 78, 28.3.1996, s. 27.

3

P5_TA(2003)0349

Arbetskraft i gemenskapen ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 577/98 om anordnande av statistiska urvalsundersökningar av arbetskraften i gemenskapen för att anpassa förteckningen över undersökningskarakteristika (KOM(2003) 109 — C5-0105/2003 — 2003/0047(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 109) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 109) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 285 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0105/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 285 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0105/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A5-0260/2003). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A5-0260/2003).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Kommissionen uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra detta förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra detta förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT C.

P5_TC1-COD(2003)0047

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 2 september 2003 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr.../2003 om ändring av rådets förordning (EG) nr 577/98 om anordnande av statistiska urvalsundersökningar av arbetskraften i gemenskapen för att anpassa förteckningen över undersökningskarakteristika

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 285 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag, (1)

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget, (2) och

av följande skäl:

| (1) | Den urvalsundersökning av arbetskraften som skall utföras enligt rådets förordning (EG) nr 577/98 av den 9 mars 1998 (3)
  måste på ett lämpligt sätt täcka den senaste utvecklingen på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

(1)

Den urvalsundersökning av arbetskraften som skall utföras enligt rådets förordning (EG) nr 577/98 av den 9 mars 1998 (3)
  måste på ett lämpligt sätt täcka den senaste utvecklingen på arbetsmarknaden.

| (2) | Enligt den europeiska socialpolitiska dagordning som antogs av Europeiska rådet i Nice i december 2000, rådets beslut 2002/177/EG av den 18 februari 2002 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik 2002 (4) och rådets rekommendation av den 21 juni 2002 till allmänna riktlinjer för medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik, (5) måste det sätt på vilket arbetet organiseras anpassas till såväl företagens som de enskilda människornas behov. |
| --- | --- |

(2)

Enligt den europeiska socialpolitiska dagordning som antogs av Europeiska rådet i Nice i december 2000, rådets beslut 2002/177/EG av den 18 februari 2002 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik 2002 (4) och rådets rekommendation av den 21 juni 2002 till allmänna riktlinjer för medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik, (5) måste det sätt på vilket arbetet organiseras anpassas till såväl företagens som de enskilda människornas behov.

| (3) | De undersökningskarakteristika som fastställdes i förordning (EG) nr 577/98 bestämdes av de statistikkrav och det arbetsmarknadsläge som rådde vid denna tidpunkt. |
| --- | --- |

(3)

De undersökningskarakteristika som fastställdes i förordning (EG) nr 577/98 bestämdes av de statistikkrav och det arbetsmarknadsläge som rådde vid denna tidpunkt.

| (4) | Uppgiftsinsamling får ej ålägga svarspersonerna en börda som ej står i proportion till de resultat som undersökningens användare skäligen kan förvänta sig. |
| --- | --- |

(4)

Uppgiftsinsamling får ej ålägga svarspersonerna en börda som ej står i proportion till de resultat som undersökningens användare skäligen kan förvänta sig.

| (5) | Förordning (EG) nr 577/98 skall därför ändras på följande sätt. |
| --- | --- |

(5)

Förordning (EG) nr 577/98 skall därför ändras på följande sätt.

| (6) | Kommittén för det statistiska programmet, inrättad genom rådets beslut 89/382/EEG Euratom av den 19 juni 1989
   (6), har rådfrågats av kommissionen, |
| --- | --- |

(6)

Kommittén för det statistiska programmet, inrättad genom rådets beslut 89/382/EEG Euratom av den 19 juni 1989
   (6), har rådfrågats av kommissionen,

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 577/98 skall ändras på följande sätt:

| 1) | Artikel 4.1 b-d och g skall ersättas med följande:






  ”b) | arbetsmarknadsstatus:






  — | arbetsmarknadsstatus under referensveckan, |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artikel 4.1 b-d och g skall ersättas med följande:

”b)

arbetsmarknadsstatus:

—

arbetsmarknadsstatus under referensveckan,

| — | fortsatt utbetalning av lön och ersättning, |
| --- | --- |

—

fortsatt utbetalning av lön och ersättning,

| — | orsak till att inte alls ha arbetat trots att vederbörande har ett arbete, |
| --- | --- |

—

orsak till att inte alls ha arbetat trots att vederbörande har ett arbete,

| — | sökande efter arbete för arbetslös, |
| --- | --- |

—

sökande efter arbete för arbetslös,

| — | typ av sökt arbete (egen företagare eller anställd), |
| --- | --- |

—

typ av sökt arbete (egen företagare eller anställd),

| — | metoder som använts för att hitta ett arbete, |
| --- | --- |

—

metoder som använts för att hitta ett arbete,

| — | möjlighet att börja arbeta; |
| --- | --- |

—

möjlighet att börja arbeta;

| c) | karakteristika avseende huvudsysslan:






  — | yrkesställning, |
| --- | --- | --- |

c)

karakteristika avseende huvudsysslan:

—

yrkesställning,

| — | arbetsställets näringsgren, |
| --- | --- |

—

arbetsställets näringsgren,

| — | sysselsättning, |
| --- | --- |

—

sysselsättning,

| — | vård- och tillsynsansvar, |
| --- | --- |

—

vård- och tillsynsansvar,

| — | antal personer som arbetar vid arbetsstället, |
| --- | --- |

—

antal personer som arbetar vid arbetsstället,

| — | land där arbetsplatsen är belägen, |
| --- | --- |

—

land där arbetsplatsen är belägen,

| — | region där arbetsplatsen är belägen, |
| --- | --- |

—

region där arbetsplatsen är belägen,

| — | år och månad då personen började sitt nuvarande arbete, |
| --- | --- |

—

år och månad då personen började sitt nuvarande arbete,

| — | offentliga arbetsmarknadsmyndigheters insats för att få nuvarande arbete, |
| --- | --- |

—

offentliga arbetsmarknadsmyndigheters insats för att få nuvarande arbete,

| — | hur stadigvarande arbetet är (och orsaker), |
| --- | --- |

—

hur stadigvarande arbetet är (och orsaker),

| — | den totala längden på tillfälligt arbete eller arbetskontrakt för begränsad tid, |
| --- | --- |

—

den totala längden på tillfälligt arbete eller arbetskontrakt för begränsad tid,

| — | heltids-/deltidsarbetande (och orsaker), |
| --- | --- |

—

heltids-/deltidsarbetande (och orsaker),

| — | kontrakt med en tillfällig privat personaluthyrningsfirma, |
| --- | --- |

—

kontrakt med en tillfällig privat personaluthyrningsfirma,

| — | arbete i hemmet; |
| --- | --- |

—

arbete i hemmet;

| d) | arbetade timmar:






  — | antal vanligen arbetade timmar per vecka, |
| --- | --- | --- |

d)

arbetade timmar:

—

antal vanligen arbetade timmar per vecka,

| — | antal faktiskt arbetade timmar, |
| --- | --- |

—

antal faktiskt arbetade timmar,

| — | antal övertidstimmar under referensveckan, |
| --- | --- |

—

antal övertidstimmar under referensveckan,

| — | huvudanledningen till att antalet arbetade timmar avvek från det antal personen vanligen arbetar; |
| --- | --- |

—

huvudanledningen till att antalet arbetade timmar avvek från det antal personen vanligen arbetar;

| g) | arbetssökande:






  — | typ av sökt arbete (heltid eller deltid), |
| --- | --- | --- |

g)

arbetssökande:

—

typ av sökt arbete (heltid eller deltid),

| — | hur länge personen sökt arbete, |
| --- | --- |

—

hur länge personen sökt arbete,

| — | personens situation omedelbart innan denne började söka arbete, |
| --- | --- |

—

personens situation omedelbart innan denne började söka arbete,

| — | registrering vid offentlig arbetsförmedling och om understöd erhålls, |
| --- | --- |

—

registrering vid offentlig arbetsförmedling och om understöd erhålls,

| — | viljan att arbeta bland personer som inte söker arbete, |
| --- | --- |

—

viljan att arbeta bland personer som inte söker arbete,

| — | orsak till att personen inte har sökt arbete, |
| --- | --- |

—

orsak till att personen inte har sökt arbete,

| — | avsaknad av tillsynsmöjligheter” |
| --- | --- |

—

avsaknad av tillsynsmöjligheter”

| 2) | Följande stycke n skall läggas till i artikel 4.1:






  ”n) | atypiska arbetsförhållanden:






  — | skiftarbete, |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Följande stycke n skall läggas till i artikel 4.1:

”n)

atypiska arbetsförhållanden:

—

skiftarbete,

| — | arbete på kvällar, |
| --- | --- |

—

arbete på kvällar,

| — | nattarbete, |
| --- | --- |

—

nattarbete,

| — | arbete på lördagar, |
| --- | --- |

—

arbete på lördagar,

| — | arbete på söndagar.” |
| --- | --- |

—

arbete på söndagar.”

| 3) | Artikel 4.2 tredje strecksatsen skall ersättas med följande:







  ”— | volymen av en ad hoc-modul skall begränsas till elva variabler.” |
| --- | --- | --- |

3)

Artikel 4.2 tredje strecksatsen skall ersättas med följande:

”—

volymen av en ad hoc-modul skall begränsas till elva variabler.”

| 4) | Följande punkter skall läggas till i artikel 4:






  ”4. | På kommissionens förslag kan en förteckning över variabler, hädanefter betecknade som strukturella variabler, identifieras bland de undersökningskarakteristika som anges i stycke 1 och som endast behöver insamlas som årsgenomsnitt för 52 veckor hellre än som kvartalsgenomsnitt. Denna förteckning över strukturella variabler, minimiurvalsstorlek och undersökningsfrekvens skall upprättas enligt det förfarande som fastställs i artikel 8. |
| --- | --- | --- |

4)

Följande punkter skall läggas till i artikel 4:

”4.

På kommissionens förslag kan en förteckning över variabler, hädanefter betecknade som strukturella variabler, identifieras bland de undersökningskarakteristika som anges i stycke 1 och som endast behöver insamlas som årsgenomsnitt för 52 veckor hellre än som kvartalsgenomsnitt. Denna förteckning över strukturella variabler, minimiurvalsstorlek och undersökningsfrekvens skall upprättas enligt det förfarande som fastställs i artikel 8.

| 5. | Spanien, Finland och Förenade kungariket får under en övergångsperiod fram till utgången av 2007 insamla de strukturella variablerna med ett kvartal som referensperiod.
  ” |
| --- | --- |

5.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i... den

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EGT C...

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 2 september 2003.

2

(3)  EGT L 77, 14.3.1998, s. 3.

3

(4)  EGT L 60, 1.3.2002, s. 60.

4

(5)  EGT L 182, 11.7.2002, s. 1.

5

(6)  EGT L 181, 28.6.1989, s. 47.

6

P5_TA(2003)0350

Rättslig grund — mervärdesskatt

Europaparlamentets resolution om ändring av den rättsliga grunden för förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om administrativt samarbete i fråga om mervärdesskatt (6522/2003 — C5-0216/2003 — 2001/0133(COD))

(Medbeslutandeförfarandet — nytt samråd om den rättsliga grunden)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2001) 294 — C5-0269/2001) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2001) 294 — C5-0269/2001) (1),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2),

| — | efter att ha hörts av rådet om ändring av den rättsliga grunden (6522/2003 — C5-0216/2003), |
| --- | --- |

—

efter att ha hörts av rådet om ändring av den rättsliga grunden (6522/2003 — C5-0216/2003),

| — | med beaktande av artikel 71.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 71.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden om ändring av den rättsliga grunden |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden om ändring av den rättsliga grunden

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A5-0262/2003). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A5-0262/2003).

| 1. | Europaparlamentet bekräftar sin ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet bekräftar sin ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet ifrågasätter lämpligheten i den rättsliga grund som föreslagits av rådet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet ifrågasätter lämpligheten i den rättsliga grund som föreslagits av rådet.

| 3. | Europaparlamentet vidhåller att artikel 95 i EG-fördraget är den lämpliga rättsliga grunden. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet vidhåller att artikel 95 i EG-fördraget är den lämpliga rättsliga grunden.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar därför rådet att vidarebefordra sin gemensamma ståndpunkt till parlamentet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar därför rådet att vidarebefordra sin gemensamma ståndpunkt till parlamentet.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT C 270 E, 25.9.2001, s. 87.

(2)  EGT C 284 E, 21.11.2002, s. 178.

P5_TA(2003)0351

Rättslig grund — direkt och indirekt beskattning

Europaparlamentets resolution om ändring av den rättsliga grunden för förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 77/799/EEG om ömsesidigt bistånd av medlemsstaternas behöriga myndigheter på området direkt och indirekt beskattning (6930/2003 — C5-0217/2003 — 2001/0134(COD))

(Medbeslutandeförfarandet — nytt samråd om den rättsliga grunden)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2001) 294 — C5-0270/2001) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2001) 294 — C5-0270/2001) (1),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2),

| — | efter att ha hörts av rådet om ändring av den rättsliga grunden (6930/2003 — C5-0217/2003), |
| --- | --- |

—

efter att ha hörts av rådet om ändring av den rättsliga grunden (6930/2003 — C5-0217/2003),

| — | med beaktande av artikel 71.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 71.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden om ändring av den rättsliga grunden |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden om ändring av den rättsliga grunden

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A5-0262/2003). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A5-0262/2003).

| 1. | Europaparlamentet bekräftar sin ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet bekräftar sin ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet ifrågasätter lämpligheten i den rättsliga grund som föreslagits av rådet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet ifrågasätter lämpligheten i den rättsliga grund som föreslagits av rådet.

| 3. | Europaparlamentet vidhåller att artikel 95 i EG-fördraget är den lämpliga rättsliga grunden. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet vidhåller att artikel 95 i EG-fördraget är den lämpliga rättsliga grunden.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar därför rådet att vidarebefordra sin gemensamma ståndpunkt till parlamentet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar därför rådet att vidarebefordra sin gemensamma ståndpunkt till parlamentet.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT C 270 E, 25.9.2001, s. 96.

(2)  EGT C 284 E, 21.11.2002, s. 191.

P5_TA(2003)0352

Genomförandebefogenheter *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ändring av beslut 1999/468/EG om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (KOM(2002) 719 — C5-0002/2003 — 2002/0298(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2002) 719) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2002) 719) (1),

| — | med beaktande av artikel 202 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0002/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 202 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0002/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor och yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A5-0128/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor och yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A5-0128/2003),

| — | med beaktande av betänkande 2 från utskottet för konstitutionella frågor (A5-0266/2003). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkande 2 från utskottet för konstitutionella frågor (A5-0266/2003).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra detta förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra detta förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| SKÄL 2 |
| (2) Den nuvarande utvecklingen av gemenskapens regelverk visar att rättsakterna allt oftare kräver antagande av kompletterande bestämmelser med principer och tekniska detaljer som inom rimlig tid måste fastställas på grundval av lämplig granskning och sakkunskap. När denna utveckling leder till att lagstiftaren delegerar utvidgade befogenheter till kommissionen, bör lagstiftaren
  kunna yttra sig över
  de bestämmelser som kommissionen planerar att anta. | (2) Den nuvarande utvecklingen av gemenskapens regelverk visar att rättsakterna allt oftare kräver antagande av kompletterande bestämmelser med principer och tekniska detaljer som inom rimlig tid måste fastställas på grundval av lämplig granskning och sakkunskap. Då denna utveckling leder till att lagstiftaren delegerar utvidgade befogenheter till kommissionen, bör lagstiftaren
  ha all den information som anges överenskommelsen (2) mellan Europaparlamentet och kommissionen om tillämpningsföreskrifter till rådets beslut 1999/468/EG om
  de bestämmelser som kommissionen planerar att anta
  , och ha rätt att yttra sig
  . |
| Ändring 2 |
| SKÄL 6 |
| (6) I dessa fall bör det föreskrivande förfarandet göra det möjligt för kommissionen att ta fullt ansvar för antagandet av genomförandebestämmelserna, efter att ha inhämtat yttrande från kommittén med företrädare för medlemsstaterna, samtidigt som Europaparlamentet och rådet har möjlighet att kontrollera utövandet av den verkställande funktionen. När kommissionen och lagstiftaren inte kan komma överens, bör kommissionen beroende på omständigheterna därför antingen kunna lägga fram ett förslag enligt artikel 251 i fördraget eller anta
  sitt ursprungliga förslag
  till bestämmelser
  med eventuella ändringar
  . | (6) I dessa fall bör det föreskrivande förfarandet göra det möjligt för kommissionen att ta fullt ansvar för antagandet av genomförandebestämmelserna, efter att ha inhämtat yttrande från kommittén med företrädare för medlemsstaterna, samtidigt som Europaparlamentet och rådet har möjlighet att kontrollera utövandet av den verkställande funktionen. När kommissionen och lagstiftaren inte kan komma överens, bör kommissionen beroende på omständigheterna
  och med beaktande av Europaparlamentets och rådets ståndpunkter
  därför antingen kunna lägga fram ett förslag
  till rättsakt
  enligt artikel 251 i fördraget eller anta
  förslaget
  till bestämmelser
  tillsammans med ett uttalande om detta, ändra det eller dra tillbaka sitt förslag
  . |
| Ändring 3 |
| SKÄL 9A (nytt) |
| | (9a) Tillämpningen av detta beslut bör inte påverka kommissionens åtaganden beträffande lagstiftning om värdepapper, i synnerhet kommissionens högtidliga förklaring inför Europaparlamentet den 5 februari 2002 och skrivelsen av den 2 oktober 2001 från kommissionsledamoten med ansvar för den inre marknaden till ordföranden för Europaparlamentets utskott för ekonomi och valutafrågor. |
| Ändring 4 |
| ARTIKEL 1, LED 2
  Artikel 4, punkt 3 (beslut 1999/468/EG) |
| 2. I artikel 4.3 skall orden ”utan att det påverkar tillämpningen av artikel 8” utgå. | 2. I artikel 4.3
  och artikel 5.3
  skall orden ”utan att det påverkar tillämpningen av artikel 8” utgå. |
| Ändring 5 |
| ARTIKEL 1, LED 3A (nytt)
  Artikel 5, punkt 6, stycke 1 (beslut 1999/468/EG) |
| | 3a. Artikel 5.6 första stycket skall ersättas med följande:


  ”
  6. Rådet får med kvalificerad majoritet anta förslaget, inom den period som skall fastställas i varje grundläggande rättsakt men som inte i något fall får överstiga tre månader från det att förslaget har lagts fram för rådet.
  ” |
| Ändring 6 |
| ARTIKEL 1, LED 4
  Artikel 5a, punkt 5 (beslut 1999/468/EG) |
| 5. Om Europaparlamentet med absolut majoritet av sina ledamöter, eller rådet med den majoritet som föreskrivs i artikel 205.2 i fördraget, inom en månad (som eventuellt kan förlängas med ytterligare en månad) från och med överlämnandet av kommissionens slutliga förslag, framför invändningar mot förslaget, skall kommissionen antingen
  dra tillbaka sitt förslag,
  lägga fram ett förslag till rättsakt enligt förfarandet i artikel 251 i fördraget eller anta
  den föreslagna åtgärden
  med
  eventuella ändringar av sitt förslag för att beakta de invändningar som framförts
  . | 5. Om Europaparlamentet med absolut majoritet av sina ledamöter, eller rådet med den majoritet som föreskrivs i artikel 205.2 i fördraget, inom en månad (som eventuellt kan förlängas med ytterligare en månad) från och med överlämnandet av kommissionens slutliga förslag, framför invändningar mot förslaget, skall kommissionen
  , med beaktande av Europaparlamentets och rådets ståndpunkter,
  antingen lägga fram ett förslag till rättsakt enligt förfarandet i artikel 251 i fördraget eller anta
  förslaget till åtgärder tillsammans
  med
  ett uttalande om detta, ändra det eller dra tillbaka sitt förslag
  . |
| Ändring 7 |
| ARTIKEL 1, LED 4
  Artikel 5a, punkt 6 (beslut 1999/468/EG) |
| 6. Om tidsfristerna för det föreskrivande förfarandet inte kan hållas på grund av tvingande och brådskande skäl, får kommissionen anta genomförandebestämmelserna efter att ha inhämtat yttrande från den föreskrivande kommittén i enlighet med punkt 2. Kommissionen skall utan dröjsmål underrätta Europaparlamentet, rådet och medlemsstaterna om dessa åtgärder. Inom en månad efter denna underrättelse, får Europaparlamentet med absolut majoritet av sina ledamöter eller rådet med den majoritet som föreskrivs i artikel 205.2, framföra sina invändningar. I detta fall
  kan
  kommissionen antingen
  dra tillbaka den antagna åtgärden och
  lägga fram ett förslag till rättsakt enligt förfarandet i artikel 251 i fördraget, eller stå fast vid
  åtgärden med eventuella ändringar för att beakta de invändningar som framförts
  . | 6. Om tidsfristerna för det föreskrivande förfarandet inte kan hållas på grund av tvingande och brådskande skäl, får kommissionen anta genomförandebestämmelserna efter att ha inhämtat yttrande från den föreskrivande kommittén i enlighet med punkt 2. Kommissionen skall utan dröjsmål underrätta Europaparlamentet, rådet och medlemsstaterna om dessa åtgärder. Inom en månad efter denna underrättelse,
  med eventuell förlängning med ytterligare en månad om Europaparlamentet eller rådet begär det,
  får Europaparlamentet med absolut majoritet av sina ledamöter eller rådet med den majoritet som föreskrivs i artikel 205.2, framföra sina invändningar. I detta fall
  skall
  kommissionen
  , med beaktande av Europaparlamentets och rådets ståndpunkter,
  antingen lägga fram ett förslag till rättsakt enligt förfarandet i artikel 251 i fördraget,
  samtidigt som den tillfälligt upprätthåller eller drar tillbaka de antagna åtgärderna,
  eller stå fast vid
  åtgärderna tillsammans med ett uttalande om detta, ändra dem, eller definitivt dra tillbaka dem
  . |
| Ändring 8 |
| ARTIKEL 1, LED 4A (nytt)
  Artikel 6, led a (beslut 1999/468/EG) |
| | 4a. Artikel 6, led a skall ändras på följande sätt:









  ”
  a) | Kommissionen skall anmäla varje beslut som rör skyddsåtgärder till Europaparlamentet, rådet och medlemsstaterna. Det kan föreskrivas att kommissionen innan den fattar sitt beslut skall höra medlemsstaterna enligt förfaranden som fastställs i varje enskilt fall.
  ” |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

SKÄL 2

(2) Den nuvarande utvecklingen av gemenskapens regelverk visar att rättsakterna allt oftare kräver antagande av kompletterande bestämmelser med principer och tekniska detaljer som inom rimlig tid måste fastställas på grundval av lämplig granskning och sakkunskap. När denna utveckling leder till att lagstiftaren delegerar utvidgade befogenheter till kommissionen, bör lagstiftaren
  kunna yttra sig över
  de bestämmelser som kommissionen planerar att anta.

(2) Den nuvarande utvecklingen av gemenskapens regelverk visar att rättsakterna allt oftare kräver antagande av kompletterande bestämmelser med principer och tekniska detaljer som inom rimlig tid måste fastställas på grundval av lämplig granskning och sakkunskap. Då denna utveckling leder till att lagstiftaren delegerar utvidgade befogenheter till kommissionen, bör lagstiftaren
  ha all den information som anges överenskommelsen (2) mellan Europaparlamentet och kommissionen om tillämpningsföreskrifter till rådets beslut 1999/468/EG om
  de bestämmelser som kommissionen planerar att anta
  , och ha rätt att yttra sig
  .

Ändring 2

SKÄL 6

(6) I dessa fall bör det föreskrivande förfarandet göra det möjligt för kommissionen att ta fullt ansvar för antagandet av genomförandebestämmelserna, efter att ha inhämtat yttrande från kommittén med företrädare för medlemsstaterna, samtidigt som Europaparlamentet och rådet har möjlighet att kontrollera utövandet av den verkställande funktionen. När kommissionen och lagstiftaren inte kan komma överens, bör kommissionen beroende på omständigheterna därför antingen kunna lägga fram ett förslag enligt artikel 251 i fördraget eller anta
  sitt ursprungliga förslag
  till bestämmelser
  med eventuella ändringar
  .

(6) I dessa fall bör det föreskrivande förfarandet göra det möjligt för kommissionen att ta fullt ansvar för antagandet av genomförandebestämmelserna, efter att ha inhämtat yttrande från kommittén med företrädare för medlemsstaterna, samtidigt som Europaparlamentet och rådet har möjlighet att kontrollera utövandet av den verkställande funktionen. När kommissionen och lagstiftaren inte kan komma överens, bör kommissionen beroende på omständigheterna
  och med beaktande av Europaparlamentets och rådets ståndpunkter
  därför antingen kunna lägga fram ett förslag
  till rättsakt
  enligt artikel 251 i fördraget eller anta
  förslaget
  till bestämmelser
  tillsammans med ett uttalande om detta, ändra det eller dra tillbaka sitt förslag
  .

Ändring 3

SKÄL 9A (nytt)

(9a) Tillämpningen av detta beslut bör inte påverka kommissionens åtaganden beträffande lagstiftning om värdepapper, i synnerhet kommissionens högtidliga förklaring inför Europaparlamentet den 5 februari 2002 och skrivelsen av den 2 oktober 2001 från kommissionsledamoten med ansvar för den inre marknaden till ordföranden för Europaparlamentets utskott för ekonomi och valutafrågor.

Ändring 4

ARTIKEL 1, LED 2

Artikel 4, punkt 3 (beslut 1999/468/EG)

2. I artikel 4.3 skall orden ”utan att det påverkar tillämpningen av artikel 8” utgå.

2. I artikel 4.3
  och artikel 5.3
  skall orden ”utan att det påverkar tillämpningen av artikel 8” utgå.

Ändring 5

ARTIKEL 1, LED 3A (nytt)

Artikel 5, punkt 6, stycke 1 (beslut 1999/468/EG)

3a. Artikel 5.6 första stycket skall ersättas med följande:

”
  6. Rådet får med kvalificerad majoritet anta förslaget, inom den period som skall fastställas i varje grundläggande rättsakt men som inte i något fall får överstiga tre månader från det att förslaget har lagts fram för rådet.
  ”

Ändring 6

ARTIKEL 1, LED 4

Artikel 5a, punkt 5 (beslut 1999/468/EG)

5. Om Europaparlamentet med absolut majoritet av sina ledamöter, eller rådet med den majoritet som föreskrivs i artikel 205.2 i fördraget, inom en månad (som eventuellt kan förlängas med ytterligare en månad) från och med överlämnandet av kommissionens slutliga förslag, framför invändningar mot förslaget, skall kommissionen antingen
  dra tillbaka sitt förslag,
  lägga fram ett förslag till rättsakt enligt förfarandet i artikel 251 i fördraget eller anta
  den föreslagna åtgärden
  med
  eventuella ändringar av sitt förslag för att beakta de invändningar som framförts
  .

5. Om Europaparlamentet med absolut majoritet av sina ledamöter, eller rådet med den majoritet som föreskrivs i artikel 205.2 i fördraget, inom en månad (som eventuellt kan förlängas med ytterligare en månad) från och med överlämnandet av kommissionens slutliga förslag, framför invändningar mot förslaget, skall kommissionen
  , med beaktande av Europaparlamentets och rådets ståndpunkter,
  antingen lägga fram ett förslag till rättsakt enligt förfarandet i artikel 251 i fördraget eller anta
  förslaget till åtgärder tillsammans
  med
  ett uttalande om detta, ändra det eller dra tillbaka sitt förslag
  .

Ändring 7

ARTIKEL 1, LED 4

Artikel 5a, punkt 6 (beslut 1999/468/EG)

6. Om tidsfristerna för det föreskrivande förfarandet inte kan hållas på grund av tvingande och brådskande skäl, får kommissionen anta genomförandebestämmelserna efter att ha inhämtat yttrande från den föreskrivande kommittén i enlighet med punkt 2. Kommissionen skall utan dröjsmål underrätta Europaparlamentet, rådet och medlemsstaterna om dessa åtgärder. Inom en månad efter denna underrättelse, får Europaparlamentet med absolut majoritet av sina ledamöter eller rådet med den majoritet som föreskrivs i artikel 205.2, framföra sina invändningar. I detta fall
  kan
  kommissionen antingen
  dra tillbaka den antagna åtgärden och
  lägga fram ett förslag till rättsakt enligt förfarandet i artikel 251 i fördraget, eller stå fast vid
  åtgärden med eventuella ändringar för att beakta de invändningar som framförts
  .

6. Om tidsfristerna för det föreskrivande förfarandet inte kan hållas på grund av tvingande och brådskande skäl, får kommissionen anta genomförandebestämmelserna efter att ha inhämtat yttrande från den föreskrivande kommittén i enlighet med punkt 2. Kommissionen skall utan dröjsmål underrätta Europaparlamentet, rådet och medlemsstaterna om dessa åtgärder. Inom en månad efter denna underrättelse,
  med eventuell förlängning med ytterligare en månad om Europaparlamentet eller rådet begär det,
  får Europaparlamentet med absolut majoritet av sina ledamöter eller rådet med den majoritet som föreskrivs i artikel 205.2, framföra sina invändningar. I detta fall
  skall
  kommissionen
  , med beaktande av Europaparlamentets och rådets ståndpunkter,
  antingen lägga fram ett förslag till rättsakt enligt förfarandet i artikel 251 i fördraget,
  samtidigt som den tillfälligt upprätthåller eller drar tillbaka de antagna åtgärderna,
  eller stå fast vid
  åtgärderna tillsammans med ett uttalande om detta, ändra dem, eller definitivt dra tillbaka dem
  .

Ändring 8

ARTIKEL 1, LED 4A (nytt)

Artikel 6, led a (beslut 1999/468/EG)

4a. Artikel 6, led a skall ändras på följande sätt:

”
  a)

Ändring 9

ARTIKEL 1, LED 5, LED C

Artikel 7, punkt 5 (beslut 1999/468/EG)

5.
  Hänvisningar till
  alla handlingar som sänts till Europaparlamentet i enlighet med punkt 3 skall
  offentliggöras
  i ett register som kommissionen skall upprätta för detta ändamål.

Hänvisningar till

offentliggöras

5. Alla handlingar som sänts till Europaparlamentet i enlighet med punkt 3 skall
  tas upp
  i ett register som kommissionen
  under 2003
  skall upprätta för detta ändamål
  , och som skall vara tillgängligt via Internet
  .

tas upp

under 2003

, och som skall vara tillgängligt via Internet

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

1

(2)  

  EGT L 256, 10.10.2000, s. 19.

2

EGT L 256, 10.10.2000, s. 19.

P5_TA(2003)0353

Domstols behörighet samt erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om Konungariket Nederländernas initiativ inför antagandet av en rådsförordning om ändring av förordning (EG) nr 44/2001 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (14363/2002 — C5-0590/2002 — 2002/0824(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Konungariket Nederländernas initiativ (14363/2002) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Konungariket Nederländernas initiativ (14363/2002) (1),

| — | med beaktande av artikel 61 c i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 61 c i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 67 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0590/2002), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0590/2002),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0253/2003). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0253/2003).

| 1. | Europaparlamentet förkastar Konungariket Nederländernas initiativ. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet förkastar Konungariket Nederländernas initiativ.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar Konungariket Nederländerna att dra tillbaka initiativet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar Konungariket Nederländerna att dra tillbaka initiativet.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ordentligt utreda den bakomliggande frågan, att rapportera till parlamentet och att vid behov lägga fram ett förslag till ändring av lagstiftningen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ordentligt utreda den bakomliggande frågan, att rapportera till parlamentet och att vid behov lägga fram ett förslag till ändring av lagstiftningen.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EGT C 311, 14.12.2002, s. 16.

P5_TA(2003)0354

Tillämpning av ne bis in idem-principen *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om Republiken Greklands initiativ inför antagandet av rådets rambeslut om tillämpning av ne bis in idem-principen (7246/2003 — C5-0165/2003 — 2003/0811(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Republiken Greklands initiativ (7246/2003) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Republiken Greklands initiativ (7246/2003) (1),

| — | med beaktande av artikel 34.2 b i EU-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 34.2 b i EU-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0165/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0165/2003),

| — | med beaktande av artiklarna 106 och 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 106 och 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0275/2003). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0275/2003).

| 1. | Europaparlamentet godkänner Republiken Greklands initiativ såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner Republiken Greklands initiativ såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar rådet att ändra sitt initiativ i överensstämmelse härmed. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar rådet att ändra sitt initiativ i överensstämmelse härmed.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra Republiken Greklands initiativ. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra Republiken Greklands initiativ.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet, kommissionen och Republiken Greklands regering parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet, kommissionen och Republiken Greklands regering parlamentets ståndpunkt.

| REPUBLIKEN GREKLANDS INITIATIV | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Skäl 1 |
| (1) Ne bis in idem-principen, eller förbudet mot dubbel lagföring,
  dvs. att
  ingen bör åtalas eller dömas två gånger för samma handlingar
  och samma straffbara
  beteende, har fastställts som en individuell rättighet i internationella rättsliga instrument om mänskliga rättigheter, t.ex. i det sjunde protokollet (artikel 4) till konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (artikel 50), och erkänns i alla rättsordningar som genomsyras av idén om respekt för och skydd av de grundläggande rättigheterna. | (1) Ne bis in idem-principen, eller förbudet mot dubbel lagföring,
  enligt vilken
  ingen bör åtalas eller dömas två gånger för samma handlingar
  , faktiska omständigheter eller
  beteende, har fastställts som en individuell rättighet i internationella rättsliga instrument om mänskliga rättigheter, t.ex. i
  FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter av den 19 december 1966 (artikel 14.7),
  det sjunde protokollet (artikel 4) till konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (artikel 50), och erkänns i alla rättsordningar som genomsyras av idén om respekt för och skydd av de grundläggande rättigheterna.
  Den utgör ett grundläggande skydd mot förtryck av människor genom missbruk av statsmakten.



  (Denna ändring (”handlingar, faktiska omständigheter, beteende”) berör hela den lagtext som är under behandling.) |
| Ändring 2 |
| Skäl 2a (nytt) |
| | (2a) Detta initiativ är i överensstämmelse med Fördraget om Europeiska unionen enligt vilket det är ett av EU:s viktigaste mål att utveckla unionen som ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (artikel 2 fjärde strecksatsen). Fördraget anger att gemensamma insatser i det straffrättsliga samarbetet skall omfatta förebyggande av behörighetskonflikter mellan medlemsstaterna (artikel 31). Vidare bekräftar fördraget att unionen bygger på de för medlemsstaterna gemensamma principerna om respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (artikel 6). |
| Ändring 3 |
| Skäl 2b (nytt) |
| | (2b) Som en konsekvens av den gradvisa harmoniseringen av straffrätten på EU-nivå, antagandet av rambeslut 2002/584/RIF (2) och genomförandet av principen om ömsesidigt erkännande av domar i brottmål är det nödvändigt att omedelbart införa gemensamma minimikrav på förfarandena, i syfte att kunna garantera att rätten till rättvis rättegång respekteras såsom begärts av Europaparlamentet i resolutionen av den 15 januari 2003 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2001) (3) och av kommissionen i grönboken om rättssäkerhetsgarantier för misstänkta och tilltalade i brottmål i Europeiska unionen (4). Detta rambeslut bidrar till att uppfylla detta mål. |
| Ändring 4 |
| Skäl 5 |
| (5) I kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet av den 26 juli 2002 om ömsesidigt erkännande av slutgiltiga avgöranden i brottmål erkänns det att tillämpning av ne bis in idem-principen bidrar positivt till ömsesidigt erkännande av domar och till att stärka rättssäkerheten inom unionen
  , vilken förutsätter förtroende för att erkända domar alltid avkunnas i enlighet med principerna om laglighet, subsidiaritet och proportionalitet
  . | (5) I kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet av den 26 juli 2002 om ömsesidigt erkännande av slutgiltiga avgöranden i brottmål erkänns det att tillämpning av ne bis in idem-principen bidrar positivt till ömsesidigt erkännande av domar och till att stärka rättssäkerheten inom unionen. |
| Ändring 5 |
| Skäl 7 |
| (7) Tillämpningen av ne bis in idem-principen har hittills givit upphov till många allvarliga frågor om tolkning eller godtagande av vissa materiella bestämmelser eller mer allmänna regler (t.ex. innebörden av idem) på grund av att principen regleras på skilda sätt i olika internationella rättsinstrument och på grund av skillnaderna i nationell rättspraxis. Detta rambeslut syftar till att förse medlemsstaterna med gemensamma rättsregler för ne bis in idem-principen, så att det säkerställs att dessa regler både tolkas och praktiskt tilllämpas på ett enhetligt sätt. | (7) Tillämpningen av ne bis in idem-principen har hittills givit upphov till många allvarliga frågor om tolkning eller godtagande av vissa materiella bestämmelser eller mer allmänna regler (t.ex.
  problem med att tolka
  innebörden av
  begreppen
  idem
  eller ”samma”, som i formuleringar som ”samma anklagelse”, ”samma handlingar” eller ”samma omständigheter”
  ) på grund av att principen regleras på skilda sätt i olika internationella rättsinstrument och på grund av skillnaderna i nationell rättspraxis. Detta rambeslut syftar till att förse medlemsstaterna med gemensamma rättsregler för ne bis in idem-principen, så att det säkerställs att dessa regler både tolkas och praktiskt tillämpas på ett enhetligt sätt. |
| Ändring 6 |
| Skäl 7a (nytt) |
| | (7a) Det vore lämpligt att EU även behandlar frågan om hur ne bis in idem-principen skall tillämpas vid förfaranden som rör samma handlingar, faktiska omständigheter eller beteende och samma parter, men som betraktas som ett civilrättsligt ärende av en medlemsstat och som ett straffrättsligt ärende av en annan. |
| Ändring 7 |
| Skäl 7b (nytt) |
| | (7b) Under exceptionella omständigheter vore det lämpligt, och särskilt på den dömda personens begäran, att återuppta det rättsliga förfarandet i enlighet med artikel 4 i det sjunde protokollet till Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, om nya fakta eller omständigheter som åtalsmyndigheterna inte rimligtvis hade kunnat uppdaga vid tiden för förfarandet kan påvisas efter det att domen avkunnats eller om det förekommit grundläggande felaktigheter vid det föregående förfarandet, vilka, enligt strafflagstiftningen och det straffrättsliga förfarandet i den medlemsstat där rättegången ägt rum, kan ha påverkat utgången i målet, under förutsättning att ett sådant nytt förfarande skulle utgöra en vertikal tillämpning av ne bis in idem. Åsidosättande av den anklagades rättigheter bör alltid betraktas som ett grundläggande fel begånget i det föregående förfarandet. |
| Ändring 8 |
| Artikel 1, led a, strecksats 1 |
| — | handlingar som utgör brott enligt varje medlemsstats nationella lagstiftning, |

REPUBLIKEN GREKLANDS INITIATIV

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

Skäl 1

(1) Ne bis in idem-principen, eller förbudet mot dubbel lagföring,
  dvs. att
  ingen bör åtalas eller dömas två gånger för samma handlingar
  och samma straffbara
  beteende, har fastställts som en individuell rättighet i internationella rättsliga instrument om mänskliga rättigheter, t.ex. i det sjunde protokollet (artikel 4) till konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (artikel 50), och erkänns i alla rättsordningar som genomsyras av idén om respekt för och skydd av de grundläggande rättigheterna.

(1) Ne bis in idem-principen, eller förbudet mot dubbel lagföring,
  enligt vilken
  ingen bör åtalas eller dömas två gånger för samma handlingar
  , faktiska omständigheter eller
  beteende, har fastställts som en individuell rättighet i internationella rättsliga instrument om mänskliga rättigheter, t.ex. i
  FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter av den 19 december 1966 (artikel 14.7),
  det sjunde protokollet (artikel 4) till konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (artikel 50), och erkänns i alla rättsordningar som genomsyras av idén om respekt för och skydd av de grundläggande rättigheterna.
  Den utgör ett grundläggande skydd mot förtryck av människor genom missbruk av statsmakten.

(Denna ändring (”handlingar, faktiska omständigheter, beteende”) berör hela den lagtext som är under behandling.)

Ändring 2

Skäl 2a (nytt)

(2a) Detta initiativ är i överensstämmelse med Fördraget om Europeiska unionen enligt vilket det är ett av EU:s viktigaste mål att utveckla unionen som ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (artikel 2 fjärde strecksatsen). Fördraget anger att gemensamma insatser i det straffrättsliga samarbetet skall omfatta förebyggande av behörighetskonflikter mellan medlemsstaterna (artikel 31). Vidare bekräftar fördraget att unionen bygger på de för medlemsstaterna gemensamma principerna om respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (artikel 6).

Ändring 3

Skäl 2b (nytt)

(2b) Som en konsekvens av den gradvisa harmoniseringen av straffrätten på EU-nivå, antagandet av rambeslut 2002/584/RIF (2) och genomförandet av principen om ömsesidigt erkännande av domar i brottmål är det nödvändigt att omedelbart införa gemensamma minimikrav på förfarandena, i syfte att kunna garantera att rätten till rättvis rättegång respekteras såsom begärts av Europaparlamentet i resolutionen av den 15 januari 2003 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2001) (3) och av kommissionen i grönboken om rättssäkerhetsgarantier för misstänkta och tilltalade i brottmål i Europeiska unionen (4). Detta rambeslut bidrar till att uppfylla detta mål.

Ändring 4

Skäl 5

(5) I kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet av den 26 juli 2002 om ömsesidigt erkännande av slutgiltiga avgöranden i brottmål erkänns det att tillämpning av ne bis in idem-principen bidrar positivt till ömsesidigt erkännande av domar och till att stärka rättssäkerheten inom unionen
  , vilken förutsätter förtroende för att erkända domar alltid avkunnas i enlighet med principerna om laglighet, subsidiaritet och proportionalitet
  .

(5) I kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet av den 26 juli 2002 om ömsesidigt erkännande av slutgiltiga avgöranden i brottmål erkänns det att tillämpning av ne bis in idem-principen bidrar positivt till ömsesidigt erkännande av domar och till att stärka rättssäkerheten inom unionen.

Ändring 5

Skäl 7

(7) Tillämpningen av ne bis in idem-principen har hittills givit upphov till många allvarliga frågor om tolkning eller godtagande av vissa materiella bestämmelser eller mer allmänna regler (t.ex. innebörden av idem) på grund av att principen regleras på skilda sätt i olika internationella rättsinstrument och på grund av skillnaderna i nationell rättspraxis. Detta rambeslut syftar till att förse medlemsstaterna med gemensamma rättsregler för ne bis in idem-principen, så att det säkerställs att dessa regler både tolkas och praktiskt tilllämpas på ett enhetligt sätt.

(7) Tillämpningen av ne bis in idem-principen har hittills givit upphov till många allvarliga frågor om tolkning eller godtagande av vissa materiella bestämmelser eller mer allmänna regler (t.ex.
  problem med att tolka
  innebörden av
  begreppen
  idem
  eller ”samma”, som i formuleringar som ”samma anklagelse”, ”samma handlingar” eller ”samma omständigheter”
  ) på grund av att principen regleras på skilda sätt i olika internationella rättsinstrument och på grund av skillnaderna i nationell rättspraxis. Detta rambeslut syftar till att förse medlemsstaterna med gemensamma rättsregler för ne bis in idem-principen, så att det säkerställs att dessa regler både tolkas och praktiskt tillämpas på ett enhetligt sätt.

Ändring 6

Skäl 7a (nytt)

(7a) Det vore lämpligt att EU även behandlar frågan om hur ne bis in idem-principen skall tillämpas vid förfaranden som rör samma handlingar, faktiska omständigheter eller beteende och samma parter, men som betraktas som ett civilrättsligt ärende av en medlemsstat och som ett straffrättsligt ärende av en annan.

Ändring 7

Skäl 7b (nytt)

(7b) Under exceptionella omständigheter vore det lämpligt, och särskilt på den dömda personens begäran, att återuppta det rättsliga förfarandet i enlighet med artikel 4 i det sjunde protokollet till Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, om nya fakta eller omständigheter som åtalsmyndigheterna inte rimligtvis hade kunnat uppdaga vid tiden för förfarandet kan påvisas efter det att domen avkunnats eller om det förekommit grundläggande felaktigheter vid det föregående förfarandet, vilka, enligt strafflagstiftningen och det straffrättsliga förfarandet i den medlemsstat där rättegången ägt rum, kan ha påverkat utgången i målet, under förutsättning att ett sådant nytt förfarande skulle utgöra en vertikal tillämpning av ne bis in idem. Åsidosättande av den anklagades rättigheter bör alltid betraktas som ett grundläggande fel begånget i det föregående förfarandet.

Ändring 8

Artikel 1, led a, strecksats 1

—

handlingar som utgör brott enligt varje medlemsstats nationella lagstiftning,

| — | handlingar
  , faktiska omständigheter eller beteende
  som utgör brott enligt varje medlemsstats nationella lagstiftning, |
| --- | --- |

—

handlingar
  , faktiska omständigheter eller beteende
  som utgör brott enligt varje medlemsstats nationella lagstiftning,

Ändring 9

Artikel 1, led b

| b) | dom: varje slutgiltig, fällande eller frikännande dom,
  eller
  slutgiltig dom som slutgiltigt innebär att målet läggs ner, vilken efter ett straffrättsligt förfarande har avkunnats i en medlemsstat i enlighet med medlemsstatens nationella lagstiftning
  av en domstol som resultat av ett brottmål, samt
  utanför domstol bilagda straffrättsliga tvister.
  Varje
  dom som har vunnit laga kraft enligt nationell lagstiftning
  skall anses vara slutgiltig
  . |
| --- | --- |

b)

dom: varje slutgiltig, fällande eller frikännande dom,
  eller
  slutgiltig dom som slutgiltigt innebär att målet läggs ner, vilken efter ett straffrättsligt förfarande har avkunnats i en medlemsstat i enlighet med medlemsstatens nationella lagstiftning
  av en domstol som resultat av ett brottmål, samt
  utanför domstol bilagda straffrättsliga tvister.
  Varje
  dom som har vunnit laga kraft enligt nationell lagstiftning
  skall anses vara slutgiltig
  .

| b) | dom:






  — | varje slutgiltig, fällande eller frikännande dom, slutgiltig dom som slutgiltigt innebär att målet läggs ner
  eller annan dom som ej går att överklaga
  , vilken efter ett straffrättsligt förfarande har avkunnats
  av en domstol
  i en medlemsstat i enlighet med medlemsstatens nationella lagstiftning, |
| --- | --- | --- |

b)

dom:

—

varje slutgiltig, fällande eller frikännande dom, slutgiltig dom som slutgiltigt innebär att målet läggs ner
  eller annan dom som ej går att överklaga
  , vilken efter ett straffrättsligt förfarande har avkunnats
  av en domstol
  i en medlemsstat i enlighet med medlemsstatens nationella lagstiftning,

| — | utanför domstol bilagda straffrättsliga tvister
  , |
| --- | --- |

—

utanför domstol bilagda straffrättsliga tvister
  ,

| — | varje
  dom som har vunnit laga kraft enligt nationell lagstiftning
  , oavsett om den har meddelats av domstol eller inte
  . |
| --- | --- |

—

varje
  dom som har vunnit laga kraft enligt nationell lagstiftning
  , oavsett om den har meddelats av domstol eller inte
  .

Ändring 10

Artikel 1, led ca (nytt)

(ca) forummedlemsstat: medlemsstat i vilken ett domslut skall fällas i ett relevant mål.

Ändring 11

Artikel 1, led e

e) idem: en andra straffbar handling som uteslutande härrör från samma, eller väsentligen samma, faktiska omständigheter oavsett
  dess
  rättsliga karaktär.

e) idem: en
  eventuell
  andra
  anklagelse eller åtal om
  straffbar handling som uteslutande härrör från samma, eller väsentligen samma,
  handlingar,
  faktiska omständigheter
  eller beteende
  oavsett
  den påstådda straffbara handlingens
  rättsliga karaktär.

Ändring 12

Artikel 2, punkt 1

1. En person som till följd av att ha begått en straffbar handling har åtalats och slutgiltigt dömts i en medlemsstat i enlighet med strafflagstiftningen och det straffrättsliga förfarandet i denna stat får inte åtalas för samma handlingar i en annan medlemsstat, om han, enligt strafflagstiftningen i rättegångsmedlemsstaten, redan har frikänts eller, om en fällande dom avkunnats, har avtjänat eller avtjänar straffet eller om domen inte längre kan verkställas.

1. En person som till följd av
  en anklagelse
  att ha begått en straffbar handling har åtalats och slutgiltigt dömts i en medlemsstat i enlighet med strafflagstiftningen och det straffrättsliga förfarandet i denna stat får inte åtalas för samma handlingar
  , faktiska handlingar eller beteende
  i en annan medlemsstat, om han, enligt strafflagstiftningen i rättegångsmedlemsstaten, redan har frikänts eller, om en fällande dom avkunnats, har avtjänat eller avtjänar straffet
  , är i färd med att uppfylla eller har uppfyllt de straffvillkor som ådömts
  eller om domen inte längre kan verkställas

Ändring 13

Artikel 2, punkt 2

2. Det rättsliga förfarande
  kan
  återupptas, om, enligt strafflagstiftningen och det straffrättsliga förfarandet i rättegångsmedlemsstaten, nya fakta eller omständigheter kan påvisas efter det att domen avkunnats eller om det förekommit grundläggande felaktigheter vid det föregående förfarandet, vilka kan ha påverkat utgången i målet.

2.
  Under exceptionella omständigheter kan
  det rättsliga förfarande återupptas, om, enligt strafflagstiftningen och det straffrättsliga förfarandet i rättegångsmedlemsstaten, nya fakta eller omständigheter
  som åtalsmyndigheterna inte rimligtvis hade kunnat uppdaga vid tiden för förfarandet
  kan påvisas efter det att domen avkunnats eller om det förekommit grundläggande felaktigheter vid det föregående förfarandet, vilka kan ha påverkat utgången i målet
  , under förutsättning att ett sådant nytt förfarande skulle utgöra en vertikal tillämpning av ne bis in idem i enlighet med lagstiftningen i rättegångsmedlemsstaten
  .

Ändring 14

Artikel 3, led a

| a) | Företräde skall ges den forummedlemsstat
  som bäst säkerställer en korrekt rättskipning
  med beaktande av följande kriterier:






  i) | den medlemsstat inom vars territorium den straffbara handlingen begicks, |
| --- | --- | --- |

a)

Företräde skall ges den forummedlemsstat
  som bäst säkerställer en korrekt rättskipning
  med beaktande av följande kriterier:

i)

den medlemsstat inom vars territorium den straffbara handlingen begicks,

| ii) | den medlemsstat i vilken gärningsmannen är medborgare eller är bosatt, |
| --- | --- |

ii)

den medlemsstat i vilken gärningsmannen är medborgare eller är bosatt,

| iii) | den medlemsstat som offren kommer ifrån, |
| --- | --- |

iii)

den medlemsstat som offren kommer ifrån,

| iv) | den medlemsstat inom vilken gärningsmannen påträffats. |
| --- | --- |

iv)

den medlemsstat inom vilken gärningsmannen påträffats.

| a) | Företräde skall ges den forummedlemsstat med beaktande av följande kriterier
  i angiven ordning
  :






  i) | den medlemsstat inom vars territorium den straffbara handlingen begicks, |
| --- | --- | --- |

a)

Företräde skall ges den forummedlemsstat med beaktande av följande kriterier
  i angiven ordning
  :

i)

den medlemsstat inom vars territorium den straffbara handlingen begicks,

| ii) | den medlemsstat i vilken gärningsmannen är medborgare eller är bosatt, |
| --- | --- |

ii)

den medlemsstat i vilken gärningsmannen är medborgare eller är bosatt,

| iii) | den medlemsstat som offren kommer ifrån, |
| --- | --- |

iii)

den medlemsstat som offren kommer ifrån,

| iv) | den medlemsstat inom vilken gärningsmannen påträffats. |
| --- | --- |

iv)

den medlemsstat inom vilken gärningsmannen påträffats.

Tills beslut har fattats om vilken medlemsstat skall ges företräde skall alla förfaranden avbrytas.

Ändring 15

Artikel 3, led b

| b) | När flera medlemsstater har behörighet och möjlighet att väcka åtal i brottmål för en straffbar handling på grundval av samma faktiska omständigheter,
  får
  de behöriga myndigheterna i var och en av dessa stater efter samråd, med beaktande av kriterierna enligt a, välja den forummedlemsstat som skall ges företräde. |
| --- | --- |

b)

När flera medlemsstater har behörighet och möjlighet att väcka åtal i brottmål för en straffbar handling på grundval av samma faktiska omständigheter,
  får
  de behöriga myndigheterna i var och en av dessa stater efter samråd, med beaktande av kriterierna enligt a, välja den forummedlemsstat som skall ges företräde.

| b) | När flera medlemsstater har behörighet och möjlighet att väcka åtal i brottmål för en straffbar handling på grundval av samma
  handlingar,
  faktiska omständigheter
  eller beteenden
  ,
  skall
  de behöriga myndigheterna i var och en av dessa stater efter samråd, med beaktande av kriterierna enligt a, välja den forummedlemsstat som skall ges företräde. |
| --- | --- |

b)

När flera medlemsstater har behörighet och möjlighet att väcka åtal i brottmål för en straffbar handling på grundval av samma
  handlingar,
  faktiska omständigheter
  eller beteenden
  ,
  skall
  de behöriga myndigheterna i var och en av dessa stater efter samråd, med beaktande av kriterierna enligt a, välja den forummedlemsstat som skall ges företräde.

Ändring 16

Artikel 3, led ca (nytt)

(ca) Om andra domar beträffande samma straffbara handlingar har meddelats i andra medlemsstater i strid med ne bis in idem-principen skall favor rei-principen gälla.

Ändring 17

Artikel 4

Artikel 4

Undantag

1. En medlemsstat får i en förklaring meddela rådets generalsekretariat och kommissionen att den inte är bunden av artikel 2.1 och 2.2 om de handlingar som den utländska domen avser utgör straffbara handlingar som bryter mot medlemsstatens säkerhet eller andra lika väsentliga intressen eller har begåtts av en offentlig tjänsteman i medlemsstaten, som därigenom har svikit sin tjänsteplikt.

2. En medlemsstat som avger en förklaring i enlighet med punkt 1 skall närmare fastställa för vilka kategorier straffbara handlingar detta undantag kan komma att tillämpas.

3. En medlemsstat får när som helst återta en förklaring om undantag enligt punkt 1. Återtagandet skall anmälas till rådets generalsekretariat och kommissionen och få verkan från och med den första dagen i påföljande månad.

4. Ett undantag som kan vara föremål för en förklaring i enlighet med punkt 1 skall inte tillämpas om den berörda medlemsstaten har begärt att den berörda personen skall åtalas för samma handlingar i den andra medlemsstaten eller utlämnas.

utgår

Ändring 18

Artikel 5

Artikel 5

Avräkningsprincip

Om ett nytt åtal väcks i en medlemsstat mot en person som slutgiltigt har dömts för samma handlingar i en annan medlemsstat, skall den tid för frihetsberövande som utdömts eller det bötesbelopp som erlagts i denna stat på grund av dessa handlingar frånräknas det straff som troligen kommer att utdömas. Varje annan påföljd förutom frihetsberövande, eller påföljder som utdömts inom ramen för ett administrativt förfarande, skall också avräknas i den utsträckning det är förenligt med den nationella lagstiftningen.

utgår

Ändring 19

Artikel 6, rubrik och punkt 1

Informationsutbyte mellan behöriga myndigheter

Samarbete och
  informationsutbyte mellan behöriga myndigheter
  i medlemsstaterna

1. Om åtal mot en person väckts i en medlemsstat och
  dennas behöriga myndigheter har
  anledning att förmoda att åtalet rör samma handlingar för vilka personen i fråga slutgiltigt har dömts i en annan medlemsstat, skall
  dessa myndigheter
  infordra relevanta upplysningar från de behöriga myndigheterna i rättegångsmedlemsstaten.

1. Om åtal mot en person väckts i en medlemsstat och
  det finns
  anledning att förmoda att åtalet rör samma handlingar
  , faktiska omständigheter eller beteende
  för vilka personen i fråga slutgiltigt har dömts i en annan medlemsstat, skall
  de behöriga myndigheterna i den sistnämnda medlemsstaten, på begäran av personen i fråga eller dennes rättslige biträde
  infordra relevanta upplysningar från de behöriga myndigheterna i rättegångsmedlemsstaten.

Ändring 20

Artikel 6, punkt 3

3. Varje medlemsstat skall i en förklaring meddela rådets generalsekretariat och kommissionen vilka myndigheter som
  har bemyndigats att infordra och översända
  de
  upplysningar
  som avses i punkt 1.

3. Varje medlemsstat skall i en förklaring meddela rådets generalsekretariat och kommissionen vilka myndigheter som
  måste utföra
  de
  uppgifter
  som avses i punkt 1
  samt i artikel 3
  .

Ändring 21

Artikel 6, punkt 3a (ny)

(3a) Bestämmelserna enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG (5) av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och det fria flödet av sådana uppgifter skall gälla vid utbyte av information i tillämpning av detta rambeslut tills dess att ytterligare ett rambeslut antas som anger en hög nivå i fråga om skydd av personuppgifter och som skall gälla närhelst medlemsstater tillämpar EU-lagar som rör polisarbete och straffrätt.

Ändring 22

Artikel 8, punkt 3

3. På grundval av denna information skall kommissionen före den ... förelägga Europaparlamentet och rådet en rapport om genomförandet av detta rambeslut, vid behov åtföljd av förslag till lagstiftning.

3. På grundval av denna information skall kommissionen före den ... (6) förelägga Europaparlamentet och rådet en rapport om genomförandet av detta rambeslut, vid behov åtföljd av förslag till lagstiftning.

Ändring 23

Artkel 9a (ny)

Artikel 9a

Bestämmelser som rör Schengenregelverket

Bestämmelserna enligt artiklarna 1, 2, 4, 5, 6, 7, 8, 9 och 10 är åtgärder som ändrar eller bygger på bestämmelserna i bilaga A till avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om båda staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (7).

---

(1)  EUT C 100, 26.4.2003, s. 24.

(2)  
  Rådets rambeslut 2002/584/RIF av den 13 juni 2002 om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna (EGT L 190, 18.7.2002, s. 1).

(3)  
  P5-T(2003)0012.

(4)  
  KOM(2003) 75.

(5)  

  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

(6)  
  Tre år efter det att detta rambeslut har trätt i kraft.

(7)  

  EGT L 176, 10.7.1999, s. 36.

P5_TA(2003)0355

En mer samordnad europeisk avtalsrätt — en handlingsplan

Europaparlamentets resolution om kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om en mer samordnad europeisk avtalsrätt — en handlingsplan (KOM(2003) 68 — 2003/2093(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 68 — C5-0210/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 68 — C5-0210/2003),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 maj 1989 om strävan efter tillnärmning av medlemsstaternas privaträtt (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 maj 1989 om strävan efter tillnärmning av medlemsstaternas privaträtt (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 maj 1994 om tillnärmning av vissa områden inom medlemsstaternas privaträtt (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 maj 1994 om tillnärmning av vissa områden inom medlemsstaternas privaträtt (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 november 2001 om tillnärmning av vissa specifika områden inom avtalsrätten (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 november 2001 om tillnärmning av vissa specifika områden inom avtalsrätten (3),

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Tammerfors den 15-16 oktober 1999, i synnerhet slutsats 39, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Tammerfors den 15-16 oktober 1999, i synnerhet slutsats 39,

| — | med beaktande av rådets rapport av den 16 november 2001 nr 13017/01 om behovet av en tillnärmning av medlemsstaternas civilrättsliga lagstiftning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rapport av den 16 november 2001 nr 13017/01 om behovet av en tillnärmning av medlemsstaternas civilrättsliga lagstiftning,

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från Europaparlamentets generaldirektorat för forskning om en undersökning av privaträtten i EU med tanke på diskriminering och utarbetandet av europeisk civilrätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från Europaparlamentets generaldirektorat för forskning om en undersökning av privaträtten i EU med tanke på diskriminering och utarbetandet av europeisk civilrätt,

| — | med beaktande av artikel 47.2 och artikel 163 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 47.2 och artikel 163 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0256/2003), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0256/2003), och av följande skäl:

| A. | Mångfalden i medlemsstaternas lagstiftning utgör hinder för att den inre marknaden skall kunna fungera problemfritt. |
| --- | --- |

A.

Mångfalden i medlemsstaternas lagstiftning utgör hinder för att den inre marknaden skall kunna fungera problemfritt.

| B. | Enbart konkreta åtgärder inom ramen för en detaljerad tidsplan och konsekvent tillämpning av en gemensam terminologi kan leda till en samordnad europeisk avtalsrätt. |
| --- | --- |

B.

Enbart konkreta åtgärder inom ramen för en detaljerad tidsplan och konsekvent tillämpning av en gemensam terminologi kan leda till en samordnad europeisk avtalsrätt.

Kommissionens handlingsplan

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens handlingsplan som inför en gemensam terminologi inom ”gemensamma referensramar” (punkt 59 ff.) för vissa grundläggande begrepp och typiska problem. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens handlingsplan som inför en gemensam terminologi inom ”gemensamma referensramar” (punkt 59 ff.) för vissa grundläggande begrepp och typiska problem.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar emellertid att kommissionen försummat att enas om ett konkret åtgärdsprogram, som innehåller en detaljerad tidsplan för kommande år. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar emellertid att kommissionen försummat att enas om ett konkret åtgärdsprogram, som innehåller en detaljerad tidsplan för kommande år.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att prioritera utarbetandet av ”gemensamma referensramar” och begränsa den preliminära tidsplanen till 2008/2009, för att de därpå följande stegen i denna process inte skall fördröjas. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att prioritera utarbetandet av ”gemensamma referensramar” och begränsa den preliminära tidsplanen till 2008/2009, för att de därpå följande stegen i denna process inte skall fördröjas.

| 4. | Europaparlamentet återupprepar sin begäran om att fortlöpande få information från kommissionen om de framsteg som görs i arbetet med att utforma en ”gemensam referensram”. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet återupprepar sin begäran om att fortlöpande få information från kommissionen om de framsteg som görs i arbetet med att utforma en ”gemensam referensram”.

| 5. | Europaparlamentet ämnar att i början av 2004 anordna en konferens och en utfrågning tillsammans med kommissionen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet ämnar att i början av 2004 anordna en konferens och en utfrågning tillsammans med kommissionen.

| 6. | Europaparlamentet begär att det, samtidigt som de politiska konsultationerna inom ramen för varje ordförandeskap fortsätter, skall äga rum ett utbyte mellan institutionerna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet begär att det, samtidigt som de politiska konsultationerna inom ramen för varje ordförandeskap fortsätter, skall äga rum ett utbyte mellan institutionerna.

| 7. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte vidtagit några åtgärder för att hörsamma parlamentets begäran om att fram till 2004 inrätta en databank för nationell lagstiftning och nationell rättspraxis inom avtalsrätten, och upprepar att en sådan databank är nödvändig för att arbetet med ”gemensamma referensramar” skall kunna påbörjas — inrättandet av en webbplats (punkt 87) utgör inte något lämpligt verktyg i detta syfte. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte vidtagit några åtgärder för att hörsamma parlamentets begäran om att fram till 2004 inrätta en databank för nationell lagstiftning och nationell rättspraxis inom avtalsrätten, och upprepar att en sådan databank är nödvändig för att arbetet med ”gemensamma referensramar” skall kunna påbörjas — inrättandet av en webbplats (punkt 87) utgör inte något lämpligt verktyg i detta syfte.

| 8. | Europaparlamentet efterlyser att användare av lagstiftningsinstrument som domare, advokater, notarier, företag och konsumenter skall medverka vid utformningen av den ”gemensamma referensramen” och konstaterar att kommissionen hittills tagit lite hänsyn till denna grupp. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet efterlyser att användare av lagstiftningsinstrument som domare, advokater, notarier, företag och konsumenter skall medverka vid utformningen av den ”gemensamma referensramen” och konstaterar att kommissionen hittills tagit lite hänsyn till denna grupp.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att de försök som kommissionen hittills gjort för att samråda med civilsamhället och särskilt användare av lagstiftningsinstrument och berörda grupper inte varit tillräckliga, särskilt som de bidrag som inkommit inom ramen för dessa samråd inte är representativa för alla medlemsstater. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet konstaterar att de försök som kommissionen hittills gjort för att samråda med civilsamhället och särskilt användare av lagstiftningsinstrument och berörda grupper inte varit tillräckliga, särskilt som de bidrag som inkommit inom ramen för dessa samråd inte är representativa för alla medlemsstater.

| 10. | Europaparlamentet beklagar att utvecklingen av elektronisk handel inte prioriteras tillräckligt i handlingsplanen, trots att studier inom detta område utvisar att det är nödvändigt med en samordnad europeisk avtalsrätt. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet beklagar att utvecklingen av elektronisk handel inte prioriteras tillräckligt i handlingsplanen, trots att studier inom detta område utvisar att det är nödvändigt med en samordnad europeisk avtalsrätt.

| 11. | Europaparlamentet beklagar att inga snabba åtgärder vidtagits för att ta fram frivilliga instrument inom vissa områden, exempelvis i fråga om konsumenttransaktioner och försäkringar, vilka skulle medföra avsevärda fördelar med avseende på att den inre marknaden fungerar väl och att antalet transaktioner och handeln inom gemenskapen ökar. Om snabba åtgärder vidtogs inom dessa områden skulle detta bidra till information om och utveckling av hela arbetet med handlingsplanen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet beklagar att inga snabba åtgärder vidtagits för att ta fram frivilliga instrument inom vissa områden, exempelvis i fråga om konsumenttransaktioner och försäkringar, vilka skulle medföra avsevärda fördelar med avseende på att den inre marknaden fungerar väl och att antalet transaktioner och handeln inom gemenskapen ökar. Om snabba åtgärder vidtogs inom dessa områden skulle detta bidra till information om och utveckling av hela arbetet med handlingsplanen.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att färdigställa den ”gemensamma referensramen” till slutet av 2006 och därefter snarast påbörja dess införande. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att färdigställa den ”gemensamma referensramen” till slutet av 2006 och därefter snarast påbörja dess införande.

Kommande åtgärder

| 13. | Europaparlamentet konstaterar att det är möjligt att väcka intresset för den ”gemensamma referensramen” hos användare av lagstiftningsinstrument, som domare, advokater, notarier, företag och konsumenter, genom att den tillhandahålls som en vidareutvecklad, standardiserad fördragssamling. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet konstaterar att det är möjligt att väcka intresset för den ”gemensamma referensramen” hos användare av lagstiftningsinstrument, som domare, advokater, notarier, företag och konsumenter, genom att den tillhandahålls som en vidareutvecklad, standardiserad fördragssamling.

| 14. | Europaparlamentet anser att det, för att underlätta den gränsöverskridande handeln inom den inre marknaden, snarast bör införas ett frivilligt instrument inom vissa områden, framför allt vad gäller konsumentavtal och försäkringsavtal, och uppmanar därför kommissionen att så snart som möjligt ta fram ett tillvalsinstrument för konsumentavtal och försäkringsavtal, samtidigt som en hög konsumentskyddsnivå garanteras och lämpliga, bindande bestämmelser införs. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att det, för att underlätta den gränsöverskridande handeln inom den inre marknaden, snarast bör införas ett frivilligt instrument inom vissa områden, framför allt vad gäller konsumentavtal och försäkringsavtal, och uppmanar därför kommissionen att så snart som möjligt ta fram ett tillvalsinstrument för konsumentavtal och försäkringsavtal, samtidigt som en hög konsumentskyddsnivå garanteras och lämpliga, bindande bestämmelser införs.

| 15. | Europaparlamentet begär att det utarbetas ett regelverk som grundas på den ”gemensamma referensramen” och som kan tillämpas av de avtalsslutande parterna som en ”Opt-in - Opt-out”-möjlighet, det vill säga att det till att börja med kan användas av avtalsslutande parterna på frivillig basis och efter en tid kan bli bindande. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet begär att det utarbetas ett regelverk som grundas på den ”gemensamma referensramen” och som kan tillämpas av de avtalsslutande parterna som en ”Opt-in - Opt-out”-möjlighet, det vill säga att det till att börja med kan användas av avtalsslutande parterna på frivillig basis och efter en tid kan bli bindande.

| 16. | Europaparlamentet begär därutöver att den ”gemensamma referensramen” tillämpas praktiskt i samband med skiljedomsförfaranden, det vill säga antingen med det redan befintliga ”European Extra-Judicial Network” eller med ett nyinrättat skiljedomssystem, som enbart tillämpar den ”gemensamma referensramen”. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet begär därutöver att den ”gemensamma referensramen” tillämpas praktiskt i samband med skiljedomsförfaranden, det vill säga antingen med det redan befintliga ”European Extra-Judicial Network” eller med ett nyinrättat skiljedomssystem, som enbart tillämpar den ”gemensamma referensramen”.

| 17. | Europaparlamentet upprepar därför sin begäran till kommissionen att i samarbete med byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer (publikationsbyrån i Luxemburg) så snart som möjligt sörja för en publicering av de ”gemensamma referensramarna” i lämplig form, dvs. inbunden i pappersformat och på gemenskapens samtliga officiella språk. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet upprepar därför sin begäran till kommissionen att i samarbete med byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer (publikationsbyrån i Luxemburg) så snart som möjligt sörja för en publicering av de ”gemensamma referensramarna” i lämplig form, dvs. inbunden i pappersformat och på gemenskapens samtliga officiella språk.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att åstadkomma en större samordning av EU:s konsumenträtt (punkterna 73 och 74). |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att åstadkomma en större samordning av EU:s konsumenträtt (punkterna 73 och 74).

*

- *

| 19. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT C 158 E, 26.6.1989, s. 400.

(2)  EGT C 205, 25.7.1994, s. 518.

(3)  EGT C 140 E, 13.6.2002, s. 538.

P5_TA(2003)0356

Luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredje länder ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om förhandling om och genomförande av luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredje länder (KOM(2003) 94 — C5-0065/2003 — 2003/0044(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 94) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 94) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 80.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0065/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 80.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0065/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regionalpolitik, transport och turism och yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A5-0263/2003). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regionalpolitik, transport och turism och yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A5-0263/2003).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Kommissionen uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra detta förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra detta förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TC1-COD(2003)0044

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 2 september 2003 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr.../2003 om förhandling om och genomförande av luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredje länder

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 80.2 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (1),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Internationella relationer mellan medlemsstater och tredje länder inom luftfartsområdet har hittills reglerats genom bilaterala luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredje länder, genom bilagor till dessa avtal och genom andra bilaterala och multilaterala överenskommelser. |
| --- | --- |

(1)

Internationella relationer mellan medlemsstater och tredje länder inom luftfartsområdet har hittills reglerats genom bilaterala luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredje länder, genom bilagor till dessa avtal och genom andra bilaterala och multilaterala överenskommelser.

| (2) | Enligt de domar som meddelats av Europeiska gemenskapernas domstol i målen C-466/98, C-467/98, C-468/98, C-469/98, C-471/98, C-472/98, C-475/98 och C-476/98, har gemenskapen exklusiv behörighet att förhandla om, underteckna och ingå sådana avtal i olika frågor. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de domar som meddelats av Europeiska gemenskapernas domstol i målen C-466/98, C-467/98, C-468/98, C-469/98, C-471/98, C-472/98, C-475/98 och C-476/98, har gemenskapen exklusiv behörighet att förhandla om, underteckna och ingå sådana avtal i olika frågor.

| (3) | Domstolen har också klargjort EG-lufttrafikföretagens rätt till fri etablering inom gemenskapen, inbegripet deras rätt till icke-diskriminerande tillträde till den marknad som utgörs av rutter mellan medlemsstaterna och tredje länder. |
| --- | --- |

(3)

Domstolen har också klargjort EG-lufttrafikföretagens rätt till fri etablering inom gemenskapen, inbegripet deras rätt till icke-diskriminerande tillträde till den marknad som utgörs av rutter mellan medlemsstaterna och tredje länder.

| (4) | Där det är uppenbart att innehållet i ett avtal eller en konvention faller delvis inom gemenskapens behörighet och delvis inom medlemsstaternas, är det av avgörande betydelse att sörja för ett nära samarbete mellan medlemsstaterna och gemenskapens institutioner både vid förhandling och ingående av sådana åtaganden och vid deras genomförande. Skyldigheten att samarbeta följer av kravet på en enhetlig internationell representation för gemenskapen. Gemenskapens institutioner och medlemsstaterna bör vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa bästa möjliga samarbete i detta hänseende. |
| --- | --- |

(4)

Där det är uppenbart att innehållet i ett avtal eller en konvention faller delvis inom gemenskapens behörighet och delvis inom medlemsstaternas, är det av avgörande betydelse att sörja för ett nära samarbete mellan medlemsstaterna och gemenskapens institutioner både vid förhandling och ingående av sådana åtaganden och vid deras genomförande. Skyldigheten att samarbeta följer av kravet på en enhetlig internationell representation för gemenskapen. Gemenskapens institutioner och medlemsstaterna bör vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa bästa möjliga samarbete i detta hänseende.

| (5) | Alla befintliga bilaterala avtal mellan medlemsstater och tredje länder, som innehåller bestämmelser som står i strid med gemenskapsrätten, måste
  ändras eller
  ersättas av
  nya
  avtal som är fullständigt förenliga med
  gemenskapsrätten
  . |
| --- | --- |

(5)

Alla befintliga bilaterala avtal mellan medlemsstater och tredje länder, som innehåller bestämmelser som står i strid med gemenskapsrätten, måste
  ändras eller
  ersättas av
  nya
  avtal som är fullständigt förenliga med
  gemenskapsrätten
  .

| (6) | Utan
  att det påverkar tillämpningen av fördraget, och i synnerhet artikel 300 i detta, kan medlemsstater göra ändringar i befintliga avtal och vidta åtgärder för deras genomförande fram till dess att ett avtal som ingåtts av gemenskapen träder i kraft. |
| --- | --- |

(6)

Utan
  att det påverkar tillämpningen av fördraget, och i synnerhet artikel 300 i detta, kan medlemsstater göra ändringar i befintliga avtal och vidta åtgärder för deras genomförande fram till dess att ett avtal som ingåtts av gemenskapen träder i kraft.

| (7) | Det är av avgörande betydelse att se till att en medlemsstat som för förhandlingar tar hänsyn till gemenskapsrätten, gemenskapens intressen i vidare mening och pågående
  gemenskapsförhandlingar
  . |
| --- | --- |

(7)

Det är av avgörande betydelse att se till att en medlemsstat som för förhandlingar tar hänsyn till gemenskapsrätten, gemenskapens intressen i vidare mening och pågående
  gemenskapsförhandlingar
  .

| (8) | Om medlemsstaterna vill involvera lufttrafikföretag i förhandlingarna, bör alla lufttrafikföretag som är etablerade inom berörda medlemsstaten
  samt lufttrafikföretag som till följd av sina linjenät berörs eller kan komma att beröras av dem inom överskådlig framtid
  behandlas lika. |
| --- | --- |

(8)

Om medlemsstaterna vill involvera lufttrafikföretag i förhandlingarna, bör alla lufttrafikföretag som är etablerade inom berörda medlemsstaten
  samt lufttrafikföretag som till följd av sina linjenät berörs eller kan komma att beröras av dem inom överskådlig framtid
  behandlas lika.

| (9) | I syfte att sörja för att EG-lufttrafikföretagens rättigheter inte inskränks på ett otillbörligt sätt, bör det i bilaterala luftfartsavtal inte införas några nya klausuler som innebär att bara ett EG-lufttrafikföretag får tillträde till en marknad eller som innebär att det införs hårda restriktioner i fråga om frekvens, kapacitet eller service. |
| --- | --- |

(9)

I syfte att sörja för att EG-lufttrafikföretagens rättigheter inte inskränks på ett otillbörligt sätt, bör det i bilaterala luftfartsavtal inte införas några nya klausuler som innebär att bara ett EG-lufttrafikföretag får tillträde till en marknad eller som innebär att det införs hårda restriktioner i fråga om frekvens, kapacitet eller service.

| (10) | Medlemsstaterna bör inrätta icke-diskriminerande och öppna förfaranden för fördelning av trafikrättigheter mellan EG-lufttrafikföretag. Under vissa omständigheter kan trafikrättigheter som beviljats enligt ett avtal vara tillräckliga för att ge tillträde till den aktuella marknaden åt alla lufttrafikföretag i gemenskapen som önskar tillhandahålla tjänster. |
| --- | --- |

(10)

Medlemsstaterna bör inrätta icke-diskriminerande och öppna förfaranden för fördelning av trafikrättigheter mellan EG-lufttrafikföretag. Under vissa omständigheter kan trafikrättigheter som beviljats enligt ett avtal vara tillräckliga för att ge tillträde till den aktuella marknaden åt alla lufttrafikföretag i gemenskapen som önskar tillhandahålla tjänster.

| (11) | I enlighet med artikel 2 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (3), bör åtgärder för genomförande av denna förordning antas genom tillämpning av det
  föreskrivande
  förfarande som avses i
  artikel 5
  i nämnda beslut. |
| --- | --- |

(11)

I enlighet med artikel 2 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (3), bör åtgärder för genomförande av denna förordning antas genom tillämpning av det
  föreskrivande
  förfarande som avses i
  artikel 5
  i nämnda beslut.

| (12) | Eftersom målen för den föreslagna åtgärden — dvs. samordning av förhandlingar med tredje länder i syfte att ingå luftfartsavtal, nödvändigheten att garantera ett
  samordnat
  tillvägagångssätt vid genomförandet och tillämpningen av avtalen samt kontroll av sådana avtals överensstämmelse med gemenskapsrätten — inte
  alltid
  i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och eftersom de därför, på grund av att denna förordnings tillämpningsområde omfattar hela gemenskapen, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, får gemenskapen
  i princip
  vidta åtgärder, i överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen enligt artikel 5 i
  fördraget
  . |
| --- | --- |

(12)

Eftersom målen för den föreslagna åtgärden — dvs. samordning av förhandlingar med tredje länder i syfte att ingå luftfartsavtal, nödvändigheten att garantera ett
  samordnat
  tillvägagångssätt vid genomförandet och tillämpningen av avtalen samt kontroll av sådana avtals överensstämmelse med gemenskapsrätten — inte
  alltid
  i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och eftersom de därför, på grund av att denna förordnings tillämpningsområde omfattar hela gemenskapen, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, får gemenskapen
  i princip
  vidta åtgärder, i överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen enligt artikel 5 i
  fördraget
  .

| (13) | Med beaktande av proportionalitetsprincipen, som också inskrivits i artikel 5 i fördraget, bör det dock inte införas några ytterligare rapporterings- och tillståndsskyldigheter som alltför snävt begränsar medlemsstaternas handlingsfrihet och går utöver de allmänna bestämmelser som redan fastställs i lag. |
| --- | --- |

(13)

Med beaktande av proportionalitetsprincipen, som också inskrivits i artikel 5 i fördraget, bör det dock inte införas några ytterligare rapporterings- och tillståndsskyldigheter som alltför snävt begränsar medlemsstaternas handlingsfrihet och går utöver de allmänna bestämmelser som redan fastställs i lag.

| (14) | Såsom garanti för en samordnad och målinriktad hållning vid förhandlingarna om gemenskapens luftfartsavtal med tredje länder bör det införas en plan i tre faser. Under den första fasen bör kommissionen förhandla fram ett avtal om ett öppet luftfartsområde mellan gemenskapen och Förenta staterna. Under följande fas bör det förhandlas fram och ingås luftfartsavtal mellan gemenskapen och sådana tredje länder som också har en liberaliserad luftfartsmarknad eller eftersträvar en sådan. Under den tredje fasen bör det avgöras från fall till fall huruvida ett luftfartsavtal mellan gemenskapen och ett tredje land medför ett mervärde för medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(14)

Såsom garanti för en samordnad och målinriktad hållning vid förhandlingarna om gemenskapens luftfartsavtal med tredje länder bör det införas en plan i tre faser. Under den första fasen bör kommissionen förhandla fram ett avtal om ett öppet luftfartsområde mellan gemenskapen och Förenta staterna. Under följande fas bör det förhandlas fram och ingås luftfartsavtal mellan gemenskapen och sådana tredje länder som också har en liberaliserad luftfartsmarknad eller eftersträvar en sådan. Under den tredje fasen bör det avgöras från fall till fall huruvida ett luftfartsavtal mellan gemenskapen och ett tredje land medför ett mervärde för medlemsstaterna.

| (15) | Förhandlingarna rörande ett gemenskapsavtal om ett öppet luftfartsområde med Förenta staterna bör inbegripa frågan om införandet av principen om att förorenaren skall betala, i enlighet med artikel 174.2 i fördraget. |
| --- | --- |

(15)

Förhandlingarna rörande ett gemenskapsavtal om ett öppet luftfartsområde med Förenta staterna bör inbegripa frågan om införandet av principen om att förorenaren skall betala, i enlighet med artikel 174.2 i fördraget.

| (16) | Förhandlingarna rörande ett gemenskapsavtal om ett öppet luftfartsområde med Förenta staterna måste också innehålla en garanti om att direkt eller indirekt stöd till de amerikanska luftfartsföretagen avvecklas eftersom detta snedvrider marknaden till EG-lufttrafikföretagens nackdel. |
| --- | --- |

(16)

Förhandlingarna rörande ett gemenskapsavtal om ett öppet luftfartsområde med Förenta staterna måste också innehålla en garanti om att direkt eller indirekt stöd till de amerikanska luftfartsföretagen avvecklas eftersom detta snedvrider marknaden till EG-lufttrafikföretagens nackdel.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Anmälan till kommissionen

1.   I avsaknad av
  officiella
  gemenskapsförhandlingar med ett tredje land, eller i de fall då det finns ett gemenskapsavtal men detta
  inte
  behandlar
  alla
  frågor, kan en medlemsstat, utan att det påverkar de behörigheter som tillkommer gemenskapen och dess medlemsstater, vilja inleda förhandlingar med det aktuella tredje landet om ett nytt avtal eller om ändring eller tillämpning av ett befintligt luftfartsavtal, dess bilagor eller andra besläktade bilaterala eller multilaterala avtal.
  Senast en kalendermånad innan de officiella förhandlingarna inleds skall kommissionen underrätta medlemsstaterna om att sådana förhandlingar kommer att inledas
  .

2.   
  Om en medlemsstat vidtar åtgärder i enlighet med punkt 1 skall den meddela kommissionen skriftligt, överlämna
  ett exemplar av det aktuella avtalet och ange vilka bestämmelser som skall tas upp under förhandlingarna samt all annan information av betydelse i sammanhanget. Anmälan
  bör i princip
  inlämnas en kalendermånad innan kontakt tas med det berörda tredje landet.

3.   
  Kommissionen får
  lämna synpunkter till den medlemsstat som har anmält sina avsikter i enlighet med
  punkt 2
  .

4.   
  Efter avslutade förhandlingar skall den berörda medlemsstaten informera kommissionen om utkastet till avtal och om all annan dokumentation av betydelse i sammanhanget.

Artikel 2

Samråd med berörda branschaktörer och deltagande i förhandlingar

I den utsträckning som lufttrafikföretag
  eller andra berörda branschaktörer
  skall involveras i de förhandlingar som avses i artikel 1, skall varje medlemsstat garantera lika behandling av alla EG-lufttrafikföretag som är etablerade på det territorium av medlemsstaten vilket omfattas av fördraget
  och som innehar ett giltigt verksamhetstillstånd utfärdat av myndigheterna i den berörda medlemsstaten och som till följd av sina linjenät berörs eller kan komma att beröras av förhandlingarna
  .
  Att ”vara etablerad” på en medlemsstats territorium innebär att ha ett dotterbolag, en filial eller ett kontor, utan att dessa ägs vare sig av medlemsstaten eller medborgare i denna.

Artikel 3

Förbud mot mer restriktiva åtaganden

En medlemsstat får inte ingå något
  nytt avtal som begränsar antalet lufttrafikföretag som får utses jämfört med redan befintliga avtal. Detta gäller
  både med avseende på hela lufttransportmarknaden mellan två parter och med avseende på bestämda par av städer.

Artikel 4

Ingående av avtal

1.   Efter den anmälan som avses i artikel 1.4 skall kommissionen undersöka huruvida utkastet till avtal är förenligt med gemenskapsrätten och med gemenskapens mål inom luftfartsområdet. Om kommissionen avser att invända mot ingåendet av avtalet, skall den fatta beslut om detta i enlighet med det föreskrivande förfarande som fastläggs i artikel 5 i beslut 1999/468/EG, i överensstämmelse med artikel 7 och artikel 8 i nämnda beslut.

2.   Kommissionen skall bistås av den kommitté som inrättas enligt artikel 11 i rådets förordning (EEG) nr 2408/92 av den 23 juli 1992 om EG-lufttrafikföretags tillträde till flyglinjer inom gemenskapen (4)
  .

Artikel 5

Fördelning av trafikrättigheter

Om en medlemsstat ingår ett avtal, eller överenskommer om ändringar av ett avtal eller dess bilagor, som innebär en begränsning av antalet trafikrättigheter eller antalet EG-lufttrafikföretag som kan komma ifråga för utpekande för utövande av trafikrättigheter, skall medlemsstaten se till att trafikrättigheter fördelas mellan berättigade EG-lufttrafikföretag enligt ett icke-diskriminerande och öppet förfarande.

Artikel 6

Anmälan av förfaranden

Det närmare innehållet i de förfaranden som medlemsstaterna följer för de ändamål som avses i artiklarna 2 och 5 skall anmälas till kommissionen. Alla efterföljande ändringar i sådana förfaranden skall anmälas till kommissionen åtminstone sex veckor innan ändringarna träder i kraft. Alla sådana anmälningar skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 7

Konfidentialitet

Kommissionen skall se till att den information som medlemsstaterna lämnar om förhandlingar och om resultatet av dessa behandlas konfidentiellt
  i enlighet med
  artikel 1. Om
  kommissionen
  vill avvika från den här bestämmelsen av välmotiverade skäl måste den få medlemsstaternas förhandsgodkännande
  .

Artikel 8

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den trettionde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ... den

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C...

1

EUT C...

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 2 september 2003.

2

Europaparlamentets ståndpunkt av den 2 september 2003.

(3)  
  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

3

EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

(4)  EGT L 240, 24.8.1992, s. 8.

4

P5_TA(2003)0357

Avtal om sjötransport EG/Kina *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet om sjötransport mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Folkrepubliken Kina, å andra sidan (6049/1/2003 — KOM(2002) 97 — C5-0062/2003 — 2002/0048(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2002) 97) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2002) 97) (1),

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet om sjötransport mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Folkrepubliken Kina, å andra sidan (6049/1/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet om sjötransport mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Folkrepubliken Kina, å andra sidan (6049/1/2003),

| — | med beaktande av artikel 80.2 och artikel 300.2 första stycket i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 80.2 och artikel 300.2 första stycket i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0062/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0062/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 och artikel 97.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 och artikel 97.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regionalpolitik, transport och turism (A5-0254/2003). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regionalpolitik, transport och turism (A5-0254/2003).

| 1. | Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet begär att erkännandet av tredje lands flagg inom ramen för detta avtal skall utvärderas i kommande förlängningar av avtalet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet begär att erkännandet av tredje lands flagg inom ramen för detta avtal skall utvärderas i kommande förlängningar av avtalet.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen, samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Folkrepubliken Kina, parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen, samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Folkrepubliken Kina, parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EGT C 181 E, 30.7.2002, s. 176.

P5_TA(2003)0358

Kapitalkrav för banker (Basel II)

Europaparlamentets resolution om bankernas eget kapital (Basel II) (2001/2257(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av det tredje samrådsdokumentet från Baselkommittén för banktillsyn om den nya Baselöverenskommelsen om kapitalkrav (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det tredje samrådsdokumentet från Baselkommittén för banktillsyn om den nya Baselöverenskommelsen om kapitalkrav (1),

| — | med beaktande av resultaten från den tredje kvantitativa konsekvensanalysen (Third Quantitative Impact Study, QIS 3) från Baselkommittén (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultaten från den tredje kvantitativa konsekvensanalysen (Third Quantitative Impact Study, QIS 3) från Baselkommittén (2),

| — | med beaktande av det tredje samrådsdokumentet från kommissionens ansvariga avdelningar om kapitalkrav för kreditinstitut och värdepappersföretag (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det tredje samrådsdokumentet från kommissionens ansvariga avdelningar om kapitalkrav för kreditinstitut och värdepappersföretag (3),

| — | med beaktande av utfrågningen av experter från ”finanstjänstepanelen” i utskottet för ekonomi och valutafrågor vid Europaparlamentet den 18 september 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utfrågningen av experter från ”finanstjänstepanelen” i utskottet för ekonomi och valutafrågor vid Europaparlamentet den 18 september 2002,

| — | med beaktande av utfrågningen av företrädare för banksektorn, företagarorganisationer och nationella tillsynsmyndigheter den 19 februari 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utfrågningen av företrädare för banksektorn, företagarorganisationer och nationella tillsynsmyndigheter den 19 februari 2003,

| — | med beaktande av artikel 47.2 och artikel 163 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 47.2 och artikel 163 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A5-0258/2003), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A5-0258/2003), och av följande skäl:

| A. | Det är allmänt erkänt att en översyn av de nu gällande kapitaltäckningskraven är nödvändig och önskad, eftersom dessa krav inte längre på ett riktigt sätt återspeglar den faktiska risken i många bankföretag och innebär fara för snedvridningar, missbedömningar och dolda risker som beror på bestämmelser och tillsyn. |
| --- | --- |

A.

Det är allmänt erkänt att en översyn av de nu gällande kapitaltäckningskraven är nödvändig och önskad, eftersom dessa krav inte längre på ett riktigt sätt återspeglar den faktiska risken i många bankföretag och innebär fara för snedvridningar, missbedömningar och dolda risker som beror på bestämmelser och tillsyn.

| B. | Den större riskkänslighet som eftersträvas i den nya överenskommelsen innebär en systembetingad fara för procykliskhet, eftersom kreditrisker typiskt sett stiger i konjunkturnedgångar. Det nya systemet skulle kunna leda till att bankerna i en sådan situation skulle behöva begränsa sina kreditåtaganden ytterligare, vilket skulle kunna förvärra recessionen. |
| --- | --- |

B.

Den större riskkänslighet som eftersträvas i den nya överenskommelsen innebär en systembetingad fara för procykliskhet, eftersom kreditrisker typiskt sett stiger i konjunkturnedgångar. Det nya systemet skulle kunna leda till att bankerna i en sådan situation skulle behöva begränsa sina kreditåtaganden ytterligare, vilket skulle kunna förvärra recessionen.

| C. | Under förhandlingarna kunde ett antal förbättringar uppnås när det gäller finansiering för små och medelstora företag, men man kan inte utesluta faran för sämre finansieringsvillkor så länge ingen tillräcklig analys genomförts av det nya systemets följder för denna sektor. |
| --- | --- |

C.

Under förhandlingarna kunde ett antal förbättringar uppnås när det gäller finansiering för små och medelstora företag, men man kan inte utesluta faran för sämre finansieringsvillkor så länge ingen tillräcklig analys genomförts av det nya systemets följder för denna sektor.

| D. | På grund av nationell skattelagstiftning för personbolag har många små och medelstora företag ofta endast ett mycket begränsat eget kapital. |
| --- | --- |

D.

På grund av nationell skattelagstiftning för personbolag har många små och medelstora företag ofta endast ett mycket begränsat eget kapital.

| E. | Genom att företagen övergår till finansiering via kapitalmarknaderna kan bankerna minska sin kreditriskexponering och i de flesta medlemsstater innebär de traditionella bankförbindelserna fördelar för de låntagande företagen när det gäller rådgivning kring affärs- och investeringsplaner. Det är trots detta nödvändigt att kreditinstitut och värdepappersföretag i högre grad än hittills stödjer framför allt små och medelstora företag när det gäller möjligheterna till värdepappersemissioner. |
| --- | --- |

E.

Genom att företagen övergår till finansiering via kapitalmarknaderna kan bankerna minska sin kreditriskexponering och i de flesta medlemsstater innebär de traditionella bankförbindelserna fördelar för de låntagande företagen när det gäller rådgivning kring affärs- och investeringsplaner. Det är trots detta nödvändigt att kreditinstitut och värdepappersföretag i högre grad än hittills stödjer framför allt små och medelstora företag när det gäller möjligheterna till värdepappersemissioner.

| F. | Reformen av ramen för kapitaltäckning måste ta hänsyn till Europeiska unionens mål att bli den mest konkurrenskraftiga ekonomin och att skydda konsumenternas och insättarnas rättigheter. |
| --- | --- |

F.

Reformen av ramen för kapitaltäckning måste ta hänsyn till Europeiska unionens mål att bli den mest konkurrenskraftiga ekonomin och att skydda konsumenternas och insättarnas rättigheter.

| G. | Det är viktigt att sträva efter enhetlighet mellan EU:s nya ram för kapitaltäckning, som kommer att regleras av kapitaltäckningsdirektiv 3, och Basel II-överenskommelsen så att de europeiska kreditinstitutens konkurrenskraft kan bibehållas. |
| --- | --- |

G.

Det är viktigt att sträva efter enhetlighet mellan EU:s nya ram för kapitaltäckning, som kommer att regleras av kapitaltäckningsdirektiv 3, och Basel II-överenskommelsen så att de europeiska kreditinstitutens konkurrenskraft kan bibehållas.

| H. | EU:s finanssektor vill att EU börjar tillämpa det framtida tredje kapitaltäckningsdirektivet ungefär samtidigt som tredje länder börjar tillämpa Basel II, för att reglerna skall vara enhetliga och för att undvika att EU drabbas av konkurrensnackdelar. |
| --- | --- |

H.

EU:s finanssektor vill att EU börjar tillämpa det framtida tredje kapitaltäckningsdirektivet ungefär samtidigt som tredje länder börjar tillämpa Basel II, för att reglerna skall vara enhetliga och för att undvika att EU drabbas av konkurrensnackdelar.

| I. | Tillsynsmyndigheterna i EU måste samarbeta för att rationalisera den nationella bestämmanderätten och därmed undvika dubbelrapportering och extra kostnader. |
| --- | --- |

I.

Tillsynsmyndigheterna i EU måste samarbeta för att rationalisera den nationella bestämmanderätten och därmed undvika dubbelrapportering och extra kostnader.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar grundprinciperna i den nya Baselöverenskommelsen eftersom man för att kunna säkra stabiliteten i det internationella finanssystemet och skydda kundmedel hos bankerna måste utforma tillsynsregler som återspeglar bankernas verkliga riskprofil. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar grundprinciperna i den nya Baselöverenskommelsen eftersom man för att kunna säkra stabiliteten i det internationella finanssystemet och skydda kundmedel hos bankerna måste utforma tillsynsregler som återspeglar bankernas verkliga riskprofil.

| 2. | Europaparlamentet betonar emellertid att de kostnadseffekter som förslaget får för företag av alla storlekar och från alla berörda sektorer måste utvärderas på ett lämpligt sätt. Parlamentet ställer sig positivt till en ram som syftar till att bygga vidare på, främja och använda den bästa praxisen inom branschen och en ansvarsfull riskförvaltning snarare än att lägga ett helt nytt regelverk ovanpå den befintliga praxisen. Parlamentet betonar behovet av att beakta de särskilda egenskaperna och riskprofilerna för icke-banker såsom






  i) | värdepappersföretag (både stora och små), |
| --- | --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar emellertid att de kostnadseffekter som förslaget får för företag av alla storlekar och från alla berörda sektorer måste utvärderas på ett lämpligt sätt. Parlamentet ställer sig positivt till en ram som syftar till att bygga vidare på, främja och använda den bästa praxisen inom branschen och en ansvarsfull riskförvaltning snarare än att lägga ett helt nytt regelverk ovanpå den befintliga praxisen. Parlamentet betonar behovet av att beakta de särskilda egenskaperna och riskprofilerna för icke-banker såsom

i)

värdepappersföretag (både stora och små),

| ii) | företag som bedriver olika sorts finansiell verksamhet inom samma sektor, |
| --- | --- |

ii)

företag som bedriver olika sorts finansiell verksamhet inom samma sektor,

| iii) | företag som är specialiserade på råvaruderivat (om dessa företag i framtiden kommer att omfattas av rambestämmelserna för kapital). |
| --- | --- |

iii)

företag som är specialiserade på råvaruderivat (om dessa företag i framtiden kommer att omfattas av rambestämmelserna för kapital).

| 3. | Europaparlamentet anser att faran för procykliska effekter inte helt kan uteslutas i det nya systemet, trots att riskviktskurvorna anpassats. Det är nödvändigt att med ytterligare en effektstudie undersöka de faktiska ekonomiska effekterna av den nya överenskommelsen redan innan den trätt i kraft, och att eventuellt föreslå ändringar. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att faran för procykliska effekter inte helt kan uteslutas i det nya systemet, trots att riskviktskurvorna anpassats. Det är nödvändigt att med ytterligare en effektstudie undersöka de faktiska ekonomiska effekterna av den nya överenskommelsen redan innan den trätt i kraft, och att eventuellt föreslå ändringar.

| 4. | Europaparlamentet beklagar att Baselöverenskommelsen och andra internationella överenskommelser, som sätter ramvillkoren för lagstiftningen på EU-nivå, kommer till stånd utan ett demokratiskt mandat och utan kontroll från Europaparlamentets sida. Europaparlamentet anser att frågor med så vittgående politiska konsekvenser i framtiden inte uteslutande kan avgöras i förväg av expertinstanser. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet beklagar att Baselöverenskommelsen och andra internationella överenskommelser, som sätter ramvillkoren för lagstiftningen på EU-nivå, kommer till stånd utan ett demokratiskt mandat och utan kontroll från Europaparlamentets sida. Europaparlamentet anser att frågor med så vittgående politiska konsekvenser i framtiden inte uteslutande kan avgöras i förväg av expertinstanser.

| 5. | Europaparlamentet betonar behovet av att i det nya direktivet inkludera mekanismer så att de tekniska åtgärderna snabbt kan ändras i enlighet med kommittéförfarandet, under förutsättning att artikel 202 i EG-fördraget ändras så att Europaparlamentet garanteras en verklig kontroll för åtgärder på nivå 2 och så att alla marknadsaktörer engageras i ett rådgivande utskott, så att man får en flexibel EU-ram där marknadsinnovationer och systembehov får genomslag. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar behovet av att i det nya direktivet inkludera mekanismer så att de tekniska åtgärderna snabbt kan ändras i enlighet med kommittéförfarandet, under förutsättning att artikel 202 i EG-fördraget ändras så att Europaparlamentet garanteras en verklig kontroll för åtgärder på nivå 2 och så att alla marknadsaktörer engageras i ett rådgivande utskott, så att man får en flexibel EU-ram där marknadsinnovationer och systembehov får genomslag.

| 6. | Europaparlamentet anser att Baselbestämmelsernas genomförande i EU bör omfatta ett brett spektrum av banker och värdepappersföretag, där detta är lämpligt med tanke på institutionens riskprofil, i syfte att säkerställa en enhetlig tillsynsstandard och en rättvis konkurrens. De amerikanska myndigheternas planer på att endast tillämpa de vidareutvecklade metoderna i Baselöverenskommelsen på ett ytterst begränsat antal banker och att helt undanta vissa grupper av värdepappersföretag bidrar tyvärr inte till att skapa internationellt jämförbara tillsynsregler och leder till att kostnader ensidigt påförs EU-banker. Parlamentet kräver därför att en lämplig kostnads/nytto-analys görs när systemkraven utarbetas så att det inte uppstår några konkurrensnackdelar för den europeiska ekonomin. Parlamentet uppmanar kommissionen att nära samarbeta med tillsynsmyndigheter i tredje länder, i synnerhet US Federal Reserve Board och Securities and Exchange Commission för att garantera ett samordnat genomförande i syfte att bibehålla jämlika villkor. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att Baselbestämmelsernas genomförande i EU bör omfatta ett brett spektrum av banker och värdepappersföretag, där detta är lämpligt med tanke på institutionens riskprofil, i syfte att säkerställa en enhetlig tillsynsstandard och en rättvis konkurrens. De amerikanska myndigheternas planer på att endast tillämpa de vidareutvecklade metoderna i Baselöverenskommelsen på ett ytterst begränsat antal banker och att helt undanta vissa grupper av värdepappersföretag bidrar tyvärr inte till att skapa internationellt jämförbara tillsynsregler och leder till att kostnader ensidigt påförs EU-banker. Parlamentet kräver därför att en lämplig kostnads/nytto-analys görs när systemkraven utarbetas så att det inte uppstår några konkurrensnackdelar för den europeiska ekonomin. Parlamentet uppmanar kommissionen att nära samarbeta med tillsynsmyndigheter i tredje länder, i synnerhet US Federal Reserve Board och Securities and Exchange Commission för att garantera ett samordnat genomförande i syfte att bibehålla jämlika villkor.

| 7. | Europaparlamentet anser att det nya kapitaltäckningssystemet under inga omständigheter får leda till att det europeiska banksystemet konsolideras eller att någon institution inom finanssektorn hamnar i en ofördelaktig situation ur konkurrenssynvinkel jämfört med sina internationella konkurrenter på grund av dessa regler. Reglerna måste också vara hanterbara för mindre institut. De institut som enbart tillämpar standardmetoden får inte missgynnas. Med tanke på de starkt varierade resultat för kapitalkraven på dessa institut som klargjorts genom QIS 3 begär Europaparlamentet en övergångsperiod med regler som gör det möjligt för alla banker att anpassa sin riskstruktur till det nya systemet, till exempel genom en minimi-/maximiregel (floor/cap-rule). |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att det nya kapitaltäckningssystemet under inga omständigheter får leda till att det europeiska banksystemet konsolideras eller att någon institution inom finanssektorn hamnar i en ofördelaktig situation ur konkurrenssynvinkel jämfört med sina internationella konkurrenter på grund av dessa regler. Reglerna måste också vara hanterbara för mindre institut. De institut som enbart tillämpar standardmetoden får inte missgynnas. Med tanke på de starkt varierade resultat för kapitalkraven på dessa institut som klargjorts genom QIS 3 begär Europaparlamentet en övergångsperiod med regler som gör det möjligt för alla banker att anpassa sin riskstruktur till det nya systemet, till exempel genom en minimi-/maximiregel (floor/cap-rule).

| 8. | Europaparlamentet anser för att jämlika konkurrensvillkor skall säkerställas att de risker som tas av finansinstituten oavsett juridisk form bör behandlas på samma sätt. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser för att jämlika konkurrensvillkor skall säkerställas att de risker som tas av finansinstituten oavsett juridisk form bör behandlas på samma sätt.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kreditinstituten att bedöma kreditvärdigheten i en konstruktiv dialog med kunderna och tydliggöra resultaten av kreditvärdighetsbedömningen för kunden. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kreditinstituten att bedöma kreditvärdigheten i en konstruktiv dialog med kunderna och tydliggöra resultaten av kreditvärdighetsbedömningen för kunden.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en ram för tillsynsmyndigheternas rapportering av sammantagna uppgifter om effekten av det nationella genomförandet, i syfte att främja en rimlig minimikonvergens mellan de nationella staternas respektive tillsynsmetoder och att ge information om den framtida utvecklingen av EU:s lagstiftningsram. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en ram för tillsynsmyndigheternas rapportering av sammantagna uppgifter om effekten av det nationella genomförandet, i syfte att främja en rimlig minimikonvergens mellan de nationella staternas respektive tillsynsmetoder och att ge information om den framtida utvecklingen av EU:s lagstiftningsram.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt, i motsats till Baselöverenskommelsen, att göra det möjligt att permanent tillämpa standardmetoden för delar av kreditportföljen efter det att IRBmetoden införts. Europaparlamentet anser att möjligheten att tillämpa IRB-metoden endast delvis, särskilt för fordringar på staten och banker, också måste ingå i Baselöverenskommelsen. Det bör dessutom vara möjligt att i samförstånd med den ansvariga tillsynsmyndigheten återgå från IRB-metoden till standardmetoden. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt, i motsats till Baselöverenskommelsen, att göra det möjligt att permanent tillämpa standardmetoden för delar av kreditportföljen efter det att IRBmetoden införts. Europaparlamentet anser att möjligheten att tillämpa IRB-metoden endast delvis, särskilt för fordringar på staten och banker, också måste ingå i Baselöverenskommelsen. Det bör dessutom vara möjligt att i samförstånd med den ansvariga tillsynsmyndigheten återgå från IRB-metoden till standardmetoden.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar de många förbättringar som under förhandlingarna uppnåtts när det gäller finansieringsvillkoren för små och medelstora företag. Ett viktigt steg är i synnerhet att krediter till små och medelstora företag upp till 1 miljon euro skall ingå i den reglerade låneportföljen. Europaparlamentet uppmanar dock kommissionen att undersöka om inte ett högre belopp än 1 miljon euro bör sättas. Parlamentet betonar att ett ytterligare kvantitativt granularitetskriterium (en gräns på 0,2 procent) skulle innebära en orättfärdigad och onödig börda för mindre bankers affärer med små och medelstora företag. För att underlätta finansieringen för små och medelstora företag uppmanas nationella tillsynsmyndigheter och banktillsynsorgan att inte ställa formella krav på dataskydd och banksekretess som skulle göra det orimligt svårt för flera kreditinstitut som förblir självständiga att bilda pooler för krediter små och medelstora företag. Europaparlamentet kräver att riskvikten för små och medelstora företag skall minskas ytterligare via privattröskeln. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar de många förbättringar som under förhandlingarna uppnåtts när det gäller finansieringsvillkoren för små och medelstora företag. Ett viktigt steg är i synnerhet att krediter till små och medelstora företag upp till 1 miljon euro skall ingå i den reglerade låneportföljen. Europaparlamentet uppmanar dock kommissionen att undersöka om inte ett högre belopp än 1 miljon euro bör sättas. Parlamentet betonar att ett ytterligare kvantitativt granularitetskriterium (en gräns på 0,2 procent) skulle innebära en orättfärdigad och onödig börda för mindre bankers affärer med små och medelstora företag. För att underlätta finansieringen för små och medelstora företag uppmanas nationella tillsynsmyndigheter och banktillsynsorgan att inte ställa formella krav på dataskydd och banksekretess som skulle göra det orimligt svårt för flera kreditinstitut som förblir självständiga att bilda pooler för krediter små och medelstora företag. Europaparlamentet kräver att riskvikten för små och medelstora företag skall minskas ytterligare via privattröskeln.

| 13. | Europaparlamentet kräver att alla beloppsgränser avseende finansieringen till små och medelstora företag skall inflationsjusteras och anpassas till ändringar av finansieringspraxis. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet kräver att alla beloppsgränser avseende finansieringen till små och medelstora företag skall inflationsjusteras och anpassas till ändringar av finansieringspraxis.

| 14. | Europaparlamentet tycker att det finns ett problem med att en alltför strikt definition av begreppet ”bortfall”, som framför allt grundas på hur försenad återbetalningen av krediten är, i många fall skulle leda till en ”konstgjord” höjning av ”bortfallstalen” och därmed en överskattning av den faktiska risken. Europaparlamentet kräver att man för att undvika dessa följder och för att säkerställa den praktiska tillämpningen av bortfallsdefinitionen i princip skall ta med indikatorer för en låg återbetalningssannolikhet i tillsynsbedömningen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet tycker att det finns ett problem med att en alltför strikt definition av begreppet ”bortfall”, som framför allt grundas på hur försenad återbetalningen av krediten är, i många fall skulle leda till en ”konstgjord” höjning av ”bortfallstalen” och därmed en överskattning av den faktiska risken. Europaparlamentet kräver att man för att undvika dessa följder och för att säkerställa den praktiska tillämpningen av bortfallsdefinitionen i princip skall ta med indikatorer för en låg återbetalningssannolikhet i tillsynsbedömningen.

| 15. | Europaparlamentet kräver att problematiken kring finansieringen av nystartade företag bör beaktas i högre grad. Europaparlamentet kräver i synnerhet lättnader för ägarintressen i nystartade företag och en ny SMF-komponent för andelar i redan etablerade små och medelstora företag. I detta sammanhang rekommenderas medlemsstaterna och företagens centrala organisationer att minska den vanligtvis höga risken i bankkrediter och andelar i nystartade små och medelstora företag genom nationella, regionala och sektoriella stödprogram, inbegripet program inom ramen för handlingsplanen för finansiella tjänster, så att banken inte påläggs orimliga risker i förhållande till det lagstiftade egna kapitalet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet kräver att problematiken kring finansieringen av nystartade företag bör beaktas i högre grad. Europaparlamentet kräver i synnerhet lättnader för ägarintressen i nystartade företag och en ny SMF-komponent för andelar i redan etablerade små och medelstora företag. I detta sammanhang rekommenderas medlemsstaterna och företagens centrala organisationer att minska den vanligtvis höga risken i bankkrediter och andelar i nystartade små och medelstora företag genom nationella, regionala och sektoriella stödprogram, inbegripet program inom ramen för handlingsplanen för finansiella tjänster, så att banken inte påläggs orimliga risker i förhållande till det lagstiftade egna kapitalet.

| 16. | Europaparlamentet kräver att man skall ta särskild hänsyn till statliga främjarinstitut och branschens egna hjälpinstitut och att det måste uteslutas att kapitalkraven för krediter som garanteras genom dessa institut skärps. Dessutom bör man främja företagens ägarintressen i dessa gemensamma organisationer som är nödvändiga för bankverksamhet och som gör det möjligt för små och medelstora banker att erbjuda sina kunder ett fullt sortiment av banktjänster (central motpart, hypotekskassa, försäkring, datacentral, mm). |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet kräver att man skall ta särskild hänsyn till statliga främjarinstitut och branschens egna hjälpinstitut och att det måste uteslutas att kapitalkraven för krediter som garanteras genom dessa institut skärps. Dessutom bör man främja företagens ägarintressen i dessa gemensamma organisationer som är nödvändiga för bankverksamhet och som gör det möjligt för små och medelstora banker att erbjuda sina kunder ett fullt sortiment av banktjänster (central motpart, hypotekskassa, försäkring, datacentral, mm).

| 17. | Europaparlamentet välkomnar att långivare ges möjlighet att tillämpa en fördelaktig riskvikt (35 procent) på hypotekslån med låg risk (punkt 45 i det tredje samrådsdokumentet) och uppmanar kommissionen att i kapitaltäckningsdirektivet inkludera bestämmelser som även syftar till att återspegla olika hypoteksprodukters relativa risknivå. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar att långivare ges möjlighet att tillämpa en fördelaktig riskvikt (35 procent) på hypotekslån med låg risk (punkt 45 i det tredje samrådsdokumentet) och uppmanar kommissionen att i kapitaltäckningsdirektivet inkludera bestämmelser som även syftar till att återspegla olika hypoteksprodukters relativa risknivå.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar de avsevärt förbättrade möjligheterna som den nya överenskommelsen innebär för säkerheter. Parlamentet uppmanar dock kommissionen att se till att fysiska säkerheter inte längre missgynnas och att de istället jämställs med behandlingen av finansiella säkerheter. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar de avsevärt förbättrade möjligheterna som den nya överenskommelsen innebär för säkerheter. Parlamentet uppmanar dock kommissionen att se till att fysiska säkerheter inte längre missgynnas och att de istället jämställs med behandlingen av finansiella säkerheter.

| 19. | Europaparlamentet beklagar att ingen tillräcklig konsekvensanalys av det nya kapitaltäckningssystemet genomförts när det gäller finansieringsvillkoren för små och medelstora företag. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt genomföra den planerade studien avseende små och medelstora företag, lägga fram förslagen i god tid före det kommande förslaget till direktiv och ta hänsyn till dessa resultat på ett lämpligt sätt. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet beklagar att ingen tillräcklig konsekvensanalys av det nya kapitaltäckningssystemet genomförts när det gäller finansieringsvillkoren för små och medelstora företag. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt genomföra den planerade studien avseende små och medelstora företag, lägga fram förslagen i god tid före det kommande förslaget till direktiv och ta hänsyn till dessa resultat på ett lämpligt sätt.

| 20. | Europaparlamentet kräver att det vid värdepapperisering av fordringar säkerställs att de nya reglerna inte innebär att kapitalkraven blir högre totalt för samtliga banker som medverkar i en transaktion än de kapitalkrav som skulle gälla om fordringarna inte skulle värdepapperiseras. Europaparlamentet föreslår dock att villkoren för värdepapperisering av fordringarna utformas på ett sådant sätt att man genom erforderlig insyn säkerställer skyddet av köparen av denna typ av värdepapper som täcks av tillgångar. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet kräver att det vid värdepapperisering av fordringar säkerställs att de nya reglerna inte innebär att kapitalkraven blir högre totalt för samtliga banker som medverkar i en transaktion än de kapitalkrav som skulle gälla om fordringarna inte skulle värdepapperiseras. Europaparlamentet föreslår dock att villkoren för värdepapperisering av fordringarna utformas på ett sådant sätt att man genom erforderlig insyn säkerställer skyddet av köparen av denna typ av värdepapper som täcks av tillgångar.

| 21. | Europaparlamentet anser att mindre värdepappersföretag, utan att medel och finansiella instrument som tillhör kunder tas i anspråk, också bör kunna täcka sina affärsrisker med ansvarsförsäkringar. Parlamentet välkomnar kommissionens avsikt att undanta värdepappersföretag som inte bedriver någon handel för egen räkning från kapitalkraven i samband med operationella risker. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att mindre värdepappersföretag, utan att medel och finansiella instrument som tillhör kunder tas i anspråk, också bör kunna täcka sina affärsrisker med ansvarsförsäkringar. Parlamentet välkomnar kommissionens avsikt att undanta värdepappersföretag som inte bedriver någon handel för egen räkning från kapitalkraven i samband med operationella risker.

| 22. | Europaparlamentet anser att banker och värdepappersföretag som i förhållande till sina totala affärsvolymer har en relativt liten kreditportfölj påläggs en tung börda av att det införs kapitalkrav för operationella risker eftersom dessa inte kan dra nytta av lämpligare metoder för att mäta kreditrisker i samma utsträckning som banker med större kreditportföljer. Parlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för diskussionerna med marknadsaktörerna för all handelsverksamhet finna lösningar som helt återspeglar de särskilda kännetecknen för sådana affärer och att i detta syfte genomföra en konsekvensanalys. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att banker och värdepappersföretag som i förhållande till sina totala affärsvolymer har en relativt liten kreditportfölj påläggs en tung börda av att det införs kapitalkrav för operationella risker eftersom dessa inte kan dra nytta av lämpligare metoder för att mäta kreditrisker i samma utsträckning som banker med större kreditportföljer. Parlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för diskussionerna med marknadsaktörerna för all handelsverksamhet finna lösningar som helt återspeglar de särskilda kännetecknen för sådana affärer och att i detta syfte genomföra en konsekvensanalys.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att i motsats till Baselkommittén tilldela bostadsobligationer en lägre riskvikt men uppmanar dock samtidigt kommissionen att utföra bedömningen av bostadsobligationer utifrån kreditvärdigheten på själva krediten och inte utifrån risken som är förknippad med emittenten av obligationen. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant överväga att vidta åtgärder som skulle minska bostadsobligationernas konkurrenskraft i förhållande till liknande finansieringsmetoder. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att i motsats till Baselkommittén tilldela bostadsobligationer en lägre riskvikt men uppmanar dock samtidigt kommissionen att utföra bedömningen av bostadsobligationer utifrån kreditvärdigheten på själva krediten och inte utifrån risken som är förknippad med emittenten av obligationen. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant överväga att vidta åtgärder som skulle minska bostadsobligationernas konkurrenskraft i förhållande till liknande finansieringsmetoder.

| 24. | Europaparlamentet begär att kommissionen noggrant skall tänka igenom kriterierna för fastställande av kapitalkraven för projektlån (specialized lending), även mot bakgrund av den nya planen för utvecklingen av den europeiska infrastrukturen. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet begär att kommissionen noggrant skall tänka igenom kriterierna för fastställande av kapitalkraven för projektlån (specialized lending), även mot bakgrund av den nya planen för utvecklingen av den europeiska infrastrukturen.

| 25. | Europaparlamentet kräver en flexibel implementering av en kontrollprocess (nivå 2). Parlamentet anser särskilt att utförliga inspektioner på plats endast kan motiveras när det gäller stora och mycket komplexa institut. Parlamentet uppmanar kommissionen att sätta en ram som förhindrar en tillsyn som ingriper alltför mycket och som istället främjar en rimlig konvergens av nationell tillsynspraxis. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet kräver en flexibel implementering av en kontrollprocess (nivå 2). Parlamentet anser särskilt att utförliga inspektioner på plats endast kan motiveras när det gäller stora och mycket komplexa institut. Parlamentet uppmanar kommissionen att sätta en ram som förhindrar en tillsyn som ingriper alltför mycket och som istället främjar en rimlig konvergens av nationell tillsynspraxis.

| 26. | Europaparlamentet anser att det handlingsutrymme på grundval av subsidiaritetsprincipen som tillerkänns medlemsstaterna i direktivet måste ha sin gräns där en integrerad europeisk finansmarknad äventyras och där marknadsaktörerna förleds till att bedriva tillsynsarbitrage. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att det handlingsutrymme på grundval av subsidiaritetsprincipen som tillerkänns medlemsstaterna i direktivet måste ha sin gräns där en integrerad europeisk finansmarknad äventyras och där marknadsaktörerna förleds till att bedriva tillsynsarbitrage.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att om möjligt innan direktivet antas lägga fram en uppdaterad analys av tillämpningspraxisen i medlemsstaterna när det gäller egenkapitalformer, inklusive skuldförbindelser enligt gällande direktiv om eget kapital, dvs. att uppdatera sin rapport KOM(2000) 74 (genomförandet av kapitalbasdirektivet). |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att om möjligt innan direktivet antas lägga fram en uppdaterad analys av tillämpningspraxisen i medlemsstaterna när det gäller egenkapitalformer, inklusive skuldförbindelser enligt gällande direktiv om eget kapital, dvs. att uppdatera sin rapport KOM(2000) 74 (genomförandet av kapitalbasdirektivet).

| 28. | Europaparlamentet betonar att man måste undvika att dubbel information lämnas till följd av att bokföringskrav och regler inom ramen för nivå 3 inte överensstämmer så att inte extra regleringskostnader uppstår. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar att man måste undvika att dubbel information lämnas till följd av att bokföringskrav och regler inom ramen för nivå 3 inte överensstämmer så att inte extra regleringskostnader uppstår.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i förekommande fall tillämpa eller anpassa erforderliga dataskyddsbestämmelser i samband med genomförandet av Basel II. Samma sak skall gälla för bestämmelserna i det planerade konsumentkreditdirektivet, där hantering av datauppgifter regleras. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i förekommande fall tillämpa eller anpassa erforderliga dataskyddsbestämmelser i samband med genomförandet av Basel II. Samma sak skall gälla för bestämmelserna i det planerade konsumentkreditdirektivet, där hantering av datauppgifter regleras.

| 30. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  http://www.bis.org

(2)  http://www.bis.org/bcbs/qis/qis3results.pdf

(3)  http://europa.eu.int/comm/internal_market/regcapital/cp3/2003-consultpaper3_en.htm

P5_TA(2003)0359

Ekonomisk och social sammanhållning — lägesrapport

Europaparlamentets resolution om meddelandet från kommissionen om andra lägesrapporten om den ekonomiska och sociala sammanhållningen: regionala trender, debatt om den framtida utvecklingen (KOM(2003) 34 — 2003/2095(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen (KOM(2003) 34), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen (KOM(2003) 34),

| — | med beaktande av artikel 47.2 och artikel 163 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 47.2 och artikel 163 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regionalpolitik, transport och turism (A5-0267/2003), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regionalpolitik, transport och turism (A5-0267/2003), och av följande skäl:

| A. | Den regionala och politiska sammanhållningen spelar en central roll i den europeiska integrationen och för att stödja den inre marknaden och den europeiska monetära unionen. |
| --- | --- |

A.

Den regionala och politiska sammanhållningen spelar en central roll i den europeiska integrationen och för att stödja den inre marknaden och den europeiska monetära unionen.

| B. | Det är nödvändigt att understryka hur viktig denna politik till stöd för sammanhållningen kommer att bli i ett utvidgat EU, som särskilt medför ökade skillnader i utvecklingsnivå mellan de olika regionerna, och att tillgängliga medel måste stå i proportion till de nya behoven. |
| --- | --- |

B.

Det är nödvändigt att understryka hur viktig denna politik till stöd för sammanhållningen kommer att bli i ett utvidgat EU, som särskilt medför ökade skillnader i utvecklingsnivå mellan de olika regionerna, och att tillgängliga medel måste stå i proportion till de nya behoven.

| C. | Det är av avgörande betydelse att överbrygga skillnaderna och främja en långsiktig, balanserad och polycentrisk utveckling i hela unionen. |
| --- | --- |

C.

Det är av avgörande betydelse att överbrygga skillnaderna och främja en långsiktig, balanserad och polycentrisk utveckling i hela unionen.

| D. | Riktlinjerna om konkurrenskraft och hållbar utveckling från Europeiska rådets möten i Lissabon och Göteborg måste även fortsättningsvis bestämma vilka mål som under de närmaste årtiondena skall prioriteras i unionens politik. |
| --- | --- |

D.

Riktlinjerna om konkurrenskraft och hållbar utveckling från Europeiska rådets möten i Lissabon och Göteborg måste även fortsättningsvis bestämma vilka mål som under de närmaste årtiondena skall prioriteras i unionens politik.

| E. | Kommissionen skall före utgången av 2003 presentera konkreta slutsatser och förslag i den tredje rapporten om ekonomisk och social sammanhållning. |
| --- | --- |

E.

Kommissionen skall före utgången av 2003 presentera konkreta slutsatser och förslag i den tredje rapporten om ekonomisk och social sammanhållning.

Allmänna synpunkter

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att det är nödvändigt att mer i detalj fastställa mål och prioriteringar så att metoderna att hantera ojämlikheter och resultaten av den politiska sammanhållningen i den utvidgade unionen blir ännu bättre. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att det är nödvändigt att mer i detalj fastställa mål och prioriteringar så att metoderna att hantera ojämlikheter och resultaten av den politiska sammanhållningen i den utvidgade unionen blir ännu bättre.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen förkastar försöken att göra regionalpolitiken och den politiska sammanhållningen till en nationell fråga och att kommissionen är fast besluten att fortsätta driva en sann gemenskapspolitik. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen förkastar försöken att göra regionalpolitiken och den politiska sammanhållningen till en nationell fråga och att kommissionen är fast besluten att fortsätta driva en sann gemenskapspolitik.

| 3. | Europaparlamentet stöder kommissionens åsikt att gemenskapens regionalpolitik och den politiska sammanhållningen skall tillämpas i alla unionens regioner som uppfyller kriterierna för detta. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet stöder kommissionens åsikt att gemenskapens regionalpolitik och den politiska sammanhållningen skall tillämpas i alla unionens regioner som uppfyller kriterierna för detta.

| 4. | Europaparlamentet anser att man inom den framtida regionalpolitiken, inbegripet den ”nya” ekonomin och den kunskapsbaserade ekonomin, måste ta full hänsyn till de riktlinjer och de förslag som ingår i EU:s övergripande regionala utvecklingsplanering, som fastställdes vid det extraordinarie mötet i rådet (regionalpolitik och fysisk planering) i Potsdam i maj 1999. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att man inom den framtida regionalpolitiken, inbegripet den ”nya” ekonomin och den kunskapsbaserade ekonomin, måste ta full hänsyn till de riktlinjer och de förslag som ingår i EU:s övergripande regionala utvecklingsplanering, som fastställdes vid det extraordinarie mötet i rådet (regionalpolitik och fysisk planering) i Potsdam i maj 1999.

| 5. | Europaparlamentet vidhåller att det finns ett akut behov av större insatser på vissa politikområden när det gäller sammanhållningsmålet, särskilt de som har omfattande territoriell påverkan, som jordbruk, fiske, transporter, forskning och teknik, utbildning och fortbildning samt informationssamhället. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet vidhåller att det finns ett akut behov av större insatser på vissa politikområden när det gäller sammanhållningsmålet, särskilt de som har omfattande territoriell påverkan, som jordbruk, fiske, transporter, forskning och teknik, utbildning och fortbildning samt informationssamhället.

| 6. | Europaparlamentet erinrar om att det är nödvändigt att förbättra samordningen mellan ovannämnda politikområden, regionalpolitiken och sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet erinrar om att det är nödvändigt att förbättra samordningen mellan ovannämnda politikområden, regionalpolitiken och sammanhållningspolitiken.

| 7. | Europaparlamentet anser att man måste lägga särskild vikt vid att skapa korrekt balans mellan landsbygds- och stadsperspektiven och på bästa sätt knyta samman dessa i utvecklingspolitiken, samtidigt som man måste göra insatser för att bekämpa arbetslösheten, var den än förekommer. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att man måste lägga särskild vikt vid att skapa korrekt balans mellan landsbygds- och stadsperspektiven och på bästa sätt knyta samman dessa i utvecklingspolitiken, samtidigt som man måste göra insatser för att bekämpa arbetslösheten, var den än förekommer.

| 8. | Europaparlamentet understryker att det måste finnas ett direkt samband mellan den framtida regionalpolitiken och den europeiska konkurrenspolitiken, särskilt när det gäller skattelättnader och statligt stöd till regioner. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet understryker att det måste finnas ett direkt samband mellan den framtida regionalpolitiken och den europeiska konkurrenspolitiken, särskilt när det gäller skattelättnader och statligt stöd till regioner.

| 9. | Europaparlamentet bekräftar än en gång sin åsikt att den nuvarande tröskeln på 0,45 procent av gemenskapens BNP som är avsatt för sammanhållningspolitiken är en tröskel som inte kan understigas utan att uppnåendet av målen för unionens sammanhållningspolitik äventyras. Parlamentet anser även att en utvärdering av sammanhållningspolitikens behov är nödvändig inom den närmaste framtiden med avseende på de ekonomiska perspektiven inför utvidgningen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet bekräftar än en gång sin åsikt att den nuvarande tröskeln på 0,45 procent av gemenskapens BNP som är avsatt för sammanhållningspolitiken är en tröskel som inte kan understigas utan att uppnåendet av målen för unionens sammanhållningspolitik äventyras. Parlamentet anser även att en utvärdering av sammanhållningspolitikens behov är nödvändig inom den närmaste framtiden med avseende på de ekonomiska perspektiven inför utvidgningen.

Mål 1

| 10. | Europaparlamentet understryker att kommissionen särskilt måste uppmärksamma de regioner som drabbas av de statistiska effekterna av utvidgningen och därigenom förlorar möjligheten att bli stödberättigade enligt mål 1 på grund av omräkningen av gemenskapens BNP. Kommissionen bör därför även fortsättningsvis behandla dessa regioner som mål 1-områden med motsvarande stödnivå och en stödpraxis i enlighet med artikel 87.3 a. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet understryker att kommissionen särskilt måste uppmärksamma de regioner som drabbas av de statistiska effekterna av utvidgningen och därigenom förlorar möjligheten att bli stödberättigade enligt mål 1 på grund av omräkningen av gemenskapens BNP. Kommissionen bör därför även fortsättningsvis behandla dessa regioner som mål 1-områden med motsvarande stödnivå och en stödpraxis i enlighet med artikel 87.3 a.

| 11. | Europaparlamentet begär att kommissionen särskilt skall uppmärksamma regioner som på egna meriter av naturliga skäl har lämnat mål, 1 men som ändå behöver ett lämpligt finansiellt övergångsstöd för att stabilisera sin uppåtgående trend. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet begär att kommissionen särskilt skall uppmärksamma regioner som på egna meriter av naturliga skäl har lämnat mål, 1 men som ändå behöver ett lämpligt finansiellt övergångsstöd för att stabilisera sin uppåtgående trend.

| 12. | Europaparlamentet anser att extra uppmärksamhet bör ges till de yttersta randområdena i linje med artikel 299.2 i fördraget och till glest befolkade områden i linje med artikel 2, protokoll 6 i Anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att extra uppmärksamhet bör ges till de yttersta randområdena i linje med artikel 299.2 i fördraget och till glest befolkade områden i linje med artikel 2, protokoll 6 i Anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige.

| 13. | Europaparlamentet understryker att kommissionen även bör lägga särskild vikt vid de minst gynnade regionerna och de öregioner som omtalas i artikel 158 i fördraget. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet understryker att kommissionen även bör lägga särskild vikt vid de minst gynnade regionerna och de öregioner som omtalas i artikel 158 i fördraget.

| 14. | Europaparlamentet instämmer i att de politiska och ekonomiska prioriteringarna även fortsättningsvis måste gälla mål 1-områden. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet instämmer i att de politiska och ekonomiska prioriteringarna även fortsättningsvis måste gälla mål 1-områden.

| 15. | Europaparlamentet accepterar att en lägsta tröskel på 75 procent av genomsnittet av medlemsstaternas BNP bör vara det viktigaste kriteriet för stödberättigande inom mål 1. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet accepterar att en lägsta tröskel på 75 procent av genomsnittet av medlemsstaternas BNP bör vara det viktigaste kriteriet för stödberättigande inom mål 1.

| 16. | Europaparlamentet erinrar om den betydelsefulla roll som sammanhållningsfonden spelar i arbetet med att skydda miljön och transporterna och understryker att det är viktigt att bevara denna fond, särskilt för de nya medlemsstaternas del, i synnerhet genom att sträva mot att den infrastruktur som finansieras av Sammanhållningsfonden i mottagarländerna inte skall strida mot prioriteringarna i den nya politiken om hållbara transporter, som slagits fast i vitboken om den gemensamma transportpolitiken fram till 2010: Vägval inför framtiden (KOM(2001) 370), och inte skapa snedvridning av konkurrensen mellan medlemsstaterna. Dessutom vill Europaparlamentet uppmärksamma vikten av att man samordnar dessa åtgärder med strukturfondsprogrammen i syfte att stärka regionala strategier för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet erinrar om den betydelsefulla roll som sammanhållningsfonden spelar i arbetet med att skydda miljön och transporterna och understryker att det är viktigt att bevara denna fond, särskilt för de nya medlemsstaternas del, i synnerhet genom att sträva mot att den infrastruktur som finansieras av Sammanhållningsfonden i mottagarländerna inte skall strida mot prioriteringarna i den nya politiken om hållbara transporter, som slagits fast i vitboken om den gemensamma transportpolitiken fram till 2010: Vägval inför framtiden (KOM(2001) 370), och inte skapa snedvridning av konkurrensen mellan medlemsstaterna. Dessutom vill Europaparlamentet uppmärksamma vikten av att man samordnar dessa åtgärder med strukturfondsprogrammen i syfte att stärka regionala strategier för hållbar utveckling.

| 17. | Europaparlamentet påpekar vikten av Sammanhållningsfonden i synnerhet för de nya medlemsstaterna, då de medlemsstater som har en BNP som understiger 90 procent av EU:s genomsnitt och som inte tillhör euroområdet får ett kombinerat stöd från Sammanhållningsfonden och strukturfonderna som skall användas för miljö och transeuropeiska nät. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet påpekar vikten av Sammanhållningsfonden i synnerhet för de nya medlemsstaterna, då de medlemsstater som har en BNP som understiger 90 procent av EU:s genomsnitt och som inte tillhör euroområdet får ett kombinerat stöd från Sammanhållningsfonden och strukturfonderna som skall användas för miljö och transeuropeiska nät.

Mål 2

| 18. | Europaparlamentet konstaterar med tillfredsställelse att kommissionen erkänner betydelsen av mål 2 när det gäller att främja den ekonomiska och sociala sammanhållningen och minska skillnaderna i utvecklingsnivå mellan regionerna i den utvidgade unionen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet konstaterar med tillfredsställelse att kommissionen erkänner betydelsen av mål 2 när det gäller att främja den ekonomiska och sociala sammanhållningen och minska skillnaderna i utvecklingsnivå mellan regionerna i den utvidgade unionen.

| 19. | Europaparlamentet stöder tanken på ett nytt mål 2 som skulle främja den regionala konkurrenskraften inom ramen för en balanserad och hållbar polycentrisk utveckling i enlighet med riktlinjerna från Lissabon och Göteborg. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet stöder tanken på ett nytt mål 2 som skulle främja den regionala konkurrenskraften inom ramen för en balanserad och hållbar polycentrisk utveckling i enlighet med riktlinjerna från Lissabon och Göteborg.

| 20. | Europaparlamentet understryker att det framtida mål 2 liksom hittills bör användas i områden med strukturproblem så att dessa får stöd i enlighet med utvecklingsnivå och problemens omfattning. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet understryker att det framtida mål 2 liksom hittills bör användas i områden med strukturproblem så att dessa får stöd i enlighet med utvecklingsnivå och problemens omfattning.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att formulera tydliga och objektiva kriterier av gemenskapsintresse för regionernas berättigande till stöd enligt mål 2 så att det blir möjligt att genomföra de tematiska mål som framfördes i den andra rapporten om den ekonomiska och sociala sammanhållningen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att formulera tydliga och objektiva kriterier av gemenskapsintresse för regionernas berättigande till stöd enligt mål 2 så att det blir möjligt att genomföra de tematiska mål som framfördes i den andra rapporten om den ekonomiska och sociala sammanhållningen.

| 22. | Europaparlamentet anser att det är absolut nödvändigt att agera inom ramen för de sammanhållna och övergripande programmen för ekonomisk regionalutveckling och att framför allt koncentrera sig på huvudfaktorerna i regional konkurrenskraft, dvs. tillgänglighet — särskilt i jordbruksområden, glesbygd samt bergs- och öregioner — forskning och utveckling, utbildning och fortbildning samt informationssamhället. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att det är absolut nödvändigt att agera inom ramen för de sammanhållna och övergripande programmen för ekonomisk regionalutveckling och att framför allt koncentrera sig på huvudfaktorerna i regional konkurrenskraft, dvs. tillgänglighet — särskilt i jordbruksområden, glesbygd samt bergs- och öregioner — forskning och utveckling, utbildning och fortbildning samt informationssamhället.

| 23. | Europaparlamentet anser att de regioner där de bestående geografiska handikappen (öar, bergsområden, glesbygder) bromsar den ekonomiska och produktiva utvecklingen samt sysselsättningen, och som inte är stödberättigade enligt andra strukturfonder bör kunna erhålla stöd från ett förnyat mål 2 eller från ett nytt särskilt gemenskapsinitiativ. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att de regioner där de bestående geografiska handikappen (öar, bergsområden, glesbygder) bromsar den ekonomiska och produktiva utvecklingen samt sysselsättningen, och som inte är stödberättigade enligt andra strukturfonder bör kunna erhålla stöd från ett förnyat mål 2 eller från ett nytt särskilt gemenskapsinitiativ.

| 24. | Europaparlamentet erinrar om att det är nödvändigt med bättre klargöranden när det gäller insatserna i syfte att nå olika mål, och begär särskilt att åtgärder och medel skall överföras från mål 3 till det nya mål 2. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet erinrar om att det är nödvändigt med bättre klargöranden när det gäller insatserna i syfte att nå olika mål, och begär särskilt att åtgärder och medel skall överföras från mål 3 till det nya mål 2.

| 25. | Europaparlamentet vidhåller att det är nödvändigt att exakt fastställa relationerna mellan regionalpolitiken, politiken för landsbygdens utveckling, som drivs inom ramen för den andra pelaren i den gemensamma jordbrukspolitiken, och det socioekonomiska stöd som ställs till förfogande genom den strukturella delen av fonden för fiskets utveckling. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet vidhåller att det är nödvändigt att exakt fastställa relationerna mellan regionalpolitiken, politiken för landsbygdens utveckling, som drivs inom ramen för den andra pelaren i den gemensamma jordbrukspolitiken, och det socioekonomiska stöd som ställs till förfogande genom den strukturella delen av fonden för fiskets utveckling.

| 26. | Europaparlamentet stöder kommissionen i det regionalorienterade synsättet på utvecklingen, särskilt när det gäller tanken på ett gemensamt program och ett ekonomiskt paket för varje region. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet stöder kommissionen i det regionalorienterade synsättet på utvecklingen, särskilt när det gäller tanken på ett gemensamt program och ett ekonomiskt paket för varje region.

| 27. | Europaparlamentet bekräftar sin övertygelse om att det är nödvändigt att ha tydliga och obestridliga gemensamma kriterier för tillämpningen av mål 2, så att man lyckas uppnå en jämn fördelning av de ekonomiska medlen mellan regionerna, baserat på verkliga behov. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet bekräftar sin övertygelse om att det är nödvändigt att ha tydliga och obestridliga gemensamma kriterier för tillämpningen av mål 2, så att man lyckas uppnå en jämn fördelning av de ekonomiska medlen mellan regionerna, baserat på verkliga behov.

Regionalt samarbete

| 28. | Europaparlamentet understryker behovet av en fortsatt politik för regionalt samarbete i tre dimensioner, dvs. gränsöverskridande (till lands eller till havs), transnationellt och transregionalt. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet understryker behovet av en fortsatt politik för regionalt samarbete i tre dimensioner, dvs. gränsöverskridande (till lands eller till havs), transnationellt och transregionalt.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i ännu högre grad och på bästa sätt främja det regionala samarbetet genom att utnyttja erfarenheterna från gemenskapsinitiativ som gett positiva resultat och genom att förenkla förfarandena. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i ännu högre grad och på bästa sätt främja det regionala samarbetet genom att utnyttja erfarenheterna från gemenskapsinitiativ som gett positiva resultat och genom att förenkla förfarandena.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på grundval av de erfarenheter som gjorts inom ramen för Interreg lägga fram förslag för att göra det regionala samarbetet mer effektivt, och i detta sammanhang se till att investeringarna och genomförandet av vissa gränsöverskridande infrastrukturprojekt kan finansieras inom ramen för de nya instrumenten inom gemenskapens regionalpolitik. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på grundval av de erfarenheter som gjorts inom ramen för Interreg lägga fram förslag för att göra det regionala samarbetet mer effektivt, och i detta sammanhang se till att investeringarna och genomförandet av vissa gränsöverskridande infrastrukturprojekt kan finansieras inom ramen för de nya instrumenten inom gemenskapens regionalpolitik.

| 31. | Europaparlamentet rekommenderar att innovativa åtgärder och pilotprojekt fortsätter och stärks efter 2006. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet rekommenderar att innovativa åtgärder och pilotprojekt fortsätter och stärks efter 2006.

Förenkling

| 32. | Europaparlamentet stöder kommissionen i det allmänna målet att förenkla reglerna för regionalpolitiken, särskilt genom den förstärkta sammanhållningen i målen och stärkandet av den regionala dimensionen i tillämpningen, förvaltningen och planeringen av programmen och stödåtgärderna. Parlamentet är även för tanken på en finansiering per utvecklingsmål. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet stöder kommissionen i det allmänna målet att förenkla reglerna för regionalpolitiken, särskilt genom den förstärkta sammanhållningen i målen och stärkandet av den regionala dimensionen i tillämpningen, förvaltningen och planeringen av programmen och stödåtgärderna. Parlamentet är även för tanken på en finansiering per utvecklingsmål.

| 33. | Europaparlamentet påminner kommissionen om kravet på trepartsavtal mellan kommissionen, medlemsstaterna och regionerna. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet påminner kommissionen om kravet på trepartsavtal mellan kommissionen, medlemsstaterna och regionerna.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en tydlig fördelning av ansvar och befogenheter mellan alla aktörer som är inblandade i sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en tydlig fördelning av ansvar och befogenheter mellan alla aktörer som är inblandade i sammanhållningspolitiken.

| 35. | Europaparlamentet anser att det måste göras en omfattande förenkling av de administrativa funktionerna, i synnerhet av byråkratin runt utbetalningsförfarandet (för många kontroller m.m.). |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet anser att det måste göras en omfattande förenkling av de administrativa funktionerna, i synnerhet av byråkratin runt utbetalningsförfarandet (för många kontroller m.m.).

| 36. | Europaparlamentet upprepar sin övertygelse om att det både är nödvändigt och möjligt att uppnå en korrekt balans mellan förenkling och kontroll. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet upprepar sin övertygelse om att det både är nödvändigt och möjligt att uppnå en korrekt balans mellan förenkling och kontroll.

| 37. | Europaparlamentet begär att partnerskapsrollen skall stärkas inom ramen för översynen av bestämmelserna för strukturfonderna. Parlamentet anser vidare att kommissionen bör föreslå en harmonisering av genomförandet och urvalet av partnerskap inom regionalpolitiken med anledning av de ojämna framstegen med partnerskapsansökningar i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet begär att partnerskapsrollen skall stärkas inom ramen för översynen av bestämmelserna för strukturfonderna. Parlamentet anser vidare att kommissionen bör föreslå en harmonisering av genomförandet och urvalet av partnerskap inom regionalpolitiken med anledning av de ojämna framstegen med partnerskapsansökningar i medlemsstaterna.

*

- *

| 38. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

P5_TA(2003)0360

Regioner med strukturella nackdelar

Europaparlamentets resolution om regioner med strukturella nackdelar (öar, bergsområden och glesbygder) inom ramen för sammanhållningspolitiken och de institutionella perspektiven (2002/2119(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 24 april 1997 om utvecklingsproblemen i Europeiska unionens yttersta randområden (1) och den 28 maj 1998 om problemen i EU:s öregioner (2) och, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 24 april 1997 om utvecklingsproblemen i Europeiska unionens yttersta randområden (1) och den 28 maj 1998 om problemen i EU:s öregioner (2) och,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2000 om artikel 158 i EG-fördraget avseende öars ställning (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2000 om artikel 158 i EG-fördraget avseende öars ställning (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 februari 2002 om kommissionens andra rapport om ekonomisk och social sammanhållning (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 februari 2002 om kommissionens andra rapport om ekonomisk och social sammanhållning (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 november 2002 om kommissionens första lägesrapport om den ekonomiska och sociala sammanhållningen (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 november 2002 om kommissionens första lägesrapport om den ekonomiska och sociala sammanhållningen (5),

| — | med beaktande av artikel 154 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 154 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av EG-fördragets artikel 158 och förklaring nr 30, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-fördragets artikel 158 och förklaring nr 30,

| — | med beaktande av yttrandet från rättstjänsten av den 27 juli 1998 (SJ218/98), i vilket tolkningen av artikel 158 i EG-fördraget klargörs, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från rättstjänsten av den 27 juli 1998 (SJ218/98), i vilket tolkningen av artikel 158 i EG-fördraget klargörs,

| — | med beaktande av artikel 162 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 162 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådet i Nice i december 2000 (punkt 55 och förklaring J), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådet i Nice i december 2000 (punkt 55 och förklaring J),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 januari 2003: ”Andra lägesrapporten om den ekonomiska och sociala sammanhållningen” (KOM(2003) 34), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 januari 2003: ”Andra lägesrapporten om den ekonomiska och sociala sammanhållningen” (KOM(2003) 34),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om framtiden för Europeiska unionens bergsområden (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om framtiden för Europeiska unionens bergsområden (6),

| — | med beaktande av EG:s strukturfondsförordningar nr 1260/1999, 1264/1999 och 1265/1999 av den 21 juni 1999 samt nr 1783/1999 av den 12 juli 1999, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG:s strukturfondsförordningar nr 1260/1999, 1264/1999 och 1265/1999 av den 21 juni 1999 samt nr 1783/1999 av den 12 juli 1999,

| — | med beaktande av artikel 163 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 163 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regionalpolitik, transport och turism (A5-0188/2003), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regionalpolitik, transport och turism (A5-0188/2003), och av följande skäl:

| A. | Sammanhållningen är ett av unionens strategiska mål, eftersom den syftar till att främja en harmonisk och enhetlig utveckling på hela dess område och i synnerhet till att avskaffa utvecklingshämmande faktorer. Dessa kan bestå av samhällsekonomiska begränsningar eller särskilda geografiska hinder, vilka äventyrar konkurrenskraften och livskvaliteten i dessa områden. |
| --- | --- |

A.

Sammanhållningen är ett av unionens strategiska mål, eftersom den syftar till att främja en harmonisk och enhetlig utveckling på hela dess område och i synnerhet till att avskaffa utvecklingshämmande faktorer. Dessa kan bestå av samhällsekonomiska begränsningar eller särskilda geografiska hinder, vilka äventyrar konkurrenskraften och livskvaliteten i dessa områden.

| B. | Målet med principen om territoriell ekonomisk och social sammanhållning, när det gäller dess sociala och ekonomiska aspekter, är att Europeiska unionens territorium skall integreras på ett polycentriskt sätt så att samtliga regioner kan ges lika möjligheter. |
| --- | --- |

B.

Målet med principen om territoriell ekonomisk och social sammanhållning, när det gäller dess sociala och ekonomiska aspekter, är att Europeiska unionens territorium skall integreras på ett polycentriskt sätt så att samtliga regioner kan ges lika möjligheter.

| C. | De generellt positiva resultat som sammanhållningspolitiken enligt kommissionens andra rapport hittills har givit innebär emellertid inte att man får bortse från problem som fortfarande är olösta och de åtgärder som krävs för att rätta till dem. |
| --- | --- |

C.

De generellt positiva resultat som sammanhållningspolitiken enligt kommissionens andra rapport hittills har givit innebär emellertid inte att man får bortse från problem som fortfarande är olösta och de åtgärder som krävs för att rätta till dem.

| D. | Efter utvidgningen kommer unionen att behöva en ännu mer effektiv sammanhållningspolitik med tanke på att utvidgningen till en gemenskap med 25 medlemsstater leder till mycket större skillnader än hittills. |
| --- | --- |

D.

Efter utvidgningen kommer unionen att behöva en ännu mer effektiv sammanhållningspolitik med tanke på att utvidgningen till en gemenskap med 25 medlemsstater leder till mycket större skillnader än hittills.

| E. | I den närmaste framtiden bör finansiellt stöd ges till de mindre gynnade områdena i de nya medlemsstaterna utan att man bortser från problemen och eftersläpningen i de nuvarande stödberättigade områdena, i synnerhet i de områden som har bestående begränsningar och de nuvarande mål 1-områdena, problem som naturligtvis inte kan avhjälpas med statistiska förändringar. |
| --- | --- |

E.

I den närmaste framtiden bör finansiellt stöd ges till de mindre gynnade områdena i de nya medlemsstaterna utan att man bortser från problemen och eftersläpningen i de nuvarande stödberättigade områdena, i synnerhet i de områden som har bestående begränsningar och de nuvarande mål 1-områdena, problem som naturligtvis inte kan avhjälpas med statistiska förändringar.

| F. | Kommissionen lade den 5 maj 2003 fram en undersökning om öregioner. |
| --- | --- |

F.

Kommissionen lade den 5 maj 2003 fram en undersökning om öregioner.

| G. | Sammanhållningspolitiken bör vara något mer än strikta ekonomiska kriterier som mäts i procent av BNP, och även innehålla kriterier för att mäta bestående strukturella faktorer som försvårar regionernas ekonomiska och sociala utveckling. |
| --- | --- |

G.

Sammanhållningspolitiken bör vara något mer än strikta ekonomiska kriterier som mäts i procent av BNP, och även innehålla kriterier för att mäta bestående strukturella faktorer som försvårar regionernas ekonomiska och sociala utveckling.

| H. | Strukturåtgärderna enligt mål 1 och 2 i områden med bestående begränsningar är oprecisa och ger olika resultat, men uppfyller likväl inte målet med en utveckling som motsvarar de grundläggande villkoren. |
| --- | --- |

H.

Strukturåtgärderna enligt mål 1 och 2 i områden med bestående begränsningar är oprecisa och ger olika resultat, men uppfyller likväl inte målet med en utveckling som motsvarar de grundläggande villkoren.

| I. | De yttersta randområdena karaktäriseras av att de har bestående, omfattande och många geografiska begränsningar som rör både klimat och struktur. Dessa områdens särskilda rättsliga status hänger framför allt samman med att de är belägna mycket långt ifrån den europeiska kontinenten. |
| --- | --- |

I.

De yttersta randområdena karaktäriseras av att de har bestående, omfattande och många geografiska begränsningar som rör både klimat och struktur. Dessa områdens särskilda rättsliga status hänger framför allt samman med att de är belägna mycket långt ifrån den europeiska kontinenten.

| J. | Det är lämpligt att hädanefter inte längre se målet med sammanhållning endast ur ekonomisk och social synvinkel, utan också ur territoriell synvinkel, eftersom hänsynen till den territoriella dimensionen helt stämmer överens med en målinriktad strategi för unionens ämnesprioriteringar, något som redan har bekräftats i kommissionens andra rapport om den ekonomiska och sociala sammanhållningen. |
| --- | --- |

J.

Det är lämpligt att hädanefter inte längre se målet med sammanhållning endast ur ekonomisk och social synvinkel, utan också ur territoriell synvinkel, eftersom hänsynen till den territoriella dimensionen helt stämmer överens med en målinriktad strategi för unionens ämnesprioriteringar, något som redan har bekräftats i kommissionens andra rapport om den ekonomiska och sociala sammanhållningen.

| K. | Principen om ”territoriell sammanhållning” kan definieras som en målsättning att införa en princip om rättvisa mellan Europas medborgare oavsett bostadsort, och målet är att ge alla invånare i unionen likvärdig tillgång till allmännyttiga tjänster samt att garantera optimala konkurrensförhållanden, hållbar utveckling och förbättrad livskvalitet för alla unionens områden med särskild hänsyn till de geografiska och demografiska skillnaderna. |
| --- | --- |

K.

Principen om ”territoriell sammanhållning” kan definieras som en målsättning att införa en princip om rättvisa mellan Europas medborgare oavsett bostadsort, och målet är att ge alla invånare i unionen likvärdig tillgång till allmännyttiga tjänster samt att garantera optimala konkurrensförhållanden, hållbar utveckling och förbättrad livskvalitet för alla unionens områden med särskild hänsyn till de geografiska och demografiska skillnaderna.

| L. | Öläget är samtidigt ett geografiskt och kulturellt särdrag, dvs. något som också bör tillmätas vikt i en utvecklingsstrategi, och en bestående nackdel, vilket leder till ytterligare svårigheter för områdenas konkurrenskraft. |
| --- | --- |

L.

Öläget är samtidigt ett geografiskt och kulturellt särdrag, dvs. något som också bör tillmätas vikt i en utvecklingsstrategi, och en bestående nackdel, vilket leder till ytterligare svårigheter för områdenas konkurrenskraft.

| M. | Även om artikel 158 omfattar öar finns det inte något instrument som i tillräcklig utsträckning gör det möjligt att genomföra denna politik och de särskilda åtgärder som dessa områden behöver. |
| --- | --- |

M.

Även om artikel 158 omfattar öar finns det inte något instrument som i tillräcklig utsträckning gör det möjligt att genomföra denna politik och de särskilda åtgärder som dessa områden behöver.

| N. | Det finns 286 öregioner i Europeiska unionen med cirka tio miljoner invånare. |
| --- | --- |

N.

Det finns 286 öregioner i Europeiska unionen med cirka tio miljoner invånare.

| O. | Bergsområdena (som utgör ungefär 30 procent av unionens territorium) är ett geografiskt arv som karakteriserar gemenskapen. Detta arv är så bräckligt att det kräver en försiktig politik för fysiskt och ekonomiskt, men även kulturrelaterat skydd. |
| --- | --- |

O.

Bergsområdena (som utgör ungefär 30 procent av unionens territorium) är ett geografiskt arv som karakteriserar gemenskapen. Detta arv är så bräckligt att det kräver en försiktig politik för fysiskt och ekonomiskt, men även kulturrelaterat skydd.

| P. | Unionens glest befolkade områden har mycket speciella begränsningar, som t.ex. mycket få invånare, kallt klimat och långa avstånd såväl inom regionen som till Europas huvudmarknader. Detta medför ett bestående strukturproblem, vilket kräver särskilt långsiktigt stöd. |
| --- | --- |

P.

Unionens glest befolkade områden har mycket speciella begränsningar, som t.ex. mycket få invånare, kallt klimat och långa avstånd såväl inom regionen som till Europas huvudmarknader. Detta medför ett bestående strukturproblem, vilket kräver särskilt långsiktigt stöd.

| Q. | Den allt högre medelåldern hos befolkningen i många europeiska regioner är en av de faktorer som kan komma att begränsa regionernas socioekonomiska utveckling och därför bör den europeiska strukturpolitiken ta hänsyn till detta inom ramen för nästa reform. |
| --- | --- |

Q.

Den allt högre medelåldern hos befolkningen i många europeiska regioner är en av de faktorer som kan komma att begränsa regionernas socioekonomiska utveckling och därför bör den europeiska strukturpolitiken ta hänsyn till detta inom ramen för nästa reform.

| R. | Det finns flera fall där de ovan nämnda begränsningarna sammanfaller (som t.ex. bergiga öar och avfolkade bergstrakter) eller särskilt svåra (vilket är fallet för skärgårdsområden, mycket små öar och områden med mycket låg befolkningstäthet som norra Sverige och Finland). |
| --- | --- |

R.

Det finns flera fall där de ovan nämnda begränsningarna sammanfaller (som t.ex. bergiga öar och avfolkade bergstrakter) eller särskilt svåra (vilket är fallet för skärgårdsområden, mycket små öar och områden med mycket låg befolkningstäthet som norra Sverige och Finland).

| S. | Jordbrukssystemen i områden med bestående begränsningar (öregioner, bergsområden eller glesbygder) har bestående strukturella särdrag som begränsar och styr det jordbruk som utvecklas. Detta betonas i artikel 33.2 a) i EG-fördraget, där det talas om jordbruksnäringens särskilda karaktär som är en följd av jordbrukets sociala struktur och av strukturella och naturbetingade olikheter mellan olika jordbruksregioner. |
| --- | --- |

S.

Jordbrukssystemen i områden med bestående begränsningar (öregioner, bergsområden eller glesbygder) har bestående strukturella särdrag som begränsar och styr det jordbruk som utvecklas. Detta betonas i artikel 33.2 a) i EG-fördraget, där det talas om jordbruksnäringens särskilda karaktär som är en följd av jordbrukets sociala struktur och av strukturella och naturbetingade olikheter mellan olika jordbruksregioner.

| T. | Den nuvarande ordningen för statliga stöd bortser från eller tar inte tillräcklig hänsyn till dessa områdens speciella situation med tanke på att det är uppenbart att de stöd som syftar till att kompensera för områdenas bestående begränsningar inte kan betraktas som en snedvridning av den inre marknaden, utan som nödvändiga utjämningsåtgärder. |
| --- | --- |

T.

Den nuvarande ordningen för statliga stöd bortser från eller tar inte tillräcklig hänsyn till dessa områdens speciella situation med tanke på att det är uppenbart att de stöd som syftar till att kompensera för områdenas bestående begränsningar inte kan betraktas som en snedvridning av den inre marknaden, utan som nödvändiga utjämningsåtgärder.

| U. | I sin resolution av den 12 februari 2003 om kommissionens vitbok om den gemensamma transportpolitiken (7) påminner Europaparlamentet om att transportpolitiken måste bidra till den ekonomiska och sociala sammanhållningen, beakta den särskilda karaktären i de avlägset belägna områdena, öregionerna, bergsområdena och glesbygdsområdena, och ta hänsyn till dessa områdens särskilda behov. |
| --- | --- |

U.

I sin resolution av den 12 februari 2003 om kommissionens vitbok om den gemensamma transportpolitiken (7) påminner Europaparlamentet om att transportpolitiken måste bidra till den ekonomiska och sociala sammanhållningen, beakta den särskilda karaktären i de avlägset belägna områdena, öregionerna, bergsområdena och glesbygdsområdena, och ta hänsyn till dessa områdens särskilda behov.

| V. | I Amsterdamfördraget görs ett åtagande avseende gemenskapens yttersta randområden och öregioner. |
| --- | --- |

V.

I Amsterdamfördraget görs ett åtagande avseende gemenskapens yttersta randområden och öregioner.

| 1. | Europaparlamentet är övertygat om att en sammanhållningspolitik på gemenskapsnivå är avgörande för unionens utveckling och kan ge ett grundläggande ”mervärde för gemenskapen” som förbättrar utvecklingsmöjligheterna. Därför avvisar parlamentet principiellt varje försök att åternationalisera denna politik. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet är övertygat om att en sammanhållningspolitik på gemenskapsnivå är avgörande för unionens utveckling och kan ge ett grundläggande ”mervärde för gemenskapen” som förbättrar utvecklingsmöjligheterna. Därför avvisar parlamentet principiellt varje försök att åternationalisera denna politik.

| 2. | Europaparlamentet begär att sammanhållningspolitiken fokuserar på konkurrenskraften och verkar till förmån för samtliga ekonomiska utvecklingsfaktorer: allt ifrån mänskliga resurser till forskning och från tillgänglighet till förbättring av infrastrukturen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet begär att sammanhållningspolitiken fokuserar på konkurrenskraften och verkar till förmån för samtliga ekonomiska utvecklingsfaktorer: allt ifrån mänskliga resurser till forskning och från tillgänglighet till förbättring av infrastrukturen.

| 3. | Europaparlamentet framhåller uttryckligen att solidaritetsprincipen, som utgör grundvalen för gemenskapens sammanhållningspolitik, också bör tillämpas i områden med särskilda geografiska utvecklingshinder, dvs. öregioner, bergsområden och glesbygder. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet framhåller uttryckligen att solidaritetsprincipen, som utgör grundvalen för gemenskapens sammanhållningspolitik, också bör tillämpas i områden med särskilda geografiska utvecklingshinder, dvs. öregioner, bergsområden och glesbygder.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att gemenskapsinitiativprogrammen såsom modell för sammanhållningsåtgärderna har förmått främja samarbetet mellan regionerna och givit viktiga partnerskapserfarenheter. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att gemenskapsinitiativprogrammen såsom modell för sammanhållningsåtgärderna har förmått främja samarbetet mellan regionerna och givit viktiga partnerskapserfarenheter.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att det i fördraget fastställts interventionsmöjligheter till förmån för unionens yttersta randområden, men att det däremot inte finns någon specifik hänvisning till de övriga områden som har bestående begränsningar på grund av geografiskt läge. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet konstaterar att det i fördraget fastställts interventionsmöjligheter till förmån för unionens yttersta randområden, men att det däremot inte finns någon specifik hänvisning till de övriga områden som har bestående begränsningar på grund av geografiskt läge.

| 6. | Europaparlamentet begär att de olika särdragen i områden med särskilda geografiska utvecklingshinder (öar, bergsområden och glesbygdsområden) skall erkännas inför nästa programperiod. Europaparlamentet anser att de regioner där dessa olika geografiska svårigheter bromsar den ekonomiska utvecklingen och utvecklingen rörande produktivitet och arbetslöshet, och vilka inte är berättigade till stöd från andra strukturfonder, bör kunna omfattas av ett reviderat mål 2-stöd. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet begär att de olika särdragen i områden med särskilda geografiska utvecklingshinder (öar, bergsområden och glesbygdsområden) skall erkännas inför nästa programperiod. Europaparlamentet anser att de regioner där dessa olika geografiska svårigheter bromsar den ekonomiska utvecklingen och utvecklingen rörande produktivitet och arbetslöshet, och vilka inte är berättigade till stöd från andra strukturfonder, bör kunna omfattas av ett reviderat mål 2-stöd.

| 7. | Europaparlamentet begär att det inrättas en ram för särskilda insatser med målet att ge gemenskapsstöd till alla åtgärder som syftar till att långsiktigt minska bestående strukturella begränsningar eller mildra deras konsekvenser. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet begär att det inrättas en ram för särskilda insatser med målet att ge gemenskapsstöd till alla åtgärder som syftar till att långsiktigt minska bestående strukturella begränsningar eller mildra deras konsekvenser.

| 8. | Europaparlamentet föreslår dessutom att områden med bestående begränsningar, oavsett i vilken utsträckning de i framtiden kommer att vara berättigade till strukturpolitiska stöd (mål 1, 2 eller gradvis utfasning), inom ramen för respektive klassificering skall kunna erhålla en samfinansieringsgrad från gemenskapen på mellan 5 och 10 procent med hänsyn till hur stora deras begränsningar är, särskilt om begränsningarna är flera eller allvarliga. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet föreslår dessutom att områden med bestående begränsningar, oavsett i vilken utsträckning de i framtiden kommer att vara berättigade till strukturpolitiska stöd (mål 1, 2 eller gradvis utfasning), inom ramen för respektive klassificering skall kunna erhålla en samfinansieringsgrad från gemenskapen på mellan 5 och 10 procent med hänsyn till hur stora deras begränsningar är, särskilt om begränsningarna är flera eller allvarliga.

| 9. | Europaparlamentet anser att unionens olika institutioner bör behandla genomförandet av artikel 158 i fördraget tillsammans med förklaring nr 30. Enligt denna artikel skall gemenskapen genom särskilda, samordnade insatser göra det möjligt för mindre gynnade regioner och öar att konkurrera på lika villkor med de starkaste regionerna. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att unionens olika institutioner bör behandla genomförandet av artikel 158 i fördraget tillsammans med förklaring nr 30. Enligt denna artikel skall gemenskapen genom särskilda, samordnade insatser göra det möjligt för mindre gynnade regioner och öar att konkurrera på lika villkor med de starkaste regionerna.

| 10. | Inför översynen av strukturfondsförordningarna 2007-2013 uppmanar Europaparlamentet kommissionen att inleda en öppen diskussion om det lämpligaste sättet att inlemma områden med bestående begränsningar i den nya lagstiftningen, i enlighet med deras särskilda karaktär och i syfte att gynna deras utveckling så mycket som möjligt. |
| --- | --- |

10.

Inför översynen av strukturfondsförordningarna 2007-2013 uppmanar Europaparlamentet kommissionen att inleda en öppen diskussion om det lämpligaste sättet att inlemma områden med bestående begränsningar i den nya lagstiftningen, i enlighet med deras särskilda karaktär och i syfte att gynna deras utveckling så mycket som möjligt.

| 11. | Europaparlamentet framhåller att bergsområdenas geografiska, fysiska, kulturella och ekonomiska särdrag, som avgör hur utvecklingen fortskrider och påverkar invånarnas sätt att leva, bör beaktas på lämpligt sätt i sammanhållningspolitiken. Detta bör ske enligt ett övergripande synsätt som främjar utvecklingen i de olika områdena, erkänner deras särdrag och tar fasta på deras särskilda möjligheter. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet framhåller att bergsområdenas geografiska, fysiska, kulturella och ekonomiska särdrag, som avgör hur utvecklingen fortskrider och påverkar invånarnas sätt att leva, bör beaktas på lämpligt sätt i sammanhållningspolitiken. Detta bör ske enligt ett övergripande synsätt som främjar utvecklingen i de olika områdena, erkänner deras särdrag och tar fasta på deras särskilda möjligheter.

| 12. | Europaparlamentet konstaterar att det inom den gemensamma jordbrukspolitiken har införts en explicit hänvisning (artikel 17 i EUGFJ-förordningen) till bergsområdena, som är missgynnade inom jordbrukssektorn. Parlamentet framhåller att det bör införas en liknande hänvisning i strukturfondsförordningarna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet konstaterar att det inom den gemensamma jordbrukspolitiken har införts en explicit hänvisning (artikel 17 i EUGFJ-förordningen) till bergsområdena, som är missgynnade inom jordbrukssektorn. Parlamentet framhåller att det bör införas en liknande hänvisning i strukturfondsförordningarna.

| 13. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att man tar itu med bergsområdenas problem inom ramen för en samarbetsstrategi som går utöver nationsgränserna och som kan åtgärda den oundvikliga splittring och den ineffektivitet som ett geografiskt begränsat tillvägagångssätt leder till. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att man tar itu med bergsområdenas problem inom ramen för en samarbetsstrategi som går utöver nationsgränserna och som kan åtgärda den oundvikliga splittring och den ineffektivitet som ett geografiskt begränsat tillvägagångssätt leder till.

| 14. | Europaparlamentet begär att man bedömer möjligheten att införa en explicit hänvisning till unionens glesbygder i fördraget i enlighet med protokoll 6 till anslutningsakten för Finland, Sverige och Österrike. Detta skulle kunna möjliggöra lämpligare insatser både på nationell nivå och gemenskapsnivå i syfte att åtgärda den eftersläpning i utvecklingen som beror på bestående naturrelaterade och geografiska förhållanden. Det skulle också göra det möjligt att beakta dessa särskilda förhållanden på andra gemenskapspolitiska områden som t.ex. konkurrenspolitiken, miljöpolitiken och transportpolitiken. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet begär att man bedömer möjligheten att införa en explicit hänvisning till unionens glesbygder i fördraget i enlighet med protokoll 6 till anslutningsakten för Finland, Sverige och Österrike. Detta skulle kunna möjliggöra lämpligare insatser både på nationell nivå och gemenskapsnivå i syfte att åtgärda den eftersläpning i utvecklingen som beror på bestående naturrelaterade och geografiska förhållanden. Det skulle också göra det möjligt att beakta dessa särskilda förhållanden på andra gemenskapspolitiska områden som t.ex. konkurrenspolitiken, miljöpolitiken och transportpolitiken.

| 15. | Europaparlamentet anser att långa avstånd till Europas marknader och inom regionerna på ett allvarligt sätt hämmar regionernas konkurrenskraft och deras möjligheter att utvecklas. Europaparlamentet efterlyser en grundlig utvärdering av de positiva effekter som informationstekniken kan ha i glesbygderna, och begär att glesbygdsområdenas unika kulturarv och naturresurser erkänns som ett värdefullt bidrag till mervärdet i Europa. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att långa avstånd till Europas marknader och inom regionerna på ett allvarligt sätt hämmar regionernas konkurrenskraft och deras möjligheter att utvecklas. Europaparlamentet efterlyser en grundlig utvärdering av de positiva effekter som informationstekniken kan ha i glesbygderna, och begär att glesbygdsområdenas unika kulturarv och naturresurser erkänns som ett värdefullt bidrag till mervärdet i Europa.

| 16. | Europaparlamentet betonar att EU, EU:s medlemsstater, regioner och kommuner med tanke på den framtida sammanhållningspolitiken gemensamt måste ta itu med det allvarliga problemet med avfolkningen och dess orsaker, särskilt i glesbygdsområden och i områden som ligger långt från näringslivscentra. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att EU, EU:s medlemsstater, regioner och kommuner med tanke på den framtida sammanhållningspolitiken gemensamt måste ta itu med det allvarliga problemet med avfolkningen och dess orsaker, särskilt i glesbygdsområden och i områden som ligger långt från näringslivscentra.

| 17. | När det gäller den utvecklingsstrategi som är effektivast för öarna anser Europaparlamentet att isoleringen och svårigheterna avseende tillgänglighet, vilka det hänvisas till i fördraget (särskilt artikel 158 och förklaring nr 30 i Amsterdamfördraget), måste beaktas i de framtida förordningarna som kriterier för stödberättigande för samtliga åtgärder inom sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

17.

När det gäller den utvecklingsstrategi som är effektivast för öarna anser Europaparlamentet att isoleringen och svårigheterna avseende tillgänglighet, vilka det hänvisas till i fördraget (särskilt artikel 158 och förklaring nr 30 i Amsterdamfördraget), måste beaktas i de framtida förordningarna som kriterier för stödberättigande för samtliga åtgärder inom sammanhållningspolitiken.

| 18. | Europaparlamentet anser att det vid översynen av gemenskapens konkurrenspolitik bör vara möjligt att stärka effekterna av regionalstöden i områden med bestående geografiska begränsningar och att garantera bibehållen nivå och god kvalitet på de offentliga tjänsterna i dessa områden. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att det vid översynen av gemenskapens konkurrenspolitik bör vara möjligt att stärka effekterna av regionalstöden i områden med bestående geografiska begränsningar och att garantera bibehållen nivå och god kvalitet på de offentliga tjänsterna i dessa områden.

| 19. | Europaparlamentet kräver en ändring av artikel 87.3 a i EG-fördraget om statligt stöd, så att bestämmelserna tar hänsyn till regioner med bestående eller allvarliga geografiska eller demografiska begränsningar. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet kräver en ändring av artikel 87.3 a i EG-fördraget om statligt stöd, så att bestämmelserna tar hänsyn till regioner med bestående eller allvarliga geografiska eller demografiska begränsningar.

| 20. | Europaparlamentet anser att det också är nödvändigt att man på andra gemenskapspolitiska områden, särskilt inom transport- och miljöpolitiken, beaktar särdragen i områden med bestående geografiska begränsningar ur regionalpolitisk synvinkel på gemenskapsnivå och att man på ett konsekvent sätt tar hänsyn till dessa särdrag inom sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att det också är nödvändigt att man på andra gemenskapspolitiska områden, särskilt inom transport- och miljöpolitiken, beaktar särdragen i områden med bestående geografiska begränsningar ur regionalpolitisk synvinkel på gemenskapsnivå och att man på ett konsekvent sätt tar hänsyn till dessa särdrag inom sammanhållningspolitiken.

| 21. | Europaparlamentet betonar den roll som de stora transeuropeiska näten kan spela för att avhjälpa problemen med tillgänglighet och för att främja konkurrenskraften och den territoriella sammanhållningen. Parlamentet önskar att de transeuropeiska transportnäten i framtiden fäster ökad uppmärksamhet vid områden med bestående begränsningar. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar den roll som de stora transeuropeiska näten kan spela för att avhjälpa problemen med tillgänglighet och för att främja konkurrenskraften och den territoriella sammanhållningen. Parlamentet önskar att de transeuropeiska transportnäten i framtiden fäster ökad uppmärksamhet vid områden med bestående begränsningar.

| 22. | Europaparlamentet erinrar om det strategiska värdet av utvecklingsplaneringen i europeiskt perspektiv (ESDP). Tack vare en modell för polycentrisk utveckling kan detta program stödja insatserna för tillväxten i områden som inte bara har särskilda geografiska nackdelar, utan som generellt befinner sig långt ifrån de områden dit den ekonomiska verksamheten främst koncentreras. Parlamentet önskar att detta strategiska dokument tas upp till ny behandling i ljuset av utvidgningen. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet erinrar om det strategiska värdet av utvecklingsplaneringen i europeiskt perspektiv (ESDP). Tack vare en modell för polycentrisk utveckling kan detta program stödja insatserna för tillväxten i områden som inte bara har särskilda geografiska nackdelar, utan som generellt befinner sig långt ifrån de områden dit den ekonomiska verksamheten främst koncentreras. Parlamentet önskar att detta strategiska dokument tas upp till ny behandling i ljuset av utvidgningen.

| 23. | Europaparlamentet anser att riktlinjerna för statliga regionalstöd, vars effekter på situationen i dessa områden troligen är större än effekterna av strukturpolitiken, måste omdefinieras så att områden med bestående strukturella begränsningar kan erhålla stöd enligt taket för den reviderade nettobidragsekvivalenten. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att riktlinjerna för statliga regionalstöd, vars effekter på situationen i dessa områden troligen är större än effekterna av strukturpolitiken, måste omdefinieras så att områden med bestående strukturella begränsningar kan erhålla stöd enligt taket för den reviderade nettobidragsekvivalenten.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar regeringskonferensen att i fördraget om upprättandet av en konstitution för Europa erkänna de bestående geografiska begränsningarna och behovet av en gemenskapsstrategi för att komma till rätta med dem. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar regeringskonferensen att i fördraget om upprättandet av en konstitution för Europa erkänna de bestående geografiska begränsningarna och behovet av en gemenskapsstrategi för att komma till rätta med dem.

| 25. | Europaparlamentet föreslår dessutom att en rättslig ram inrättas som medger nödvändig flexibilitet för bestämmelser om statliga stöd och önskar därför att artikel 87.3 i det nuvarande fördraget kompletteras på följande sätt:
  ”Som förenligt med den gemensamma marknaden kan anses






  a) | stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning eller där det finns allvarliga eller bestående geografiska eller demografiska begränsningar,” |
| --- | --- | --- |

25.

Europaparlamentet föreslår dessutom att en rättslig ram inrättas som medger nödvändig flexibilitet för bestämmelser om statliga stöd och önskar därför att artikel 87.3 i det nuvarande fördraget kompletteras på följande sätt:

”Som förenligt med den gemensamma marknaden kan anses

a)

stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning eller där det finns allvarliga eller bestående geografiska eller demografiska begränsningar,”

| 26. | Europaparlamentet anser därför att det är lämpligt att ta tillfället i akt att vid utarbetandet av det framtida konstitutionella fördraget samtidigt ta upp situationen för dessa olika områden och förtydliga bestämmelserna i artikel 158 om öar och beakta bergsområdenas och glesbygdsområdenas situation. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser därför att det är lämpligt att ta tillfället i akt att vid utarbetandet av det framtida konstitutionella fördraget samtidigt ta upp situationen för dessa olika områden och förtydliga bestämmelserna i artikel 158 om öar och beakta bergsområdenas och glesbygdsområdenas situation.

| 27. | Europaparlamentet föreslår därför (på grundval av förklaring nr 30 till Amsterdamfördraget om öregioner) att artikel 158 i fördraget kompletteras med följande bestämmelse: ”[Gemenskapen] skall ta hänsyn till de bestående strukturella begränsningarna för öar, bergsområden och glest befolkade områden, i synnerhet när det är fråga om flera eller allvarliga begränsningar. Gemenskapen skall vid behov införa särskilda åtgärder i förhållande till hur allvarliga begränsningarna är i syfte att bättre integrera dessa områden i den inre marknaden på likvärdiga villkor.” |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet föreslår därför (på grundval av förklaring nr 30 till Amsterdamfördraget om öregioner) att artikel 158 i fördraget kompletteras med följande bestämmelse: ”[Gemenskapen] skall ta hänsyn till de bestående strukturella begränsningarna för öar, bergsområden och glest befolkade områden, i synnerhet när det är fråga om flera eller allvarliga begränsningar. Gemenskapen skall vid behov införa särskilda åtgärder i förhållande till hur allvarliga begränsningarna är i syfte att bättre integrera dessa områden i den inre marknaden på likvärdiga villkor.”

| 28. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Regionkommittén. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Regionkommittén.

---

(1)  EGT C 150, 19.5.1997, s. 62.

(2)  EGT C 195, 22.6.1998, s. 59.

(3)  EGT C 197, 12.7.2001, s. 193.

(4)  EGT C 284 E, 21.11.2002, s. 329.

(5)  P5_TA(2002)0535.

(6)  EGT C 61, 14.3.2003, s. 113.

(7)  P5_TA-PROV(2003)0054.

---

Onsdag 3 september 2003

| 25.3.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 76/117 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 76/117

---

PROTOKOLL

(2004/C 76 E/03)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Guido PODESTÀ

Vice talman

1.   Öppnande av sammanträdet

Sammanträdet öppnades kl. 09.00.

2.   Skriftliga förklaringar (artikel 51 i arbetsordningen)

Nedanstående dokument hade lämnats in:

En skriftlig förklaring att införa i registret (artikel 51 i arbetsordningen) från Othmar Kara som genomförande av en folkomröstning i hela Europa om EU:s konstitution (konstitutionellt fördrag) (nr 16/2003).

Den skriftliga förklaringen nr 9/2003, som inte erhållit nödvändigt antal underskrifter, hade bortfallit, i enlighet med bestämmelserna i artikel 51.5 i arbetsordningen.

3.   EU:s förbindelser med Kuba (debatt)

Muntliga frågor från Elmar Brok, för utskottet AFET, till rådet och kommissionen, om EU:s förbindelser med Kuba (B5-0271/2003 och 0272/2003).

Elmar Brok utvecklade de muntliga frågorna.

Talare: Franco Frattini (rådets tjänstgörande ordförande).

Talare: Poul Nielson (ledamot av kommissionen).

Talare: Gerardo Galeote Quecedo för PPE-DE-gruppen, Raimon Obiols i Germà för PSE-gruppen, Carles-Alfred Gasòliba i Böhm för ELDR-gruppen, Pedro Marset Campos för GUE/NGL-gruppen, Marie Anne Isler Béguin för Verts/ALE-gruppen, José Ribeiro e Castro för UEN-gruppen, Paul Coûteaux för EDD-gruppen, Emma Bonino, grupplös, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Johannes (Hannes) Swoboda, Jules Maaten, Philip Claeys, Charles Tannock, Concepció Ferrer, Poul Nielson och Marco Pannella.

Framlagda resolutionsförslag, i enlighet med artikel 42.5 i arbetsordningen, att anta i slutet av debatten:

| — | Marie Anne Isler Béguin och Joost Lagendijk för Verts/ALE-gruppen, om förbindelserna mellan EU och Kuba (B5-0365/2003), |
| --- | --- |

—

Marie Anne Isler Béguin och Joost Lagendijk för Verts/ALE-gruppen, om förbindelserna mellan EU och Kuba (B5-0365/2003),

| — | Concepció Ferrer, Gerardo Galeote Quecedo och José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra för PPE-DEgruppen, om förbindelserna mellan EU och Kuba (B5-0366/2003), |
| --- | --- |

—

Concepció Ferrer, Gerardo Galeote Quecedo och José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra för PPE-DEgruppen, om förbindelserna mellan EU och Kuba (B5-0366/2003),

| — | Jannis Sakellariou för PSE-gruppen, om förbindelserna mellan EU och Kuba (B5-0367/2003), |
| --- | --- |

—

Jannis Sakellariou för PSE-gruppen, om förbindelserna mellan EU och Kuba (B5-0367/2003),

| — | Gerard Collins, Luís Queiró och José Ribeiro e Castro för UEN-gruppen, om Kuba (B5-0368/2003), |
| --- | --- |

—

Gerard Collins, Luís Queiró och José Ribeiro e Castro för UEN-gruppen, om Kuba (B5-0368/2003),

| — | Bob van den Bos för ELDR-gruppen, om förbindelserna mellan EU och Kuba (B5-0369/2003), |
| --- | --- |

—

Bob van den Bos för ELDR-gruppen, om förbindelserna mellan EU och Kuba (B5-0369/2003),

| — | Pedro Marset Campos för GUE/NGL-gruppen, om förbindelserna mellan EU och Kuba (B5-0370/2003). |
| --- | --- |

—

Pedro Marset Campos för GUE/NGL-gruppen, om förbindelserna mellan EU och Kuba (B5-0370/2003).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet, 4.9.2003, punkt 10.

ORDFÖRANDESKAP: Pat COX

Talman

4.   Europeiska konventet (debatt)

Valéry Giscard d'Estaing (ordförande för Europeiska konventet) lade fram utkastet till fördrag om upprättande av en konstitution för Europa.

Talare: Gianfranco Fini och Franco Frattini (rådets tjänstgörande ordförande).

Talare: Romano Prodi (kommissionens ordförande).

Talare: Íñigo Méndez de Vigo (ordförande för Europaparlamentets delegation till Europeiska konventet) och Klaus Hänsch (delegationens förste vice ordförande).

Talare: Hans-Gert Poettering för PPE-DE-gruppen, Enrique Barón Crespo för PSE-gruppen, Graham R. Watson för ELDR-gruppen, Francis Wurtz för GUE/NGL-gruppen, Monica Frassoni för Verts/ALE-gruppen, Charles Pasqua för UEN-gruppen, William Abitbol för EDD-gruppen, och Georges Berthu, grupplös.

Talare: Andrew Nicholas Duff (andre vice ordförande för Europaparlamentets delegation till Europeiska konventet) och Valéry Giscard d'Estaing.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

5.   Välkomsthälsning

Talmannen välkomnade å parlamentets vägnar en delegation från det ukrainska parlamentet som hade tagit plats på åhörarläktaren. Delegation leddes av Boris Tarasjuk, före detta utrikesminister.

ORDFÖRANDESKAP: David W. MARTIN

Vice talman

OMRÖSTNING

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilaga 1 till protokollet.

6.   Ändringsbudget 3/2003 (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2003 för budgetåret 2003, Avsnitt III — kommissionen [SEK(2003) 552 — C5-0289/2003 — 2003/2103(BUD)] — Budgetutskottet. Föredragande: Göran Färm (A5-0261/2003)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 1)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2003)0361)

7.   Fiskeavtal EG/Guinea * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om ingående av ett avtal genom skriftväxling om förlängning för perioden 1 januari 2003-31 december 2003 av protokollet 2000-2001 om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Revolutionära folkrepubliken Guineas regering när det gäller fiske utanför Guineas kust [KOM(2003) 107 — C5-0128/2003 — 2003/0049(CNS)] — Fiskeriutskottet. Föredragande: Juan Ojeda Sanz (A5-0264/2003)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 2)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2003)0362)

8.   Halvtidsöversyn av det fjärde fiskeprotokollet mellan EU och Grönland (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om halvtidsöversyn av det fjärde fiskeprotokollet mellan EU och Grönland [KOM(2002) 697 — 2003/2035(INI)] — Fiskeriutskottet. Föredragande: Rosa Miguélez Ramos (A5-0228/2003)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 3)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2003)0363)

9.   Minimikrav på utbildning för sjöfolk ***I (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/25/EG om minimikrav på utbildning för sjöfolk [KOM(2003) 1 — C5-0006/2003 — 2003/0001(COD)] — Utskottet för regionalpolitik, transport och turism. Föredragande: Bernard Poignant (A5-0152/2003)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 4)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes (P5_TA(2003)0364)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P5_TA(2003)0364)

10.   Samordning av de sociala trygghetssystemen ***I (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om samordning av de sociala trygghetssystemen [KOM(1998) 779 — C4-0137/1999 — 1998/0360(COD)] — Utskottet för sysselsättning och sociala frågor. Föredragande: Jean Lambert (A5-0226/2003)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 5)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes (P5_TA(2003)0365)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P5_TA(2003)0365)

Inlägg om omröstningen:

| — | Ria G.H.C. Oomen-Ruijten begärde att man skulle rösta om ändringsförslag 42 efter ändringsförslag 55. Talmannen konstaterade att ingen motsatte sig denna begäran. |
| --- | --- |

—

Ria G.H.C. Oomen-Ruijten begärde att man skulle rösta om ändringsförslag 42 efter ändringsförslag 55. Talmannen konstaterade att ingen motsatte sig denna begäran.

11.   Daphne II-programmet (2004-2008) ***I (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättandet av en andra fas (2004-2008) av gemenskapens insatsprogram för att förebygga våld mot barn, ungdomar och kvinnor och för att skydda våldsoffer och riskgrupper (Daphne II-programmet) [KOM(2003) 54 — C5-0060/2003 — 2003/0025(COD)] — Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor. Föredragande: Lissy Gröner (A5-0280/2003)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 6)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes (P5_TA(2003)0366)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P5_TA(2003)0366)

12.   Räkenskaper för jordbruket ***I (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om räkenskaper för jordbruket i gemenskapen [KOM(2003) 50 — C5-0020/2003 — 2003/0023(COD)] — Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling. Föredragande: María Izquierdo Rojo (A5-0268/2003)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 7)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes (P5_TA(2003)0367)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P5_TA(2003)0367)

13.   Rättsliga grunder och respekt för EG-rätten (omröstning)

Betänkande om de rättsliga grunderna och respekten för EG-rätten [2001/2151(INI)] — Utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden. Föredragande: Ioannis Koukiadis (A5-0180/2003)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 8)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P5_TA(2003)0368)

Inlägg om omröstningen:

| — | Föredraganden begärde att man skulle stryka hänvisningen till ”konventet” i punkterna 9, 10 och 11 och bara hänvisa till ”regeringskonferensen”.
  (Talmannen svarade att så skulle ske.) |
| --- | --- |

—

Föredraganden begärde att man skulle stryka hänvisningen till ”konventet” i punkterna 9, 10 och 11 och bara hänvisa till ”regeringskonferensen”.

(Talmannen svarade att så skulle ske.)

Manuel Medina Ortega påpekade en felaktighet i punkt 4 i den spanska språkversionen.

14.   Resultattavla för genomförandet av den socialpolitiska agendan (omröstning)

Betänkande om resultattavlan för genomförandet av den socialpolitiska agendan [KOM(2003) 57 — 2003/2097(INI)] — Utskottet för sysselsättning och sociala frågor. Föredragande: Ilda Figueiredo (A5-0247/2003)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 9)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P5_TA(2003)0369)

Inlägg om omröstningen:

| — | Föredraganden yttrade sig före omröstningen. |
| --- | --- |

—

Föredraganden yttrade sig före omröstningen.

| — | Anne E.M. Van Lancker föreslog en språklig ändring av den nederländska språkversionen av ändringsförslag 15. Denna ändring skulle innebära att den begäran om delad omröstning som gjorts av hennes grupp (PSE) inte längre var motiverad. (Föredraganden samtyckte till förslaget.) |
| --- | --- |

—

Anne E.M. Van Lancker föreslog en språklig ändring av den nederländska språkversionen av ändringsförslag 15. Denna ändring skulle innebära att den begäran om delad omröstning som gjorts av hennes grupp (PSE) inte längre var motiverad. (Föredraganden samtyckte till förslaget.)

15.   Främjande och skydd av funktionshindrades rättigheter och värdighet (omröstning)

Betänkande om kommissionenens meddelande till rådet och Europaparlamentet ”På väg mot en rättsligt bindande FN-konvention för att främja och skydda funktionshindrades rättigheter och värdighet” [KOM(2003) 16 — 2003/0016(INI)] — Utskottet för sysselsättning och sociala frågor. Föredragande: Elizabeth Lynne (A5-0270/2003)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 10)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P5_TA(2003)0370)

16.   Röstförklaringar

Skriftliga röstförklaringar:

Skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 137.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.

Muntliga röstförklaringar:

Betänkande Poignant — A5-0152/2003

| — | Carlo Fatuzzo |
| --- | --- |

—

Carlo Fatuzzo

Betänkande Lambert — A5-0226/2003

| — | Carlo Fatuzzo |
| --- | --- |

—

Carlo Fatuzzo

Betänkande Gröner — A5-0280/2003

| — | Carlo Fatuzzo |
| --- | --- |

—

Carlo Fatuzzo

Betänkande Izquierdo Rojo — A5-0268/2003

| — | Carlo Fatuzzo |
| --- | --- |

—

Carlo Fatuzzo

Betänkande Koukiadis — A5-0180/2003

| — | Carlo Fatuzzo |
| --- | --- |

—

Carlo Fatuzzo

Betänkande Lynne — A5-0270/2003

| — | Brian Crowley och Carlo Fatuzzo |
| --- | --- |

—

Brian Crowley och Carlo Fatuzzo

17.   Rättelser till avgivna röster

Följande ledamöter hade haft för avsikt att rösta enligt följande:

Betänkande Poignant — A5-0152/2003

| — | ändringsförslag 4

  nej: Carlos Carnero González |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 4

nej: Carlos Carnero González

Betänkande Lambert — A5-0226/2003

| — | ändringsförslag 1

  nej: Colette Flesch |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 1

nej: Colette Flesch

| — | ändringsförslag 43

  ja: Margrietus J. van den Berg

  nedlagd röst: Brian Simpson |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 43

ja: Margrietus J. van den Berg

nedlagd röst: Brian Simpson

| — | ändringsförslag 48

  nedlagd röst: Eryl Margaret McNally |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 48

nedlagd röst: Eryl Margaret McNally

Betänkande Figueiredo — A5-0247/2003

| — | ändringsförslag 1 och 5 identiska

  ja: Arlindo Cunha |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 1 och 5 identiska

ja: Arlindo Cunha

| — | ändringsförslag 17, första delen

  ja: Barbara Weiler, Claude Turmes |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 17, första delen

ja: Barbara Weiler, Claude Turmes

| — | ändringsförslag 17, andra delen

  nej: Claude Turmes |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 17, andra delen

nej: Claude Turmes

Betänkande Lynne — A5-0270/2003

| — | punkt 10, andra delen

  ja: Harlem Désir, Fodé Sylla

  nedlagd röst: Hans-Peter Martin |
| --- | --- |

—

punkt 10, andra delen

ja: Harlem Désir, Fodé Sylla

nedlagd röst: Hans-Peter Martin

| — | punkt 11, andra delen

  ja: Fodé Sylla, Eryl Margaret McNally, Cristina Gutiérrez-Cortines

  nej: Arlene McCarthy |
| --- | --- |

—

punkt 11, andra delen

ja: Fodé Sylla, Eryl Margaret McNally, Cristina Gutiérrez-Cortines

nej: Arlene McCarthy

SLUT PÅ OMRÖSTNINGEN

(Sammanträdet avbröts kl. 13.20 och återupptogs kl. 15.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Pat COX

Talman

18.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

*

- *

Den nye ledamoten Giorgio Calò (se punkt 19 nedan) hade skrivit på närvarolistan för onsdagens sammanträde, men av tekniska skäl var det inte möjligt att införa hans namn i denna lista.

19.   Parlamentets sammansättning

Behöriga italienska myndigheter hade meddelat att Giorgio Calò utsetts till ledamot av parlamentet i stället för Luciano Caveri med verkan från och med den 3 september 2003.

Talmannen påminde om bestämmelserna i artikel 7.5 i arbetsordningen.

20.   Läget i Irak (uttalanden följda av debatt)

Uttalanden av rådet och kommissionen: Läget i Irak

Franco Frattini (rådets tjänstgörande ordförande) och Christopher Patten (ledamot av kommissionen) gjorde uttalanden.

Talare: Elmar Brok för PPE-DE-gruppen, Enrique Barón Crespo för PSE-gruppen, Graham R. Watson för ELDR-gruppen, Pernille Frahm för GUE/NGL-gruppen, Daniel Marc Cohn-Bendit för Verts/ALE-gruppen, Gerard Collins för UEN-gruppen, Bastiaan Belder för EDD-gruppen, Emma Bonino, grupplös, Philippe Morillon, Jannis Sakellariou, Nicholson of Winterbourne, Reinhold Messner, Paul Coûteaux, Dominique F.C. Souchet, Hartmut Nassauer, John Hume, Ulla Margrethe Sandbæk, Jonathan Evans, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Franco Frattini och Christopher Patten.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

21.   De mänskliga rättigheterna i världen under 2002 och EU:s politik — EU och kampen mot tortyr (gemensam debatt)

Betänkande om de mänskliga rättigheterna i världen under 2002 och EU:s politik för de mänskliga rättigheterna [2002/2011(INI)] — Utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik. Föredragande: Bob van den Bos (A5-0274/2003)

Muntlig fråga om EU och kampen mot tortyr från:

| — | Bob van den Bos, Nicholson of Winterbourne, Sarah Ludford, Elizabeth Lynne, Bill Newton Dunn, Johan Van Hecke och Joan Vallvé för ELDR-gruppen. |
| --- | --- |

—

Bob van den Bos, Nicholson of Winterbourne, Sarah Ludford, Elizabeth Lynne, Bill Newton Dunn, Johan Van Hecke och Joan Vallvé för ELDR-gruppen.

| — | Nuala Ahern, Matti Wuori, Danielle Auroi, Kathalijne Maria Buitenweg, Alexander de Roo, Jan Dhaene, Raina A. Mercedes Echerer, Jillian Evans, Monica Frassoni, Ian Stewart Hudghton, Jean Lambert, Alain Lipietz, Nelly Maes, Neil MacCormick, Heide Rühle och Inger Schörling för Verts/ALE-gruppen. |
| --- | --- |

—

Nuala Ahern, Matti Wuori, Danielle Auroi, Kathalijne Maria Buitenweg, Alexander de Roo, Jan Dhaene, Raina A. Mercedes Echerer, Jillian Evans, Monica Frassoni, Ian Stewart Hudghton, Jean Lambert, Alain Lipietz, Nelly Maes, Neil MacCormick, Heide Rühle och Inger Schörling för Verts/ALE-gruppen.

| — | Francis Wurtz, Pernille Frahm och André Brie för GUE/NGL-gruppen. |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz, Pernille Frahm och André Brie för GUE/NGL-gruppen.

| — | Niall Andrews, Mary Elizabeth Banotti, Marco Cappato, Paulo Casaca, John Walls Cushnahan, Proinsias De Rossa, Koldo Gorostiaga Atxalandabaso, Glenys Kinnock, Torben Lund, Antonio Mussa, Ulla Margrethe Sandbæk, Catherine Stihler, Joke Swiebel, Anders Wijkman och Jan Marinus Wiersma.
  (B5-0274/2003) |
| --- | --- |

—

Niall Andrews, Mary Elizabeth Banotti, Marco Cappato, Paulo Casaca, John Walls Cushnahan, Proinsias De Rossa, Koldo Gorostiaga Atxalandabaso, Glenys Kinnock, Torben Lund, Antonio Mussa, Ulla Margrethe Sandbæk, Catherine Stihler, Joke Swiebel, Anders Wijkman och Jan Marinus Wiersma.

(B5-0274/2003)

Bob van den Bos redogjorde för sitt betänkande och utvecklade den muntliga frågan.

ORDFÖRANDESKAP: Gérard ONESTA

Vice talman

Talare: Roberto Antonione (rådets tjänstgörande ordförande), som även besvarade den muntliga frågan.

Talare: Poul Nielson (ledamot av kommissionen).

Talare: Michael Gahler för PPE-DE-gruppen, Michael Cashman för PSE-gruppen, Johan Van Hecke för ELDR-gruppen, Gérard Caudron för GUE/NGL-gruppen, Matti Wuori för Verts/ALE-gruppen, Arie M. Oostlander, Giovanni Claudio Fava, Sarah Ludford, Konstantinos Alyssandrakis, Lennart Sacrédeus, Véronique De Keyser, Alexandros Alavanos, Geoffrey Van Orden, Richard Howitt, Arlette Laguiller, Amalia Sartori, Antonione och Poul Nielson.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet, 4.9.2003, punkt 11.

22.   Situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2002) (debatt)

Betänkande om situationen när det gäller de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2002) [2002/2013(INI)] — Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor. Föredragande: Fodé Sylla (A5-0281/2003)

Fodé Sylla (föredragande) redogjorde för sitt betänkande.

Talare: António Vitorino (ledamot av kommissionen) och Eurig Wyn (föredragande av yttrande från utskottet CULT).

ORDFÖRANDESKAP: Alonso José PUERTA

Vice talman

Talare: Anna Karamanou (föredragande av yttrande från utskottet FEMM), Thierry Cornillet för PPE-DEgruppen, Joke Swiebel för PSE-gruppen, Olle Schmidt för ELDR-gruppen, Alima Boumediene-Thiery för Verts/ALE-gruppen, Luís Queiró för UEN-gruppen, Johannes (Hans) Blokland för EDD-gruppen, Mario Borghezio, grupplös, Hubert Pirker, Adeline Hazan, Josu Ortuondo Larrea, Koenraad Dillen, Fodé Sylla, gjorde ett personligt uttalande till följd av Koenraad Dillens inlägg, Jorge Salvador Hernández Mollar, Josu Ortuondo Larrea, gjorde ett personligt uttalande till följd av Jorge Salvador Hernández Mollars inlägg, Sérgio Sousa Pinto, Marco Pannella, Giacomo Santini, Olga Zrihen, Koldo Gorostiaga Atxalandabaso och Fodé Sylla.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet, 4.9.2003, punkt 12.

23.   Frågestund (frågor till rådet)

Parlamentet behandlade en rad frågor till rådet (B5-0273/2003).

Fråga 1 från Camilo Nogueira Román: Tragiska dödsfall av immigranter i drunkningsolyckor utanför södra EU:s Atlant- och Medelhavskust.

Roberto Antonione (rådets tjänstgörande ordförande) besvarade frågan samt en följdfråga från Josu Ortuondo Larrea (ersättare för frågeställaren).

Fråga 2 från Manuel Medina Ortega: Ulises-projektet.

Roberto Antonione besvarade frågan samt följdfrågor från Manuel Medina Ortega och Bernd Posselt.

Fråga 3 från Alexandros Alavanos: Det italienska ordförandeskapets bekämpande av illegal invandring.

Roberto Antonione besvarade frågan samt en följdfråga från Alexandros Alavanos.

Fråga 4 från Malcolm Harbour: Konkurrenskraft inom EU.

Roberto Antonione besvarade frågan samt följdfrågor från Malcolm Harbour och Paul Rübig.

Fråga 5 från Piia-Noora Kauppi: En fortsättning på eVote-initiativet, ett exempel på interaktiv Internetdemokrati, under det italienska ordförandeskapet.

Roberto Antonione besvarade frågan samt en följdfråga från Piia-Noora Kauppi.

Fråga 6 från Mihail Papayannakis: Fångar i Irak.

Roberto Antonioni besvarade frågan samt en följdfråga från Alexandros Alavanos (ersättare för frågeställaren).

Fråga 7 från María Izquierdo Rojo: Dialogen EU-Medelhavsländerna och kvinnornas ställning.

Roberto Antonione besvarade frågan samt en följdfråga från María Izquierdo Rojo.

De frågor som på grund av tidsbrist inte hade besvarats skulle erhålla skriftliga svar.

Talmannen förklarade frågestunden med frågor till rådet avslutad.

(Sammanträdet avbröts kl. 19.10 och återupptogs kl. 21.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Joan COLOM I NAVAL

Vice talman

24.   Förvaltning av vatten i utvecklingsländer — Handel och utveckling (debatt)

Betänkande om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om förvaltning av vatten i utvecklingsländer och prioriteringar för EU:s utvecklingssamarbete [KOM(2002) 132 — C5-0335/2002-2002/2179(COS)] — Utskottet för utveckling och samarbete. Föredragande: Paul A.A.J.G. Lannoye (A5-0273/2003)

Betänkande om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om handel och utveckling ”Att hjälpa utvecklingsländerna att dra nytta av handeln” [KOM(2002) 513 — 2002/2282(INI)] — Utskottet för utveckling och samarbete. Föredragande: Luisa Morgantini (A5-0277/2003)

Paul A.A.J.G. Lannoye redogjorde för sitt betänkande.

Luisa Morgantini redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Poul Nielson (ledamot av kommissionen).

Talare: Karsten Knolle för PPE-DE-gruppen, Karin Scheele för PSE-gruppen, Maria Johanna (Marieke) Sanders-ten Holte för ELDR-gruppen, Hans Modrow för GUE/NGL-gruppen, Didier Rod för Verts/ALEgruppen, Liam Hyland för UEN-gruppen, Bastiaan Belder för EDD-gruppen, Nirj Deva, Glenys Kinnock, Willy C.E.H. De Clercq, Armonia Bordes, Seán Ó Neachtain, Bent Hindrup Andersen, Eija-Riitta Anneli Korhola, Harlem Désir, Cristina Gutiérrez-Cortines, Margrietus J. van den Berg, Bashir Khanbhai och Poul Nielson.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet, 4.9.2003, punkt 13.

25.   Hälsa och fattigdomsbekämpning i utvecklingsländerna (debatt)

Betänkande om meddelandet från kommissionen om hälsa och fattigdomsbekämpning i utvecklingsländerna [KOM(2002) 129 — C5-0334/2002 — 2002/2178(COS)] — Utskottet för utveckling och samarbete. Föredragande: John Bowis (A5-0217/2003)

John Bowis redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Poul Nielson (ledamot av kommissionen).

Talare: María Elena Valenciano Martínez-Orozco (föredragande av yttrande från utskottet FEMM), Jürgen Zimmerling för PPE-DE-gruppen, Karin Junker för PSE-gruppen, Gérard Caudron för GUE/NGL-gruppen, Didier Rod för Verts/ALE-gruppen, Eija-Riitta Anneli Korhola och Margrietus J. van den Berg.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet, 4.9.2003, punkt 15.

26.   Icke-statliga aktörers deltagande i Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik (debatt)

Betänkande om kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet och Ekonomiska och soicala kommittén om icke-statliga aktörers deltagande i Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik [KOM(2002) 598 — 2002/2283(INI)] — Utskottet för utveckling och samarbete. Föredragande: Richard Howitt (A5-0249/2003)

Richard Howitt redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Poul Nielson (ledamot av kommissionen).

Talare: Bashir Khanbhai för PPE-DE-gruppen, Francisca Sauquillo Pérez del Arco för PSE-gruppen, Didier Rod för Verts/ALE-gruppen, Jürgen Zimmerling, Michael Gahler, Richard Howitt och Poul Nielson.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet, 4.9.2003, punkt 16.

27.   Utvecklingspolitik och genomförande av det yttre biståndet (2001) (debatt)

Betänkande om kommissionens årsrapport 2001 till rådet och Europaparlamentet om EG:s utvecklingspolitik och genomförande av det yttre biståndet [KOM(2002) 490 — C5-0607/2002 — 2002/2246(INI)] — Utskottet för utveckling och samarbete. Föredragande: Miguel Angel Martínez Martínez (A5-0209/2003)

Miguel Angel Martínez Martínez redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Poul Nielson (ledamot av kommissionen).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet, 4.9.2003, punkt 7.

28.   Föredragningslista för nästa sammanträde

Föredragningslistan för nästa sammanträde var fastställd (”Föredragningslista” PE 334.347/OJJE).

29.   Avslutande av sammanträdet

Sammanträdet avslutades kl. 23.45.

Julian Priestley

Generalsekreterare

José Alonso Puerta

Vice talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev på:

Aaltonen, Abitbol, Adam, Ainardi, Alavanos, Almeida Garrett, Alyssandrakis, Andersen, Andreasen, André-Léonard, Andrews, Angelilli, Aparicio Sánchez, Arvidsson, Atkins, Attwooll, Auroi, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Bakopoulos, Balfe, Baltas, Banotti, Barón Crespo, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Belder, Berend, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Bergaz Conesa, Berger, Berlato, Bernié, Berthu, Bertinotti, Beysen, Bigliardo, Blak, Blokland, Bodrato, Böge, Bösch, von Boetticher, Bonde, Bonino, Boogerd-Quaak, Booth, Bordes, Borghezio, van den Bos, Boudjenah, Boumediene-Thiery, Bourlanges, Bouwman, Bowe, Bowis, Bradbourn, Breyer, Brie, Brienza, Brok, Brunetta, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Butel, Callanan, Camisón Asensio, Campos, Camre, Cappato, Carlotti, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Caudron, Cauquil, Cercas, Cerdeira Morterero, Cesaro, Ceyhun, Chichester, Philip Claeys, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Collins, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Cornillet, Corrie, Paolo Costa, Raffaele Costa, Coûteaux, Cox, Crowley, Cunha, Cushnahan, van Dam, Darras, Daul, Davies, De Clercq, Dehousse, De Keyser, Dell'Alba, Della Vedova, Dell'Utri, De Mita, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deva, De Veyrac, Dhaene, Díez González, Di Lello Finuoli, Dillen, Di Pietro, Doorn, Doyle, Dührkop Dührkop, Duff, Duhamel, Duin, Dupuis, Dybkjær, Ebner, Echerer, Elles, Eriksson, Esclopé, Ettl, Jillian Evans, Jonathan Evans, Färm, Farage, Fatuzzo, Fava, Ferber, Fernández Martín, Ferrández Lezaun, Ferreira, Ferrer, Ferri, Fiebiger, Figueiredo, Fiori, Fitzsimons, Flautre, Flemming, Flesch, Florenz, Folias, Ford, Formentini, Foster, Fourtou, Frahm, Fraisse, Frassoni, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gahrton, Galeote Quecedo, Garaud, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garot, Garriga Polledo, Gasòliba i Böhm, de Gaulle, Gawronski, Gebhardt, Gemelli, Ghilardotti, Gill, Gillig, Gil-Robles Gil-Delgado, Glante, Glase, Gobbo, Goebbels, Goepel, Görlach, Gollnisch, Gomolka, Goodwill, Gorostiaga Atxalandabaso, Graefe zu Baringdorf, Graça Moura, Gröner, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Hänsch, Hager, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedkvist Petersen, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Herzog, Hieronymi, Hoff, Honeyball, Hortefeux, Howitt, Hudghton, Hughes, Huhne, van Hulten, Hume, Hyland, Iivari, Ilgenfritz, Inglewood, Isler Béguin, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Jöns, Jonckheer, Jové Peres, Junker, Karamanou, Karas, Katiforis, Kaufmann, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Keßler, Khanbhai, Kindermann, Glenys Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korakas, Korhola, Koukiadis, Koulourianos, Krarup, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Krivine, Kronberger, Kuckelkorn, Kuhne, Kuntz, Lage, Lagendijk, Laguiller, Lalumière, Lamassoure, Lambert, Lang, Lange, Langen, Langenhagen, Lannoye, de La Perriere, Laschet, Lavarra, Lechner, Lehne, Leinen, Liese, Linkohr, Lipietz, Lisi, Lombardo, Ludford, Lulling, Lund, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McCartin, MacCormick, McKenna, McMillan-Scott, McNally, Maes, Maij-Weggen, Malliori, Manders, Manisco, Erika Mann, Thomas Mann, Mantovani, Marchiani, Marinho, Marini, Marinos, Markov, Marques, Marset Campos, Martens, David W. Martin, Hans-Peter Martin, Hugues Martin, Martinez, Martínez Martínez, Mastorakis, Mathieu, Matikainen-Kallström, Mauro, Hans-Peter Mayer, Xaver Mayer, Mayol i Raynal, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Mennea, Mennitti, Menrad, Messner, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Modrow, Mombaur, Monsonís Domingo, Moraes, Moreira Da Silva, Morgantini, Morillon, Emilia Franziska Müller, Müller, Mulder, Murphy, Muscardini, Musotto, Mussa, Musumeci, Myller, Napoletano, Naranjo Escobar, Nassauer, Newton Dunn, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, Nisticò, Nobilia, Nogueira Román, Nordmann, Obiols i Germà, Ojeda Sanz, Olsson, Ó Neachtain, Onesta, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Ortuondo Larrea, O'Toole, Paasilinna, Pacheco Pereira, Paciotti, Pack, Pannella, Papayannakis, Parish, Pasqua, Pastorelli, Patakis, Patrie, Paulsen, Pérez Álvarez, Pérez Royo, Roy Perry, Pesälä, Pex, Piecyk, Piétrasanta, Pirker, Piscarreta, Pisicchio, Pittella, Plooij-van Gorsel, Podestà, Poettering, Pohjamo, Poignant, Pomés Ruiz, Poos, Posselt, Prets, Procacci, Pronk, Provan, Puerta, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Randzio-Plath, Rapkay, Raschhofer, Raymond, Read, Redondo Jiménez, Ribeiro e Castro, Ries, Riis-Jørgensen, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rod, de Roo, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Rovsing, Rübig, Rühle, Ruffolo, Sacconi, Sacrédeus, Saint-Josse, Sakellariou, Salafranca Sánchez-Neyra, Sandbæk, Sanders-ten Holte, Santer, Santini, dos Santos, Sartori, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Sbarbati, Scallon, Scapagnini, Scarbonchi, Schaffner, Scheele, Schierhuber, Schleicher, Gerhard Schmid, Herman Schmid, Olle Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schörling, Ilka Schröder, Jürgen Schröder, Schroedter, Schulz, Schwaiger, Segni, Seppänen, Sichrovsky, Simpson, Skinner, Smet, Sörensen, Sommer, Sornosa Martínez, Souchet, Souladakis, Sousa Pinto, Speroni, Staes, Stenmarck, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stirbois, Stockmann, Sturdy, Suominen, Swiebel, Swoboda, Sylla, Sørensen, Tajani, Tannock, Terrón i Cusí, Theato, Thomas-Mauro, Thorning-Schmidt, Thors, Titford, Titley, Torres Marques, Trakatellis, Trentin, Tsatsos, Turchi, Turco, Turmes, Uca, Vachetta, Väyrynen, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vallvé, Van Brempt, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varaut, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vattimo, van Velzen, Vermeer, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vinci, Virrankoski, Vlasto, Voggenhuber, Volcic, Wachtmeister, Wallis, Walter, Watson, Watts, Weiler, Wenzel-Perillo, Whitehead, Wieland, Wiersma, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Wuori, Wurtz, Wyn, Wynn, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimeray, Zimmerling, Zissener, Zorba, Zrihen.

Observatörer

Bagó Zoltán, Balla Mihály, Bastys Mindaugas, Bekasovs Martijans, Beneš Miroslav, Biela Adam, Bielan Adam, Bobelis Kazys Jaunutis, Bonnici Josef, Christodoulidis Doros, Chronowski Andrzej, Chrzanowski Zbigniew, Ciemniak Grażyna, Cilevičs Boriss, Cybulski Zygmunt, Czinege Imre, Demetriou Panayiotis, Didžiokas Gintaras, Drzęźla Bernard, Ekert Milan, Ékes József, Falbr Richard, Fazakas Szabolcs, Fenech Antonio, Figeľ Jan, Filipek Krzysztof, Gałażewski Andrzej, Gawłowski Andrzej, Germič Ljubo, Grabowska Genowefa, Gruber Attila, Grzebisz-Nowicka Zofia, Gurmai Zita, Gyürk András, Holáň Vilém, Horvat Franc, Jaskiernia Jerzy, Kamiński Michał Tomasz, Kāposts Andis, Kelemen András, Kiršteins Aleksandrs, Kļaviņš Paulis, Klich Bogdan, Kłopotek Eugeniusz, Klukowski Wacław, Kolář Robert, Konečná Kateřina, Kósá Kovács Magda, Kozlík Sergej, Kreitzberg Peeter, Kriščiūnas Kęstutis, Kroupa Daniel, Kubovič Pavol, Kuzmickas Kęstutis, Kvietkauskas Vytautas, Laar Mart, Lepper Andrzej, Lewandowski Janusz Antoni, Liberadzki Bogusław, Libicki Marcin, Lisak Janusz, Litwiniec Bogusław, Lydeka Arminas, Łyżwiński Stanisław, Macierewicz Antoni, Maldeikis Eugenijus, Mallotová Helena, Manninger Jenő, Masácová Petra, Maštálka Jiří, Matsakis Marios, Mavrou Eleni, Őry Csaba, Pęczak Andrzej, Pieniążek Jerzy, Pīks Rihards, Plokšto Artur, Podgórski Bogdan, Pospíšil Jiří, Protasiewicz Jacek, Pusz Sylwia, Reiljan Janno, Rutkowski Krzysztof, Savi Toomas, Sefzig Luděk, Ševc Jozef, Siekierski Czesław, Smorawiński Jerzy, Surján László, Svoboda Pavel, Szabó Zoltán, Szájer József, Szczygło Aleksander, Tomaka Jan, Tomczak Witold, Vaculík Josef, Valys Antanas, Vareikis Egidijus, Vastagh Pál, Vella George, Vėsaitė Birutė, Wenderlich Jerzy, Widuch Marek, Wikiński Marek, Wiśniowska Genowefa, Wojciechowski Janusz, Żenkiewicz Marian, Žiak Rudolf.

---

BILAGA I

OMRÖSTNINGSRESULTAT

Förteckning över förkortningar och symboler

| + | antogs |
| --- | --- |
| - | förkastades |
| ↓ | bortföll |
| T | drogs tillbaka |
| ONU (...,...,...) | omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| EO (...,...,...) | elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| delad | delad omröstning |
| särsk. | särskild omröstning |
| ÄF | ändringsförslag |
| AC | kompromissändringsförslag |
| pc | motsvarande del |
| S | ändringsförslag om strykning |
| = | identiska ändringsförslag |
| § | punkt |
| art | artikel |
| skäl | skäl |
| PR | resolutionsförslag |
| PRC | gemensamt resolutionsförslag |
| SEK | sluten omröstning |

+

antogs

-

förkastades

↓

bortföll

T

drogs tillbaka

ONU (...,...,...)

omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

EO (...,...,...)

elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

delad

delad omröstning

särsk.

särskild omröstning

ÄF

ändringsförslag

AC

kompromissändringsförslag

pc

motsvarande del

S

ändringsförslag om strykning

=

identiska ändringsförslag

§

punkt

art

artikel

skäl

skäl

PR

resolutionsförslag

PRC

gemensamt resolutionsförslag

SEK

sluten omröstning

1.   Ändringsbudget 3/2003

Betänkande: FÄRM (A5-0261/2003)

| Avser | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | kvalificerad majoritet erfordrades |

Avser

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

endast en omröstning

+

kvalificerad majoritet erfordrades

2.   Fiskeavtal EG/Guinea *

Betänkande: OJEDA SANZ (A5-0264/2003)

| Avser | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

endast en omröstning

+

3.   Halvtidsöversyn av det fjärde fiskeprotokollet mellan EU och Grönland

Betänkande: MIGUELEZ RAMOS (A5-0228/2003)

| Avser | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

endast en omröstning

+

4.   Minimikrav på utbildning för sjöfolk ***I

Betänkande: POIGNANT (A5-0152/2003)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning | 1-2
  21
  23 | utskottet | | + | |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott — särskild omröstning | 3 | utskottet | särsk. | - | |
| 4 | utskottet | ONU | - | 92, 415, 11 |
| 5 | utskottet | särsk. | - | |
| 6 | utskottet | särsk. | - | |
| 10 | utskottet | ONU | - | 93, 430, 8 |
| 12 | utskottet | särsk. | - | |
| 20 | utskottet | särsk. | - | |
| artikel 17 | 24 | PIECYK m.fl. | | - | |
| artikel 18, punkt 3, led a) | 25 | PSE | | + | |
| 7 | utskottet | | ↓ | |
| artikel 18, punkt 3, led b) | 26 | PSE | | + | |
| 8 | utskottet | | ↓ | |
| artikel 18, punkt 3, efter led b) | 27 | PSE | | + | |
| 9 | utskottet | | ↓ | |
| artikel 18, punkt 3, led c) | 28 | PSE | | + | |
| artikel 18, punkt 3, led d) | 29 | PSE | | + | |
| 11 | utskottet | | ↓ | |
| artikel 18a | 30 | PSE | | + | |
| 13 | utskottet | | ↓ | |
| 14 | utskottet | | ↓ | |
| artikel 18b, punkt 1 | 15 | utskottet | | - | |
| 31 pc | PSE | | + | |
| artikel 18b, efter punkt 1 | 31 pc | PSE | | + | |
| artikel 18b, punkt 2 | 16 | utskottet | | + | |
| 31 pc | PSE | | + | |
| artikel 18b, punkt 3 | 17 | utskottet | | - | |
| artikel 18b, efter punkt 3 | 31 pc | PSE | | + | |
| artikel 18b, efter punkt 4 | 18 | utskottet | | - | |
| 19 | utskottet | | - | |
| 31 pc | PSE | | + | |
| artikel 18c | 32 | PSE | | + | |
| artikel 2, ”ikraftträdande” | 22 | utskottet | | - | |
| 33 | PSE | | + | |
| bilaga II, del A | 34 | PSE | | + | |
| 35 | PSE | | + | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning

1-2

21

23

utskottet

+

ändringsförslag från ansvarigt utskott — särskild omröstning

3

utskottet

särsk.

-

4

utskottet

ONU

-

92, 415, 11

5

utskottet

särsk.

-

6

utskottet

särsk.

-

10

utskottet

ONU

-

93, 430, 8

12

utskottet

särsk.

-

20

utskottet

särsk.

-

artikel 17

24

PIECYK m.fl.

-

artikel 18, punkt 3, led a)

25

PSE

+

7

utskottet

↓

artikel 18, punkt 3, led b)

26

PSE

+

8

utskottet

↓

artikel 18, punkt 3, efter led b)

27

PSE

+

9

utskottet

↓

artikel 18, punkt 3, led c)

28

PSE

+

artikel 18, punkt 3, led d)

29

PSE

+

11

utskottet

↓

artikel 18a

30

PSE

+

13

utskottet

↓

14

utskottet

↓

artikel 18b, punkt 1

15

utskottet

-

31 pc

PSE

+

artikel 18b, efter punkt 1

31 pc

PSE

+

artikel 18b, punkt 2

16

utskottet

+

31 pc

PSE

+

artikel 18b, punkt 3

17

utskottet

-

artikel 18b, efter punkt 3

31 pc

PSE

+

artikel 18b, efter punkt 4

18

utskottet

-

19

utskottet

-

31 pc

PSE

+

artikel 18c

32

PSE

+

artikel 2, ”ikraftträdande”

22

utskottet

-

33

PSE

+

bilaga II, del A

34

PSE

+

35

PSE

+

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

Begäran om omröstning med namnupprop

Verts/ALE: ÄF 4, 10

Begäran om särskild omröstning

PSE: ÄF 3, 4, 5, 6, 10, 12, 20

ELDR: ÄF 4, 3, 5, 6, 12

5.   Samordning av de sociala trygghetssystemen ***I

Betänkande: LAMBERT (A5-0226/2003)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning | 3-19
  21-26
  28-32
  34-35
  37-40 | utskottet | | + | |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott — särskild omröstning | 1 | utskottet | ONU | - | 25, 488, 42 |
| 2 | utskottet | ONU | - | 227, 281, 43 |
| 20 | utskottet | särsk./EO | - | 65, 274, 211 |
| 33 | utskottet | särsk. | - | |
| 43 | utskottet | ONU | - | 229, 290, 42 |
| 44 | utskottet | delad | | |
| 1 | - | |
| 2 | + | |
| 45 | utskottet | ONU | + | 367, 155, 38 |
| artikel 15 | 50 | PPE-DE + PSE + Verts/ALE + ELDR | | + | |
| artikel 18 | 36 | utskottet | | - | |
| 53 | PPE-DE + PSE + ELDR + Verts/ALE | | + | |
| artikel 20 | 41 | utskottet | | - | |
| 54 | PPE-DE + PSE + ELDR + Verts/ALE | | + | |
| artikel 55 | 55 | PPE-DE, PSE + Verts/ALE | | + | |
| artikel 27a | 42 | utskottet | särsk. | ↓ | |
| artikel 57 | 51 | PPE-DE + PSE + Verts/ALE + ELDR | | + | |
| artikel 59 | 52 | PPE-DE + PSE + Verts/ALE + ELDR | | + | |
| artikel 72 | 56 | PPE-DE + Verts/ALE | ONU | + | 454, 19, 81 |
| skäl


  (sammanslagen omröstning) | 46-47 | PPE-DE + PSE + Verts/ALE + ELDR | | + | |
| skäl | 48 | PPE-DE + PSE + Verts/ALE + ELDR | ONU | + | 443, 64, 42 |
| skäl | 49 | PPE-DE + PSE + Verts/ALE + ELDR | särsk. | + | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning

3-19

21-26

28-32

34-35

37-40

utskottet

+

ändringsförslag från ansvarigt utskott — särskild omröstning

1

utskottet

ONU

-

25, 488, 42

2

utskottet

ONU

-

227, 281, 43

20

utskottet

särsk./EO

-

65, 274, 211

33

utskottet

särsk.

-

43

utskottet

ONU

-

229, 290, 42

44

utskottet

delad

1

-

2

+

45

utskottet

ONU

+

367, 155, 38

artikel 15

50

PPE-DE + PSE + Verts/ALE + ELDR

+

artikel 18

36

utskottet

-

53

PPE-DE + PSE + ELDR + Verts/ALE

+

artikel 20

41

utskottet

-

54

PPE-DE + PSE + ELDR + Verts/ALE

+

artikel 55

55

PPE-DE, PSE + Verts/ALE

+

artikel 27a

42

utskottet

särsk.

↓

artikel 57

51

PPE-DE + PSE + Verts/ALE + ELDR

+

artikel 59

52

PPE-DE + PSE + Verts/ALE + ELDR

+

artikel 72

56

PPE-DE + Verts/ALE

ONU

+

454, 19, 81

skäl

(sammanslagen omröstning)

46-47

PPE-DE + PSE + Verts/ALE + ELDR

+

skäl

48

PPE-DE + PSE + Verts/ALE + ELDR

ONU

+

443, 64, 42

skäl

49

PPE-DE + PSE + Verts/ALE + ELDR

särsk.

+

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

Ändringsförslag 27 gäller inte alla språkversioner och tas därför inte upp till omröstning (se artikel 140.1 d i arbetsordningen)

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: ÄF 56

BUSHILL-MATTHEWS m.fl: ÄF 1, 2, 43, 45, 48

Begäran om delad omröstning

PSE

ÄF 44

Första delen:”uppmuntra medlemsstaterna... och arbetsrätt”

Andra delen:”utveckla förslag... sociala trygghetssystemen”

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: ÄF 2, 20, 43

PSE: ÄF 20, 43 48, 56

Verts/ALE: ÄF 1, 20, 33, 42, 44, 49

UEN: ÄF 1, 20, 42, 43, 45

Övrigt

PSE-gruppen hade dragit tillbaka sin underskrift av ÄF 56.

6.   Daphne II-programmet (2004-2008) ***I

Betänkande: GRÖNER (A5-0280/2003)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning | 1-10
  12-14
  16-17
  19-29
  31-34
  36-38
  40 | utskottet | | + | |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott — särskild omröstning | 11 | utskottet | särsk./ EO | + | 287, 252, 12 |
| 15 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 30 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 35 | utskottet | särsk. | + | |
| 39 | utskottet | särsk. | + | |
| artikel 5, punkt 1 | 41 | PSE | ONU | - | 270, 271, 20 |
| 18 | utskottet | | + | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | ONU | + | 506, 0, 53 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning

1-10

12-14

16-17

19-29

31-34

36-38

40

utskottet

+

ändringsförslag från ansvarigt utskott — särskild omröstning

11

utskottet

särsk./ EO

+

287, 252, 12

15

utskottet

delad

1

+

2

-

30

utskottet

delad

1

+

2

-

35

utskottet

särsk.

+

39

utskottet

särsk.

+

artikel 5, punkt 1

41

PSE

ONU

-

270, 271, 20

18

utskottet

+

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

ONU

+

506, 0, 53

Begäran om omröstning med namnupprop

PSE: ÄF 41, slutomröstning

Begäran om delad omröstning

PPE-DE

ÄF 15

Första delen: hela texten utom orden ”och potentiella våldsbrottslingar”

Andra delen: dessa ord

ÄF 30

Första delen: hela texten utom orden ”och potentiella våldsutövare”

Andra delen: dessa ord

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: ÄF 11, 35, 39

7.   Räkenskaper för jordbruket ***I

Betänkande: IZQUIERDO ROJO (A5-0268/2003)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| texten i sin helhet — sammanslagen omröstning | 1-5 | PSE | EO | - | 213, 298, 37 |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | ONU | + | 532, 5, 21 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

texten i sin helhet — sammanslagen omröstning

1-5

PSE

EO

-

213, 298, 37

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

ONU

+

532, 5, 21

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

8.   Rättsliga grunder och respekt för EG-rätten

Betänkande: KOUKIADIS (A5-0180/2003)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

9.   Resultattavla för genomförandet av den socialpolitiska agendan

Betänkande: FIGUEIREDO (A5-0247/2003)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 3 | | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| efter punkt 3 | 11 | GUE/NGL | | - | |
| punkt 6 | 16 | PPE-DE | | + | |
| punkt 7, led a) | | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 7, efter led c) | 1 =
  5 = | PSE
  Verts/ALE | ONU | + | 398, 141, 14 |
| 17 | PPE-DE | delad/ONU | | |
| 1 | + | 360, 139, 41 |
| 2 | - | 154, 333, 36 |
| 2 =
  6 = | PSE
  Verts/ALE | ONU | ↓ | |
| 3 =
  7 = | PSE
  Verts/ALE | ONU | + | 395, 128, 25 |
| punkt 7, led g) | 12 | GUE/NGL | | - | |
| § | originaltexten | särsk./EO | + | 419, 91, 12 |
| punkt 7, led h) | | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 7, led i) | | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 7, led k) | 15 | PPE-DE | | + | |
| punkt 9 | 4 =
  8 = | PSE
  Verts/ALE | ONU | - | 249, 279, 8 |
| punkt 10 | | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 13 | 14 | GUE/NGL | | - | |
| efter skäl B | 9 | GUE/NGL | | - | |
| skäl C | 13 | GUE/NGL | | - | |
| skäl J | 10 | GUE/NGL | | - | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

punkt 3

originaltexten

delad

1

+

2

+

efter punkt 3

11

GUE/NGL

-

punkt 6

16

PPE-DE

+

punkt 7, led a)

originaltexten

särsk.

+

punkt 7, efter led c)

1 =

5 =

PSE

Verts/ALE

ONU

+

398, 141, 14

17

PPE-DE

delad/ONU

1

+

360, 139, 41

2

-

154, 333, 36

2 =

6 =

PSE

Verts/ALE

ONU

↓

3 =

7 =

PSE

Verts/ALE

ONU

+

395, 128, 25

punkt 7, led g)

12

GUE/NGL

-

§

originaltexten

särsk./EO

+

419, 91, 12

punkt 7, led h)

originaltexten

särsk.

+

punkt 7, led i)

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 7, led k)

15

PPE-DE

+

punkt 9

4 =

8 =

PSE

Verts/ALE

ONU

-

249, 279, 8

punkt 10

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 13

14

GUE/NGL

-

efter skäl B

9

GUE/NGL

-

skäl C

13

GUE/NGL

-

skäl J

10

GUE/NGL

-

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Begäran om omröstning med namnupprop

PSE: ÄF 1, 2 3, 4

BUSHILL-MATTHEWS m.fl: ÄF 2, 4, 8, 6, 17

Begäran om delad omröstning

PSE

ÄF 17

Första delen: hela texten utom orden ”lockout-rätten”

Andra delen: dessa ord

ELDR

punkt 7, led i)

Första delen:”utarbetande av en indikator ... europeiska sysselsättningsstrategin”

Andra delen: övrig text

punkt 10

Första delen: hela texten utom orden ”den individuella, oöverförbara och oavvisliga rätten till”

Andra delen: dessa ord

GUE/NGL

punkt 3

Första delen:”Europaparlamentet beklagar ... prioriterar lösningen av dessa problem,”

Andra delen:”Parlamentet uppmanar ... för sysselsättning”

Begäran om särskild omröstning

ELDR: punkt 7, leden a), g) och h)

Övrigt:

Även Cauquil hade undertecknat ändringsförslag 11.

10.   Främjande och skydd av funktionshindrades rättigheter och värdighet

Betänkande: LYNNE (A5-0270/2003)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 10 | | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/ONU | + | 398, 125, 8 |
| punkt 11 | | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/ONU | + | 387, 111, 11 |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

punkt 10

originaltexten

delad

1

+

2/ONU

+

398, 125, 8

punkt 11

originaltexten

delad

1

+

2/ONU

+

387, 111, 11

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Begäran om delad omröstning

PSE

punkt 10

Första delen: hela texten utom orden ”och organisationer som företräder funktionshinder”

Andra delen: dessa ord

punkt 11

Första delen: hela texten utom orden ”och för”

Andra delen: dessa ord

---

BILAGA II

OMRÖSTNINGSRESULTAT MED NAMNUPPROP

Betänkande Poignant A5-0152/2003

ändring 4

Ja-röster: 92

EDD: Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Mathieu, Raymond, Sandbæk

ELDR: Boogerd-Quaak, Nordmann

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Bakopoulos, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Papayannakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Borghezio, Gobbo, Speroni

PPE-DE: Wijkman

PSE: Carnero González, Martin David W., Weiler

UEN: Hyland

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Wuori, Wyn

Nej-röster: 415

EDD: Booth, Farage, Kuntz, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, van den Bos, Busk, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Garaud, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, de La Perriere, Sichrovsky, Souchet, Turco

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Berend, Bodrato, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cesaro, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Costa Raffaele, Cunha, Cushnahan, Daul, Dell'Utri, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferri, Fiori, Florenz, Folias, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Gawronski, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennea, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Scapagnini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Camre, Fitzsimons, Marchiani, Mussa, Musumeci, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 11

EDD: Abitbol

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

NI: Claeys, Dillen, de Gaulle, Gollnisch, Lang, Martinez, Stirbois

Betänkande Poignant A5-0152/2003

ändring 10

Ja-röster: 93

EDD: Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Mathieu, Raymond, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Boogerd-Quaak, Di Pietro

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Papayannakis, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Kronberger, Raschhofer

PPE-DE: Wijkman

UEN: Fitzsimons

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Wuori, Wyn

Nej-röster: 430

EDD: Abitbol, Booth, Farage, Kuntz, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, van den Bos, Busk, Costa Paolo, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Bonino, Borghezio, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Hager, Ilgenfritz, Lang, de La Perriere, Sichrovsky, Souchet, Speroni, Stirbois, Turco

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cesaro, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Costa Raffaele, Cunha, Cushnahan, Daul, Dell'Utri, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Gawronski, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennea, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Scapagnini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, van den Burg, Campos, Carlotti, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hoff, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Berlato, Camre, Hyland, Musumeci, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Segni, Turchi

Nedlagda röster: 8

NI: Garaud, Martinez

UEN: Bigliardo, Marchiani, Mussa, Pasqua, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Betänkande Lambert A5-0226/2003

ändring 1

Ja-röster: 25

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Boogerd-Quaak, Flesch, Paulsen, Schmidt, Thors

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

NI: Borghezio, Gobbo, Ilgenfritz, Kronberger, Raschhofer, Speroni

PPE-DE: Oostlander

PSE: Gröner, Junker

UEN: Fitzsimons

Verts/ALE: Gahrton

Nej-röster: 488

EDD: Bernié, Booth, Butel, Coûteaux, Esclopé, Farage, Kuntz, Mathieu, Raymond, Saint-Josse, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, van den Bos, Busk, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krivine, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, de La Perriere, Sichrovsky, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cesaro, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Costa Raffaele, Cunha, Cushnahan, Daul, Dell'Utri, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Gawronski, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Maij-Weggen, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennea, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Scapagnini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Weiler, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Berlato, Bigliardo, Camre, Collins, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 42

EDD: Abitbol

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller

NI: Bonino, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Lang, Martinez, Pannella, Stirbois, Turco

PSE: Adam, Bowe, Cashman, Ford, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, McNally, Martin David W., Miller, Moraes, Murphy, O'Toole, Read, Simpson, Skinner, Stihler, Titley, Watts, Whitehead, Wynn

Betänkande Lambert A5-0226/2003

ändring 2

Ja-röster: 227

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Boogerd-Quaak, Flesch, Sterckx, Thors

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Claeys, Dillen, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Ilgenfritz, Kronberger, Lang, Martinez, Raschhofer, Stirbois

PPE-DE: Wijkman

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schulz, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Weiler, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 281

EDD: Belder, Blokland, Booth, Coûteaux, van Dam, Farage, Kuntz, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, van den Bos, Busk, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Garaud, Hager, de La Perriere, Sichrovsky, Souchet

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cesaro, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Costa Raffaele, Cunha, Cushnahan, Daul, Dell'Utri, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Gawronski, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Maij-Weggen, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Scapagnini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

UEN: Andrews, Angelilli, Bigliardo, Camre, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 43

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Esclopé, Mathieu, Raymond, Saint-Josse

NI: Bonino, Borghezio, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gobbo, Pannella, Speroni, Turco

PSE: Adam, Bowe, Cashman, Corbett, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, McNally, Martin David W., Miller, Moraes, Murphy, O'Toole, Read, Simpson, Skinner, Stihler, Titley, Watts, Whitehead, Wynn

UEN: Berlato

Betänkande Lambert A5-0226/2003

ändring 43

Ja-röster: 229

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Boogerd-Quaak, Flesch, Olsson, Sterckx, Thors, Van Hecke

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Lang, Martinez, Raschhofer, Stirbois

PPE-DE: Glase, Wijkman

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hoff, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Sornosa Martínez, Souladakis, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Walter, Weiler, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 290

EDD: Abitbol, Andersen, Bonde, Booth, Coûteaux, Farage, Kuntz, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, van den Bos, Busk, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Hager, Ilgenfritz, de La Perriere, Sichrovsky, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cesaro, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Costa Raffaele, Cunha, Cushnahan, Daul, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Gawronski, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Maij-Weggen, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennea, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Scapagnini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: van den Berg, Lund, Thorning-Schmidt

UEN: Andrews, Angelilli, Berlato, Bigliardo, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 42

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Mathieu, Raymond, Saint-Josse

NI: Bonino, Borghezio, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gobbo, Pannella, Speroni, Turco

PSE: Adam, Bowe, Cashman, Corbett, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, McNally, Martin David W., Miller, Moraes, Murphy, O'Toole, Poos, Read, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Titley, Watts, Whitehead, Wynn

Betänkande Lambert A5-0226/2003

ändring 45

Ja-röster: 367

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Ilgenfritz, Kronberger, Lang, Martinez, Raschhofer, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Brok, Brunetta, Camisón Asensio, Cesaro, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Cunha, Cushnahan, Daul, Dell'Utri, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Ebner, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Gawronski, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lombardo, Maat, McCartin, Maij-Weggen, Mann Thomas, Mantovani, Marini, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennea, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scapagnini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hoff, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Weiler, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

Nej-röster: 155

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Booth, Butel, Coûteaux, van Dam, Esclopé, Farage, Kuntz, Mathieu, Raymond, Saint-Josse, Titford

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Gorostiaga Atxalandabaso, de La Perriere, Souchet, Varaut

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Corrie, Costa Raffaele, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Foster, Goodwill, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Perry, Purvis, Scallon, Stevenson, Sturdy, Tannock, Van Orden, Villiers

UEN: Andrews, Angelilli, Berlato, Bigliardo, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 38

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller

NI: Bonino, Borghezio, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gobbo, Pannella, Speroni, Turco

PSE: Adam, Bowe, Cashman, Corbett, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, McNally, Martin David W., Miller, Moraes, Murphy, O'Toole, Read, Simpson, Skinner, Stihler, Titley, Watts, Whitehead, Wynn

Betänkande Lambert A5-0226/2003

ändring 56

Ja-röster: 454

EDD: Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Mathieu, Raymond, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Monsonís Domingo, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Ries, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vinci, Wurtz

NI: Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Lang, Martinez, Raschhofer, Sichrovsky, Speroni, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Cunha, Cushnahan, Daul, Dell'Utri, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Folias, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Gawronski, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Maij-Weggen, Mann Thomas, Mantovani, Marini, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Sartori, Scallon, Scapagnini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bullmann, Campos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbey, Dehousse, De Rossa, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Färm, Ford, Garot, Gill, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Hänsch, Haug, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Junker, Karamanou, Katiforis, Koukiadis, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Sakellariou, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Brempt, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zimeray

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 19

EDD: Abitbol, Coûteaux, Kuntz

ELDR: Costa Paolo

NI: Berthu, de La Perriere, Souchet, Varaut

PPE-DE: Costa Raffaele, Mennea, Santini

PSE: Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Marinho

UEN: Camre, Marchiani, Pasqua, Segni, Thomas-Mauro

Nedlagda röster: 81

EDD: Booth, Farage, Titford

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bordes, Cauquil, Korakas, Krivine, Laguiller, Patakis, Vachetta

NI: Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Pannella, Turco

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Bösch, Bowe, van den Burg, Carlotti, Carrilho, Cerdeira Morterero, Corbett, Darras, De Keyser, Désir, Fava, Ferreira, Fruteau, Gebhardt, Gillig, Guy-Quint, Hazan, Hedkvist Petersen, Hoff, Jöns, Kindermann, Kinnock, Krehl, Lund, Moraes, Müller Rosemarie, Paciotti, Poignant, Roure, Ruffolo, Sacconi, dos Santos, Savary, Sornosa Martínez, Souladakis, Stockmann, Thorning-Schmidt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Angelilli, Berlato, Bigliardo, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Musumeci, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Turchi

Betänkande Lambert A5-0226/2003

ändring 48

Ja-röster: 443

EDD: Belder, Bernié, Blokland, Butel, van Dam, Esclopé, Mathieu, Raymond, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vinci, Wurtz

NI: Beysen, Borghezio, Gobbo, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Raschhofer, Sichrovsky, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Brok, Brunetta, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Cunha, Cushnahan, Daul, Dell'Utri, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Ebner, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Gawronski, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, Maij-Weggen, Mann Thomas, Mantovani, Marini, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennea, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Sartori, Scapagnini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gillig, Glante, Görlach, Gröner, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hoff, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schulz, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Weiler, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 64

EDD: Abitbol, Andersen, Bonde, Booth, Coûteaux, Farage, Kuntz, Sandbæk, Titford

NI: Berthu, de La Perriere, Souchet, Varaut

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Cesaro, Chichester, Corrie, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Foster, Goodwill, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Perry, Purvis, Scallon, Stevenson, Sturdy, Tannock, Van Orden, Villiers

UEN: Angelilli, Bigliardo, Camre, Collins, Crowley, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 42

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Krivine, Laguiller, Vachetta

NI: Claeys, Dell'Alba, Dillen, Dupuis, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, Martinez, Stirbois

PSE: Adam, Bowe, Cashman, Corbett, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David W., Miller, Moraes, Murphy, O'Toole, Read, Schmid Gerhard, Simpson, Skinner, Stihler, Titley, Watts, Whitehead, Wynn

UEN: Musumeci

Betänkande Gröner A5-0280/2003

ändring 41

Ja-röster: 270

EDD: Abitbol, Andersen, Bonde, Coûteaux, Kuntz, Sandbæk

ELDR: Boogerd-Quaak, van den Bos, Dybkjær, Thors

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Borghezio, Gobbo, Gorostiaga Atxalandabaso, Ilgenfritz, Kronberger, de La Perriere, Raschhofer, Souchet, Speroni, Varaut

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hoff, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Read, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Angelilli, Berlato, Bigliardo, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 271

EDD: Belder, Blokland, Booth, van Dam, Farage, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Busk, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Hager, Lang, Martinez, Sichrovsky, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cesaro, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Costa Raffaele, Cunha, Cushnahan, Daul, Dell'Utri, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Gawronski, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Maij-Weggen, Mann Thomas, Mantovani, Marini, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennea, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Scapagnini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

Nedlagda röster: 20

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Mathieu, Raymond, Saint-Josse

ELDR: Lynne, Newton Dunn

NI: Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Pannella, Turco

PSE: Bösch, Roth-Behrendt, Schmid Gerhard, Wynn

UEN: Hyland

Betänkande Gröner A5-0280/2003

resolution

Ja-röster: 506

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Mathieu, Raymond, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martinez, Raschhofer, Sichrovsky, Souchet, Speroni, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Brok, Brunetta, Camisón Asensio, Cesaro, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Cunha, Cushnahan, Daul, Dell'Utri, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Gawronski, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, Maij-Weggen, Mann Thomas, Mantovani, Marini, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennea, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scapagnini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Angelilli, Berlato, Bigliardo, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 53

EDD: Booth, Coûteaux, Farage, Kuntz, Titford

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis, Schröder Ilka

NI: Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Pannella, Turco

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Corrie, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Foster, Goodwill, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Perry, Posselt, Purvis, Scallon, Stevenson, Sturdy, Tannock, Van Orden, Villiers

UEN: Camre, Musumeci

Betänkande Izquierdo Rojo A5-0268/2003

resolution

Ja-röster: 532

EDD: Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, Coûteaux, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Raymond, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krivine, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Gobbo, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, de La Perriere, Raschhofer, Sichrovsky, Souchet, Speroni, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Costa Raffaele, Cunha, Cushnahan, Daul, Dell'Utri, De Mita, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Gawronski, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Maij-Weggen, Mann Thomas, Mantovani, Marini, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennea, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Scapagnini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hoff, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Angelilli, Bigliardo, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 5

EDD: Booth, Farage, Titford

GUE/NGL: Alyssandrakis

PPE-DE: Cesaro

Nedlagda röster: 21

EDD: Abitbol

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Korakas, Laguiller, Patakis

NI: Bonino, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Lang, Martinez, Pannella, Stirbois, Turco

Betänkande Figueiredo A5-0247/2003

ändring 1 och 5

Ja-röster: 398

ELDR: André-Léonard, Thors

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Raschhofer, Sichrovsky

PPE-DE: Almeida Garrett, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Brok, Brunetta, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Dell'Utri, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Gawronski, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lehne, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, Maij-Weggen, Mann Thomas, Mantovani, Marini, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scapagnini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenzel, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hoff, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 141

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Booth, Butel, Coûteaux, van Dam, Esclopé, Farage, Kuntz, Mathieu, Raymond, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooijvan Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Speroni, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Corrie, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Foster, Goodwill, Grönfeldt Bergman, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Inglewood, Jackson, Kauppi, Khanbhai, Kirkhope, McMillan-Scott, Mauro, Mennea, Nicholson, Parish, Pérez Álvarez, Perry, Purvis, Scallon, Stenmarck, Stevenson, Sturdy, Tannock, Van Orden, Villiers, Wachtmeister

PSE: Lund, Thorning-Schmidt

UEN: Andrews, Angelilli, Berlato, Bigliardo, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 14

EDD: Saint-Josse

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Fraisse, Herzog, Laguiller

NI: Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Pannella, Turco

Verts/ALE: Gahrton

Betänkande Figueiredo A5-0257/2003

ändring 17, första delen

Ja-röster: 360

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krivine, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Beysen, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Raschhofer, Sichrovsky

PPE-DE: Almeida Garrett, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Brok, Brunetta, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Cunha, Cushnahan, Daul, Dell'Utri, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Ebner, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Gawronski, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lehne, Liese, Lisi, Lombardo, Maat, McCartin, Mann Thomas, Mantovani, Marini, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scapagnini, Schaffner, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Smet, Sommer, Stenzel, Sudre, Tajani, Theato, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Frassoni, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, Maes, Messner, Nogueira Román, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 139

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Blokland, Bonde, Booth, Coûteaux, van Dam, Farage, Kuntz, Raymond, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooijvan Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Souchet, Speroni, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Corrie, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Foster, Goodwill, Grönfeldt Bergman, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Inglewood, Jackson, Kauppi, Khanbhai, Kirkhope, McMillan-Scott, Maij-Weggen, Matikainen-Kallström, Mennea, Nicholson, Parish, Perry, Purvis, Scallon, Stenmarck, Stevenson, Sturdy, Suominen, Tannock, Van Orden, Vatanen, Villiers, Wachtmeister

PSE: Lund, Thorning-Schmidt

UEN: Andrews, Angelilli, Bigliardo, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 41

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

NI: Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Martinez, Pannella, Turco

PSE: Adam, Bowe, Cashman, Corbett, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McCarthy, McNally, Martin David W., Miller, Moraes, Murphy, O'Toole, Read, Simpson, Skinner, Stihler, Titley, Watts, Whitehead, Wynn

UEN: Berlato

Betänkande Figueiredo A5-0257/2003

ändring 17, andra delen

Ja-röster: 154

ELDR: André-Léonard, Sanders-ten Holte

GUE/NGL: Fraisse, Modrow

NI: Hager, Ilgenfritz, Sichrovsky

PPE-DE: Almeida Garrett, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Bourlanges, Brok, Brunetta, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Cunha, Cushnahan, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Ebner, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Flemming, Folias, Fourtou, Friedrich, Galeote Quecedo, Gargani, Gawronski, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Gomolka, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Karas, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Laschet, Lehne, Liese, Lisi, McCartin, Mann Thomas, Mantovani, Marini, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scapagnini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenzel, Sudre, Tajani, Theato, Trakatellis, Valdivielso de Cué, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Dehousse, Marinho, Martínez Martínez

Verts/ALE: Turmes

Nej-röster: 333

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Blokland, Bonde, Booth, Coûteaux, van Dam, Farage, Kuntz, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooijvan Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Speroni, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Chichester, Corrie, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Foster, Goodwill, Grönfeldt Bergman, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Inglewood, Jackson, Kauppi, Khanbhai, Kirkhope, Langenhagen, Lulling, McMillan-Scott, Matikainen-Kallström, Mauro, Mennea, Nicholson, Parish, Perry, Purvis, Scallon, Stenmarck, Stevenson, Sturdy, Suominen, Tannock, Van Orden, Vatanen, Villiers, Wachtmeister

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbey, Darras, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Färm, Fava, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hoff, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, Lund, Malliori, Mann Erika, Martin Hans-Peter, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schulz, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Weiler, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Angelilli, Berlato, Bigliardo, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Piétrasanta, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 36

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Mathieu, Raymond, Saint-Josse

ELDR: Manders

NI: Cappato, Dell'Alba, Dupuis, Pannella

PSE: Adam, Bowe, Cashman, Corbett, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, McNally, Miller, Moraes, Murphy, O'Toole, Read, Schmid Gerhard, Simpson, Skinner, Stihler, Titley, Watts, Whitehead, Wynn

Betänkande Figueiredo A5-0247/2003

ändring 3 och 7

Ja-röster: 395

ELDR: Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Thors

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krivine, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Raschhofer, Sichrovsky

PPE-DE: Almeida Garrett, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Brok, Brunetta, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Cunha, Cushnahan, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Gawronski, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lehne, Liese, Lisi, Lombardo, Maat, McCartin, Maij-Weggen, Mann Thomas, Mantovani, Marini, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scapagnini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenzel, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hoff, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 128

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Blokland, Bonde, Booth, Coûteaux, van Dam, Farage, Kuntz, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Busk, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Corrie, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fernández Martín, Foster, Goodwill, Grönfeldt Bergman, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Inglewood, Jackson, Kauppi, Khanbhai, Kirkhope, Lulling, McMillan-Scott, Mennea, Nicholson, Parish, Perry, Purvis, Scallon, Stenmarck, Stevenson, Sturdy, Tannock, Van Orden, Villiers, Wachtmeister

UEN: Andrews, Angelilli, Berlato, Bigliardo, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 25

EDD: Bernié, Esclopé, Mathieu, Raymond, Saint-Josse

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bordes, Cauquil, Herzog, Korakas, Laguiller, Patakis

NI: Bonino, Borghezio, Cappato, Dell'Alba, Dupuis, Gobbo, Pannella, Speroni, Turco

PPE-DE: Rübig, Xarchakos

PSE: Adam, Wynn

Betänkande Figueiredo A5-0247/2003

ändring 4 och 8

Ja-röster: 249

EDD: Belder, Blokland, van Dam

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Claeys, Dillen, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Lang, Martinez, Raschhofer, Stirbois

PPE-DE: Kauppi, Pomés Ruiz, Wijkman, Zappalà

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hoff, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 279

EDD: Andersen, Bernié, Bonde, Butel, Coûteaux, Esclopé, Farage, Kuntz, Mathieu, Raymond, Saint-Josse, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooijvan Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Gobbo, Hager, de La Perriere, Sichrovsky, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Brok, Bushill-Matthews, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Cornillet, Corrie, Costa Raffaele, Cunha, Cushnahan, Daul, Dell'Utri, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Gawronski, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Maij-Weggen, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennea, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Scapagnini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 8

NI: Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Garaud, Pannella, Turco

PSE: Lund, Thorning-Schmidt

Betänkande Lynne A5-0270/2003

punkt 10, andra delen

Ja-röster: 398

EDD: Andersen, Bonde, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Raymond, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Korakas, Koulourianos, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martinez, Sichrovsky, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Cornillet, Corrie, Costa Raffaele, Cunha, Cushnahan, Daul, Dell'Utri, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Gawronski, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Maij-Weggen, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennea, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Scapagnini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Berès, van den Berg, van den Burg, Carlotti, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Ferreira, Fruteau, Garot, Gillig, Guy-Quint, Hazan, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Koukiadis, Lalumière, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miranda de Lage, Patrie, Pérez Royo, Poignant, Roure, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Sornosa Martínez, Swiebel, Terrón i Cusí, Valenciano Martínez-Orozco, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, Messner, Nogueira Román, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 125

EDD: Belder, Bernié, Blokland, Booth, Butel, van Dam, Farage, Saint-Josse, Titford

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Färm, Fava, Ford, Gebhardt, Gill, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Hoff, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Miller, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paciotti, Piecyk, Pittella, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn

Nedlagda röster: 8

GUE/NGL: Krivine, Vachetta

NI: Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Pannella, Turco

Betänkande Lynne A5-0270/2003

Punkt 11, andra delen

Ja-röster: 387

EDD: Andersen, Bonde, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Raymond, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Korakas, Koulourianos, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Uca, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martinez, Sichrovsky, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Berend, Bodrato, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Cornillet, Corrie, Costa Raffaele, Cunha, Cushnahan, Daul, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Gawronski, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Maij-Weggen, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennea, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Scapagnini, Schierhuber, Schleicher, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Aparicio Sánchez, Berès, van den Berg, van den Burg, Carlotti, Cercas, Colom i Naval, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Désir, Duhamel, Duin, Ferreira, Fruteau, Garot, Gillig, Görlach, Guy-Quint, Hazan, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Lalumière, Leinen, McNally, Marinho, Martínez Martínez, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miranda de Lage, Patrie, Pérez Royo, Poignant, Rothley, Roure, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Sornosa Martínez, Swiebel, Terrón i Cusí, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Muscardini, Mussa, Musumeci, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, Maes, Messner, Nogueira Román, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 111

EDD: Belder, Bernié, Blokland, Booth, Butel, Coûteaux, van Dam, Farage, Saint-Josse, Titford

PPE-DE: Gutiérrez-Cortines, Kauppi

PSE: Adam, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cerdeira Morterero, De Rossa, Díez González, Ettl, Fava, Ford, Gebhardt, Gill, Glante, Goebbels, Gröner, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Hoff, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Jöns, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lange, Lavarra, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Miller, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paciotti, Piecyk, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn

Nedlagda röster: 11

GUE/NGL: Krivine, Vachetta

NI: Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Pannella, Turco

PSE: Martin Hans-Peter, Swoboda, Vairinhos

---

ANTAGNA TEXTER

P5_TA(2003)0361

Ändringsbudget nr 3/2003

Europaparlamentets resolution om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2003 för budgetåret 2003, Avsnitt III — kommissionen (10190/2003 — C5-0289/2003 — 2003/2103(BUD))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 272 i EG-fördraget och artikel 177 i Euratomfördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 272 i EG-fördraget och artikel 177 i Euratomfördraget,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artiklarna 37 och 38, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artiklarna 37 och 38,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, slutgiltigt antagen den 19 december 2002 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, slutgiltigt antagen den 19 december 2002 (2),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (3),

| — | med beaktande av det preliminära förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2003 för budgetåret 2003 som kommissionen lade fram den 14 maj 2003 (SEK(2003) 552), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det preliminära förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2003 för budgetåret 2003 som kommissionen lade fram den 14 maj 2003 (SEK(2003) 552),

| — | med beaktande av förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2003 för budgetåret 2003 som rådet fastställde den 16 juni 2003 (10190/2003 — C5-0289/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2003 för budgetåret 2003 som rådet fastställde den 16 juni 2003 (10190/2003 — C5-0289/2003),

| — | med beaktande av artikel 92 och bilaga IV i parlamentets arbetsordning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 92 och bilaga IV i parlamentets arbetsordning,

| — | med beaktande av budgetutskottets betänkande (A5-0261/2003), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av budgetutskottets betänkande (A5-0261/2003), och av följande skäl:

| A. | Syftet med förslaget till ändringsbudget är att i budgeten för 2003 införa överskottet från budgetåret 2002, vilket uppgår till 7,4 miljarder euro. |
| --- | --- |

A.

Syftet med förslaget till ändringsbudget är att i budgeten för 2003 införa överskottet från budgetåret 2002, vilket uppgår till 7,4 miljarder euro.

| B. | Detta överskott kan uppdelas i olika delar där den mest betydande delen kommer från underutnyttjandet av EU-programmen, vilket uppgår till 8,95 miljarder euro. |
| --- | --- |

B.

Detta överskott kan uppdelas i olika delar där den mest betydande delen kommer från underutnyttjandet av EU-programmen, vilket uppgår till 8,95 miljarder euro.

| C. | En miljard av överskottet ingick redan i budgeten för 2003 när denna antogs. |
| --- | --- |

C.

En miljard av överskottet ingick redan i budgeten för 2003 när denna antogs.

| D. | Det exakta och slutgiltiga beloppet för överskottet berodde på resultatet av ändringsbudgetarna 1/2003 och 2/2003, som var och en innehöll delar som kunde ha påverkat det slutliga resultatet. |
| --- | --- |

D.

Det exakta och slutgiltiga beloppet för överskottet berodde på resultatet av ändringsbudgetarna 1/2003 och 2/2003, som var och en innehöll delar som kunde ha påverkat det slutliga resultatet.

| E. | Rådet fastställde förslaget till ändringsbudget nr 3/2003 innan förfarandena för ändringsbudgetarna 1/2003 och 2/2003 hade slutförts. |
| --- | --- |

E.

Rådet fastställde förslaget till ändringsbudget nr 3/2003 innan förfarandena för ändringsbudgetarna 1/2003 och 2/2003 hade slutförts.

| 1. | Europaparlamentet beklagar det faktum att överskottet för 2002 uppgår till 7,4 miljarder euro. Parlamentet noterar dock att detta är ett betydande framsteg jämfört med beloppet på 15 miljarder euro för 2001. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beklagar det faktum att överskottet för 2002 uppgår till 7,4 miljarder euro. Parlamentet noterar dock att detta är ett betydande framsteg jämfört med beloppet på 15 miljarder euro för 2001.

| 2. | Europaparlamentet ställer sig bakom rådets ändring av det preliminära förslaget till ändringsbudget nr 3/2003. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet ställer sig bakom rådets ändring av det preliminära förslaget till ändringsbudget nr 3/2003.

| 3. | Europaparlamentet beklagar emellertid tidpunkten för rådets antagande av förslaget till ändringsbudget, som skulle ha antagits först efter det att förfarandena för ändringsbudgetarna 1 och 2 slutförts. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet beklagar emellertid tidpunkten för rådets antagande av förslaget till ändringsbudget, som skulle ha antagits först efter det att förfarandena för ändringsbudgetarna 1 och 2 slutförts.

| 4. | Europaparlamentet har beslutat att inte inlämna några budgetändringsförslag utan i stället acceptera rådets förslag till ändringsbudget nr 3/2003. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet har beslutat att inte inlämna några budgetändringsförslag utan i stället acceptera rådets förslag till ändringsbudget nr 3/2003.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 248, 16.9.2002.

(2)  EUT L 54, 28.2.2003.

(3)  EGT C 172, 18.6.1999, s. 1.

P5_TA(2003)0362

Fiskeavtal EG/Guinea *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ingående av ett avtal genom skriftväxling om förlängning för perioden 1 januari 2003-31 december 2003 av protokollet 2000-2001 om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Revolutionära folkrepubliken Guineas regering när det gäller fiske utanför Guineas kust (KOM(2003) 107 — C5-0128/2003 — 2003/0049(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets förordning (KOM(2003) 107) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets förordning (KOM(2003) 107) (1),

| — | med beaktande av artikel 37 och artikel 300.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37 och artikel 300.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0128/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0128/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 och artikel 97.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 och artikel 97.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A5-0264/2003). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A5-0264/2003).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets förordning med de ändringar som gjorts och ger sitt samtycke till ingåendet av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets förordning med de ändringar som gjorts och ger sitt samtycke till ingåendet av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen, samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Revolutionära folkrepubliken Guinea, parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen, samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Revolutionära folkrepubliken Guinea, parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Artikel 3a (ny) |
| | Artikel 3a




  Innan förhandlingarna om förnyelse av det gällande avtalet slutförs skall kommissionen förelägga parlamentet och rådet en rapport om hur avtalet tillämpats. Denna rapport skall även omfatta en kostnadsnyttoanalys som kan garantera att den ekonomiska ersättningen till förmån för särskilda åtgärder för hållbar utveckling bidrar till en förbättring av levnadsvillkoren för befolkningen i partnerlandet. |
| Ändring 2 |
| Artikel 3b (ny) |
| | Artikel 3b




  På grundval av den rapport som avses i artikel 3a och efter att ha hört Europaparlamentet skall rådet, om så är lämpligt, ge kommissionen ett förhandlingsmandat i syfte att anta ett nytt protokoll. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

Artikel 3a (ny)

Artikel 3a

Innan förhandlingarna om förnyelse av det gällande avtalet slutförs skall kommissionen förelägga parlamentet och rådet en rapport om hur avtalet tillämpats. Denna rapport skall även omfatta en kostnadsnyttoanalys som kan garantera att den ekonomiska ersättningen till förmån för särskilda åtgärder för hållbar utveckling bidrar till en förbättring av levnadsvillkoren för befolkningen i partnerlandet.

Ändring 2

Artikel 3b (ny)

Artikel 3b

På grundval av den rapport som avses i artikel 3a och efter att ha hört Europaparlamentet skall rådet, om så är lämpligt, ge kommissionen ett förhandlingsmandat i syfte att anta ett nytt protokoll.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TA(2003)0363

Halvtidsöversyn av det fjärde fiskeprotokollet mellan EU och Grönland

Europaparlamentets resolution om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om halvtidsöversynen av det fjärde fiskeprotokollet mellan EU och Grönland (KOM(2002) 697 — 2003/2035(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande (KOM(2002) 697), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande (KOM(2002) 697),

| — | med beaktande av rådets (fiske) slutsatser av den 30 oktober 1997 avseende internationella fiskeavtal, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (fiske) slutsatser av den 30 oktober 1997 avseende internationella fiskeavtal,

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt av den 16 maj 2001 om upprättande av det fjärde protokollet till fiskeavtalet mellan å ena sidan Europeiska ekonomiska gemenskapen och å andra sidan Danmarks regering och den lokala regeringen på Grönland (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt av den 16 maj 2001 om upprättande av det fjärde protokollet till fiskeavtalet mellan å ena sidan Europeiska ekonomiska gemenskapen och å andra sidan Danmarks regering och den lokala regeringen på Grönland (1),

| — | med beaktande av parlamentets resolution av den 17 januari 2002 om grönboken om den framtida gemensamma fiskeripolitiken (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets resolution av den 17 januari 2002 om grönboken om den framtida gemensamma fiskeripolitiken (2),

| — | med beaktande av parlamentets resolution av den 20 november 2002 om kommissionens meddelande om reformen av den gemensamma fiskeripolitiken (vägledande tidsplan) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets resolution av den 20 november 2002 om kommissionens meddelande om reformen av den gemensamma fiskeripolitiken (vägledande tidsplan) (3),

| — | med beaktande av parlamentets resolution av den 16 januari 2003 om den andra handlingsplanen för den nordliga dimensionen (2004-2006) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets resolution av den 16 januari 2003 om den andra handlingsplanen för den nordliga dimensionen (2004-2006) (4),

| — | med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 3/2001 om kommissionens förvaltning av de internationella fiskeavtalen (5) och årsrapporten om budgetåret 2001 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 3/2001 om kommissionens förvaltning av de internationella fiskeavtalen (5) och årsrapporten om budgetåret 2001 (6),

| — | med beaktande av artiklarna 47.2 och 163 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 47.2 och 163 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandet från budgetutskottet (A5-0228/2003), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandet från budgetutskottet (A5-0228/2003), och av följande skäl:

| A. | De internationella fiskeavtalen mellan gemenskapen och tredje länder måste, utan undantag, styras av samma principer inom en integrerad ram för ingående av fiskeavtal, inbegripet principerna om förvaltning, öppenhet och ett optimalt utnyttjande av unionens budgetmedel. |
| --- | --- |

A.

De internationella fiskeavtalen mellan gemenskapen och tredje länder måste, utan undantag, styras av samma principer inom en integrerad ram för ingående av fiskeavtal, inbegripet principerna om förvaltning, öppenhet och ett optimalt utnyttjande av unionens budgetmedel.

| B. | Fördraget om utträde eller Grönlandsfördraget, som styr förbindelserna mellan gemenskapen och Grönland, innehåller bestämmelser om fri export av grönländska fiskeriprodukter till gemenskapen i utbyte mot ett fiskeavtal med tillfredsställande fiskemöjligheter. |
| --- | --- |

B.

Fördraget om utträde eller Grönlandsfördraget, som styr förbindelserna mellan gemenskapen och Grönland, innehåller bestämmelser om fri export av grönländska fiskeriprodukter till gemenskapen i utbyte mot ett fiskeavtal med tillfredsställande fiskemöjligheter.

| C. | Det behövs en omprövning av förbindelserna mellan gemenskapen och Grönland, och det är nu rätt tidpunkt - direkt efter Europeiska konventet och på tröskeln till en regeringskonferens - för att införa ändringar i fördragets artikel 188, som gör det möjligt att ingå ett samarbetsavtal med Grönland och även ett fiskeavtal. |
| --- | --- |

C.

Det behövs en omprövning av förbindelserna mellan gemenskapen och Grönland, och det är nu rätt tidpunkt - direkt efter Europeiska konventet och på tröskeln till en regeringskonferens - för att införa ändringar i fördragets artikel 188, som gör det möjligt att ingå ett samarbetsavtal med Grönland och även ett fiskeavtal.

| D. | Detta avtal är det näst viktigaste som gemenskapen har ingått när det gäller den finansiella ersättningen, men inte när det gäller fångstmöjligheterna. |
| --- | --- |

D.

Detta avtal är det näst viktigaste som gemenskapen har ingått när det gäller den finansiella ersättningen, men inte när det gäller fångstmöjligheterna.

| E. | Revisionsrätten har framfört hård kritik mot kommissionens förvaltning av fiskeavtalen, särskilt på grund av de ovanliga egenheter som kännetecknar detta fiskeavtal och för att den finansiella ersättningen är oproportionerlig i förhållande till fångsterna. |
| --- | --- |

E.

Revisionsrätten har framfört hård kritik mot kommissionens förvaltning av fiskeavtalen, särskilt på grund av de ovanliga egenheter som kännetecknar detta fiskeavtal och för att den finansiella ersättningen är oproportionerlig i förhållande till fångsterna.

| F. | Det är dock nödvändigt att bevara nära förbindelser mellan EU och Grönland med hänsyn till Grönlands betydelse för att upprätthålla en hållbar utveckling i hela det arktiska området och dess centrala ställning i unionens politik för den nordiska dimensionen. |
| --- | --- |

F.

Det är dock nödvändigt att bevara nära förbindelser mellan EU och Grönland med hänsyn till Grönlands betydelse för att upprätthålla en hållbar utveckling i hela det arktiska området och dess centrala ställning i unionens politik för den nordiska dimensionen.

| G. | Genom ett utbyte av kvoter gör avtalet det möjligt för gemenskapsfartyg att fiska i Islands, Norges och Färöarnas fiskevatten. |
| --- | --- |

G.

Genom ett utbyte av kvoter gör avtalet det möjligt för gemenskapsfartyg att fiska i Islands, Norges och Färöarnas fiskevatten.

| H. | Detta innebär samtidigt en viss orättvisa, eftersom finansiella medel från gemenskapen gör det möjligt för fartyg från dessa tre länder att fiska i grönländska fiskevatten medan andra fartyg i gemenskapsflottan inte har denna möjlighet. |
| --- | --- |

H.

Detta innebär samtidigt en viss orättvisa, eftersom finansiella medel från gemenskapen gör det möjligt för fartyg från dessa tre länder att fiska i grönländska fiskevatten medan andra fartyg i gemenskapsflottan inte har denna möjlighet.

| I. | Detta avtal är viktigt för Grönland eftersom den finansiella ersättningen på 42,82 miljoner om året utgör fyra procent av Grönlands BNP, det vill säga 900 euro per capita. |
| --- | --- |

I.

Detta avtal är viktigt för Grönland eftersom den finansiella ersättningen på 42,82 miljoner om året utgör fyra procent av Grönlands BNP, det vill säga 900 euro per capita.

| J. | Det ekonomiska samarbetet har ökat med varje protokoll medan fiskemöjligheterna har minskat. |
| --- | --- |

J.

Det ekonomiska samarbetet har ökat med varje protokoll medan fiskemöjligheterna har minskat.

| K. | Den finansiella ersättningen måste på ett exakt sätt återspegla de uppnådda rättigheternas kommersiella värde, utan att omfatta andra faktorer, och kostnaderna måste fördelas på lämpligt sätt mellan gemenskapen och fartygsägarna. |
| --- | --- |

K.

Den finansiella ersättningen måste på ett exakt sätt återspegla de uppnådda rättigheternas kommersiella värde, utan att omfatta andra faktorer, och kostnaderna måste fördelas på lämpligt sätt mellan gemenskapen och fartygsägarna.

| L. | De fiskerättigheterna som uppnås genom ett fiskeavtal måste motsvara de verkliga fångster, när det gäller kvantitet och arter, som utifrån tillgängliga vetenskapliga rapporter kan förväntas genom avtalet. |
| --- | --- |

L.

De fiskerättigheterna som uppnås genom ett fiskeavtal måste motsvara de verkliga fångster, när det gäller kvantitet och arter, som utifrån tillgängliga vetenskapliga rapporter kan förväntas genom avtalet.

| M. | Gemenskapsflottan måste utnyttja fiskemöjligheterna maximalt och undvika att det i slutet av året finns outnyttjade kvoter kvar. |
| --- | --- |

M.

Gemenskapsflottan måste utnyttja fiskemöjligheterna maximalt och undvika att det i slutet av året finns outnyttjade kvoter kvar.

| N. | Gemenskapen har lång erfarenhet av att bygga upp samriskföretag med tredje land, och dessa företag innebär fördelar för gemenskapen och för utvecklingen av de lokala fiskesektorerna. |
| --- | --- |

N.

Gemenskapen har lång erfarenhet av att bygga upp samriskföretag med tredje land, och dessa företag innebär fördelar för gemenskapen och för utvecklingen av de lokala fiskesektorerna.

| O. | Med hänsyn till särdragen för den grönländska fiskerinäringen och mot bakgrund av de senaste årens erfarenheter är de tillfälliga samriskföretagen det bäst lämpade instrumentet för samarbete mellan gemenskapen och Grönland i fiskerelaterade frågor. |
| --- | --- |

O.

Med hänsyn till särdragen för den grönländska fiskerinäringen och mot bakgrund av de senaste årens erfarenheter är de tillfälliga samriskföretagen det bäst lämpade instrumentet för samarbete mellan gemenskapen och Grönland i fiskerelaterade frågor.

| P. | Kommissionens förslag till framtida samarbete med Grönland efter 2006 är inte begränsat till frågor om fiske. |
| --- | --- |

P.

Kommissionens förslag till framtida samarbete med Grönland efter 2006 är inte begränsat till frågor om fiske.

| Q. | Grönland har status som utomeuropeiskt land och territorium. |
| --- | --- |

Q.

Grönland har status som utomeuropeiskt land och territorium.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens presentation av halvtidsöversynen och betonar att kommissionen tagit ett viktigt steg för att möta parlamentets begäran om att kommissionen skall utarbeta allmänna utvärderingsrapporter, inklusive kostnadsnyttoanalyser, innan förhandlingar inleds om att förnya avtal eller om nya protokoll eller avtal. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens presentation av halvtidsöversynen och betonar att kommissionen tagit ett viktigt steg för att möta parlamentets begäran om att kommissionen skall utarbeta allmänna utvärderingsrapporter, inklusive kostnadsnyttoanalyser, innan förhandlingar inleds om att förnya avtal eller om nya protokoll eller avtal.

| 2. | Europaparlamentet erkänner det särskilda förhållandet mellan EU och Grönland, och Grönlands särskilda ekonomiska situation. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet erkänner det särskilda förhållandet mellan EU och Grönland, och Grönlands särskilda ekonomiska situation.

| 3. | Europaparlamentet delar kommissionens vilja att uppnå ett allmänt samarbetsavtal mellan gemenskapen och Grönland, vilket skulle göra det möjligt att knyta tätare relationer mellan båda parterna och öka Grönlands medverkan i gemenskapspolitiken. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet delar kommissionens vilja att uppnå ett allmänt samarbetsavtal mellan gemenskapen och Grönland, vilket skulle göra det möjligt att knyta tätare relationer mellan båda parterna och öka Grönlands medverkan i gemenskapspolitiken.

| 4. | Europaparlamentet håller med om att Grönland måste få ekonomiskt stöd, men förkastar det nuvarande systemet, där stödet ingår i den finansiella ersättningen inom fiskeavtalet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet håller med om att Grönland måste få ekonomiskt stöd, men förkastar det nuvarande systemet, där stödet ingår i den finansiella ersättningen inom fiskeavtalet.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar rådet att ge kommissionen befogenhet att förhandla om en översyn av det nuvarande protokollet, i enlighet med de anmärkningar som framfördes av revisionsrätten och parlamentet, och att framför allt stryka de frågor från avtalet som inte handlar om fiske. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar rådet att ge kommissionen befogenhet att förhandla om en översyn av det nuvarande protokollet, i enlighet med de anmärkningar som framfördes av revisionsrätten och parlamentet, och att framför allt stryka de frågor från avtalet som inte handlar om fiske.

| 6. | Europaparlamentet instämmer i förslaget i kommissionens meddelande om att under halvtidsöversynen anpassa protokollet till målet att tilldela fångstkvoter som motsvarar vetenskapliga bedömningar och att delar av den finansiella ersättningen skall avsättas för stödet till en sammanhängande lokal fiskeripolitik. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet instämmer i förslaget i kommissionens meddelande om att under halvtidsöversynen anpassa protokollet till målet att tilldela fångstkvoter som motsvarar vetenskapliga bedömningar och att delar av den finansiella ersättningen skall avsättas för stödet till en sammanhängande lokal fiskeripolitik.

| 7. | Europaparlamentet insisterar på att aspekter av förbindelserna mellan EU och Grönland som inte gäller fiske bör finansieras under utgiftskategori 4 i budgetplanen (externa åtgärder) eller genom Europeiska utvecklingsfonden. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet insisterar på att aspekter av förbindelserna mellan EU och Grönland som inte gäller fiske bör finansieras under utgiftskategori 4 i budgetplanen (externa åtgärder) eller genom Europeiska utvecklingsfonden.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar bestämt rådet och kommissionen att inom ramen för denna halvtidsöversyn ta upp behovet av en jämlik kostnadsfördelning för avtalet mellan gemenskapen och fartygsägarna, så som man gör i de flesta internationella fiskeavtal. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar bestämt rådet och kommissionen att inom ramen för denna halvtidsöversyn ta upp behovet av en jämlik kostnadsfördelning för avtalet mellan gemenskapen och fartygsägarna, så som man gör i de flesta internationella fiskeavtal.

| 9. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att analysera avtalets kostnader och lönsamhet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att analysera avtalets kostnader och lönsamhet.

| 10. | Europaparlamentet fäster uppmärksamheten vid det låga utnyttjandet av fiskemöjligheterna i protokollet och det slöseri med gemenskapens finansiella medel som detta innebär. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet fäster uppmärksamheten vid det låga utnyttjandet av fiskemöjligheterna i protokollet och det slöseri med gemenskapens finansiella medel som detta innebär.

| 11. | Europaparlamentet begär därför att man fastställer fångsträttigheterna för varje art bättre i överensstämmelse med den verkliga situationen för varje bestånd, och att de tilldelade kvoter som inte utnyttjas av medlemsstaternas flottor och som tas upp i protokollet får utnyttjas av andra, i enlighet med vad som fastställs i fiskeavtalen med finansiell ersättning. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet begär därför att man fastställer fångsträttigheterna för varje art bättre i överensstämmelse med den verkliga situationen för varje bestånd, och att de tilldelade kvoter som inte utnyttjas av medlemsstaternas flottor och som tas upp i protokollet får utnyttjas av andra, i enlighet med vad som fastställs i fiskeavtalen med finansiell ersättning.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja skapandet av samriskföretag mellan gemenskapen och Grönland, och i synnerhet tillfälliga partnerskap mellan företag, vilka kan få stor betydelse för utvecklingen av den lokala ekonomin och leda till att fiskerättigheterna utnyttjas bättre. Parlamentet begär också att en del av den finansiella ersättningen skall avsättas för detta ändamål. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja skapandet av samriskföretag mellan gemenskapen och Grönland, och i synnerhet tillfälliga partnerskap mellan företag, vilka kan få stor betydelse för utvecklingen av den lokala ekonomin och leda till att fiskerättigheterna utnyttjas bättre. Parlamentet begär också att en del av den finansiella ersättningen skall avsättas för detta ändamål.

| 13. | Europaparlamentet kräver att kommissionen uppfyller sin skyldighet att på vederbörligt sätt informera parlamentet om detta avtal, dess förberedelsefas, genomförande, utvärdering och halvtidsöversyn. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet kräver att kommissionen uppfyller sin skyldighet att på vederbörligt sätt informera parlamentet om detta avtal, dess förberedelsefas, genomförande, utvärdering och halvtidsöversyn.

| 14. | Europaparlamentet kräver att få delta i förhandlingsprocessen med Grönland under halvtidsöversynen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet kräver att få delta i förhandlingsprocessen med Grönland under halvtidsöversynen.

| 15. | Europaparlamentet understryker att kommissionen skall lägga fram ett förslag till nytt protokoll där den finansiella ersättningen enbart motsvarar det effektiva utnyttjandet av de fiskemöjligheter som finansieras under kapitel 11 03 (tidigare kapitel B7-80) innan det nuvarande fjärde fiskeprotokollet löper ut i december 2006. Samtidigt skall kommissionen lägga fram ett förslag till avtal om finansiellt stöd till Grönland i linje med de normala budgetbestämmelserna om utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet understryker att kommissionen skall lägga fram ett förslag till nytt protokoll där den finansiella ersättningen enbart motsvarar det effektiva utnyttjandet av de fiskemöjligheter som finansieras under kapitel 11 03 (tidigare kapitel B7-80) innan det nuvarande fjärde fiskeprotokollet löper ut i december 2006. Samtidigt skall kommissionen lägga fram ett förslag till avtal om finansiellt stöd till Grönland i linje med de normala budgetbestämmelserna om utvecklingssamarbete.

| 16. | Europaparlamentet anser att de behöriga utskotten borde utarbeta ett initiativbetänkande för att fastställa de framtida förbindelserna mellan gemenskapen och Grönland från och med 2006. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att de behöriga utskotten borde utarbeta ett initiativbetänkande för att fastställa de framtida förbindelserna mellan gemenskapen och Grönland från och med 2006.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar de grönländska myndigheterna att ge möjlighet att införa lämpliga förändringar under halvtidsöversynen för att förbättra protokollet, utan att behöva vänta på att avtalet skall löpa ut. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar de grönländska myndigheterna att ge möjlighet att införa lämpliga förändringar under halvtidsöversynen för att förbättra protokollet, utan att behöva vänta på att avtalet skall löpa ut.

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, den danska regeringen och den lokala grönländska regeringen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, den danska regeringen och den lokala grönländska regeringen.

---

(1)  EGT C 34 E, 7.2.2002, s. 240.

(2)  EGT C 271 E, 7.11.2002, s. 401.

(3)  P5_TA(2002)0555.

(4)  P5_TA(2003)0020.

(5)  EGT C 210, 27.7.2001, s. 1.

(6)  EGT C 295, 28.11.2002, s. 1.

P5_TA(2003)0364

Minimikrav på utbildning för sjöfolk ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2001/25/EG om minimikrav på utbildning för sjöfolk (KOM(2003) 1 — C5-0006/2003 — 2003/0001(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 1) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 1) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 80.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0006/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 80.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0006/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regionalpolitik, transport och turism och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A5-0152/2003). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regionalpolitik, transport och turism och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A5-0152/2003).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Kommissionen uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra detta förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra detta förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TC1-COD(2003)0001

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 3 september 2003 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/.../EG om ändring av direktiv 2001/25/EG om minimikrav på utbildning för sjöfolk

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 80.2 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (1),

i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | I Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/25/EG av den 4 april 2001 om minimikrav på utbildning för sjöfolk (3) fastställs miniminormer för utbildning, certifiering och vakthållning för sjöfolk som tjänstgör ombord på gemenskapsfartyg. Dessa normer grundas på normerna enligt 1978 års konvention inom ramen för Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) angående normer för sjöfolks utbildning, certifiering och vakthållning i dess ändrade lydelse (STCW-konventionen). |
| --- | --- |

(1)

I Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/25/EG av den 4 april 2001 om minimikrav på utbildning för sjöfolk (3) fastställs miniminormer för utbildning, certifiering och vakthållning för sjöfolk som tjänstgör ombord på gemenskapsfartyg. Dessa normer grundas på normerna enligt 1978 års konvention inom ramen för Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) angående normer för sjöfolks utbildning, certifiering och vakthållning i dess ändrade lydelse (STCW-konventionen).

| (2) | I syfte att bibehålla och utveckla kunskaper och färdigheter på sjöfartsområdet i EU är det viktigt att ägna lämplig uppmärksamhet åt situationen för de maritima utbildningarna och för sjöfolk inom EU. |
| --- | --- |

(2)

I syfte att bibehålla och utveckla kunskaper och färdigheter på sjöfartsområdet i EU är det viktigt att ägna lämplig uppmärksamhet åt situationen för de maritima utbildningarna och för sjöfolk inom EU.

| (3) | Det är viktigt att säkerställa att sjöfolk med certifikat som är utfärdade av tredje land och som tjänstgör ombord på gemenskapsfartyg har en kompetensnivå motsvarande den som krävs i konventionen. I direktiv 2001/25/EG fastställs förfaranden och kriterier för medlemsstaternas erkännande av certifikat utfärdade av tredje land. |
| --- | --- |

(3)

Det är viktigt att säkerställa att sjöfolk med certifikat som är utfärdade av tredje land och som tjänstgör ombord på gemenskapsfartyg har en kompetensnivå motsvarande den som krävs i konventionen. I direktiv 2001/25/EG fastställs förfaranden och kriterier för medlemsstaternas erkännande av certifikat utfärdade av tredje land.

| (4) | I direktiv 2001/25/EG finns bestämmelser om att på nytt bedöma förfarandena och kriterierna för erkännande av certifikat utfärdade av tredje land och för godkännande av maritima utbildningsinstitut, maritima utbildnings- och träningsprogram och maritima kurser mot bakgrund av den erfarenhet som vunnits vid tillämpningen av de berörda bestämmelserna. |
| --- | --- |

(4)

I direktiv 2001/25/EG finns bestämmelser om att på nytt bedöma förfarandena och kriterierna för erkännande av certifikat utfärdade av tredje land och för godkännande av maritima utbildningsinstitut, maritima utbildnings- och träningsprogram och maritima kurser mot bakgrund av den erfarenhet som vunnits vid tillämpningen av de berörda bestämmelserna.

| (5) | Det praktiska genomförandet av direktiv 2001/25/EG har visat att vissa ändringar av nämnda förfaranden och kriterier i hög grad kan bidra till erkännandesystemets tillförlitlighet, samtidigt som medlemsstaternas övervaknings- och rapporteringsskyldigheter skulle förenklas. |
| --- | --- |

(5)

Det praktiska genomförandet av direktiv 2001/25/EG har visat att vissa ändringar av nämnda förfaranden och kriterier i hög grad kan bidra till erkännandesystemets tillförlitlighet, samtidigt som medlemsstaternas övervaknings- och rapporteringsskyldigheter skulle förenklas.

| (6) | Bedömningen av
  om
  tredje
  länder som tillhandahåller utbildning efterlever
  bestämmelserna i STCW-konventionen kan effektivare göras om detta sker på ett enhetligt sätt. Kommissionen bör därför anförtros denna uppgift på hela gemenskapens vägnar. |
| --- | --- |

(6)

Bedömningen av
  om
  tredje
  länder som tillhandahåller utbildning efterlever
  bestämmelserna i STCW-konventionen kan effektivare göras om detta sker på ett enhetligt sätt. Kommissionen bör därför anförtros denna uppgift på hela gemenskapens vägnar.

| (7) | För att garantera att ett land som erkänts fortsätter att fullständig uppfylla bestämmelserna i STCWkonventionen, bör erkännandet regelbundet ses över och förlängas i tillämpliga fall. Erkännandet av ett tredje land som inte uppfyller bestämmelserna i STCW-konventionen bör återkallas tills bristfälligheterna rättats till. |
| --- | --- |

(7)

För att garantera att ett land som erkänts fortsätter att fullständig uppfylla bestämmelserna i STCWkonventionen, bör erkännandet regelbundet ses över och förlängas i tillämpliga fall. Erkännandet av ett tredje land som inte uppfyller bestämmelserna i STCW-konventionen bör återkallas tills bristfälligheterna rättats till.

| (8) | Beslut om att förlänga eller återkalla ett erkännande kan fattas mer effektivt om det sker på ett enhetligt och centraliserat sätt, på gemenskapsnivå. Kommissionen bör därför anförtros dessa uppgifter på hela gemenskapens vägnar. |
| --- | --- |

(8)

Beslut om att förlänga eller återkalla ett erkännande kan fattas mer effektivt om det sker på ett enhetligt och centraliserat sätt, på gemenskapsnivå. Kommissionen bör därför anförtros dessa uppgifter på hela gemenskapens vägnar.

| (9) | Kontinuerlig övervakning av tredje ländernas efterlevnad av bestämmelserna kan bedömas på ett effektivare sätt om detta sker på ett enhetligt och centraliserat sätt. |
| --- | --- |

(9)

Kontinuerlig övervakning av tredje ländernas efterlevnad av bestämmelserna kan bedömas på ett effektivare sätt om detta sker på ett enhetligt och centraliserat sätt.

| (10) | En av Europeiska sjösäkerhetsbyråns (nedan kallad sjösäkerhetsbyrån) uppgifter är att bistå kommissionen med att utföra alla uppgifter som tilldelas kommissionen genom gällande gemenskapslagstiftning för fartygsbesättningars utbildning, certifiering och vakthållning. |
| --- | --- |

(10)

En av Europeiska sjösäkerhetsbyråns (nedan kallad sjösäkerhetsbyrån) uppgifter är att bistå kommissionen med att utföra alla uppgifter som tilldelas kommissionen genom gällande gemenskapslagstiftning för fartygsbesättningars utbildning, certifiering och vakthållning.

| (11) | Sjösäkerhetsbyrån bör därför bistå kommissionen med att utföra de uppgifter som avser beviljande, förlängning och återkallande av erkännandet av tredje land. Den bör även bistå kommissionen vid övervakningen av tredje ländernas efterlevnad av bestämmelserna i STCW-konventionen. |
| --- | --- |

(11)

Sjösäkerhetsbyrån bör därför bistå kommissionen med att utföra de uppgifter som avser beviljande, förlängning och återkallande av erkännandet av tredje land. Den bör även bistå kommissionen vid övervakningen av tredje ländernas efterlevnad av bestämmelserna i STCW-konventionen.

| (12) | I STCW-konventionen fastställs språkkrav för certifikaten, och intygen om erkännande av ett certifikat. Bestämmelserna i direktiv 2001/25/EG bör anpassas till de relevanta bestämmelserna i konventionen. |
| --- | --- |

(12)

I STCW-konventionen fastställs språkkrav för certifikaten, och intygen om erkännande av ett certifikat. Bestämmelserna i direktiv 2001/25/EG bör anpassas till de relevanta bestämmelserna i konventionen.

| (13) | I 1974 års internationella konvention om säkerheten för människoliv till sjöss (SOLAS-konventionen) fastställs språkkrav för säkerhetskommunikation brygga-till-land. Direktiv 2001/25/EG bör uppdateras i enlighet med de senaste ändringar av konventionen som trädde i kraft den 1 juli 2002. |
| --- | --- |

(13)

I 1974 års internationella konvention om säkerheten för människoliv till sjöss (SOLAS-konventionen) fastställs språkkrav för säkerhetskommunikation brygga-till-land. Direktiv 2001/25/EG bör uppdateras i enlighet med de senaste ändringar av konventionen som trädde i kraft den 1 juli 2002.

| (14) | Det är nödvändigt att fastställa ett förfarande för att anpassa direktiv 2001/25/EG till kommande ändringar i gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

(14)

Det är nödvändigt att fastställa ett förfarande för att anpassa direktiv 2001/25/EG till kommande ändringar i gemenskapslagstiftningen.

| (15) | Direktiv 2001/25/EG bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(15)

Direktiv 2001/25/EG bör ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Direktiv 2001/25/EG ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 5 skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 3 skall ersättas med följande:
  ”3.   Certifikat skall utfärdas i enlighet med regel I/2.1 i STCW-konvention.” |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 5 skall ändras på följande sätt:

a)

Punkt 3 skall ersättas med följande:

”3.   Certifikat skall utfärdas i enlighet med regel I/2.1 i STCW-konvention.”

| b) | I punkt 5 skall följande mening läggas till:
  ”Intyg om erkännande skall utfärdas i enlighet med artikel VI.2 i STCW-konventionen.” |
| --- | --- |

b)

I punkt 5 skall följande mening läggas till:

”Intyg om erkännande skall utfärdas i enlighet med artikel VI.2 i STCW-konventionen.”

| 2. | I artikel 17 skall punkt e) ersättas med följande:






  ”e) | Det skall finnas lämpliga anordningar för kommunikation mellan fartyget och myndigheter i land. Sådan kommunikation skall ske i enlighet med regel 14.4 i kapitel V i SOLAS-konventionen.” |
| --- | --- | --- |

2.

I artikel 17 skall punkt e) ersättas med följande:

”e)

Det skall finnas lämpliga anordningar för kommunikation mellan fartyget och myndigheter i land. Sådan kommunikation skall ske i enlighet med regel 14.4 i kapitel V i SOLAS-konventionen.”

| 3. | I artikel 18 skall punkt 3 ersättas med följande:
  ”3.   Sjöfolk som inte innehar de certifikat som avses i artikel 4 får beviljas rätt att tjänstgöra på fartyg som för en medlemsstats flagg under förutsättning att ett beslut om erkännande av deras vederbörliga certifikat har antagits genom tillämpning av följande förfarande:






  a) | En medlemsstat som genom intyg tänker erkänna vederbörliga certifikat utfärdade av ett tredje land till en befälhavare, ett befäl eller en radiooperatör, för tjänstgöring på ett fartyg som för dess flagg, skall lämna in en
  motiverad
  begäran om erkännande av det berörda tredje landet till
  kommissionen
  .
  Kommissionen skall, bistådd av
  Europeiska sjösäkerhetsbyrån (nedan kallad sjösäkerhetsbyrån) och eventuellt med deltagande av berörda medlemsstater
  ,
  samla in den information som avses i bilaga II och
  bedöma utbildnings- och certifieringssystemen i det tredje land för vilket en begäran om erkännande har lämnats in, för att kontrollera om det berörda landet uppfyller alla bestämmelser i STCW-konventionen
  och om lämpliga åtgärder vidtagits för att förhindra bedrägerier med behörighetscertifikat
  . |
| --- | --- | --- |

3.

I artikel 18 skall punkt 3 ersättas med följande:

”3.   Sjöfolk som inte innehar de certifikat som avses i artikel 4 får beviljas rätt att tjänstgöra på fartyg som för en medlemsstats flagg under förutsättning att ett beslut om erkännande av deras vederbörliga certifikat har antagits genom tillämpning av följande förfarande:

a)

En medlemsstat som genom intyg tänker erkänna vederbörliga certifikat utfärdade av ett tredje land till en befälhavare, ett befäl eller en radiooperatör, för tjänstgöring på ett fartyg som för dess flagg, skall lämna in en
  motiverad
  begäran om erkännande av det berörda tredje landet till
  kommissionen
  .

Kommissionen skall, bistådd av
  Europeiska sjösäkerhetsbyrån (nedan kallad sjösäkerhetsbyrån) och eventuellt med deltagande av berörda medlemsstater
  ,
  samla in den information som avses i bilaga II och
  bedöma utbildnings- och certifieringssystemen i det tredje land för vilket en begäran om erkännande har lämnats in, för att kontrollera om det berörda landet uppfyller alla bestämmelser i STCW-konventionen
  och om lämpliga åtgärder vidtagits för att förhindra bedrägerier med behörighetscertifikat
  .

| b) | Beslutet om erkännande av ett tredje land skall fattas av kommissionen i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 23.2 inom tre månader efter den dag då begäran lämnades in. Om erkännandet beviljas skall det gälla
  med förbehåll för bestämmelserna i artikel 18a
  . |
| --- | --- |

b)

Beslutet om erkännande av ett tredje land skall fattas av kommissionen i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 23.2 inom tre månader efter den dag då begäran lämnades in. Om erkännandet beviljas skall det gälla
  med förbehåll för bestämmelserna i artikel 18a
  .

| c) | Om inget beslut har fattats om erkännande av det berörda tredje landet inom den frist som fastställs under b kan den medlemsstat som lämnat in begäran besluta att unilateralt bevilja erkännandet fram tills ett beslut fattats på grundval av artikel 23.2. |
| --- | --- |

c)

Om inget beslut har fattats om erkännande av det berörda tredje landet inom den frist som fastställs under b kan den medlemsstat som lämnat in begäran besluta att unilateralt bevilja erkännandet fram tills ett beslut fattats på grundval av artikel 23.2.

| d) | En medlemsstat får, när det gäller fartyg som för dess flagg, besluta att intyga certifikat utfärdade av tredje land som erkänts av kommissionen
  , med beaktande av bestämmelserna i punkterna 4 och 5 i bilaga II
  . |
| --- | --- |

d)

En medlemsstat får, när det gäller fartyg som för dess flagg, besluta att intyga certifikat utfärdade av tredje land som erkänts av kommissionen
  , med beaktande av bestämmelserna i punkterna 4 och 5 i bilaga II
  .

| e) | Erkännanden av behörighetscertifikat som utfärdats av ett erkänt tredje land och som offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, före den ... (4), skall förbli giltiga
  .
  Dessa erkännanden kan användas av samtliga medlemsstater om inte kommissionen i ett senare skede har återkallat dem i enlighet med artikel 18a
  . |
| --- | --- |

e)

Erkännanden av behörighetscertifikat som utfärdats av ett erkänt tredje land och som offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, före den ... (4), skall förbli giltiga
  .
  Dessa erkännanden kan användas av samtliga medlemsstater om inte kommissionen i ett senare skede har återkallat dem i enlighet med artikel 18a
  .

| f) | Kommissionen skall utarbeta och uppdatera en förteckning över de tredje länder som har erkänts. Förteckningen skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien. |
| --- | --- |

f)

Kommissionen skall utarbeta och uppdatera en förteckning över de tredje länder som har erkänts. Förteckningen skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien.

| 4) | Följande artiklar skall införas med numreringen
  18a och 18b
  :
  ”
  Artikel 18a

  1.   Utan hinder av de kriterier som anges
  i bilaga
  II och när en
  medlemsstat anser
  att ett erkänt tredje land inte längre uppfyller bestämmelserna i STCW-konventionen, skall
  den utan dröjsmål underrätta kommissionen om detta med angivande av skälen för det.
  Kommissionen
  skall omedelbart
  hänskjuta ärendet till den kommitté som avses i artikel 23.


  2.
     
  När kommissionen anser att ett erkänt tredje land inte längre uppfyller bestämmelserna i STCWkonventionen, skall den utan hinder av de kriterier som anges i bilaga II utan dröjsmål underrätta medlemsstaterna om detta med angivande av skälen för det. Kommissionen skall omedelbart hänskjuta ärendet till den kommitté som avses i artikel 23.


  3.   När en medlemsstat
  har för avsikt att återkalla
  intygen om
  samtliga erkännanden
  av certifikat som utfärdats av ett tredje land skall den utan dröjsmål underrätta kommissionen och de övriga medlemsstaterna om
  sin avsikt
  med angivande av skälen för detta.
  4.   Kommissionen skall, bistådd av sjösäkerhetsbyrån, åter göra en bedömning av erkännandet av det berörda tredje landet för att kontrollera om det landet underlåtit att uppfylla bestämmelserna i STCW-konventionen.


  5.
     
  När det finns uppgifter som visar att ett maritimt utbildningsinstitut inte längre uppfyller bestämmelserna i STCW-konventionen skall kommissionen meddela det berörda landet att erkännandet av dess certifikat kommer att återkallas inom två månader om åtgärder inte vidtas för att garantera att samtliga bestämmelser i STCW-konventionen uppfylls.


  6.   Beslutet om ett återkallande av erkännandet skall fattas av kommissionen i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 23.2 inom två månader efter den dag då information inkom från medlemsstaten. Den berörda medlemsstaten skall vidta lämpliga åtgärder för att genomföra beslutet.


  7.
     
  Intyg om erkännande av certifikat utfärdade i enlighet med artikel 5.6 innan beslut om återkallande av ett tredje lands erkännande har fattats skall förbli giltiga. Sjöfolk som innehar sådana intyg skall dock inte vara berättigade till ett intyg som ger dem högre kvalifikationer utom i de fall denna uppgradering enbart grundas på ytterligare arbetserfarenheter inom sjöfartsområdet.



  Artikel 18b

  1.   De tredje länder som har erkänts enligt det förfarande som avses i artikel 18.3 b
  , inbegripet de länder som avses i artikel 18.3 f,
  skall regelbundet och minst vart femte år
  på nytt
  bedömas av kommissionen, bistådd av sjösäkerhetsbyrån, för att garantera att de relevanta kriterierna enligt bilaga II uppfylls
  och kontrollera att lämpliga åtgärder vidtagits för att förhindra bedrägerier med behörighetscertifikat
  .
  2.   
  Kommissionen skall fastställa prioriteringskriterierna för bedömningen av tredje länder på grundval av
  de uppgifter som framkommit vid hamnstatskontrollen enligt artikel 20 samt av de rapporter
  om resultaten av de oberoende bedömningarna
  som utarbetats
  av de tredje länderna
  i enlighet med avsnitt A-I/7 i STCW-koden.
  3.   Kommissionen skall till medlemsstaterna överlämna en rapport med bedömningsresultaten."” |
| --- | --- |

4)

Följande artiklar skall införas med numreringen
  18a och 18b
  :

”
  Artikel 18a

1.   Utan hinder av de kriterier som anges
  i bilaga
  II och när en
  medlemsstat anser
  att ett erkänt tredje land inte längre uppfyller bestämmelserna i STCW-konventionen, skall
  den utan dröjsmål underrätta kommissionen om detta med angivande av skälen för det.
  Kommissionen
  skall omedelbart
  hänskjuta ärendet till den kommitté som avses i artikel 23.

2.
     
  När kommissionen anser att ett erkänt tredje land inte längre uppfyller bestämmelserna i STCWkonventionen, skall den utan hinder av de kriterier som anges i bilaga II utan dröjsmål underrätta medlemsstaterna om detta med angivande av skälen för det. Kommissionen skall omedelbart hänskjuta ärendet till den kommitté som avses i artikel 23.

3.   När en medlemsstat
  har för avsikt att återkalla
  intygen om
  samtliga erkännanden
  av certifikat som utfärdats av ett tredje land skall den utan dröjsmål underrätta kommissionen och de övriga medlemsstaterna om
  sin avsikt
  med angivande av skälen för detta.

4.   Kommissionen skall, bistådd av sjösäkerhetsbyrån, åter göra en bedömning av erkännandet av det berörda tredje landet för att kontrollera om det landet underlåtit att uppfylla bestämmelserna i STCW-konventionen.

5.
     
  När det finns uppgifter som visar att ett maritimt utbildningsinstitut inte längre uppfyller bestämmelserna i STCW-konventionen skall kommissionen meddela det berörda landet att erkännandet av dess certifikat kommer att återkallas inom två månader om åtgärder inte vidtas för att garantera att samtliga bestämmelser i STCW-konventionen uppfylls.

6.   Beslutet om ett återkallande av erkännandet skall fattas av kommissionen i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 23.2 inom två månader efter den dag då information inkom från medlemsstaten. Den berörda medlemsstaten skall vidta lämpliga åtgärder för att genomföra beslutet.

7.
     
  Intyg om erkännande av certifikat utfärdade i enlighet med artikel 5.6 innan beslut om återkallande av ett tredje lands erkännande har fattats skall förbli giltiga. Sjöfolk som innehar sådana intyg skall dock inte vara berättigade till ett intyg som ger dem högre kvalifikationer utom i de fall denna uppgradering enbart grundas på ytterligare arbetserfarenheter inom sjöfartsområdet.

Artikel 18b

1.   De tredje länder som har erkänts enligt det förfarande som avses i artikel 18.3 b
  , inbegripet de länder som avses i artikel 18.3 f,
  skall regelbundet och minst vart femte år
  på nytt
  bedömas av kommissionen, bistådd av sjösäkerhetsbyrån, för att garantera att de relevanta kriterierna enligt bilaga II uppfylls
  och kontrollera att lämpliga åtgärder vidtagits för att förhindra bedrägerier med behörighetscertifikat
  .

2.   
  Kommissionen skall fastställa prioriteringskriterierna för bedömningen av tredje länder på grundval av
  de uppgifter som framkommit vid hamnstatskontrollen enligt artikel 20 samt av de rapporter
  om resultaten av de oberoende bedömningarna
  som utarbetats
  av de tredje länderna
  i enlighet med avsnitt A-I/7 i STCW-koden.

3.   Kommissionen skall till medlemsstaterna överlämna en rapport med bedömningsresultaten."”

| 5. | I artikel 22.1 skall följande mening läggas till:
  ”Detta direktiv kan även ändras i enlighet med samma förfarande för att ta hänsyn till relevanta ändringar av gemenskapslagstiftningen.” |
| --- | --- |

5.

I artikel 22.1 skall följande mening läggas till:

”Detta direktiv kan även ändras i enlighet med samma förfarande för att ta hänsyn till relevanta ändringar av gemenskapslagstiftningen.”

| 6. | Bilaga II skall ändras på det sätt som anges i bilagan till detta direktiv. |
| --- | --- |

6.

Bilaga II skall ändras på det sätt som anges i bilagan till detta direktiv.

Artikel 2

Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den... (5). De skall genast underrätta kommissionen om detta.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

Senast den... (6) skall kommissionen förelägga Europaparlamentet och rådet en utvärderingsrapport på grundval av en noggrann analys och utvärdering av IMO:s avtalsbestämmelser, genomförandet av dessa och nyvunnen kunskap om sambandet mellan säkerheten och utbildningsnivån hos fartygsbesättningar.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i... den

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C ...

1

EUT C ...

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 3 september 2003.

2

Europaparlamentets ståndpunkt av den 3 september 2003.

(3)  EGT L 136, 18.5.2001, s. 17
  . Ändrat genom direktiv 2002/84/EG (EGT L 324, 29.11.2002, s. 53).

3

17

Ändrat genom direktiv 2002/84/EG (EGT L 324, 29.11.2002, s. 53).

(4)  18 månader efter detta direktivs ikraftträdande.”

4

(5)  
  18 månader efter detta direktivs ikraftträdande.

5

18 månader efter detta direktivs ikraftträdande.

(6)  Fem år efter detta direktivs ikraftträdande.

6

BILAGA

Bilaga II till direktiv 2001/25/EG skall ersättas med följande:

| 1. | Det
  berörda tredje landet måste vara en part till STCW-konventionen. |
| --- | --- |

1.

Det
  berörda tredje landet måste vara en part till STCW-konventionen.

| 2. | IMO:s sjösäkerhetskommitté skall ha intygat att det berörda tredje landet till fullo har genomfört bestämmelserna i STCW-konventionen. |
| --- | --- |

2.

IMO:s sjösäkerhetskommitté skall ha intygat att det berörda tredje landet till fullo har genomfört bestämmelserna i STCW-konventionen.

| 3. | Kommissionen, bistådd av sjösäkerhetsbyrån och eventuellt med deltagande av berörda medlemsstater,
  skall ha vidtagit alla nödvändiga åtgärder, eventuellt inbegripet inspektion av inrättningar och förfaranden, för att bekräfta att kraven när det gäller kompetensnorm, utfärdande och intyg om erkännande av certifikat samt förande av förteckning till fullo uppfylls och att ett system för kvalitetsnormer har införts enligt kraven i regel I/8 i STCW-konventionen. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen, bistådd av sjösäkerhetsbyrån och eventuellt med deltagande av berörda medlemsstater,
  skall ha vidtagit alla nödvändiga åtgärder, eventuellt inbegripet inspektion av inrättningar och förfaranden, för att bekräfta att kraven när det gäller kompetensnorm, utfärdande och intyg om erkännande av certifikat samt förande av förteckning till fullo uppfylls och att ett system för kvalitetsnormer har införts enligt kraven i regel I/8 i STCW-konventionen.

| 4. | Medlemsstaten är i färd att sluta en överenskommelse med det berörda tredje landet om att omedelbar underrättelse lämnas om alla väsentliga förändringar beträffande arrangemangen för utbildning och certifiering som föreskrivs i enlighet med STCW-konventionen. |
| --- | --- |

4.

Medlemsstaten är i färd att sluta en överenskommelse med det berörda tredje landet om att omedelbar underrättelse lämnas om alla väsentliga förändringar beträffande arrangemangen för utbildning och certifiering som föreskrivs i enlighet med STCW-konventionen.

| 5. | Medlemsstaten har infört åtgärder för att säkerställa att sjöfolk som lämnar in certifikat för erkännande, vilka avser funktioner på ledningsnivå, har tillräcklig kunskap om de avsnitt av medlemsstatens sjölagstiftning som berör de funktioner som de tillåts att utöva. |
| --- | --- |

5.

Medlemsstaten har infört åtgärder för att säkerställa att sjöfolk som lämnar in certifikat för erkännande, vilka avser funktioner på ledningsnivå, har tillräcklig kunskap om de avsnitt av medlemsstatens sjölagstiftning som berör de funktioner som de tillåts att utöva.

| 6. | Om en medlemsstat vill komplettera bedömningen av ett tredje lands efterlevnad av bestämmelserna genom att utvärdera vissa maritima utbildningsinstitut skall den tillämpa bestämmelserna i avsnitt A-I/6 i
  STCW-koden
  .” |
| --- | --- |

6.

Om en medlemsstat vill komplettera bedömningen av ett tredje lands efterlevnad av bestämmelserna genom att utvärdera vissa maritima utbildningsinstitut skall den tillämpa bestämmelserna i avsnitt A-I/6 i
  STCW-koden
  .”

P5_TA(2003)0365

Samordning av de sociala trygghetssystemen ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om samordning av de sociala trygghetssystemen (KOM(1998) 779 — C4-0137/1999 — 1998/0360(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(1998) 779) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(1998) 779) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artiklarna 18, 42 och 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C4-0137/1999), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artiklarna 18, 42 och 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C4-0137/1999),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A5-0226/2003). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A5-0226/2003).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Kommissionen uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra detta förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra detta förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EGT C 38, 12.2.1999, s. 10.

P5_TC1-COD(1998)0360

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 3 september 2003 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr.../2003 om samordning av de sociala trygghetssystemen

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 18, 42 och 308 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag (1) (framlagt efter samråd med arbetsmarknadens parter och Administrativa kommissionen för social trygghet för migrerande arbetare),

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Bestämmelserna för samordning av de nationella lagstiftningarna för social trygghet faller inom ramen för den fria rörligheten för personer och skall bidra till att förbättra människors levnadsstandard och arbetsvillkor. |
| --- | --- |

(1)

Bestämmelserna för samordning av de nationella lagstiftningarna för social trygghet faller inom ramen för den fria rörligheten för personer och skall bidra till att förbättra människors levnadsstandard och arbetsvillkor.

| (2) | Eftersom det finns ett nära samband mellan lagstiftningen om social trygghet och olika avtalsbestämmelser som kompletterar eller ersätter denna lagstiftning och enligt myndighetsbeslut gjorts obligatoriska eller fått sitt tillämpningsområde utvidgat, måste tillämpningen av dessa bestämmelser omfattas av samma skydd som denna förordning ger, framför allt när det gäller sammanläggning av försäkringsperioder och upphävning av klausulerna avseende bosättning. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom det finns ett nära samband mellan lagstiftningen om social trygghet och olika avtalsbestämmelser som kompletterar eller ersätter denna lagstiftning och enligt myndighetsbeslut gjorts obligatoriska eller fått sitt tillämpningsområde utvidgat, måste tillämpningen av dessa bestämmelser omfattas av samma skydd som denna förordning ger, framför allt när det gäller sammanläggning av försäkringsperioder och upphävning av klausulerna avseende bosättning.

| (3) | På grund av de stora skillnader som finns mellan de nationella lagstiftningarna när det gäller den personkrets som omfattas av de sociala trygghetssystemen är det bättre att föreskriva en princip enligt vilken förordningen skall tillämpas på samtliga personer som omfattas eller har omfattats av lagstiftningen om social trygghet i en medlemsstat. |
| --- | --- |

(3)

På grund av de stora skillnader som finns mellan de nationella lagstiftningarna när det gäller den personkrets som omfattas av de sociala trygghetssystemen är det bättre att föreskriva en princip enligt vilken förordningen skall tillämpas på samtliga personer som omfattas eller har omfattats av lagstiftningen om social trygghet i en medlemsstat.

| (4) | Principen om likabehandling är särskilt viktig för gränsarbetare som möter särskilda problem på grund av att de inte är bosatta i det land de arbetar i. |
| --- | --- |

(4)

Principen om likabehandling är särskilt viktig för gränsarbetare som möter särskilda problem på grund av att de inte är bosatta i det land de arbetar i.

| (5) | Det är lämpligt att respektera särskilda förhållanden i nationell lagstiftning om social trygghet och begränsa sig till att utarbeta ett system för samordning. |
| --- | --- |

(5)

Det är lämpligt att respektera särskilda förhållanden i nationell lagstiftning om social trygghet och begränsa sig till att utarbeta ett system för samordning.

| (6) | Inom ramen för denna samordning bör likabehandling i förhållande till olika nationella lagstiftningar säkerställas för berörda personer inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(6)

Inom ramen för denna samordning bör likabehandling i förhållande till olika nationella lagstiftningar säkerställas för berörda personer inom gemenskapen.

| (7) | Sådana föreskrifter som dubbelbeskattningsavtalens föreskrifter om bosättning måste i större utsträckning anpassas till rådets förordning (EEG) nr 1408/71 av den 14 juni 1971 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjer flyttar inom gemenskapen (4)

  . |
| --- | --- |

(7)

Sådana föreskrifter som dubbelbeskattningsavtalens föreskrifter om bosättning måste i större utsträckning anpassas till rådets förordning (EEG) nr 1408/71 av den 14 juni 1971 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjer flyttar inom gemenskapen (4)

  .

| (8) | Genom samordningsbestämmelserna bör det säkerställas att personer som flyttar inom gemenskapen och deras medförsäkrade och efterlevande får bibehålla de rättigheter och förmåner de har eller håller på att förvärva. |
| --- | --- |

(8)

Genom samordningsbestämmelserna bör det säkerställas att personer som flyttar inom gemenskapen och deras medförsäkrade och efterlevande får bibehålla de rättigheter och förmåner de har eller håller på att förvärva.

| (9) | Dessa mål bör bland annat uppnås genom sammanläggning av alla perioder som beaktas enligt olika nationella lagstiftningarna för förvärv och bibehållande av rätten till förmåner och för beräkningen av dessa förmåner, samt genom utgivande av förmåner till de olika kategorier av personer som omfattas av förordningen. |
| --- | --- |

(9)

Dessa mål bör bland annat uppnås genom sammanläggning av alla perioder som beaktas enligt olika nationella lagstiftningarna för förvärv och bibehållande av rätten till förmåner och för beräkningen av dessa förmåner, samt genom utgivande av förmåner till de olika kategorier av personer som omfattas av förordningen.

| (10) | Inom gemenskapen är det i regel inte berättigat att göra rättigheter som rör social trygghet beroende av den berörda personens bosättningsort. I särskilda fall, bland annat för de särskilda förmåner som är knutna till den berörda personens ekonomiska och sociala situation, bör dock bosättningsorten kunna beaktas. |
| --- | --- |

(10)

Inom gemenskapen är det i regel inte berättigat att göra rättigheter som rör social trygghet beroende av den berörda personens bosättningsort. I särskilda fall, bland annat för de särskilda förmåner som är knutna till den berörda personens ekonomiska och sociala situation, bör dock bosättningsorten kunna beaktas.

| (11) | Personer som flyttar inom gemenskapen bör omfattas av ett socialt trygghetssystem i endast en medlemsstat, för att undvika situationer med flera tillämpliga lagstiftningar och de svårigheter som följer av detta. |
| --- | --- |

(11)

Personer som flyttar inom gemenskapen bör omfattas av ett socialt trygghetssystem i endast en medlemsstat, för att undvika situationer med flera tillämpliga lagstiftningar och de svårigheter som följer av detta.

| (12) | För att på bästa sätt säkerställa likabehandling för alla personer som är yrkesverksamma inom en medlemsstats territorium är det lämpligt att fastställa att lagstiftningen i den medlemsstat inom vars territorium den berörda personen förvärvsarbetar eller bedriver verksamhet som egenföretagare i regel skall vara den tillämpliga lagstiftningen
  , med full respekt för och ömsesidigt erkännande av relevanta lagar och förordningar i den ursprungliga medlemsstaten
  . |
| --- | --- |

(12)

För att på bästa sätt säkerställa likabehandling för alla personer som är yrkesverksamma inom en medlemsstats territorium är det lämpligt att fastställa att lagstiftningen i den medlemsstat inom vars territorium den berörda personen förvärvsarbetar eller bedriver verksamhet som egenföretagare i regel skall vara den tillämpliga lagstiftningen
  , med full respekt för och ömsesidigt erkännande av relevanta lagar och förordningar i den ursprungliga medlemsstaten
  .

| (13) | Undantag bör göras från denna allmänna regel i särskilda situationer som berättigar att ett annat tillhörighetskriterium beaktas. |
| --- | --- |

(13)

Undantag bör göras från denna allmänna regel i särskilda situationer som berättigar att ett annat tillhörighetskriterium beaktas.

| (14) | När det gäller förmåner vid sjukdom och moderskap är det viktigt att säkerställa ett skydd som reglerar situationen för de personer som är bosatta eller vistas i en annan medlemsstat än den behöriga medlemsstaten. |
| --- | --- |

(14)

När det gäller förmåner vid sjukdom och moderskap är det viktigt att säkerställa ett skydd som reglerar situationen för de personer som är bosatta eller vistas i en annan medlemsstat än den behöriga medlemsstaten.

| (15) | Den särskilda situation som pensionssökande, pensionstagare eller deras familjemedlemmar befinner sig i gör det nödvändigt att införa bestämmelser för sjukförsäkring som är anpassade till denna situation. |
| --- | --- |

(15)

Den särskilda situation som pensionssökande, pensionstagare eller deras familjemedlemmar befinner sig i gör det nödvändigt att införa bestämmelser för sjukförsäkring som är anpassade till denna situation.

| (16) | När det gäller förmåner vid invaliditet är det viktigt att utarbeta ett samordningssystem i vilket hänsyn tas till särskilda förhållanden i nationell lagstiftning, bland annat för fastställande av invaliditet och dess förvärrande. |
| --- | --- |

(16)

När det gäller förmåner vid invaliditet är det viktigt att utarbeta ett samordningssystem i vilket hänsyn tas till särskilda förhållanden i nationell lagstiftning, bland annat för fastställande av invaliditet och dess förvärrande.

| (17) | Det är lämpligt att utarbeta ett system för fastställande av förmåner vid ålderdom och förmåner till efterlevande, då en person har omfattats av lagstiftningen i en eller flera medlemsstater. |
| --- | --- |

(17)

Det är lämpligt att utarbeta ett system för fastställande av förmåner vid ålderdom och förmåner till efterlevande, då en person har omfattats av lagstiftningen i en eller flera medlemsstater.

| (18) | Det bör föreskrivas ett pensionsbelopp som skall beräknas genom sammanläggning och proportionell beräkning och säkerställas i gemenskapsrätten, när tillämpningen av nationell lagstiftning, inklusive bestämmelser om minskning, innehållande eller indragning, visar sig mindre gynnsam än beräkning enligt ovannämnda metod. |
| --- | --- |

(18)

Det bör föreskrivas ett pensionsbelopp som skall beräknas genom sammanläggning och proportionell beräkning och säkerställas i gemenskapsrätten, när tillämpningen av nationell lagstiftning, inklusive bestämmelser om minskning, innehållande eller indragning, visar sig mindre gynnsam än beräkning enligt ovannämnda metod.

| (19) | För att skydda migrerande arbetstagare och deras efterlevande mot en alltför strikt tillämpning av nationella bestämmelser om minskning, innehållande eller indragning, är det nödvändigt att införa bestämmelser som strikt reglerar tillämpningen av dessa bestämmelser. |
| --- | --- |

(19)

För att skydda migrerande arbetstagare och deras efterlevande mot en alltför strikt tillämpning av nationella bestämmelser om minskning, innehållande eller indragning, är det nödvändigt att införa bestämmelser som strikt reglerar tillämpningen av dessa bestämmelser.

| (20) | När det gäller förmåner vid olycksfall i arbetet och arbetssjukdomar är det viktigt att för att säkerställa skyddet, reglera situationen för personer som är bosatta eller vistas i en annan medlemsstat än den behöriga medlemsstaten. |
| --- | --- |

(20)

När det gäller förmåner vid olycksfall i arbetet och arbetssjukdomar är det viktigt att för att säkerställa skyddet, reglera situationen för personer som är bosatta eller vistas i en annan medlemsstat än den behöriga medlemsstaten.

| (21) | Dödsfallsersättningar bör innefattas i sjukvårdsförmånerna. |
| --- | --- |

(21)

Dödsfallsersättningar bör innefattas i sjukvårdsförmånerna.

| (22) | För att möjliggöra personers rörlighet under bästa förhållanden är det nödvändigt att säkerställa en bättre samordning mellan systemen för arbetslöshetsförsäkring och arbetslöshetsunderstöd i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

(22)

För att möjliggöra personers rörlighet under bästa förhållanden är det nödvändigt att säkerställa en bättre samordning mellan systemen för arbetslöshetsförsäkring och arbetslöshetsunderstöd i alla medlemsstater.

| (23) | För att mot bakgrund av detta göra det lättare att söka arbete i de olika medlemsstaterna, är det bland annat lämpligt att inom begränsad tid bevilja arbetslösa de arbetslöshetsförmåner som föreskrivs enligt den medlemsstats lagstiftning som de senast har omfattats av. |
| --- | --- |

(23)

För att mot bakgrund av detta göra det lättare att söka arbete i de olika medlemsstaterna, är det bland annat lämpligt att inom begränsad tid bevilja arbetslösa de arbetslöshetsförmåner som föreskrivs enligt den medlemsstats lagstiftning som de senast har omfattats av.

| (24) | För att undvika att personer oberättigat går miste om förmåner bör särskilda samordningsbestämmelser föreskrivas för förmåner vid förtidspensionering. |
| --- | --- |

(24)

För att undvika att personer oberättigat går miste om förmåner bör särskilda samordningsbestämmelser föreskrivas för förmåner vid förtidspensionering.

| (25) | För att undvika oberättigade sammanträffanden av förmåner är det lämpligt att föreskriva prioriteringsregler när rätt till familjeförmåner föreligger både enligt lagstiftningen i den behöriga medlemsstaten och enligt lagstiftningen i familjemedlemmarnas bosättningsland. |
| --- | --- |

(25)

För att undvika oberättigade sammanträffanden av förmåner är det lämpligt att föreskriva prioriteringsregler när rätt till familjeförmåner föreligger både enligt lagstiftningen i den behöriga medlemsstaten och enligt lagstiftningen i familjemedlemmarnas bosättningsland.

| (26) | Det är nödvändigt att tillsätta en administrativ kommission med en regeringsföreträdare för varje medlemsstat, som bland annat skall svara för behandlingen av alla administrativa frågor eller tolkningsfrågor som följer av bestämmelserna i denna förordning och främja samarbetet mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(26)

Det är nödvändigt att tillsätta en administrativ kommission med en regeringsföreträdare för varje medlemsstat, som bland annat skall svara för behandlingen av alla administrativa frågor eller tolkningsfrågor som följer av bestämmelserna i denna förordning och främja samarbetet mellan medlemsstaterna.

| (27) | Det har visat sig att utvecklingen och användningen av telematiktjänster för utbyte av information gör det nödvändigt att, inom ramen för Administrativa kommissionen för social trygghet för arbetstagare, tillsätta en teknisk kommission med särskilt ansvar för informationsbehandling. |
| --- | --- |

(27)

Det har visat sig att utvecklingen och användningen av telematiktjänster för utbyte av information gör det nödvändigt att, inom ramen för Administrativa kommissionen för social trygghet för arbetstagare, tillsätta en teknisk kommission med särskilt ansvar för informationsbehandling.

| (28) | Användningen av telematiktjänster för utbyte av uppgifter mellan institutionerna nödvändiggör bestämmelser för att säkerställa att de handlingar som utväxlas på elektronisk väg kan godtas på samma sätt som handlingar i pappersform. |
| --- | --- |

(28)

Användningen av telematiktjänster för utbyte av uppgifter mellan institutionerna nödvändiggör bestämmelser för att säkerställa att de handlingar som utväxlas på elektronisk väg kan godtas på samma sätt som handlingar i pappersform.

| (29) | Informationsutbytet bör ske med iakttagande av gemenskapens bestämmelser om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter. |
| --- | --- |

(29)

Informationsutbytet bör ske med iakttagande av gemenskapens bestämmelser om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter.

| (30) | För att underlätta tillämpningen av samordningsbestämmelserna är det nödvändigt att fastställa särskilda bestämmelser, i vilka skilda förhållanden i nationell lagstiftning beaktas. |
| --- | --- |

(30)

För att underlätta tillämpningen av samordningsbestämmelserna är det nödvändigt att fastställa särskilda bestämmelser, i vilka skilda förhållanden i nationell lagstiftning beaktas.

| (31) | I enlighet med uppmaningen till förenkling från Europeiska rådet i Edinburgh i december 1992 och för att värna om öppenhet och läsbarhet, är det lämpligt att förenkla samordningsbestämmelserna. |
| --- | --- |

(31)

I enlighet med uppmaningen till förenkling från Europeiska rådet i Edinburgh i december 1992 och för att värna om öppenhet och läsbarhet, är det lämpligt att förenkla samordningsbestämmelserna.

| (32) | Av ovanstående skäl är det lämpligt att ersätta förordning (EEG) nr 1408/71 med en ny förordning. |
| --- | --- |

(32)

Av ovanstående skäl är det lämpligt att ersätta förordning (EEG) nr 1408/71 med en ny förordning.

| (33) | Detta följer bestämmelserna i artikel 5 tredje stycket i fördraget. |
| --- | --- |

(33)

Detta följer bestämmelserna i artikel 5 tredje stycket i fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

AVDELNING I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Personkrets

1.
     Denna förordning skall tillämpas på
  medborgare i en medlemsstat eller statslösa eller flyktingar som är bosatta inom en medlemsstats territorium och
  som omfattas eller har omfattats av lagstiftningen om social trygghet i en eller flera medlemsstater, samt på deras familjemedlemmar och efterlevande.

2.
     
  Denna förordning skall dessutom vara tillämplig på efterlevande till personer som har omfattats av lagstiftningen i en eller flera medlemsstater oavsett dessa personers medborgarskap, om deras efterlevande är medborgare i en medlemsstat eller statslösa eller flyktingar bosatta inom en medlemsstats territorium.

Artikel 2

Sakområden

1.   Denna förordning skall tillämpas på all lagstiftning om social trygghet som gäller

| a) | sjukdom, |
| --- | --- |

a)

sjukdom,

| b) | moderskap
  och faderskap (likställt)
  , |
| --- | --- |

b)

moderskap
  och faderskap (likställt)
  ,

| c) | invaliditet, |
| --- | --- |

c)

invaliditet,

| d) | ålderdom, |
| --- | --- |

d)

ålderdom,

| e) | olycksfall i arbetet och arbetssjukdomar, |
| --- | --- |

e)

olycksfall i arbetet och arbetssjukdomar,

| f) | efterlevande, |
| --- | --- |

f)

efterlevande,

| g) | dödsfall, |
| --- | --- |

g)

dödsfall,

| h) | arbetslöshet, |
| --- | --- |

h)

arbetslöshet,

| i) | förtidspensionering, |
| --- | --- |

i)

förtidspensionering,

| j) | familjeförmåner. |
| --- | --- |

j)

familjeförmåner.

2.   Denna förordning skall tillämpas på alla allmänna och särskilda sociala trygghetssystem, både avgiftsfinansierade och icke avgiftsfinansierade, samt på system som reglerar arbetsgivares och redares skyldigheter.

3.   Bestämmelserna i avdelning III skall dock inte påverka bestämmelser om redares skyldigheter i medlemsstaternas lagstiftning.

4.   Denna förordning skall inte tillämpas på socialtjänstförmåner.

Artikel 3

Likabehandling

1.   
  Personer på
  vilka bestämmelserna i denna förordning är tillämpliga, skall ha samma rättigheter och skyldigheter i förhållande till en medlemsstats lagstiftning som medborgarna i denna medlemsstat, om inget annat följer av särskilda bestämmelser i denna förordning.

2.   Om det i en medlemsstats lagar eller andra författningar ges rättsverkan åt vissa inträffade omständigheter eller händelser, skall denna medlemsstat i nödvändig utsträckning beakta samma omständigheter eller händelser som inträffar i alla andra medlemsstater som om dessa hade inträffat inom det nationella territoriet.

3.   En förmån som har beviljats enligt lagstiftningen i en medlemsstat skall vid tillämpningen av lagstiftningen i en annan medlemsstat betraktas som en förmån som beviljats enligt lagstiftningen i den sistnämnda medlemsstaten.

4.
     
  Med förbehåll för undantagsbestämmelser och med beaktande av de särskilda genomförandebestämmelserna i denna förordning och

| a) | om enligt den behöriga statens lagstiftning förmånerna från det sociala trygghetssystemet eller andra inkomster har en viss rättsverkan, skall de aktuella bestämmelserna i denna lagstiftning också vara tillämpliga på motsvarande förmåner som förvärvats enligt en annan medlemsstats lagstiftning eller på inkomster som förvärvats i en annan medlemsstat, |
| --- | --- |

a)

om enligt den behöriga statens lagstiftning förmånerna från det sociala trygghetssystemet eller andra inkomster har en viss rättsverkan, skall de aktuella bestämmelserna i denna lagstiftning också vara tillämpliga på motsvarande förmåner som förvärvats enligt en annan medlemsstats lagstiftning eller på inkomster som förvärvats i en annan medlemsstat,

| b) | om enligt den behöriga statens lagstiftning rättsverkan uppstår genom vissa omständigheter eller händelser, skall denna medlemsstat beakta liknande omständigheter eller händelser som inträffar inom en annan medlemsstats territorium som om dessa hade inträffat inom det nationella territoriet. |
| --- | --- |

b)

om enligt den behöriga statens lagstiftning rättsverkan uppstår genom vissa omständigheter eller händelser, skall denna medlemsstat beakta liknande omständigheter eller händelser som inträffar inom en annan medlemsstats territorium som om dessa hade inträffat inom det nationella territoriet.

Artikel 4

Sammanläggning av perioder

Om inte annat följer av de särskilda bestämmelserna i denna förordning skall
  den behöriga institutionen i en medlemsstat, enligt vars lagstiftning försäkrings-, anställnings-
  , egenföretagar-
  eller bosättningsperioder skall fullgöras för att en person skall få, bibehålla
  varaktigt ha kvar
  eller återfå rätt till förmåner
  eller för att omfattas av lagstiftning, frivillig försäkring eller frivillig fortsättningssförsäkring
  , i nödvändig utsträckning beakta de försäkrings-, anställnings-
  , egenföretagar-
  eller bosättningsperioder som fullgjorts enligt lagstiftningen i alla andra medlemsstater, som om det gällde perioder som fullgjorts enligt den lagstiftning som den behöriga institutionen tillämpar.

Artikel 5

Bortseende från krav på bosättning

Kontantförmåner
  som skall utges enligt lagstiftningen i en eller flera medlemsstater eller enligt denna förordning får inte nekas, minskas, ändras, innehållas, indragas eller konfiskeras med anledning av att mottagaren
  eller dennes familjemedlemmar
  är
  bosatta
  inom en annan medlemsstats territorium än i den medlemsstat, där den institution som svarar för utgivandet av förmånerna finns, om inget annat följer av särskilda bestämmelser i denna förordning.

Artikel 6

Förhållande mellan denna förordning och övriga samordningsinstrument

1.
     Inom ramen för dess tillämpningsområde skall denna förordning ersätta alla konventioner om social trygghet
  som är tillämpliga mellan medlemsstaterna. Vissa bestämmelser i de konventioner om social trygghet som undertecknades av medlemsstaterna före ikraftträdandet av denna förordning skall dock fortsätta att gälla, under förutsättning att de är mer gynnsamma för förmånstagarna eller följer av specifika historiska förhållanden och har tidsbegränsad verkan. Dessa bestämmelser måste föras in i bilaga ... för att de skall fortsätta att gälla, varvid det även skall anges om det av objektiva skäl inte är möjligt att utvidga några av bestämmelserna till att omfatta samtliga personer som förordningen är tillämplig på
  .

2.
     
  Två eller flera medlemsstater kan vid behov sluta konventioner med varandra som bygger på denna förordnings principer och anda.

Artikel 7

Medlemsstaternas förklaringar om denna förordnings tillämpningsområde

1.
     
  Medlemsstaterna skall anmäla den lagstiftning och de system som anges i artikel 2, de konventioner som nämns i artikel 6.2, de förklaringar som avses i artikel ..., de minimiförmåner som nämns i artikel ... samt de ändringar i sak som företas senare. Anmälningarna skall ange tidpunkten för ikraftträdandet av lagstiftningen och systemen i fråga eller, när det gäller de förklaringar som avses i artikel ..., den tidpunkt från och med vilken denna förordning skall tillämpas på de särskilda system som anges i medlemsstaternas förklaringar.

2.
     
  Dessa anmälningar skall under sista månaden av varje kalenderår överlämnas till kommissionen och i förekommande fall innefatta uppgifter om vilka lagar, ändringar o. dyl. som skall träda i kraft under det kommande kalenderåret, och deras innehåll skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 8

Förhindrande av kumulering av förmåner

Denna förordning kan inte, om inte annat föreskrivs, åberopas för att erhålla eller bevara en rätt till flera förmåner av samma slag för samma period av obligatorisk försäkring.

Artikel 9

Definitioner

I denna förordning används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

| a) | ”Förvärvsarbete”: en verksamhet
  eller en likvärdig situation
  som
  behandlas
  som sådan vid tillämpningen av lagstiftningen om social trygghet i den medlemsstat inom vars territorium denna verksamhet utövas
  eller denna situation råder
  . |
| --- | --- |

a)

”Förvärvsarbete”: en verksamhet
  eller en likvärdig situation
  som
  behandlas
  som sådan vid tillämpningen av lagstiftningen om social trygghet i den medlemsstat inom vars territorium denna verksamhet utövas
  eller denna situation råder
  .

| b) | ”Verksamhet som egenföretagare”: en verksamhet
  eller en likvärdig situation
  som
  behandlas
  som sådan vid tillämpningen av lagstiftningen om social trygghet i den medlemsstat inom vars territorium denna verksamhet utövas
  eller denna situation råder
  . |
| --- | --- |

b)

”Verksamhet som egenföretagare”: en verksamhet
  eller en likvärdig situation
  som
  behandlas
  som sådan vid tillämpningen av lagstiftningen om social trygghet i den medlemsstat inom vars territorium denna verksamhet utövas
  eller denna situation råder
  .

| c) | ”Gränsarbetare”: en person som förvärvsarbetar eller bedriver egenföretagarverksamhet i en medlemsstat men som är bosatt i en annan medlemsstat, dit personen som regel återvänder dagligen eller åtminstone en gång i veckan. |
| --- | --- |

c)

”Gränsarbetare”: en person som förvärvsarbetar eller bedriver egenföretagarverksamhet i en medlemsstat men som är bosatt i en annan medlemsstat, dit personen som regel återvänder dagligen eller åtminstone en gång i veckan.

| d) | ”Flykting”: samma innebörd som i artikel 1 i konventionen om flyktingars rättsliga ställning, undertecknad i Genève den 28 juli 1951. |
| --- | --- |

d)

”Flykting”: samma innebörd som i artikel 1 i konventionen om flyktingars rättsliga ställning, undertecknad i Genève den 28 juli 1951.

| e) | ”Statslös”: samma innebörd som i artikel 1 i konventionen om statslösa personers rättsliga ställning, undertecknad i New York den 28 september 1954. |
| --- | --- |

e)

”Statslös”: samma innebörd som i artikel 1 i konventionen om statslösa personers rättsliga ställning, undertecknad i New York den 28 september 1954.

| f) | ”Offentligt anställd”: en person som betraktas som offentligt anställd eller behandlas som sådan av den medlemsstat till vilken den förvaltning som sysselsätter honom hör. |
| --- | --- |

f)

”Offentligt anställd”: en person som betraktas som offentligt anställd eller behandlas som sådan av den medlemsstat till vilken den förvaltning som sysselsätter honom hör.

| g) | ”Försäkrad person”: en person som uppfyller de villkor som krävs enligt lagstiftningen i den behöriga staten för rätt till förmåner med beaktande av bestämmelserna i denna förordning. |
| --- | --- |

g)

”Försäkrad person”: en person som uppfyller de villkor som krävs enligt lagstiftningen i den behöriga staten för rätt till förmåner med beaktande av bestämmelserna i denna förordning.

| h) | Familjemedlem avser:






  i) | vid tillämpningen av denna förordning, med undantag av avdelning III, kapitel 1 om sjukdom, moderskap och
  faderskap:


  en person som har härledda rättigheter till förmåner och som definieras eller erkänns som familjemedlem eller betecknas som medlem av hushållet i den lagstiftning enligt vilken förmånerna utges. |
| --- | --- | --- |

h)

Familjemedlem avser:

i)

vid tillämpningen av denna förordning, med undantag av avdelning III, kapitel 1 om sjukdom, moderskap och
  faderskap:

en person som har härledda rättigheter till förmåner och som definieras eller erkänns som familjemedlem eller betecknas som medlem av hushållet i den lagstiftning enligt vilken förmånerna utges.

| ii) | I fråga om vårdförmåner enligt avdelning III, kapitel 1




  en
  person
  som definieras
  eller erkänns som familjemedlem eller
  som
  betecknas som medlem av hushållet enligt lagstiftningen i den medlemsstat
  där denne
  är bosatt. |
| --- | --- |

ii)

I fråga om vårdförmåner enligt avdelning III, kapitel 1

en
  person
  som definieras
  eller erkänns som familjemedlem eller
  som
  betecknas som medlem av hushållet enligt lagstiftningen i den medlemsstat
  där denne
  är bosatt.

Om enligt den lagstiftning som är tillämplig i enlighet med första och andra stycket en person betraktas som familje- eller hushållsmedlem endast om personen
  är samboende med arbetstagare
  ,
  egenföretagare eller
  pensionstagare
  , skall detta villkor anses vara uppfyllt när den berörda personen i huvudsak försörjs av denna arbetstagare
  ,
  egenföretagare eller
  pensionstagare
  .

| i) | ”Bosättning”: den plats där en person är stadigvarande bosatt och som samtidigt utgör centrum för personens levnadsintressen. |
| --- | --- |

i)

”Bosättning”: den plats där en person är stadigvarande bosatt och som samtidigt utgör centrum för personens levnadsintressen.

| j) | ”Vistelse”: tillfällig vistelse. |
| --- | --- |

j)

”Vistelse”: tillfällig vistelse.

| k) | ”Lagstiftning”: de lagar, författningar och övriga tillämpningsbestämmelser i varje medlemsstat som rör de grenar av social trygghet som avses i artikel 2.1.
  Beteckningen innefattar även de avtalsbestämmelser som genom myndighetsbeslut har omvandlats till tvingande bestämmelser eller fått utvidgat tillämpningsområde.
  Beteckningen innefattar även de konventioner om social trygghet som ingåtts mellan två eller flera medlemsstater, eller mellan en och flera medlemsstater, och en eller flera stater som inte är medlemmar av Europeiska unionen.

  Beteckningen innefattar inte avtalsbestämmelser. Där ingår dock sådana avtalsbestämmelser som skärper den försäkringsskyldighet som följer av de lagar och författningar som anges i första stycket samt sådana som enligt myndighetsbeslut gjorts obligatoriska eller fått sitt tillämpningsområde utvidgat, förutsatt att den berörda medlemsstaten sammanställer ett utlåtande om dem, vilket skall tillställas Europaparlamentets talman och Europeiska rådets ordförande. Utlåtandet skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

k)

”Lagstiftning”: de lagar, författningar och övriga tillämpningsbestämmelser i varje medlemsstat som rör de grenar av social trygghet som avses i artikel 2.1.

Beteckningen innefattar även de avtalsbestämmelser som genom myndighetsbeslut har omvandlats till tvingande bestämmelser eller fått utvidgat tillämpningsområde.

Beteckningen innefattar även de konventioner om social trygghet som ingåtts mellan två eller flera medlemsstater, eller mellan en och flera medlemsstater, och en eller flera stater som inte är medlemmar av Europeiska unionen.

| l) | ”Behörig myndighet”: varje medlemsstats minister, ministrar eller motsvarande myndighet som ansvarar för de sociala trygghetssystemen inom hela eller en del av statens territorium. |
| --- | --- |

l)

”Behörig myndighet”: varje medlemsstats minister, ministrar eller motsvarande myndighet som ansvarar för de sociala trygghetssystemen inom hela eller en del av statens territorium.

| m) | ”Administrativa kommissionen”: den kommission som avses i artikel 57. |
| --- | --- |

m)

”Administrativa kommissionen”: den kommission som avses i artikel 57.

| n) | ”Institution”: det organ eller den myndighet i varje medlemsstat som ansvarar för tillämpningen av hela eller delar av lagstiftningen. |
| --- | --- |

n)

”Institution”: det organ eller den myndighet i varje medlemsstat som ansvarar för tillämpningen av hela eller delar av lagstiftningen.

| o) | ”Behörig institution”:






  i) | den institution hos vilken en person är försäkrad när en ansökan om förmåner lämnas in,
  eller |
| --- | --- | --- |

o)

”Behörig institution”:

i)

den institution hos vilken en person är försäkrad när en ansökan om förmåner lämnas in,

eller

| ii) | den institution från vilken en person har rätt till förmåner, eller skulle ha rätt till förmåner om han eller en eller flera familjemedlemmar var bosatta inom den medlemsstats territorium där institutionen finns,
  eller |
| --- | --- |

ii)

den institution från vilken en person har rätt till förmåner, eller skulle ha rätt till förmåner om han eller en eller flera familjemedlemmar var bosatta inom den medlemsstats territorium där institutionen finns,

eller

| iii) | den institution som den berörda medlemsstatens behöriga myndighet har utsett,
  eller |
| --- | --- |

iii)

den institution som den berörda medlemsstatens behöriga myndighet har utsett,

eller

| iv) | när det gäller ett system enligt vilket arbetsgivaren ansvarar för de förmåner som avses i artikel 2.1, antingen arbetsgivaren eller den anlitade försäkringsgivaren, eller om sådan saknas, det organ eller den myndighet som den berörda medlemsstatens behöriga myndighet har utsett. |
| --- | --- |

iv)

när det gäller ett system enligt vilket arbetsgivaren ansvarar för de förmåner som avses i artikel 2.1, antingen arbetsgivaren eller den anlitade försäkringsgivaren, eller om sådan saknas, det organ eller den myndighet som den berörda medlemsstatens behöriga myndighet har utsett.

| p) | ”Institutioner på bosättningsorten och institutioner på vistelseorten”: den institution som är behörig att utge förmåner på den ort där en person är bosatt och den institution som är behörig att utge förmåner på den ort där en person vistas, enligt den lagstiftning som institutionen tillämpar eller, när ingen sådan institution finns, den institution som den berörda medlemsstatens behöriga myndighet har utsett. |
| --- | --- |

p)

”Institutioner på bosättningsorten och institutioner på vistelseorten”: den institution som är behörig att utge förmåner på den ort där en person är bosatt och den institution som är behörig att utge förmåner på den ort där en person vistas, enligt den lagstiftning som institutionen tillämpar eller, när ingen sådan institution finns, den institution som den berörda medlemsstatens behöriga myndighet har utsett.

| q) | ”Behörig stat”: den medlemsstat inom vars territorium den behöriga institutionen finns. |
| --- | --- |

q)

”Behörig stat”: den medlemsstat inom vars territorium den behöriga institutionen finns.

| r) | ”Försäkringsperiod”: avgiftsperioder, anställningsperioder eller perioder av verksamhet som egenföretagare såsom de definieras eller erkänns som försäkringsperioder i den lagstiftning enligt vilken de har fullgjorts eller betraktas som fullgjorda, och alla perioder som behandlas som sådana om de enligt denna lagstiftning erkänns som likvärdiga med försäkringsperioder. |
| --- | --- |

r)

”Försäkringsperiod”: avgiftsperioder, anställningsperioder eller perioder av verksamhet som egenföretagare såsom de definieras eller erkänns som försäkringsperioder i den lagstiftning enligt vilken de har fullgjorts eller betraktas som fullgjorda, och alla perioder som behandlas som sådana om de enligt denna lagstiftning erkänns som likvärdiga med försäkringsperioder.

| s) | ”Anställningsperiod eller period av verksamhet som egenföretagare”: perioder som definieras eller erkänns som sådana i den lagstiftning enligt vilken de har fullgjorts, och alla perioder som behandlas som sådana om de enligt denna lagstiftning erkänns som likvärdiga med anställningsperioder eller perioder av verksamhet som egenföretagare. |
| --- | --- |

s)

”Anställningsperiod eller period av verksamhet som egenföretagare”: perioder som definieras eller erkänns som sådana i den lagstiftning enligt vilken de har fullgjorts, och alla perioder som behandlas som sådana om de enligt denna lagstiftning erkänns som likvärdiga med anställningsperioder eller perioder av verksamhet som egenföretagare.

| t) | ”Bosättningsperioder”: perioder som definieras eller erkänns som sådana i den lagstiftning enligt vilken de har fullgjorts eller betraktas som fullgjorda. |
| --- | --- |

t)

”Bosättningsperioder”: perioder som definieras eller erkänns som sådana i den lagstiftning enligt vilken de har fullgjorts eller betraktas som fullgjorda.

| u) | ”Pension”: omfattar även engångsbelopp som kan ersätta pensionen, utbetalningar som avser återbetalning av avgifter samt, om inget annat föreskrivs i bestämmelserna i avdelning III, uppräkningar eller tillägg. |
| --- | --- |

u)

”Pension”: omfattar även engångsbelopp som kan ersätta pensionen, utbetalningar som avser återbetalning av avgifter samt, om inget annat föreskrivs i bestämmelserna i avdelning III, uppräkningar eller tillägg.

| v) | ”Förmåner vid förtidspensionering”:
  alla andra kontantförmåner
  än förmåner vid arbetslöshet och
  förtida förmåner vid ålderdom,
  som från
  och med en bestämd ålder
  utges till en arbetstagare som har minskat sin yrkesverksamhet, upphört att vara yrkesverksam eller för tillfället inte är yrkesverksam
  fram till den ålder då personen kan få ålderspension
  eller förtida
  avgångspension och detta inte innebär något krav på att ställa sig till arbetsförmedlingens förfogande i den behöriga staten. En förtida förmån vid ålderdom avser en förmån som utges före den
  ålder som normalt krävs för rätt till pension
  och som antingen fortsätter att utges när denna ålder har uppnåtts eller ersätts med en annan förmån vid ålderdom. |
| --- | --- |

v)

”Förmåner vid förtidspensionering”:

alla andra kontantförmåner
  än förmåner vid arbetslöshet och
  förtida förmåner vid ålderdom,
  som från
  och med en bestämd ålder
  utges till en arbetstagare som har minskat sin yrkesverksamhet, upphört att vara yrkesverksam eller för tillfället inte är yrkesverksam
  fram till den ålder då personen kan få ålderspension
  eller förtida
  avgångspension och detta inte innebär något krav på att ställa sig till arbetsförmedlingens förfogande i den behöriga staten. En förtida förmån vid ålderdom avser en förmån som utges före den
  ålder som normalt krävs för rätt till pension
  och som antingen fortsätter att utges när denna ålder har uppnåtts eller ersätts med en annan förmån vid ålderdom.

| w) | ”Dödsfallsersättningar”: alla engångsbelopp som utbetalas vid dödsfall, med undantag av de engångsbelopp som avses i stycket u. |
| --- | --- |

w)

”Dödsfallsersättningar”: alla engångsbelopp som utbetalas vid dödsfall, med undantag av de engångsbelopp som avses i stycket u.

AVDELNING II

FASTSTÄLLANDE AV VILKEN LAGSTIFTNING EN PERSON SKALL OMFATTAS AV

Artikel 10

Allmänna bestämmelser

1.   Personer som denna förordning tillämpas på skall omfattas av endast en medlemsstats lagstiftning. Denna lagstiftning skall fastställas enligt bestämmelserna i denna avdelning.

2.   Vid tillämpningen av denna avdelning skall de personer som med anledning av yrkesverksamhet har rätt till någon annan förmån än förmåner vid invaliditet eller ålderdom betraktas som om de är yrkesverksamma.

3.   Vid tillämpningen av denna avdelning skall arbete som
  normalt
  utförs på ett
  sjögående
  fartyg som seglar under en medlemsstats flagg betraktas som arbete som utförs inom denna medlemsstats territorium.
  Dock skall den som är anställd på ett fartyg under en medlemsstats flagg och som får sin lön från ett företag eller en person som har sitt säte eller är bosatt inom en annan medlemsstats territorium omfattas av den sistnämnda statens lagstiftning, om han är bosatt inom denna stats territorium. Det företag eller den person som betalar lönen skall betraktas som arbetsgivare vid tillämpningen av den lagstiftningen.

4.   Om inget annat följer av artiklarna 11-15 skall

| a) | en person som förvärvsarbetar eller bedriver verksamhet som egenföretagare inom en medlemsstats territorium omfattas av lagstiftningen i denna stat, |
| --- | --- |

a)

en person som förvärvsarbetar eller bedriver verksamhet som egenföretagare inom en medlemsstats territorium omfattas av lagstiftningen i denna stat,

| b) | offentligt anställda omfattas av lagstiftningen i den medlemsstat till vilken den förvaltning som sysselsätter dem hör, |
| --- | --- |

b)

offentligt anställda omfattas av lagstiftningen i den medlemsstat till vilken den förvaltning som sysselsätter dem hör,

| c) | en person som är inkallad eller återinkallad till militärtjänstgöring eller civil tjänstgöring i en medlemsstat omfattas av lagstiftningen i denna stat, |
| --- | --- |

c)

en person som är inkallad eller återinkallad till militärtjänstgöring eller civil tjänstgöring i en medlemsstat omfattas av lagstiftningen i denna stat,

| d) | andra personer än de som avses i a-c skall omfattas av lagstiftningen i den medlemsstat inom vars territorium de är bosatta, utan att det påverkar de bestämmelser i denna förordning enligt vilka de har rätt till förmåner enligt lagstiftningen i en eller flera andra medlemsstater. |
| --- | --- |

d)

andra personer än de som avses i a-c skall omfattas av lagstiftningen i den medlemsstat inom vars territorium de är bosatta, utan att det påverkar de bestämmelser i denna förordning enligt vilka de har rätt till förmåner enligt lagstiftningen i en eller flera andra medlemsstater.

Artikel 11

Särskilda bestämmelser vid utsändning

1.   En person som förvärvsarbetar inom en medlemsstats territorium för
  en arbetsgivare
  som normalt
  bedriver sin verksamhet där skall, när personens arbetsgivare sänder ut denne för att för arbetsgivarens räkning utföra ett arbete på en annan medlemsstats territorium,
  fortsätta att omfattas av lagstiftningen i
  den förstnämnda medlemsstaten
  , under förutsättning att detta arbete inte förväntas vara längre än
  två år
  och att personen inte sänds ut för att ersätta någon annan person.

2.   En person, som normalt bedriver verksamhet som egenföretagare inom en medlemsstats territorium och som skall utföra
  liknande
  verksamhet inom en annan medlemsstats territorium, skall fortsätta att omfattas av lagstiftningen i den förstnämnda medlemsstaten, under förutsättning att arbetet inte förväntas vara längre än
  två år
  .

Artikel 12

Verksamhet inom två eller flera medlemsstaters territorium

1.   En person som normalt förvärvsarbetar inom två eller flera medlemsstaters territorium skall omfattas av

| a) | lagstiftningen i den medlemsstat inom vars territorium han är bosatt, om han utför ett väsentligt förvärvsarbete inom detta territorium, |
| --- | --- |

a)

lagstiftningen i den medlemsstat inom vars territorium han är bosatt, om han utför ett väsentligt förvärvsarbete inom detta territorium,

| b) | lagstiftningen i den medlemsstat inom vars territorium det företag eller den arbetsgivare som i huvudsak sysselsätter honom har sitt säte eller sin hemvist, om han inte utför något väsentligt förvärvsarbete inom den medlemsstats territorium där han är bosatt. |
| --- | --- |

b)

lagstiftningen i den medlemsstat inom vars territorium det företag eller den arbetsgivare som i huvudsak sysselsätter honom har sitt säte eller sin hemvist, om han inte utför något väsentligt förvärvsarbete inom den medlemsstats territorium där han är bosatt.

2.   En person som normalt bedriver verksamhet som egenföretagare inom två eller flera medlemsstaters territorium skall omfattas av

| a) | lagstiftningen i den medlemsstat inom vars territorium han är bosatt, om han bedriver en väsentlig verksamhet inom detta territorium, |
| --- | --- |

a)

lagstiftningen i den medlemsstat inom vars territorium han är bosatt, om han bedriver en väsentlig verksamhet inom detta territorium,

| b) | lagstiftningen i den medlemsstat inom vars territorium hans väsentliga verksamhetsintressen finns, om han inte bedriver någon väsentlig verksamhet inom den medlemsstats territorium där han är bosatt. |
| --- | --- |

b)

lagstiftningen i den medlemsstat inom vars territorium hans väsentliga verksamhetsintressen finns, om han inte bedriver någon väsentlig verksamhet inom den medlemsstats territorium där han är bosatt.

3.   En person som normalt förvärvsarbetar och bedriver verksamhet som egenföretagare inom olika medlemsstaters territorier skall omfattas av lagstiftningen i den medlemsstat inom vars territorium han förvärvsarbetar eller, om han förvärvsarbetar inom två eller flera medlemsstaters territorier, av den lagstiftning som fastställs enligt punkt 1.

4.   En person som är offentligt
  anställd i
  en medlemsstat och
  som förvärvsarbetar
  och/eller bedriver verksamhet som egenföretagare inom en eller flera andra medlemsstaters territorium, skall omfattas av lagstiftningen i den medlemsstat där han är försäkrad i egenskap av offentligt
  anställd
  .

5.   En sådan person som avses i föregående punkter skall, vid tillämpningen av den lagstiftning som fastställs enligt dessa bestämmelser, behandlas som om han utövade allt förvärvsarbete eller all verksamhet som egenföretagare inom den berörda medlemsstatens territorium.

Artikel 13

Bestämmelser om frivillig försäkring eller frivillig fortsättningsförsäkring

1.   Artiklarna 10–12 skall inte tillämpas på frivillig försäkring eller frivillig fortsättningsförsäkring, utom i de fall då det i en medlemsstat, för någon av de grenar som avses i artikel 2.1, bara finns ett system för frivillig försäkring.

2.
     
  När en person enligt lagstiftningen i en medlemsstat omfattas av en obligatorisk försäkring, får denna person inte i en annan medlemsstat omfattas av en föreskriven frivillig försäkring eller frivillig fortsättningsförsäkring som syftar till samma skydd. I samtliga övriga fall där det för en viss näringsgren går att välja mellan flera system för frivillig försäkring eller frivillig fortsättningsförsäkring får den berörda personen endast anslutas till det system personen har valt.

3.   När det gäller invaliditet, ålderdom och dödsfall (pensioner), får dock en person anslutas till en frivillig försäkring eller frivillig fortsättningsförsäkring i en medlemsstat, även
  i det fall att
  han
  obligatoriskt
  omfattas av en annan medlemsstats lagstiftning,
  under förutsättning att han tidigare under sitt yrkesverksamma liv med stöd av sin yrkesutövning omfattats av den förstnämnda medlemsstatens lagstiftning samt
  om sådan dubbelförsäkring uttryckligen eller underförstått medges enligt lagstiftningen i den förstnämnda medlemsstaten.

4.
     
  Om lagstiftningen i en medlemsstat uppställer bosättning på medlemsstatens territorium som villkor för att en person skall få omfattas av en frivillig försäkring eller frivillig fortsättningsförsäkring skall i enlighet med artikel 3 punkt 4 b bosättning på annan medlemsstats territorium jämställas med att personen tidigare omfattats av den förstnämnda medlemsstatens lagstiftning i anledning av att vederbörande förvärvsarbetat eller varit verksam som egenföretagare där.

Artikel 14

Särskilda bestämmelser
  för Europeiska
  gemenskapernas
  hjälppersonal

Europeiska
  gemenskapernas hjälppersonal kan välja att omfattas av lagstiftningen i den medlemsstat inom vars territorium de är anställda, lagstiftningen i den medlemsstat av vilken de senast omfattades eller lagstiftningen i den medlemsstat i vilken de är medborgare, i de fall då det gäller andra bestämmelser än bestämmelser om familjeförmåner, vars beviljande regleras i anställningsvillkoren för dessa personer. Denna rätt att välja får bara utnyttjas en gång och gäller från och med den dag då anställningen påbörjas.

Artikel 15

Undantag från bestämmelserna i artiklarna 10–14

1.   Två eller flera medlemsstater, dessa staters behöriga myndigheter eller de organ som utses av dessa myndigheter kan komma överens om att föreskriva undantag från bestämmelserna i artiklarna 10-14 till förmån för vissa kategorier av personer eller vissa personer.

2.   En person som uppbär en pension enligt lagstiftningen i en medlemsstat eller pensioner enligt lagstiftningen i flera medlemsstater, och som är bosatt inom en annan medlemsstats territorium, får på egen begäran undantas från att omfattas av lagstiftningen i den sistnämnda medlemsstaten, när han inte omfattas av denna lagstiftning med anledning av att förvärvsarbete eller verksamhet som egenföretagare utövas.

AVDELNING III

SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR OLIKA SLAG AV FÖRMÅNER

KAPITEL 1

SJUKDOM, MODERSKAP
  OCH FADERSKAP

Artikel 16

Bosättning i en annan medlemsstat än den behöriga staten

En person som är försäkrad mot utgifter relaterade till sjukdom eller moderskap eller dennes familjemedlemmar, som är bosatta inom en annan medlemsstats territorium än den behöriga staten, skall i bosättningslandet få de vårdförmåner och dödsfallsersättningar som utges för den behöriga institutionens räkning av institutionen på bosättningsorten enligt bestämmelserna i den lagstiftning som institutionen tillämpar som om de var försäkrade enligt denna lagstiftning. De skall i bosättningslandet även få de kontantförmåner som utges av den behöriga institutionen enligt bestämmelserna i den lagstiftning som institutionen tillämpar.

Artikel 17

Vistelse i den behöriga staten när bosättningsorten finns i en annan medlemsstat än den behöriga staten

1.
     De personer som avses i artikel 16 kan även få förmåner inom den behöriga statens territorium. Dessa förmåner skall utges av den behöriga institutionen och på denna institutions bekostnad, enligt bestämmelserna i denna stats lagstiftning, som om personerna var bosatta i denna stat.

2.
     
  En gränsarbetares familjemedlemmar skall också ha rätt till förmåner i det land där den berörda arbetstagaren är anställd.

Artikel 18

Vistelse utanför den behöriga staten — Allmänna bestämmelser

1.
     Utan att det påverkar bestämmelserna i punkt 2
  skall en
  försäkrad person eller
  dennes familjemedlemmar som vistas i en annan medlemsstat än den behöriga staten
  ha rätt till de
  vårdförmåner som
  med hänsyn till förmånernas karaktär och vistelsens förväntade längd av medicinska skäl blir nödvändiga under denna. Vårdförmånerna skall utges
  för den behöriga institutionens räkning av institutionen på bosättningsorten enligt bestämmelserna i den lagstiftning institutionen tillämpar, som om de var försäkrade enligt denna
  lagstiftning
  .

2.
     
  Den administrativa kommissionen skall upprätta en förteckning över vårdförmåner in natura som, om de skall ges under en vistelse i en annan medlemsstat, av praktiska skäl förutsätter en förhandsöverenkommelse mellan den berörda personen och den vårdande institutionen
  .

Artikel19

Tillstånd att få lämplig vård utanför den behöriga staten

1.
     
  Såvida inte annat gäller enligt denna förordning skall en försäkrad person, som reser till en annan medlemsstat för att erhålla sjukhusvård under sin vistelse där, söka tillstånd från den behöriga institutionen
  .

2.
     En
  försäkrad
  person som av den behöriga institutionen fått tillstånd att resa till en annan medlemsstats territorium för att där få lämplig vård för sitt hälsotillstånd skall få de vårdförmåner som för den behöriga institutionens räkning utges av institutionen på vistelseorten enligt bestämmelserna i den lagstiftning som institutionen tillämpar, som om personen var försäkrad enligt denna lagstiftning. Tillstånd skall beviljas om den vård det gäller anges bland de förmåner som föreskrivs i lagstiftningen i den
  medlemsstat där
  den berörda personen är bosatt och om personen
  inte kan ges denna vård inom den tid som är medicinskt försvarbar
  , med beaktande av personens aktuella hälsotillstånd och prognos för sjukdomen.

3.
     
  Bestämmelserna i punkterna 1 och 2 skall, med nödvändiga ändringar, tillämpas på en försäkrad persons familjemedlemmar.

4.
     
  Om en försäkrad persons familjemedlemmar är bosatta i en annan medlemsstat än den där den försäkrade personen är bosatt, och denna medlemsstat har valt återbetalning på grundval av fasta belopp, skall kostnaderna för sådana vårdförmåner som avses i punkt 2 betalas av institutionen på familjemedlemmarnas bosättningsort. Vid tillämpningen av punkt 1 skall institutionen på familjemedlemmarnas bosättningsort i detta fall anses vara den behöriga institutionen.

Artikel 20

Beräkning
  och kontroll
  av kontantförmåner

1.
     
  Försäkrade eller deras familjemedlemmar vilka bor eller vistas i en annan medlemsstat än den behöriga medlemsstaten har rätt till kontantförmåner från den behöriga institutionen enligt gällande lagstiftning. Dessa förmåner kan dock, utgående från överenskommelse mellan den behöriga institutionen och institutionen på bosättnings- eller vistelseorten, utbetalas av den sistnämnda institutionen i enlighet med den behöriga statens lagstiftning, varvid kostnadsansvaret skall åvila den behöriga staten.

2.   Den behöriga institutionen i en medlemsstat, i vars lagstiftning det föreskrivs att beräkningen av kontantförmåner skall grundas på en genomsnittlig inkomst eller en genomsnittlig avgiftsgrund, skall fastställa den genomsnittliga inkomsten eller den genomsnittliga avgiftsgrunden enbart på grundval av de inkomster som konstateras eller på de avgiftsgrunder som tillämpades under de perioder som fullgjorts enligt denna lagstiftning.

3.   Den behöriga institutionen i en medlemsstat i vars lagstiftning det föreskrivs att beräkningen av kontantförmåner skall grundas på en standardinkomst skall beakta enbart standardinkomsten eller, i förekommande fall, den genomsnittliga standardinkomst som avser de perioder som fullgjorts enligt denna lagstiftning.

4.
     
  Rätten till förmåner enligt denna artikel förutsätter att den försäkrade – om han är gränsarbetare och hans hälsotillstånd medger det – i enlighet med den behöriga statens lagstiftning medverkar vid kontroll- och rehabiliteringsåtgärder i denna stat.

5.
     
  Punkterna 2 och 3 skall även tillämpas när det i lagstiftningen för den behöriga institutionen föreskrivits en bestämd tidsperiod och denna tidsperiod i det aktuella fallet helt eller delvis motsvarar de tidsperioder som den berörda personen enligt lagstiftningen i en eller flera medlemsstater redan fullgjort.

Artikel 21

Pensionstagare — vårdförmåner

1.   En person som uppbär en eller flera pensioner och dennes familjemedlemmar skall i bosättningslandet få de vårdförmåner och dödsfallsersättningar som, för alla de medlemsstaters räkning som utbetalar en pension, utges av institutionen på bosättningsorten enligt bestämmelserna i den lagstiftning som institutionen tillämpar, som om personen uppbar en eller flera pensioner uteslutande enligt denna lagstiftning.

2.
     
  En pensionstagare som under de sista fem åren före sin ålderspension eller invalidpension i minst två år i egenskap av gränsarbetare förvärvsarbetat eller bedrivit egenföretagarverksamhet skall ha rätt till vårdförmåner i den medlemsstat där han senast i egenskap av gränsarbetare förvärvsarbetat eller bedrivit egenföretagarverksamhet

3.   Kostnaderna för förmånerna skall fördelas mellan de medlemsstater som betalar ut pension i förhållande till de perioder som fullgjorts i varje medlemsstat, i den mån som den berörda personen skulle haft rätt till förmåner enligt lagstiftningen i varje berörd medlemsstat om han varit bosatt inom deras territorium.

4.   Om andra försäkrade pensionstagare i bosättningslandet är skyldiga att betala avgifter, skall även pensionstagaren betala avgifter. Intäkterna från dessa avgifter skall fördelas mellan de stater som betalar ut en pension i förhållande till de perioder som fullgjorts i varje medlemsstat.

5.   Två eller flera medlemsstater, eller deras behöriga myndigheter, får föreskriva andra former för återbetalning eller avstå från all återbetalning mellan de institutioner som omfattas av deras behörighet.

Artikel 22

Pensionstagare och deras familjemedlemmar — kontantförmåner

En pensionstagare eller en pensionssökande och dennes familjemedlemmar skall få kontantförmåner enligt bestämmelserna i kapitlet om invaliditet.

Artikel 23

Pensionssökande och deras familjemedlemmar

Artiklarna 21 och 22 skall äga motsvarande tillämpning på den person som, när en ansökan om pension behandlas, inte längre har rätt till förmåner vid sjukdom eller dödsfallsersättningar enligt lagstiftningen i den senast behöriga medlemsstaten.

Artikel 24

Rätt till förmåner i bosättningslandet

När familjemedlemmarna är bosatta inom en medlemsstats territorium, enligt vars lagstiftning det inte ställs några villkor som gäller försäkring eller anställning för att få rätt till vårdförmåner och dödsfallsersättningar, skall de vårdförmåner som utges till familjemedlemmarna betraktas som om de utges för den institutions räkning som tillämpar den lagstiftning enligt vilken personen är försäkrad, utom i de fall då personens make eller den person som har vårdnaden om barnen förvärvsarbetar eller bedriver verksamhet som egenföretagare inom denna medlemsstats territorium.

Artikel 25

Omfattande vårdförmåner

1.   En person som för sig själv eller för en familjemedlems räkning beviljats en protes, ett betydande hjälpmedel eller andra omfattande vårdförmåner av institutionen i en medlemsstat, innan han var försäkrad enligt den lagstiftning som institutionen i en annan medlemsstat tillämpar, skall få dessa förmåner på bekostnad av den förstnämnda institutionen, även om förmånerna beviljas då personen redan är försäkrad enligt den lagstiftning som den andra institutionen tillämpar.

2.   Administrativa kommissionen skall fastställa en förteckning över de förmåner på vilka bestämmelserna i punkt 1 skall tillämpas.

Artikel 26

Sammanläggning av perioder för säsongsarbetare

Artikel 4 skall tillämpas på säsongsarbetare även när det gäller perioder före ett försäkringsavbrott som överstiger den tid som medges enligt lagstiftningen i den behöriga staten, under förutsättning att avbrottet i personens försäkring inte överstiger fyra månader.

Artikel 27

Återbetalning mellan institutioner

1.   Vårdförmåner och dödsfallsersättningar som utges av en medlemsstats institution för en annan medlemsstats institutions räkning enligt bestämmelserna i detta kapitel skall efter att de faktiska utgifterna har styrkts, återbetalas i sin helhet samt fastställas och utföras enligt de bestämmelser som föreskrivs i den tillämpningsförordning som avses i artikel 72.

2.   Två eller flera medlemsstater, eller deras behöriga myndigheter, får föreskriva andra former för återbetalning eller avstå från all återbetalning mellan de institutioner som omfattas av deras behörighet.

KAPITEL 2

INVALIDITET

Artikel 28

Allmän bestämmelse

Personer som har omfattats av lagstiftningen i två eller flera medlemsstater skall få förmåner enligt bestämmelserna i kapitel 3, som äger motsvarande tillämpning.

Artikel 29

En medlemsstats beaktande av ersättningsperioder för arbetsoförmåga i en annan medlemsstat

Den behöriga institutionen i en medlemsstat, enligt vars lagstiftning förmåner vid invaliditet beviljas under förutsättning att den berörda personen under en bestämd tid har fått kontantförmåner vid sjukdom eller varit arbetsoförmögen, skall beakta alla perioder under vilka han har fått kontantförmåner vid sjukdom, behållit sin lön eller fått invaliditetsförmåner på grund av arbetsoförmåga enligt lagstiftningen i en annan medlemsstat som om det gällde en period under vilken han hade fått kontantförmåner vid sjukdom enligt den lagstiftning som institutionen tillämpar eller en period under vilken han hade varit arbetsoförmögen enligt denna lagstiftning.

Artikel 30

Förvärrad invaliditet

I de fall då den invaliditet förvärras för vilken en person får förmåner enligt lagstiftningen i två eller flera medlemsstater, skall personen beviljas förmåner med beaktande av försämringen enligt detta kapitel.

Artikel 31

Fastställande av ansvarig institution då utgivandet av förmåner vid invaliditet återupptas

1.   Om förmåner skall utges på nytt efter att ha innehållits skall, utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artikel 32, dessa förmåner utges av den institution eller de institutioner som utgav förmånerna när de innehölls.

2.   Om, efter indragning av förmåner, den berörde personens hälsotillstånd motiverar att nya förmåner beviljas, skall dessa beviljas enligt detta kapitel.

Artikel 32

Omvandling av förmåner vid invaliditet till förmåner vid ålderdom

1.   Förmåner vid invaliditet skall i förekommande fall omvandlas till förmåner vid ålderdom enligt de villkor som föreskrivs i den eller de lagstiftningar enligt vilken eller vilka de har beviljats samt i överensstämmelse med bestämmelserna i kapitel 3.

2.   Varje institution som utger förmåner vid invaliditet enligt lagstiftningen i en medlemsstat skall, till en person som uppbär förmåner vid invaliditet och som fått rätt att ansöka om förmåner vid ålderdom enligt lagstiftningen i en eller flera andra medlemsstater enligt artikel 33, fortsätta att utge de förmåner vid invaliditet personen har rätt till enligt den lagstiftning institutionen tillämpar, fram till och med den tidpunkt då bestämmelserna i punkt 1 blir tillämpliga för denna institution eller så länge personen uppfyller de villkor som krävs för att få dessa förmåner.

KAPITEL 3

ÅLDERS- OCH EFTERLEVANDEPENSIONER

Artikel 33

Allmänna bestämmelser om fastställande av förmåner när en person har omfattats av lagstiftningen i två eller flera medlemsstater

1.   Alla behöriga institutioner skall fastställa förmånerna med beaktande av all lagstiftning som berörs när en ansökan om fastställande av förmåner lämnas in, utom i de fall då personen uttryckligen begär att fastställandet av förmåner vid ålderdom från en eller flera medlemsstater skall skjutas upp, eller om personen inte samtidigt uppfyller de villkor som krävs enligt alla de medlemsstaters lagstiftning som han har omfattats av, med beaktande av sammanläggning av försäkrings- eller bosättningsperioder.

2.   Om en person vid en viss tidpunkt inte uppfyller de villkor som krävs enligt alla medlemsstaters lagstiftning, skall de institutioner som tillämpar en lagstiftning där villkoren uppfylls, vid beräkningen enligt artikel 35.1 a eller 35.2, bara beakta de perioder som fullgjorts enligt de lagstiftningar där villkoren inte uppfylls om det innebär att ett högre förmånsbelopp erhålls.

3.   Bestämmelserna i denna punkt skall äga motsvarande tillämpning när personen uttryckligen begär att fastställandet av förmånerna vid ålderdom skall skjutas upp.

4.   En ny beräkning skall automatiskt göras allteftersom de villkor som krävs enligt övriga lagstiftningar uppfylls, eller när en person begär att en uppskjuten förmån vid ålderdom skall fastställas enligt punkt 1.

5.   Barntillägg på pensioner och barnpensioner skall beviljas enligt bestämmelserna i detta kapitel.

Artikel 34

Beaktande av försäkrings- eller bosättningsperioder vid förvärv, bibehållande eller återfående av rätt till förmåner

1.   Den behöriga institutionen i en medlemsstat skall beakta alla försäkrings- och/eller bosättningsperioder som fullgjorts inom ramen för såväl allmänna som särskilda system enligt lagstiftningen i alla andra medlemsstater.

2.   För beviljande av förmåner från ett särskilt system skall de perioder som fullgjorts i övriga medlemsstater beaktas, om detta krävs enligt den tillämpliga lagstiftningen, endast om de har fullgjorts enligt ett motsvarande system eller, om något sådant system inte finns, i samma yrke eller i förekommande fall i samma sysselsättning.

3.   Om den försäkrade inte uppfyller villkoren för att få förmåner från ett särskilt system, skall perioderna beaktas i den berörda medlemsstaten vid beviljande av förmåner från det allmänna systemet eller, om något sådant system inte finns, från det system som arbetare eller tjänstemän omfattas av.

4.   De perioder under vilka förmåner har utgivits från ett särskilt system i en medlemsstat skall även beaktas vid beviljande av förmåner från det allmänna systemet eller, om något sådant system inte finns, från det system som arbetare eller tjänstemän omfattas av.

Artikel 35

Fastställande av förmåner

1.   Om villkoren för rätt till förmåner är uppfyllda enligt lagstiftningen i en medlemsstat utan sammanläggning av perioder, skall den behöriga institutionen beräkna det förmånsbelopp som skall utges

| a) | dels enbart enligt bestämmelserna i den lagstiftning institutionen tillämpar (nationell pension), |
| --- | --- |

a)

dels enbart enligt bestämmelserna i den lagstiftning institutionen tillämpar (nationell pension),

| b) | dels enligt bestämmelserna i punkt 2 (proportionellt beräknad pension). |
| --- | --- |

b)

dels enligt bestämmelserna i punkt 2 (proportionellt beräknad pension).

2.   Om villkoren för rätt till förmåner enligt lagstiftningen i en medlemsstat är uppfyllda endast genom sammanläggning av perioder skall följande gälla:

| a) | Den behöriga institutionen skall beräkna det teoretiska beloppet för den förmån en person skulle kunna göra anspråk på om alla försäkrings- och/eller bosättningsperioder han fullgjort enligt lagstiftningen i de andra medlemsstaterna hade fullgjorts enligt den lagstiftning institutionen tillämpar vid den tidpunkt då förmånen fastställs. Om förmånsbeloppet enligt denna lagstiftning inte grundas på de fullgjorda periodernas längd, skall detta belopp betraktas som teoretiskt belopp. |
| --- | --- |

a)

Den behöriga institutionen skall beräkna det teoretiska beloppet för den förmån en person skulle kunna göra anspråk på om alla försäkrings- och/eller bosättningsperioder han fullgjort enligt lagstiftningen i de andra medlemsstaterna hade fullgjorts enligt den lagstiftning institutionen tillämpar vid den tidpunkt då förmånen fastställs. Om förmånsbeloppet enligt denna lagstiftning inte grundas på de fullgjorda periodernas längd, skall detta belopp betraktas som teoretiskt belopp.

| b) | Den behöriga institutionen skall därefter fastställa förmånens faktiska belopp (proportionellt beräknat) på grundval av det teoretiska beloppet och förhållandet mellan längden på de perioder som fullgjorts innan försäkringsfallet inträffat enligt den lagstiftning som institutionen tillämpar och de fullgjorda periodernas sammanlagda längd, innan försäkringsfallet inträffat enligt lagstiftningen i alla berörda medlemsstater. |
| --- | --- |

b)

Den behöriga institutionen skall därefter fastställa förmånens faktiska belopp (proportionellt beräknat) på grundval av det teoretiska beloppet och förhållandet mellan längden på de perioder som fullgjorts innan försäkringsfallet inträffat enligt den lagstiftning som institutionen tillämpar och de fullgjorda periodernas sammanlagda längd, innan försäkringsfallet inträffat enligt lagstiftningen i alla berörda medlemsstater.

3.   Den behöriga institutionen skall i förekommande fall tillämpa alla bestämmelser om minskning, innehållande eller indragning som föreskrivs i den lagstiftning enligt vilken förmånen skall utges på det belopp som beräknats enligt punkt 1 och 2, inom de gränser som anges i bestämmelserna i artiklarna 36–38 i detta kapitel.

4.   Den försäkrade har rätt att från varje lands behöriga institution få det högre beloppet av det belopp som utges enligt nationell rätt jämfört med det belopp som skulle ha utgetts vid tillämpning av EG-rätten.

Artikel 36

Bestämmelser om minskning, innehållande eller indragning som skall tillämpas på förmåner vid invaliditet, ålderdom eller till efterlevande enligt medlemsstaternas lagstiftning (bestämmelser om förhindrande av sammanträffande av förmåner) — Allmänna bestämmelser

1.   Om inget annat föreskrivs i detta kapitel, är de bestämmelser om minskning, innehållande eller indragning av förmåner som föreskrivs i en medlemsstats lagstiftning vid sammanträffande med andra sociala trygghetsförmåner, som avser samma period av obligatorisk försäkring eller med alla andra inkomster, tillämpliga på förmånstagaren, även när det gäller förmåner som förvärvats enligt en annan medlemsstats lagstiftning eller inkomster som förvärvats inom en annan medlemsstats territorium.

2.   De bestämmelser om förhindrande av sammanträffande av förmåner som föreskrivs enligt en medlemsstats lagstiftning om en person som uppbär förmåner vid invaliditet eller förtida förmåner vid ålderdom förvärvsarbetar eller bedriver verksamhet som egenföretagare, är tillämpliga även om personen är verksam inom en annan medlemsstats territorium.

3.   Alla sammanträffanden av förmåner vid invaliditet, ålderdom och till efterlevande som beräknas eller utges på grundval av försäkrings- och/eller bosättningsperioder som fullgjorts av samma person skall betraktas som sammanträffande av förmåner av samma slag.

4.   De sammanträffanden av förmåner som inte kan betraktas som förmåner av samma slag enligt punkt 3 skall betraktas som sammanträffande av förmåner av annat slag.

5.   Den behöriga institutionen skall beakta de förmåner eller inkomster som förvärvats utomlands endast om det uttryckligen föreskrivs i den lagstiftning institutionen tillämpar.

6.   Den behöriga institutionen skall beakta det förmånsbelopp som skall utges av en annan medlemsstat före avdrag för skatt, socialförsäkringsavgifter och övriga individuella avdrag.

7.   Den behöriga institutionen skall inte beakta beloppen för de förmåner som förvärvats enligt lagstiftningen i en annan medlemsstat på grundval av frivillig försäkring eller en frivillig fortsättningsförsäkring.

8.   Om endast en medlemsstat tillämpar bestämmelser för förhindrande av sammanträffande av förmåner med anledning av att en person uppbär förmåner av samma eller annat slag enligt lagstiftningen i andra medlemsstater, eller inkomster som förvärvas inom andra medlemsstaters territorium, får den förmån som skall utges endast minskas till det totala förmånsbelopp som skall utges enligt lagstiftningen i övriga medlemsstater eller till de inkomster som förvärvas inom deras territorium.

Artikel 37

Sammanträffande av förmåner av samma slag som skall utges enligt lagstiftningen i två eller flera medlemsstater — Särskilda bestämmelser

1.   De bestämmelser om förhindrande av sammanträffande som föreskrivs enligt en medlemsstats lagstiftning skall inte tillämpas på de förmåner som beräknas enligt artikel 35.2 (proportionell beräkning).

2.   En förmån som beräknas enligt artikel 35.1 a – nationell förmån – får minskas, innehållas eller indragas med tillämpning av de bestämmelser om förhindrande av sammanträffande som föreskrivs enligt en medlemsstats lagstiftning endast när det gäller

| a) | en förmån vars storlek inte grundas på försäkrings- eller bosättningsperiodernas längd
  eller |
| --- | --- |

a)

en förmån vars storlek inte grundas på försäkrings- eller bosättningsperiodernas längd

eller

| b) | en förmån vars storlek fastställs på grundval av en fiktiv period mellan den tidpunkt då försäkringsfallet inträffade och ett senare datum, vid sammanträffande med






  i) | en förmån av samma slag, utom i de fall då två eller flera medlemsstater har slutit avtal om att inte beakta samma fiktiva period två eller flera gånger,
  eller |
| --- | --- | --- |

b)

en förmån vars storlek fastställs på grundval av en fiktiv period mellan den tidpunkt då försäkringsfallet inträffade och ett senare datum, vid sammanträffande med

i)

en förmån av samma slag, utom i de fall då två eller flera medlemsstater har slutit avtal om att inte beakta samma fiktiva period två eller flera gånger,

eller

| ii) | en förmån vars storlek inte grundas på försäkrings- eller bosättningsperioder. |
| --- | --- |

ii)

en förmån vars storlek inte grundas på försäkrings- eller bosättningsperioder.

Artikel 38

Sammanträffande av en eller flera nationella förmåner med en eller flera förmåner av annat slag eller med andra inkomster när två eller flera medlemsstater berörs. Särskilda bestämmelser

1.   Om utgivandet av förmåner av annat slag eller andra inkomster medför att bestämmelser om förhindrande av sammanträffande skall tillämpas på

| a) | två eller flera förmåner som beräknas enligt nationell lagstiftning, skall de behöriga institutionerna dela de belopp som inte skulle ha betalats ut vid en strikt tillämpning av bestämmelserna om förhindrande av sammanträffande, med det antal förmåner som omfattas av dessa bestämmelser, |
| --- | --- |

a)

två eller flera förmåner som beräknas enligt nationell lagstiftning, skall de behöriga institutionerna dela de belopp som inte skulle ha betalats ut vid en strikt tillämpning av bestämmelserna om förhindrande av sammanträffande, med det antal förmåner som omfattas av dessa bestämmelser,

| b) | två eller flera förmåner som beräknas enligt den proportionella metoden, skall de behöriga institutionerna beakta förmånen eller förmånerna från övriga medlemsstater eller andra inkomster och alla de faktorer som föreskrivs vid tillämpningen av bestämmelserna om förhindrande av sammanträffande med hänsyn till förhållandet mellan de försäkrings- och/eller bosättningsperioder som fastställts för beräkningen av de förmåner som avses i artikel 35.2 b (proportionell beräkning), |
| --- | --- |

b)

två eller flera förmåner som beräknas enligt den proportionella metoden, skall de behöriga institutionerna beakta förmånen eller förmånerna från övriga medlemsstater eller andra inkomster och alla de faktorer som föreskrivs vid tillämpningen av bestämmelserna om förhindrande av sammanträffande med hänsyn till förhållandet mellan de försäkrings- och/eller bosättningsperioder som fastställts för beräkningen av de förmåner som avses i artikel 35.2 b (proportionell beräkning),

| c) | en eller flera förmåner som beräknas enligt nationell lagstiftning och en eller flera proportionellt beräknade förmåner, skall de behöriga institutionerna tillämpa bestämmelser om förhindrande av sammanträffande






  i) | enligt punkt 1 a när det gäller nationella förmåner, |
| --- | --- | --- |

c)

en eller flera förmåner som beräknas enligt nationell lagstiftning och en eller flera proportionellt beräknade förmåner, skall de behöriga institutionerna tillämpa bestämmelser om förhindrande av sammanträffande

i)

enligt punkt 1 a när det gäller nationella förmåner,

| ii) | enligt punkt 1 b när det gäller proportionellt beräknade förmåner. |
| --- | --- |

ii)

enligt punkt 1 b när det gäller proportionellt beräknade förmåner.

2.   Den behöriga institutionen skall inte utföra den uppdelning som föreskrivs för nationella förmåner om det i den lagstiftning institutionen tillämpar föreskrivs att hänsyn skall tas till förmåner av annat slag och/eller andra inkomster samt alla beräkningsfaktorer för en del av förmånsbeloppet som fastställs på grundval av förhållandet mellan de försäkringsperioder som avses i artikel 35.2 b.

3.   Alla ovannämnda bestämmelser skall äga motsvarande tillämpning när det i en eller flera medlemsstaters lagstiftning föreskrivs att en förmån inte får beviljas om en person uppbär en förmån av annat slag enligt lagstiftningen i en annan medlemsstat eller andra inkomster.

Artikel 39

Tilläggsbestämmelser för beräkning av förmåner

1.   Vid beräkning av det teoretiska och det proportionella belopp som avses i artikel 35.2 skall följande bestämmelser tillämpas:

| a) | Den behöriga institutionen skall beakta den maximala längd som krävs enligt den lagstiftning institutionen tillämpar, om den sammanlagda längden på de försäkrings- och/eller bosättningsperioder som fullgjorts innan försäkringsfallet inträffade, enligt alla berörda medlemsstaters lagstiftning, överstiger denna maximala längd. Denna bestämmelse skall inte tillämpas på förmåner vars belopp inte grundas på försäkringsperiodernas längd. |
| --- | --- |

a)

Den behöriga institutionen skall beakta den maximala längd som krävs enligt den lagstiftning institutionen tillämpar, om den sammanlagda längden på de försäkrings- och/eller bosättningsperioder som fullgjorts innan försäkringsfallet inträffade, enligt alla berörda medlemsstaters lagstiftning, överstiger denna maximala längd. Denna bestämmelse skall inte tillämpas på förmåner vars belopp inte grundas på försäkringsperiodernas längd.

| b) | Den behöriga institutionen skall beakta de perioder som överlappar varandra enligt de bestämmelser som fastställs i den tillämpningsförordning som avses i artikel 72. |
| --- | --- |

b)

Den behöriga institutionen skall beakta de perioder som överlappar varandra enligt de bestämmelser som fastställs i den tillämpningsförordning som avses i artikel 72.

| c) | Om det i lagstiftningen i en medlemsstat föreskrivs att beräkningen av förmåner skall grundas på inkomster, avgifter, uppräkningar, genomsnittsbelopp, schablonbelopp eller fiktiva belopp, skall den behöriga institutionen






  i) | fastställa den genomsnittliga eller proportionella beräkningsgrunden enbart enligt de försäkringsperioder som fullgjorts enligt den lagstiftning institutionen tillämpar, |
| --- | --- | --- |

c)

Om det i lagstiftningen i en medlemsstat föreskrivs att beräkningen av förmåner skall grundas på inkomster, avgifter, uppräkningar, genomsnittsbelopp, schablonbelopp eller fiktiva belopp, skall den behöriga institutionen

i)

fastställa den genomsnittliga eller proportionella beräkningsgrunden enbart enligt de försäkringsperioder som fullgjorts enligt den lagstiftning institutionen tillämpar,

| ii) | för att fastställa det belopp som skall beräknas på grundval av de försäkrings- och/eller bosättningsperioder som fullgjorts enligt övriga medlemsstaters lagstiftning, använda sig av samma genomsnittliga, proportionella, schablonmässiga eller fiktiva faktorer som fastställts eller konstaterats när det gäller de försäkringsperioder som fullgjorts enligt den lagstiftning institutionen tillämpar. |
| --- | --- |

ii)

för att fastställa det belopp som skall beräknas på grundval av de försäkrings- och/eller bosättningsperioder som fullgjorts enligt övriga medlemsstaters lagstiftning, använda sig av samma genomsnittliga, proportionella, schablonmässiga eller fiktiva faktorer som fastställts eller konstaterats när det gäller de försäkringsperioder som fullgjorts enligt den lagstiftning institutionen tillämpar.

2.   Det teoretiska beloppet på en förmån som beräknats på grundval av de faktorer som anges i föregående punkt skall uppräknas som om den berörda personen hade fortsatt att utöva sin verksamhet i den berörda medlemsstaten under samma förutsättningar.

Artikel 40

Beviljande av tillägg när det totala förmånsbelopp som skall utges enligt olika medlemsstaters lagstiftning inte uppgår till det minibelopp som föreskrivs enligt lagstiftningen i den försäkrades bosättningsland

En person som får förmåner med tillämpning av detta kapitel får inte uppbära ett lägre förmånsbelopp än det lägsta förmånsbelopp som, för en försäkrings- eller bosättningsperiod som motsvarar alla försäkringsperioder som beaktades vid fastställandet av förmånerna enligt bestämmelserna i detta kapitel, fastställs enligt lagstiftningen i den medlemsstat där han är bosatt och enligt vilken han har rätt till en förmån.

Den behöriga institutionen i denna stat skall under den tid personen är bosatt inom denna stats territorium betala ut ett tillägg till honom som motsvarar skillnaden mellan det totala förmånsbelopp som skall utges enligt detta kapitel och det lägsta förmånsbeloppet.

Artikel 41

Uppräkning och ny beräkning av förmåner

1.   Om förmånerna från de berörda staterna ändras med en fast procentsats eller ett fast belopp till följd av ökade levnadskostnader, förändringar i lönenivån eller andra ändringsorsaker, skall denna procentsats eller detta belopp tillämpas direkt på de förmåner som fastställs enligt artikel 35, utan att någon ny beräkning behöver göras enligt denna artikel.

2.   Om metoden för att fastställa eller bestämmelserna för att beräkna förmånerna ändras, skall dock en ny beräkning göras enligt artikel 35.

KAPITEL 4

OLYCKSFALL I ARBETET OCH ARBETSSJUKDOMAR

Artikel 42

Rätt till vårdförmåner och kontantförmåner

1.   Utan att det påverkar de gynnsammare bestämmelserna i punkt 2, skall artiklarna 16, 17, 18, 19, 20 och 27 äga motsvarande tillämpning på förmåner vid olycksfall i arbetet och arbetssjukdom.

2.   En person som råkar ut för ett olycksfall i arbetet eller drabbas av en arbetssjukdom och som vistas i en annan medlemsstat än i den behöriga staten skall få de särskilda vårdförmåner från systemet för olycksfall i arbetet och arbetssjukdom som, för den behöriga institutionens räkning utges av institutionen på bosättningsorten, enligt bestämmelserna i den lagstiftning som institutionen tillämpar, som om personen var försäkrad enligt denna lagstiftning.

Artikel 43

Förmåner vid arbetssjukdom om en person varit utsatt för samma risk i flera medlemsstater

1.   Om en person som har drabbats av en arbetssjukdom enligt lagstiftningen in en eller flera medlemsstater har utövat en verksamhet av sådan art som kan förorsaka denna sjukdom, skall de förmåner som han eller hans efterlevande kan göra anspråk på beviljas uteslutande enligt lagstiftningen i den stat där villkoren senast har uppfyllts, vid behov med beaktande av punkterna 2–4.

2.   Om beviljandet av förmåner vid arbetssjukdom enligt lagstiftningen i en medlemsstat grundas på villkoret att den berörda sjukdomen först har diagnostiserats inom dess territorium, skall detta villkor anses vara uppfyllt när denna sjukdom först diagnostiserades inom en annan medlemsstats territorium.

3.   Om beviljandet av förmåner vid arbetssjukdom enligt lagstiftningen i en medlemsstat grundas på villkoret att den berörda sjukdomen har diagnostiserats inom en viss tid efter det att den senaste verksamhet som kunnat förorsaka en sådan sjukdom har upphört, skall den statens behöriga institution, när den utreder vid vilken tidpunkt denna senaste verksamhet utövades, i nödvändig utsträckning beakta verksamhet av samma art som har utövats enligt övriga medlemsstaters lagstiftning, som om dessa verksamheter hade utövats enligt lagstiftningen i den förstnämnda medlemsstaten.

4.   Om beviljandet av förmåner vid arbetssjukdom enligt lagstiftningen i en medlemsstat grundas på villkoret att en verksamhet som kunnat förorsaka den berörda sjukdomen har utövats under en viss tid, skall den statens behöriga institution i nödvändig utsträckning beakta de perioder under vilka sådan verksamhet har utövats enligt övriga medlemsstaters lagstiftning, som om verksamheten hade utövats enligt den förstnämnda statens lagstiftning.

Artikel 44

Beräkning av kontantförmåner

1.   Den behöriga institutionen i en medlemsstat, i vars lagstiftning det föreskrivs att beräkningen av kontantförmåner skall grundas på en genomsnittlig inkomst, skall fastställa denna genomsnittliga inkomst endast på grundval av de inkomster som konstateras under de perioder som fullgjorts enligt denna lagstiftning.

2.   Den behöriga institutionen i en medlemsstat, i vars lagstiftning det föreskrivs att beräkningen av kontantförmåner skall grundas på en standardinkomst, skall i förekommande fall endast beakta de genomsnittliga inkomster och standardinkomster som avser de perioder som fullgjorts enligt denna lagstiftning.

Artikel 45

Kostnader för transport av en person som råkat ut för ett olycksfall i arbetet eller drabbats av en arbetssjukdom

1.   Den behöriga institutionen i en medlemsstat, i vars lagstiftning det föreskrivs ansvar för kostnaderna för transport av berörd person, antingen till bosättningsorten eller sjukhuset, skall ansvara för samma kostnader till motsvarande ort inom en annan medlemsstats territorium där personen är bosatt.

2.   Den behöriga institutionen i en medlemsstat, i vars lagstiftning det föreskrivs ansvar för att transportera en avliden person till begravningsorten, skall ansvara för samma kostnader till motsvarande ort inom en annan medlemsstats territorium där personen var bosatt när olycksfallet inträffade, enligt bestämmelserna i den lagstiftning institutionen tillämpar.

Artikel 46

Förvärrande av en arbetssjukdom för vilken ersättning utgår

Vid förvärrande av en arbetssjukdom, för vilken en person har fått eller får ersättning enligt lagstiftningen i en medlemsstat, skall följande bestämmelser tillämpas:

| a) | Om personen under den tid som han har uppburit förmåner inte har utfört något förvärvsarbete eller bedrivit någon verksamhet som egenföretagare som kan förorsaka eller förvärra den berörda sjukdomen, som omfattas av lagstiftningen i någon annan medlemsstat, skall den behöriga institutionen i den förstnämnda staten, med beaktande av försämringen, ansvara för kostnaderna för förmånerna i den lagstiftning institutionen tillämpar. |
| --- | --- |

a)

Om personen under den tid som han har uppburit förmåner inte har utfört något förvärvsarbete eller bedrivit någon verksamhet som egenföretagare som kan förorsaka eller förvärra den berörda sjukdomen, som omfattas av lagstiftningen i någon annan medlemsstat, skall den behöriga institutionen i den förstnämnda staten, med beaktande av försämringen, ansvara för kostnaderna för förmånerna i den lagstiftning institutionen tillämpar.

| b) | Om personen under den tid som han har uppburit förmåner har utövat sådan yrkesverksamhet som omfattas av lagstiftningen i en annan medlemsstat, skall den behöriga institutionen i den förstnämnda medlemsstaten, utan att beakta försämringen, ansvara för kostnaderna för förmånerna enligt bestämmelserna i den lagstiftning institutionen tillämpar. Den behöriga institutionen i den andra medlemsstaten skall bevilja personen ett tillägg med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan det förmånsbelopp som utges efter försämringen och det förmånsbelopp som skulle ha utgetts före försämringen enligt bestämmelserna i den lagstiftning som institutionen tillämpar, om sjukdomen hade uppkommit enligt lagstiftningen i denna medlemsstat. |
| --- | --- |

b)

Om personen under den tid som han har uppburit förmåner har utövat sådan yrkesverksamhet som omfattas av lagstiftningen i en annan medlemsstat, skall den behöriga institutionen i den förstnämnda medlemsstaten, utan att beakta försämringen, ansvara för kostnaderna för förmånerna enligt bestämmelserna i den lagstiftning institutionen tillämpar. Den behöriga institutionen i den andra medlemsstaten skall bevilja personen ett tillägg med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan det förmånsbelopp som utges efter försämringen och det förmånsbelopp som skulle ha utgetts före försämringen enligt bestämmelserna i den lagstiftning som institutionen tillämpar, om sjukdomen hade uppkommit enligt lagstiftningen i denna medlemsstat.

| c) | De bestämmelser om minskning, innehållande eller indragning som föreskrivs enligt en medlemsstats lagstiftning är inte tillämpliga på en person som uppbär förmåner som har fastställts av institutioner i två medlemsstater enligt led b. |
| --- | --- |

c)

De bestämmelser om minskning, innehållande eller indragning som föreskrivs enligt en medlemsstats lagstiftning är inte tillämpliga på en person som uppbär förmåner som har fastställts av institutioner i två medlemsstater enligt led b.

Artikel 47

Bestämmelser för beaktande av särskilda förhållanden i vissa lagstiftningar

1.   Om det inte finns någon försäkring mot olycksfall i arbetet eller mot arbetssjukdomar i den medlemsstat inom vars territorium en person befinner sig, eller om det finns en sådan försäkring men ingen institution som har ansvaret för att utge vårdförmåner, skall dessa förmåner utges av den institution på vistelse- eller bosättningsorten som har ansvaret för att utge vårdförmåner vid sjukdom.

2.   Om det enligt den behöriga statens lagstiftning krävs att den läkarvård som organiseras av arbetsgivaren anlitas för att helt kostnadsfria vårdförmåner skall utges, skall de vårdförmåner som utges i en annan medlemsstat anses ha utgetts inom ramen för sådan läkarvård.

3.   Om det enligt den behöriga statens lagstiftning finns ett system med skyldigheter för arbetsgivaren, skall de vårdförmåner som utges i en annan medlemsstat anses ha utgetts på begäran av den behöriga institutionen.

4.   Om den behöriga statens system för ersättning vid olycksfall i arbetet inte har karaktären av obligatorisk försäkring, skall vårdförmåner utges direkt av arbetsgivaren eller den försäkringsgivare som har trätt i hans ställe.

5.   Om det i en medlemsstats lagstiftning uttryckligen eller underförstått föreskrivs att olycksfall i arbetet eller arbetssjukdomar som har inträffat eller godkänts tidigare skall beaktas för att fastställa graden av arbetsoförmåga, rätten till förmåner eller förmånernas storlek, skall den behöriga institutionen i denna stat även beakta olycksfall i arbetet eller arbetssjukdomar som inträffat eller godkänts tidigare enligt en annan medlemsstats lagstiftning, som om de hade inträffat eller godkänts enligt den lagstiftning institutionen tillämpar.

6.   Om det i en medlemsstats lagstiftning uttryckligen eller underförstått föreskrivs att olycksfall i arbetet eller arbetssjukdomar som har inträffat eller godkänts senare skall beaktas för att fastställa graden av arbetsoförmåga, rätten till förmåner eller förmånernas storlek, skall den behöriga institutionen i denna stat även beakta olycksfall i arbetet eller arbetssjukdomar som inträffat eller godkänts senare enligt en annan medlemsstats lagstiftning, som om de hade inträffat eller godkänts enligt den lagstiftning institutionen tillämpar, under förutsättning att

| a) | ingen ersättning har utgetts för det olycksfall i arbetet eller den arbetssjukdom som hade inträffat eller godkänts tidigare enligt den lagstiftning institutionen tillämpar
  och |
| --- | --- |

a)

ingen ersättning har utgetts för det olycksfall i arbetet eller den arbetssjukdom som hade inträffat eller godkänts tidigare enligt den lagstiftning institutionen tillämpar

och

| b) | ingen ersättning utges för det olycksfall i arbetet eller den arbetssjukdom som har inträffat eller godkänts senare enligt lagstiftningen i den andra medlemsstat enligt vilken olycksfallet eller arbetssjukdomen har inträffat eller godkänts, utan hinder av bestämmelserna i punkt 5. |
| --- | --- |

b)

ingen ersättning utges för det olycksfall i arbetet eller den arbetssjukdom som har inträffat eller godkänts senare enligt lagstiftningen i den andra medlemsstat enligt vilken olycksfallet eller arbetssjukdomen har inträffat eller godkänts, utan hinder av bestämmelserna i punkt 5.

Artikel 48

Tillämpligt system om det finns flera system i bosättnings- eller vistelselandet — Tidsbegränsade förmåner

1.   Om vistelse- eller bosättningslandets lagstiftning omfattar flera försäkringssystem, skall bestämmelserna i systemet för arbetare inom stålindustrin tillämpas på de personer som råkat ut för olycksfall i arbetet och som vistas eller är bosatta i en annan medlemsstat än i den behöriga staten. Om denna lagstiftning inbegriper ett särskilt system för arbetare i gruvor och liknande driftställen, skall dock bestämmelserna i detta system tillämpas på dessa arbetstagare om den institution på vistelse- eller bosättningsorten till vilken de vänder sig är behörig att tillämpa detta system.

2.   Om det i en medlemsstats lagstiftning föreskrivs att förmåner beviljas under en tidsbegränsad period, får den institution som tillämpar denna lagstiftning beakta den period under vilken förmåner redan har utgetts av en annan medlemsstats institution.

KAPITEL 5

ARBETSLÖSHET

Artikel 49

Särskilda bestämmelser för sammanläggning av försäkringsperioder, anställningsperioder eller perioder av verksamhet som egenföretagare

1.   Den behöriga institutionen i en medlemsstat, i vars lagstiftning förvärv, bibehållande eller återfående av rätt till förmåner grundas på fullgjorda försäkringsperioder, anställningsperioder eller perioder av verksamhet som egenföretagare, skall i nödvändig utsträckning beakta de försäkringsperioder, anställningsperioder eller perioder av verksamhet som egenföretagare som fullgjorts enligt övriga medlemsstaters lagstiftning, som om det gällde försäkringsperioder, anställningsperioder eller perioder av verksamhet som egenföretagare som fullgjorts enligt den lagstiftning institutionen tillämpar.

Om rätten till förmåner enligt den tillämpliga lagstiftningen grundas på fullgjorda försäkringsperioder, skall de anställningsperioder eller perioder av verksamhet som egenföretagare som fullgjorts enligt en annan medlemsstats lagstiftning bara beaktas i de fall då de hade betraktats som försäkringsperioder om de hade fullgjorts enligt denna lagstiftning.

2.   Bestämmelserna i punkt 1 skall bara tillämpas om den berörda personen senast har fullgjort

| — | försäkringsperioder, eller |
| --- | --- |

—

försäkringsperioder, eller

| — | anställningsperioder, eller |
| --- | --- |

—

anställningsperioder, eller

| — | perioder av verksamhet som egenföretagare, |
| --- | --- |

—

perioder av verksamhet som egenföretagare,

enligt bestämmelserna i den lagstiftning enligt vilken ansökan om förmåner lämnas in.

3.   Om längden av den period under vilken förmåner kan utges grundas på försäkringsperioder, anställningsperioder eller perioder av verksamhet som egenföretagare, skall bestämmelserna i punkt 1 tilllämpas.

Artikel 50

Beräkning av förmåner

Den behöriga institutionen i en medlemsstat, i vars lagstiftning det föreskrivs att beräkningen av förmånerna skall grundas på den tidigare inkomstens storlek, skall endast beakta den inkomst som personen hade vid sin senaste anställning som omfattades av denna lagstiftning. Om personens senaste anställning som omfattades av denna lagstiftning varade kortare tid än fyra veckor, skall förmånerna beräknas på grundval av motsvarande normalinkomst på den ort där den behöriga institutionen har sitt säte för en anställning som motsvarar eller liknar personens senaste anställning som omfattades av en annan medlemsstats lagstiftning.

Artikel 51

Arbetslösa som reser till en annan medlemsstat än den behöriga staten

1.   En person som är försäkrad mot arbetslöshet och som reser till en annan medlemsstat för att söka arbete skall bibehålla rätten till kontanta arbetslöshetsförmåner på de villkor och med de begränsningar som anges i det följande:

| a) | Före avresan skall han ha varit registrerad som arbetssökande och stått till arbetsförmedlingens förfogande i den behöriga staten under minst fyra veckor efter det att han blev arbetslös. De behöriga arbetsförmedlingarna eller institutionerna kan dock ge tillstånd till avresa innan denna tidsfrist har löpt ut. |
| --- | --- |

a)

Före avresan skall han ha varit registrerad som arbetssökande och stått till arbetsförmedlingens förfogande i den behöriga staten under minst fyra veckor efter det att han blev arbetslös. De behöriga arbetsförmedlingarna eller institutionerna kan dock ge tillstånd till avresa innan denna tidsfrist har löpt ut.

| b) | Inom sju dagar från och med den dag då personen upphörde att stå till arbetsförmedlingens förfogande i den stat han lämnar skall han registrera sig som arbetssökande vid arbetsförmedlingen i den medlemsstat till vilken han reser, genomgå den kontroll som utförs där samt iaktta villkoren enligt denna medlemsstats lagstiftning. De behöriga arbetsförmedlingarna eller institutionerna kan i undantagsfall förlänga denna tidsfrist. |
| --- | --- |

b)

Inom sju dagar från och med den dag då personen upphörde att stå till arbetsförmedlingens förfogande i den stat han lämnar skall han registrera sig som arbetssökande vid arbetsförmedlingen i den medlemsstat till vilken han reser, genomgå den kontroll som utförs där samt iaktta villkoren enligt denna medlemsstats lagstiftning. De behöriga arbetsförmedlingarna eller institutionerna kan i undantagsfall förlänga denna tidsfrist.

| c) | Personen skall iaktta de villkor som föreskrivs enligt lagstiftningen i den medlemsstat till vilken han reser för att söka arbete för att få andra arbetslöshetsförmåner än de kontantförmåner som avses i punkt 2. |
| --- | --- |

c)

Personen skall iaktta de villkor som föreskrivs enligt lagstiftningen i den medlemsstat till vilken han reser för att söka arbete för att få andra arbetslöshetsförmåner än de kontantförmåner som avses i punkt 2.

| d) | Rätten till förmåner skall bibehållas under sex månader från och med den dag då den arbetslösa personen upphörde att stå till arbetsförmedlingens förfogande i den stat han lämnat. Den sammanlagda tiden för utgivande av förmåner får dock inte överstiga den tid under vilken han har rätt till förmåner enligt denna stats lagstiftning. Förmånerna skall utges av den behöriga institutionen enligt bestämmelserna i den lagstiftning institutionen tillämpar och på den institutionens bekostnad. |
| --- | --- |

d)

Rätten till förmåner skall bibehållas under sex månader från och med den dag då den arbetslösa personen upphörde att stå till arbetsförmedlingens förfogande i den stat han lämnat. Den sammanlagda tiden för utgivande av förmåner får dock inte överstiga den tid under vilken han har rätt till förmåner enligt denna stats lagstiftning. Förmånerna skall utges av den behöriga institutionen enligt bestämmelserna i den lagstiftning institutionen tillämpar och på den institutionens bekostnad.

2.   Den person som avses i punkt 1 skall, inom den stats territorium till vilken han reser för att söka arbete, få andra arbetslöshetsförmåner än kontantförmåner, som syftar till att underlätta att få arbete, på samma villkor som statens egna medborgare som uppbär en arbetslöshetsförmån enligt denna förordning. För att förmånerna skall utges måste de villkor uppfyllas som föreskrivs enligt lagstiftningen i den stat där personen söker arbete. Förmånerna skall utges av denna stat och på denna stats bekostnad.

3.   Om personen återvänder till den behöriga staten före utgången av den period under vilken han har rätt till förmåner enligt bestämmelserna i punkt 1 d, skall han forfarande ha rätt till förmåner enligt denna stats lagstiftning. Personen förlorar all rätt till förmåner enligt lagstiftningen i den behöriga staten, om han inte återvänder dit före utgången av denna period. De behöriga arbetsförmedlingarna eller institutionerna får i undantagsfall förlänga denna tidsfrist.

4.   Formerna för samarbete och ömsesidigt bistånd mellan institutioner och arbetsförmedlingar i den behöriga staten och i den stat till vilken en person reser för att söka arbete skall fastställas i den tillämpningsförordning som avses i artikel 72.

Artikel 52

Arbetslösa som under sin senaste anställning var bosatta i en annan medlemsstat än i den behöriga staten

En person som är försäkrad mot arbetslöshet, som under sin senaste anställning eller period av verksamhet som egenföretagare var bosatt inom en annan medlemsstats territorium än den behöriga staten, och som ställer sig till arbetsförmedlingens förfogande inom den stats territorium där han är bosatt, har rätt till de förmåner som utges av den behöriga institutionen, enligt bestämmelserna i den behöriga statens lagstiftning, som om han stod till arbetsförmedlingens förfogande i denna stat.

KAPITEL 6

FÖRTIDSPENSION

Artikel 53

Särskilda bestämmelser om sammanläggning av försäkrings- eller anställningsperioder

1.   Den behöriga institutionen i en medlemsstat, i vars lagstiftning förvärv, bibehållande eller återfående av rätt till förmåner grundas på fullgjorda försäkrings- eller anställningsperioder, skall i nödvändig utsträckning beakta de försäkrings- eller anställningsperioder som fullgjorts enligt övriga medlemsstaters lagstiftning, som om det gällde försäkrings- eller anställningsperioder som har fullgjorts enligt den lagstiftning institutionen tillämpar.

När rätten till förmåner enligt den tillämpliga lagstiftningen grundas på fullgjorda försäkringsperioder, skall dock de anställningsperioder som fullgjorts enligt en annan medlemsstats lagstiftning beaktas endast i de fall då dessa perioder hade betraktats som försäkringsperioder om de hade fullgjorts enligt denna lagstiftning.

2.   Bestämmelserna i punkt 1 skall tillämpas endast om den berörda personen senast har fullgjort

| — | försäkringsperioder, eller |
| --- | --- |

—

försäkringsperioder, eller

| — | anställningsperioder, |
| --- | --- |

—

anställningsperioder,

enligt bestämmelserna i den lagstiftning enligt vilken ansökan om förmåner lämnas in.

KAPITEL 7

FAMILJEFÖRMÅNER, FÖRMÅNER FÖR PENSIONSTAGARES MINDERÅRIGA BARN OCH FÖRMÅNER FÖR BARN SOM MIST EN AV FÖRÄLDRARNA ELLER BÅDA FÖRÄLDRARNA

Artikel 54

Prioriteringsregler vid sammanträffande av rättigheter till förmåner

Om familjeförmåner, förmåner för barn som mist en av föräldrarna eller båda föräldrarna eller förmåner för pensionstagares minderåriga barn skall utges av flera medlemsstater, enligt deras lagstiftning eller denna förordning, till samma familjemedlem under samma period, skall den behöriga institutionen i den medlemsstat i vars lagstiftning det högsta förmånsbeloppet föreskrivs bevilja hela detta belopp. Kostnaderna skall fördelas lika mellan de berörda medlemsstaterna genom återbetalning mellan de behöriga institutionerna upp till det belopp som föreskrivs enligt de lagstiftningar institutionerna tillämpar.

Artikel 55

Utgivande av förmåner — person som försörjer familjemedlemmar

Om den person som uppbär familjeförmåner, förmåner för barn som mist en av föräldrarna eller båda föräldrarna eller förmåner för pensionstagares minderåriga barn inte använder dessa förmåner till att försörja familjemedlemmarna, skall den behöriga institutionen med befriande verkan utge dessa förmåner till den fysiska eller juridiska person som faktiskt försörjer familjemedlemmarna.

KAPITEL 8

SÄRSKILDA FÖRMÅNER

Artikel 56

1.   
  Bestämmelserna i denna artikel gäller särskilda
  icke avgiftsfinansierade kontantförmåner som
  utges i enlighet med en lagstiftning som på grund av den personkrets som omfattas, målen med den eller villkoren för rätt till förmånen har drag av både den lagstiftning om social trygghet som nämns i artikel 2.1 och av socialt bistånd
  .

2.   
  Vid tillämpningen av detta kapitel avses med ”särskilda icke avgiftsfinansierade kontantförmåner” förmåner

| a) | som är avsedda som








  i) | täckning av de risker som omfattas av de försäkringsgrenar som anges i artikel 2.1, i stället för eller som tillägg till andra förmåner, och som garanterar ett minimiskydd för de berörda personerna mot bakgrund av den ekonomiska och sociala situationen i den berörda medlemsstaten eller |
| --- | --- | --- |

a)

som är avsedda som

i)

täckning av de risker som omfattas av de försäkringsgrenar som anges i artikel 2.1, i stället för eller som tillägg till andra förmåner, och som garanterar ett minimiskydd för de berörda personerna mot bakgrund av den ekonomiska och sociala situationen i den berörda medlemsstaten eller

| ii) | enbart särskilt skydd för funktionshindrade personer, som är nära knutet till personens sociala miljö i den berörda medlemsstaten och |
| --- | --- |

ii)

enbart särskilt skydd för funktionshindrade personer, som är nära knutet till personens sociala miljö i den berörda medlemsstaten och

| b) | som finansieras enbart genom sådan obligatorisk beskattning som är avsedd att täcka de allmänna offentliga utgifterna, och när villkoren för att utge och beräkna förmånerna inte är beroende av att förmånstagaren har betalat in avgifter; förmåner som utges som ersättning för en avgiftsfinansierad förmån skall inte av detta skäl anses utgöra avgiftsfinansierade förmåner,



  och |
| --- | --- |

b)

som finansieras enbart genom sådan obligatorisk beskattning som är avsedd att täcka de allmänna offentliga utgifterna, och när villkoren för att utge och beräkna förmånerna inte är beroende av att förmånstagaren har betalat in avgifter; förmåner som utges som ersättning för en avgiftsfinansierad förmån skall inte av detta skäl anses utgöra avgiftsfinansierade förmåner,

| c) | som förtecknas i bilaga I. |
| --- | --- |

c)

som förtecknas i bilaga I.

3.   
  Bestämmelserna i artikel 5 och de andra kapitlen under avdelning III gäller inte de förmåner som avses i punkt 2
  .

4.   
  Personer som omfattas av denna förordning beviljas de förmåner som avses i punkt 2 endast inom den medlemsstats territorium där de är bosatta enligt denna stats lagstiftning. Förmånerna skall beviljas av och på bekostnad av institutionen på bosättningsorten
  .

AVDELNING IV

ADMINISTRATIVA KOMMISSIONEN FÖR SAMORDNING AV DE SOCIALA TRYGGHETSSYSTEMEN

Artikel 57

Sammansättning och arbetssätt

1.   Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen, hädanefter kallad ”Administrativa kommissionen”, som härmed inrättas vid kommissionen, skall bestå av en företrädare för varje medlemsstat och vid behov biträdas av sakkunniga rådgivare. En företrädare för kommissionen skall delta i Administrativa kommissionens arbete som rådgivare.

2.   Administrativa kommissionens stadgar skall fastställas genom överenskommelse mellan dess ledamöter.

3.   Kommissionen skall förse Administrativa kommissionen med sekretariatstjänster.

Artikel 58

Administrativa kommissionens uppgifter

Administrativa kommissionen skall ha till uppgift att

| a) | behandla alla administrativa frågor eller tolkningsfrågor som följer av bestämmelserna i denna förordning och senare förordningar eller av varje överenskommelse eller uppgörelse inom ramen för dessa förordningar, utan att det påverkar den rätt som myndigheter, institutioner och berörda personer har att utnyttja de förfaranden och domstolar som föreskrivs i medlemsstaternas lagstiftning, denna förordning eller fördraget, |
| --- | --- |

a)

behandla alla administrativa frågor eller tolkningsfrågor som följer av bestämmelserna i denna förordning och senare förordningar eller av varje överenskommelse eller uppgörelse inom ramen för dessa förordningar, utan att det påverkar den rätt som myndigheter, institutioner och berörda personer har att utnyttja de förfaranden och domstolar som föreskrivs i medlemsstaternas lagstiftning, denna förordning eller fördraget,

| b) | främja och utveckla samarbete mellan medlemsstaterna i frågor som rör social trygghet, |
| --- | --- |

b)

främja och utveckla samarbete mellan medlemsstaterna i frågor som rör social trygghet,

| c) | främja institutionellt samarbete mellan medlemsstaterna för att finna lösningar på specifika problem avseende de migrerande arbetstagarnas sociala trygghet, bland annat vad avser deras bidrag till de sociala trygghetssystemen och deras rätt till förmåner och tjänster, |
| --- | --- |

c)

främja institutionellt samarbete mellan medlemsstaterna för att finna lösningar på specifika problem avseende de migrerande arbetstagarnas sociala trygghet, bland annat vad avser deras bidrag till de sociala trygghetssystemen och deras rätt till förmåner och tjänster,

| d) | finna en lösning i händelse av att en person eller en grupp av personer drabbas av att denna förordning fortgående tolkas eller tillämpas olika av två eller flera berörda institutioner, där en lösning inte kunnat uppnås inom ramen för artikel 60, |
| --- | --- |

d)

finna en lösning i händelse av att en person eller en grupp av personer drabbas av att denna förordning fortgående tolkas eller tillämpas olika av två eller flera berörda institutioner, där en lösning inte kunnat uppnås inom ramen för artikel 60,

| e) | utveckla förslag riktade till medlemsstaterna i syfte att motverka eventuella negativa effekter för de migrerande arbetstagarna av förändringar i organisationen eller finansieringen av de sociala trygghetssystemen, |
| --- | --- |

e)

utveckla förslag riktade till medlemsstaterna i syfte att motverka eventuella negativa effekter för de migrerande arbetstagarna av förändringar i organisationen eller finansieringen av de sociala trygghetssystemen,

| f) | modernisera de förfaranden som krävs för informationsutbyte, särskilt genom att anpassa informationsflödet mellan institutionerna till telematiskt utbyte, med beaktande av informationsbehandlingens utveckling i varje medlemsstat. Administrativa kommissionen skall anta regler för en gemensam struktur för telematiktjänsterna, särskilt när det gäller säkerhet och användning av standarder, samt fastställa närmare bestämmelser om hur den gemensamma delen av telematiktjänsterna skall fungera, |
| --- | --- |

f)

modernisera de förfaranden som krävs för informationsutbyte, särskilt genom att anpassa informationsflödet mellan institutionerna till telematiskt utbyte, med beaktande av informationsbehandlingens utveckling i varje medlemsstat. Administrativa kommissionen skall anta regler för en gemensam struktur för telematiktjänsterna, särskilt när det gäller säkerhet och användning av standarder, samt fastställa närmare bestämmelser om hur den gemensamma delen av telematiktjänsterna skall fungera,

| g) | utföra övriga uppgifter inom sitt behörighetsområde enligt bestämmelserna i denna förordning och i tillämpningsförordningen eller enligt övriga överenskommelser eller uppgörelser inom ramen för dessa förordningar, |
| --- | --- |

g)

utföra övriga uppgifter inom sitt behörighetsområde enligt bestämmelserna i denna förordning och i tillämpningsförordningen eller enligt övriga överenskommelser eller uppgörelser inom ramen för dessa förordningar,

| h) | lämna förslag till kommissionen om utarbetande av ytterligare förordningar och om översyn av denna förordning och senare förordningar. |
| --- | --- |

h)

lämna förslag till kommissionen om utarbetande av ytterligare förordningar och om översyn av denna förordning och senare förordningar.

Artikel 59

Tekniska kommissionen för informationsbehandling

1.   En teknisk kommission för informationsbehandling, hädanefter kallad ”Tekniska kommissionen”, inrättas härmed vid Administrativa kommissionen. Tekniska kommissionen skall utarbeta rapporter och avge motiverade yttranden innan Administrativa kommissionen fattar beslut enligt artikel 58 f. Administrativa kommissionen skall fastställa Tekniska kommissionens arbetssätt och sammansättning.

2.   Tekniska kommissionen skall

| a) | samla in relevant teknisk dokumentation och utföra de undersökningar och det arbete som krävs för att fullgöra sina uppgifter, |
| --- | --- |

a)

samla in relevant teknisk dokumentation och utföra de undersökningar och det arbete som krävs för att fullgöra sina uppgifter,

| b) | lägga fram de rapporter och avge de motiverade yttranden som avses i punkt 1 för Administrativa kommissionen, |
| --- | --- |

b)

lägga fram de rapporter och avge de motiverade yttranden som avses i punkt 1 för Administrativa kommissionen,

| c) | utföra alla övriga uppgifter och undersökningar i frågor som Administrativa kommissionen lägger fram för Tekniska kommissionen. |
| --- | --- |

c)

utföra alla övriga uppgifter och undersökningar i frågor som Administrativa kommissionen lägger fram för Tekniska kommissionen.

AVDELNING V

DIVERSE BESTÄMMELSER

Artikel 60

Samarbete mellan behöriga myndigheter

1.   Medlemsstaternas behöriga myndigheter skall lämna alla uppgifter till varandra om

| a) | åtgärder som vidtas för tillämpningen av denna förordning, |
| --- | --- |

a)

åtgärder som vidtas för tillämpningen av denna förordning,

| b) | ändringar i deras lagstiftning som kan påverka tillämpningen av denna förordning, |
| --- | --- |

b)

ändringar i deras lagstiftning som kan påverka tillämpningen av denna förordning,

| c) | ändringar i deras lagstiftning om skatter, socialskydd, sjukvårdskostnader och arbetsrätt vilka påverkar migrerande arbetstagares och framför allt gränsarbetares rättigheter till social trygghet. |
| --- | --- |

c)

ändringar i deras lagstiftning om skatter, socialskydd, sjukvårdskostnader och arbetsrätt vilka påverkar migrerande arbetstagares och framför allt gränsarbetares rättigheter till social trygghet.

2.
     
  Om problem uppstår för en person eller en grupp av personer till följd av tillämpningen av denna förordning skall de berörda institutionerna kontakta varandra för att finna en lösning inom en rimlig tidsperiod.

3.   Vid tillämpningen av denna förordning skall medlemsstaternas myndigheter och institutioner bistå varandra som om de tillämpade sin egen lagstiftning. Den administrativa hjälp som dessa myndigheter och institutioner tillhandahåller varandra skall i regel vara kostnadsfri. Medlemsstaternas behöriga myndigheter får dock komma överens om att vissa kostnader skall ersättas.

4.   Vid tillämpningen av denna förordning kan medlemsstaternas myndigheter och institutioner ta direkt kontakt med varandra och med de personer om berörs eller deras behöriga ställföreträdare.

5.   En medlemsstats myndigheter, institutioner och domstolar får inte avvisa ansökningar eller andra handlingar som lämnas in till dem på grund av att de är avfattade på en annan medlemsstats officiella språk.

Artikel 61

Skydd av personuppgifter

1.   När en medlemsstats behöriga myndigheter eller institutioner överlämnar information som rör personuppgifter till myndigheter eller institutioner i en annan medlemsstat enligt denna förordning eller enligt den tillämpningsförordning som avses i artikel 72, skall denna information omfattas av lagbestämmelserna om dataskydd i den medlemsstat som lämnar uppgifterna. Alla efterföljande meddelande såväl som lagring, ändring och förstörande av uppgifter skall omfattas av bestämmelserna i den mottagande medlemsstatens lagstiftning om dataskydd.

2.   När en medlemsstat överlämnar de uppgifter som krävs för tillämpningen av denna förordning och dess tillämpningsförordning till en annan medlemsstat, skall detta ske med iakttagande av EG-bestämmelserna om skydd för enskilda personer med avseende på behandlingen av personuppgifter.

Artikel 62

Elektronisk informationsbehandling

1.   Medlemsstaterna skall successivt börja använda telematiktjänster för att mellan olika institutioner på elektronisk väg utbyta de uppgifter som krävs för tillämpningen av förordningen och tillämpningsförordningen. Målet med att utnyttja telematiktjänster skall vara att möjliggöra en effektiv tillämpning av förordningen och tillämpningsförordningen och att snabbare bevilja och utbetala förmåner. Kommissionen skall stödja verksamhet av gemensamt intresse när medlemsstaterna har infört dessa telematiktjänster.

2.   Varje medlemsstat skall ansvara för hanteringen av sin egen del av telematiktjänsterna med iakttagande av EG-bestämmelserna om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter.

3.   Ett elektroniskt meddelande som sänds av en institution enligt bestämmelserna i denna förordning och tillämpningsförordningen får inte avvisas av någon myndighet eller institution i en annan medlemsstat på grund av att det har mottagits på elektronisk väg, när den mottagande institutionen väl har meddelat att man kan ta emot elektroniska meddelanden. Återgivande och registering av sådana meddelanden skall betraktas som ett korrekt och exakt återgivande av originalhandlingen eller en återgivning av den information handlingen gäller, om inte motsatsen kan styrkas.

Ett elektroniskt meddelande skall betraktas som giltigt om det datasystem i vilket detta meddelande registreras är utrustat med nödvändiga säkerhetsfunktioner för att förhindra att meddelandet ändras, sprids eller läses. Den registrerade informationen skall när som helst kunna återges i direkt läsbar form. När ett elektroniskt meddelande överförs från en socialförsäkringsinstitution till en annan skall lämpliga säkerhetsåtgärder vidtas enligt EG-bestämmelserna om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter.

Artikel 63

Finansiering av insatser inom det sociala trygghetsområdet

Inom ramen för denna förordning får kommissionen finansiera

| — | insatser för att förbättra informationsutbytet mellan medlemsstaternas myndigheter och institutioner med ansvar för social trygghet, inklusive elektroniskt informationsutbyte, och |
| --- | --- |

—

insatser för att förbättra informationsutbytet mellan medlemsstaternas myndigheter och institutioner med ansvar för social trygghet, inklusive elektroniskt informationsutbyte, och

| — | övriga insatser, t.ex. undersökningar och expertmöten, samt insatser för att informera berörda medborgare och yrkesgrupper om de rättigheter som följer av denna förordning bland annat genom publikationer, konferenser och seminarier. |
| --- | --- |

—

övriga insatser, t.ex. undersökningar och expertmöten, samt insatser för att informera berörda medborgare och yrkesgrupper om de rättigheter som följer av denna förordning bland annat genom publikationer, konferenser och seminarier.

Artikel 64

Befrielse från eller nedsättning av skatter och avgifter — Undantag från bestyrkande

1.   Befrielse från eller nedsättning av de skatter, stämpelavgifter, notariats- eller registreringsavgifter som föreskrivs i en medlemsstats lagstiftning för intyg eller handlingar som skall uppvisas enligt lagstiftningen i denna medlemsstat, skall även gälla liknande handlingar som skall uppvisas enligt en annan medlemsstats lagstiftning eller enligt denna förordning.

2.   Alla utlåtanden, handlingar och intyg som skall uppvisas för tillämpningen av denna förordning skall undantas från krav på bestyrkande av diplomatiska eller konsulära myndigheter.

Artikel 65

Ansökningar, förklaringar eller överklaganden som lämnas in till en myndighet, institution eller domstol i en annan medlemsstat än den behöriga staten

En ansökan, förklaring eller ett överklagande som enligt en medlemsstats lagstiftning skulle ha lämnats in till en myndighet, institution eller domstol i denna stat inom en viss tid, skall anses ha inkommit i rätt tid om de inom samma tidsrymd lämnas in till motsvarande myndighet, institution eller domstol i en annan medlemsstat. I detta fall skall den myndighet, institution eller domstol som tar emot ansökan, förklaringen eller överklagandet utan dröjsmål överlämna dessa till den behöriga myndigheten, institutionen eller domstolen i den förstnämnda medlemsstaten, antingen direkt eller genom de behöriga myndigheterna i de medlemsstater som berörs. Den dag då ansökan, förklaringen eller överklagandet lämnades in till myndigheten, institutionen eller domstolen i den andra medlemsstaten skall betraktas som ankomstdag hos den rätta behöriga myndigheten, institutionen eller domstolen.

Artikel 66

Läkarundersökningar

1.   De läkarundersökningar som föreskrivs enligt en medlemsstats lagstiftning får på den behöriga institutionens begäran utföras inom en annan medlemsstats territorium av institutionen på den ort där personen som uppbär förmåner vistas eller är bosatt, enligt de villkor som föreskrivs i den tillämpningsförordning som avses i artikel 72 eller, om sådana bestämmelser saknas, enligt de villkor som de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna kommer överens om.

2.   Läkarundersökningarna som utförs enligt de villkor som föreskrivs i punkt 1 skall anses utförda inom den behöriga statens territorium.

Artikel 67

Överföring från en medlemsstat till en annan av skuldbelopp enligt denna förordning

Överföring av belopp till följd av tillämpningen av denna förordning skall i förekommande fall ske enligt de överenskommelser som gäller på detta område mellan de berörda medlemsstaterna när överföringen sker. Om inga sådana överenskommelser finns mellan två medlemsstater, skall de behöriga myndigheterna i dessa stater eller de myndigheter som svarar för internationella betalningar gemensamt besluta om de åtgärder som krävs för att genomföra dessa överföringar.

Artikel 68

Särskilda bestämmelser för tillämpningen av vissa medlemsstaters lagstiftning

Särskilda bestämmelser för tillämpningen av vissa medlemsstaters lagstiftning, som visar sig krävas för att säkerställa de rättigheter som följer av denna förordning, eller i vilka det föreskrivs gynnsammare bestämmelser för berörda personer, skall anges i bilaga II.

Artikel 69

Uppbörd av avgifter och återkrav av förmåner som utgetts felaktigt

1.   Uppbörd av avgifter som skall betalas till en institution i en medlemsstat samt återkrav av förmåner som utgetts felaktigt av en institution i en medlemsstat, får ske inom en annan medlemsstats territorium, enligt det administrativa förfarande och med de garantier och förmånsrätter som gäller för uppbörd av avgifter och för återkrav av förmåner som utgetts felaktigt av motsvarande institution i den sistnämnda staten.

2.   Verkställbara beslut från domstolar och förvaltningsmyndigheter om uppbörd av avgifter, räntor och fasta kostnader eller om återkrav av förmåner som utgetts felaktigt enligt lagstiftningen i en medlemsstat, och som inte längre kan överklagas, skall på begäran av den behöriga institutionen verkställas inom en annan medlemsstats territorium enligt de förfaranden som föreskrivs i den sistnämnda statens lagstiftning. Den behöriga institutionen skall ge verkställighet åt sådana beslut inom den medlemsstats territorium där den anmodade institutionen befinner sig, om detta krävs enligt lagstiftningen i denna medlemsstat.

3.   Vid indrivning, konkurs- och förlikningsförfaranden skall de fordringar en medlemsstats institution har i en annan medlemsstat omfattas av samma förmånsrätter som gäller för fordringar av samma slag inom den sistnämnda statens territorium enligt dess lagstiftning.

4.   Formerna för tillämpningen av bestämmelserna i denna artikel skall vid behov regleras i den tillämpningsförordning som avses i artikel 72 eller genom överenskommelse mellan medlemsstaterna.

Artikel 70

Betalningsskyldiga institutioners rätt gentemot skadeståndsansvarig tredje man

1.   Om en person uppbär förmåner enligt en medlemsstats lagstiftning för en skada till följd av en händelse som inträffat inom en annan medlemsstats territorium, skall följande bestämmelser gälla för rättsförhållandet mellan den institution som svarar för förmånerna och tredje man som är skyldig att ersätta skadan:

| a) | Om institutionen enligt den lagstiftning den tillämpar har övertagit den rätt att kräva ersättning som förmånstagaren har gentemot tredje man, skall varje medlemsstat erkänna detta övertagande. |
| --- | --- |

a)

Om institutionen enligt den lagstiftning den tillämpar har övertagit den rätt att kräva ersättning som förmånstagaren har gentemot tredje man, skall varje medlemsstat erkänna detta övertagande.

| b) | Om institutionen har en självständig rätt till krav gentemot tredje man, skall varje medlemsstat erkänna denna rätt. |
| --- | --- |

b)

Om institutionen har en självständig rätt till krav gentemot tredje man, skall varje medlemsstat erkänna denna rätt.

2.   Om en person uppbär förmåner enligt en medlemsstats lagstiftning för en skada till följd av en händelse som inträffat inom en annan medlemsstats territorium, skall de bestämmelser i denna lagstiftning som reglerar när arbetsgivare eller deras arbetstagare skall undantas från civilrättsligt ansvar, gälla denna person eller den behöriga institutionen.

Bestämmelserna i punkt 1 skall även gälla de krav som en betalningsskyldig institution har gentemot en arbetsgivare eller hans arbetstagare om de inte är undantagna från ansvar.

3.   Om enligt bestämmelserna i artikel 27.2 två eller flera medlemsstater eller deras behöriga myndigheter har kommit överens om att avstå från återbetalning mellan de institutioner som omfattas av deras behörighet, skall följande bestämmelser gälla om krav gentemot tredje man:

| a) | Om institutionen i vistelse- eller bosättningsstaten beviljar en person förmåner för en skada som har inträffat inom dess territorium, skall denna institution enligt bestämmelserna i den lagstiftning institutionen tillämpar, utöva rätten att överta den skadelidandes rättigheter eller göra gällande en självständig rätt gentemot den tredje man som är skyldig att ersätta skadan. |
| --- | --- |

a)

Om institutionen i vistelse- eller bosättningsstaten beviljar en person förmåner för en skada som har inträffat inom dess territorium, skall denna institution enligt bestämmelserna i den lagstiftning institutionen tillämpar, utöva rätten att överta den skadelidandes rättigheter eller göra gällande en självständig rätt gentemot den tredje man som är skyldig att ersätta skadan.

| b) | Vid tillämpningen av led a skall






  i) | personen som uppbär förmåner betraktas som försäkrad vid institutionen på vistelse- eller bosättningsorten, och |
| --- | --- | --- |

b)

Vid tillämpningen av led a skall

i)

personen som uppbär förmåner betraktas som försäkrad vid institutionen på vistelse- eller bosättningsorten, och

| ii) | denna institution betraktas som den institution som svarar för förmånerna. |
| --- | --- |

ii)

denna institution betraktas som den institution som svarar för förmånerna.

| c) | Bestämmelserna i punkterna 1 och 2 skall fortsätta att tillämpas på de förmåner som inte omfattas av den överenskommelse om att avstå från återbetalning som avses i denna punkt. |
| --- | --- |

c)

Bestämmelserna i punkterna 1 och 2 skall fortsätta att tillämpas på de förmåner som inte omfattas av den överenskommelse om att avstå från återbetalning som avses i denna punkt.

AVDELNING VI

ÖVERGÅNGS- OCH SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 71

Övergångsbestämmelser

1.   Genom denna förordning skall ingen rätt förvärvas för tid före den dag då förordningen skall börja tillämpas inom den berörda medlemsstatens territorium.

2.   Alla försäkringsperioder och i förekommande fall alla anställnings- eller bosättningsperioder som har fullgjorts enligt en medlemsstats lagstiftning före den dag då denna förordning skall börja tillämpas inom denna medlemsstats territorium skall beaktas vid fastställande av rätt till förmåner enligt bestämmelserna i denna förordning.

3.   Om inget annat följer av bestämmelserna i punkt 1, skall rätt till förmåner enligt denna förordning förvärvas även om rätten hänför sig till ett försäkringsfall som inträffade före den dag då förordningen började tillämpas inom den berörda medlemsstats territorium.

4.   Varje förmån som inte har fastställts eller som har innehållits på grund av en persons medborgarskap eller bosättningsort, skall efter hans ansökan fastställas eller på nytt utges från och med den dag då denna förordning börjar tillämpas inom den berörda medlemsstatens territorium, under förutsättning att den rätt som tidigare har fastställts inte har medfört utbetalning av ett engångsbelopp.

5.   Rättigheter för de personer som har fått en pension fastställd före den dag då denna förordning skall börja tillämpas inom en medlemsstats territorium, kan på dessa personers begäran omprövas med beaktande av bestämmelserna i denna förordning.

6.   Om en ansökan som avses i punkt 4 eller 5 lämnas in inom två år från och med den dag då denna förordning börjar tillämpas inom en berörd medlemsstats territorium, skall rättigheter förvärvas enligt denna förordning med verkan från och med denna dag, utan att bestämmelser om förverkande eller preskription av rättigheter i övriga medlemsstaters lagstiftning skall kunna åberopas mot berörda personer.

7.   Om en ansökan som avses i punkt 4 eller 5 lämnas in mer än två år efter den dag då denna förordning börjar tillämpas inom en berörd medlemsstats territorium, skall de rättigheter som inte har förverkats eller preskriberats vara förvärvade med verkan från och med den dag då ansökan lämnades in, om inte gynnsammare bestämmelser föreskrivs i en medlemsstats lagstiftning.

8.   I de fall då en person med tillämpning av denna förordning omfattas av en annan medlemsstats lagstiftning än den medlemsstats lagstiftning han omfattas av enligt bestämmelserna i förordning (EEG) nr 1408/71, skall personen omfattas av lagstiftningen i den andra medlemsstaten endast efter en egen ansökan om detta. Denna ansökan skall lämnas in till den behöriga institutionen i den medlemsstat vars lagstiftning är tillämplig enligt förordning (EEG) nr 1408/71, inom två år från och med den dag då denna förordning skall börja tillämpas.

Artikel 72

Tillämpningsförordning

I en senare förordning skall tillämpningsföreskrifter fastställas för denna förordning. Denna tillämpningsförordning skall antas senast ett år efter antagandet av denna förordning.

Artikel 73

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Den skall tillämpas från och med den dag den tillämpningsförordning som avses i artikel 72 träder i kraft.

I Luxemburg skall artikel 52 träda i kraft den första dagen på det femte året efter denna förordnings ikraftträdande.

Artikel 74

Upphävande

Härmed upphävs förordning (EEG) nr 1408/71 och rådets förordning (EEG) nr 574/72 av den 21 mars 1972 om tillämpning av förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen (5).

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdat i ... den

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  
  EGT C 38, 12.2.1999, s. 10.

1

EGT C 38, 12.2.1999, s. 10.

(2)  
  EGT C 75, 15.3.2000, s. 29.

2

EGT C 75, 15.3.2000, s. 29.

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 3 september 2003.

3

Europaparlamentets ståndpunkt av den 3 september 2003.

(4)  EGT L 149, 5.7.1971, s. 2, uppdaterad genom förordning (EG) nr 118/97 (EGT L 28, 30.1.1997, s. 1) och senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1386/2001 (EGT L 187, 10.7.2001, s. 1).

4

(5)  EGT L 74, 27.3.1972, s. 1.

5

BILAGA I

(Artikel 56)

Särskilda förmåner

A. Belgien

...

B. Danmark

...

C. Tyskland

...

D. Spanien

...

E. Frankrike

...

F. Grekland

...

G. Irland

...

H. Italien

...

I. Luxemburg

...

J. Nederländerna

...

K. Österrike

...

L. Portugal

...

M. Finland

...

N. Sverige

...

O. Förenade kungariket

...

BILAGA II

(Artikel 68)

Särskilda bestämmelser för tillämpningen av vissa medlemsstaters lagstiftning

A. Belgien

...

B. Danmark

...

C. Tyskland

...

D. Spanien

...

E. Frankrike

...

F. Grekland

...

G. Irland

...

H. Italien

...

I. Luxemburg

...

J. Nederländerna

...

K. Österrike

...

L. Portugal

...

M. Finland

...

N. Sverige

...

O. Förenade kungariket

...

P5_TA(2003)0366

Daphne II-programmet (2004-2008) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättandet av en andra fas (2004-2008) av gemenskapens insatsprogram för att förebygga våld mot barn, ungdomar och kvinnor och för att skydda våldsoffer och riskgrupper (Daphne IIprogrammet) (KOM(2003) 54 — C5-0060/2003 — 2003/0025(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 54) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 54) (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 september 2002 om översynen efter halva tiden av Daphne-programmet (2000-2003) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 september 2002 om översynen efter halva tiden av Daphne-programmet (2000-2003) (2),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 152 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0060/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 152 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0060/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A5-0280/2003). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A5-0280/2003).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet anser att finansieringsöversikten i kommissionens ändrade förslag är förenlig med taket i kategori 3 i budgetplanen endast genom en omfördelning av befintliga åtgärder, vilken skall godkännas av budgetmyndigheten inom ramen för det ändrade taket. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att finansieringsöversikten i kommissionens ändrade förslag är förenlig med taket i kategori 3 i budgetplanen endast genom en omfördelning av befintliga åtgärder, vilken skall godkännas av budgetmyndigheten inom ramen för det ändrade taket.

| 3. | Kommissionen uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra detta förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra detta förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  P5_TA(2002)0398.

P5_TC1-COD(2003)0025

fastställd vid första behandlingen den 3 september 2003 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2003/EG om inrättandet av en andra fas (2004-2008) av gemenskapens insatsprogram för att förebygga våld mot barn, ungdomar och kvinnor och för att skydda våldsoffer och riskgrupper (Daphne II-programmet)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskaperna, särskilt artikel 152 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (1),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2)
  , och

av följande skäl:

| (1) | Fysiskt, sexuellt och psykologiskt våld mot barn, ungdomar och kvinnor
  , inbegripet hot om sådana handlingar, tvång eller godtyckligt frihetsberövande, oavsett om det sker i det offentliga livet eller i den privata sfären,
  utgör en kränkning av deras rätt till liv, säkerhet, frihet, värdighet samt fysisk och emotionell integritet och ett allvarligt hot mot våldsoffrens fysiska och psykiska hälsa. Följdverkningarna av sådant våld är så utbredda inom gemenskapen att de utgör ett stort folkhälsoproblem och ett hinder mot att alla medborgare kan utöva sina medborgerliga rättigheter under trygga, fria och rättvisa former. |
| --- | --- |

(1)

Fysiskt, sexuellt och psykologiskt våld mot barn, ungdomar och kvinnor
  , inbegripet hot om sådana handlingar, tvång eller godtyckligt frihetsberövande, oavsett om det sker i det offentliga livet eller i den privata sfären,
  utgör en kränkning av deras rätt till liv, säkerhet, frihet, värdighet samt fysisk och emotionell integritet och ett allvarligt hot mot våldsoffrens fysiska och psykiska hälsa. Följdverkningarna av sådant våld är så utbredda inom gemenskapen att de utgör ett stort folkhälsoproblem och ett hinder mot att alla medborgare kan utöva sina medborgerliga rättigheter under trygga, fria och rättvisa former.

| (2) | Vissa grupper av kvinnor, till exempel kvinnor som tillhör minoritetsgrupper, flyktingkvinnor, kvinnliga invandrare, kvinnor som lever i fattigdom i landsbygdsområden eller avlägset belägna områden, kvinnor på institutioner eller i fängelser, flickor, lesbiska kvinnor, kvinnor med funktionshinder och äldre kvinnor, är särskilt utsatta när det gäller våld. |
| --- | --- |

(2)

Vissa grupper av kvinnor, till exempel kvinnor som tillhör minoritetsgrupper, flyktingkvinnor, kvinnliga invandrare, kvinnor som lever i fattigdom i landsbygdsområden eller avlägset belägna områden, kvinnor på institutioner eller i fängelser, flickor, lesbiska kvinnor, kvinnor med funktionshinder och äldre kvinnor, är särskilt utsatta när det gäller våld.

| (3) | Det är viktigt
  och nödvändigt
  att erkänna de allvarliga följderna av våld, både på kort och lång sikt, för hälsa, psykisk och social utveckling och för lika möjligheter för individer, familjer och samfund samt de höga sociala och ekonomiska kostnader som våldet innebär för samhället som helhet. |
| --- | --- |

(3)

Det är viktigt
  och nödvändigt
  att erkänna de allvarliga följderna av våld, både på kort och lång sikt, för hälsa, psykisk och social utveckling och för lika möjligheter för individer, familjer och samfund samt de höga sociala och ekonomiska kostnader som våldet innebär för samhället som helhet.

| (4) | Enligt Världshälsoorganisationens definition är hälsa ett tillstånd av totalt fysiskt, psykiskt och socialt välbefinnande och inte enbart avsaknad av sjukdom eller funktionshinder. I en resolution (3) antagen vid den 49:e Världshälsoförsamlingen i Genève 1996 anges det att våld är ett allvarligt internationellt folkhälsoproblem. I en rapport (World report on violence and health) som lades fram av Världshälsoorganisationen i Bryssel den 3 oktober 2002 rekommenderar man att primära förebyggande åtgärder främjas, att åtgärderna till förmån för våldsoffer förstärks och att samarbetet och uppgiftsutbytet om våldsförebyggande åtgärder ökas. |
| --- | --- |

(4)

Enligt Världshälsoorganisationens definition är hälsa ett tillstånd av totalt fysiskt, psykiskt och socialt välbefinnande och inte enbart avsaknad av sjukdom eller funktionshinder. I en resolution (3) antagen vid den 49:e Världshälsoförsamlingen i Genève 1996 anges det att våld är ett allvarligt internationellt folkhälsoproblem. I en rapport (World report on violence and health) som lades fram av Världshälsoorganisationen i Bryssel den 3 oktober 2002 rekommenderar man att primära förebyggande åtgärder främjas, att åtgärderna till förmån för våldsoffer förstärks och att samarbetet och uppgiftsutbytet om våldsförebyggande åtgärder ökas.

| (5) | Dessa principer har erkänts i ett stort antal konventioner, deklarationer och protokoll från de främsta internationella instanserna som FN, Internationella arbetsorganisationen, världskvinnokonferenserna och världskongressen om kommersiell sexuell exploatering av barn. Europeiska unionen bör komplettera det viktiga arbete som bedrivs av internationella organisationer. Enligt artikel 3 p i fördraget skall gemenskapens verksamhet nämligen innefatta bidrag till att uppnå en hög hälsoskyddsnivå. |
| --- | --- |

(5)

Dessa principer har erkänts i ett stort antal konventioner, deklarationer och protokoll från de främsta internationella instanserna som FN, Internationella arbetsorganisationen, världskvinnokonferenserna och världskongressen om kommersiell sexuell exploatering av barn. Europeiska unionen bör komplettera det viktiga arbete som bedrivs av internationella organisationer. Enligt artikel 3 p i fördraget skall gemenskapens verksamhet nämligen innefatta bidrag till att uppnå en hög hälsoskyddsnivå.

| (6) | Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (4) bekräftar bland annat rätten till värdighet, jämlikhet och solidaritet. Stadgan innehåller ett antal särskilda bestämmelser för att skydda och främja människors fysiska och mentala integritet, jämställdhet mellan kvinnor och män och barnets rättigheter samt för att förbjuda diskriminering, omänsklig eller förnedrande behandling, slaveri, tvångsarbete och barnarbete. |
| --- | --- |

(6)

Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (4) bekräftar bland annat rätten till värdighet, jämlikhet och solidaritet. Stadgan innehåller ett antal särskilda bestämmelser för att skydda och främja människors fysiska och mentala integritet, jämställdhet mellan kvinnor och män och barnets rättigheter samt för att förbjuda diskriminering, omänsklig eller förnedrande behandling, slaveri, tvångsarbete och barnarbete.

| (7) | Kommissionen har av Europaparlamentet uppmanats att utarbeta och genomföra åtgärdsprogram för att bekämpa våld av detta slag, bland annat i parlamentets resolutioner av den 19 maj 2000 om kommissionens meddelande Vidare åtgärder i kampen mot kvinnohandel (5) och av den 20 september 2001 om kvinnlig könsstympning (6). |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen har av Europaparlamentet uppmanats att utarbeta och genomföra åtgärdsprogram för att bekämpa våld av detta slag, bland annat i parlamentets resolutioner av den 19 maj 2000 om kommissionens meddelande Vidare åtgärder i kampen mot kvinnohandel (5) och av den 20 september 2001 om kvinnlig könsstympning (6).

| (8) | Det program som inrättades genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 293/2000/EG av den 24 januari 2000 om att anta ett program för gemenskapens insatser (Daphneprogrammet) (2000-2003) för förebyggande åtgärder i kampen mot våld mot barn, ungdomar och kvinnor (7) har bidragit till att öka medvetenheten inom Europeiska unionen och till att öka och befästa samarbetet mellan organisationer i medlemsstaterna som verkar för att bekämpa våld. |
| --- | --- |

(8)

Det program som inrättades genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 293/2000/EG av den 24 januari 2000 om att anta ett program för gemenskapens insatser (Daphneprogrammet) (2000-2003) för förebyggande åtgärder i kampen mot våld mot barn, ungdomar och kvinnor (7) har bidragit till att öka medvetenheten inom Europeiska unionen och till att öka och befästa samarbetet mellan organisationer i medlemsstaterna som verkar för att bekämpa våld.

| (9) | Daphneprogrammet (2000-2003) har fått ett överväldigande gensvar. Det fyller uppenbarligen ett djupt känt behov bland ideella organisationer. De projekt som har fått bidrag har redan fått spridningseffekter för icke-statliga organisationers och institutioners verksamhet i Europa. Under den första fasen har programmet redan bidragit väsentligt till utformningen av en EU-politik mot våld, människohandel, sexuella övergrepp och pornografi med verkningar långt utanför Europeiska unionens gränser; detta framgår av rapporten om översynen efter halva tiden av Daphneprogrammet. |
| --- | --- |

(9)

Daphneprogrammet (2000-2003) har fått ett överväldigande gensvar. Det fyller uppenbarligen ett djupt känt behov bland ideella organisationer. De projekt som har fått bidrag har redan fått spridningseffekter för icke-statliga organisationers och institutioners verksamhet i Europa. Under den första fasen har programmet redan bidragit väsentligt till utformningen av en EU-politik mot våld, människohandel, sexuella övergrepp och pornografi med verkningar långt utanför Europeiska unionens gränser; detta framgår av rapporten om översynen efter halva tiden av Daphneprogrammet.

| (10) | Programmet kommer att fästa avseende vid gatubarnens situation, som inte bara i utvecklingsländerna utan också i kandidatländernas storstäder håller på att anta dramatiska proportioner, eftersom gatubarnen faller offer inte bara för drog- och människohandlare utan också för våld och sexuellt utnyttjande. Om dessa barn skall kunna återintegreras i samhället behövs det ett program som kan erbjuda lösningar på de sociala och familjerelaterade problemen och tar hänsyn till dessa barns behov. |
| --- | --- |

(10)

Programmet kommer att fästa avseende vid gatubarnens situation, som inte bara i utvecklingsländerna utan också i kandidatländernas storstäder håller på att anta dramatiska proportioner, eftersom gatubarnen faller offer inte bara för drog- och människohandlare utan också för våld och sexuellt utnyttjande. Om dessa barn skall kunna återintegreras i samhället behövs det ett program som kan erbjuda lösningar på de sociala och familjerelaterade problemen och tar hänsyn till dessa barns behov.

| (11) | Europaparlamentet framhöll i sin resolution av den 4 september 2002 om översynen efter halva tiden av Daphneprogrammet (2000-2003) att Daphneprogrammet fyller ett viktigt behov av effektiva strategier för kampen mot våldet och att det bör fortsätta efter 2003. Europaparlamentet uppmanade kommissionen att lägga fram ett förslag till nytt handlingsprogram som bygger på de erfarenheter som gjorts sedan 1997 tillsammans med förslag om lämplig finansiering. |
| --- | --- |

(11)

Europaparlamentet framhöll i sin resolution av den 4 september 2002 om översynen efter halva tiden av Daphneprogrammet (2000-2003) att Daphneprogrammet fyller ett viktigt behov av effektiva strategier för kampen mot våldet och att det bör fortsätta efter 2003. Europaparlamentet uppmanade kommissionen att lägga fram ett förslag till nytt handlingsprogram som bygger på de erfarenheter som gjorts sedan 1997 tillsammans med förslag om lämplig finansiering.

| (12) | Det är önskvärt att se till att de projekt som fått bidrag via Daphneprogrammet (2000-2003) kan fortsätta, att ta till vara de erfarenheter som har gjorts och att ge möjlighet till fortsatta tillskott på europeisk nivå som bygger på dessa erfarenheter. Därför bör programmet förlängas med en andra fas. |
| --- | --- |

(12)

Det är önskvärt att se till att de projekt som fått bidrag via Daphneprogrammet (2000-2003) kan fortsätta, att ta till vara de erfarenheter som har gjorts och att ge möjlighet till fortsatta tillskott på europeisk nivå som bygger på dessa erfarenheter. Därför bör programmet förlängas med en andra fas.

| (13) | Gemenskapen kan komplettera
  de
  insatser
  som företrädesvis skall göras av medlemsstaterna
  för att förebygga våld, övergrepp och sexuell exploatering av kvinnor, ungdomar och barn och för att skydda våldsoffer och riskgrupper genom att sprida och utbyta information och erfarenheter, främja nyskapande lösningar, gemensamt fastställa prioriteringar, vid behov utveckla nätverk, välja ut projekt för hela gemenskapen samt genom att motivera och mobilisera alla inblandade.
  Insatserna skall även omfatta kvinnor och barn som har förts till medlemsstaterna genom människohandel.
  Gemenskapen kan också identifiera och stimulera föredömliga projekt. |
| --- | --- |

(13)

Gemenskapen kan komplettera
  de
  insatser
  som företrädesvis skall göras av medlemsstaterna
  för att förebygga våld, övergrepp och sexuell exploatering av kvinnor, ungdomar och barn och för att skydda våldsoffer och riskgrupper genom att sprida och utbyta information och erfarenheter, främja nyskapande lösningar, gemensamt fastställa prioriteringar, vid behov utveckla nätverk, välja ut projekt för hela gemenskapen samt genom att motivera och mobilisera alla inblandade.
  Insatserna skall även omfatta kvinnor och barn som har förts till medlemsstaterna genom människohandel.
  Gemenskapen kan också identifiera och stimulera föredömliga projekt.

| (14) | Programmet kan tillföra ett mervärde genom att identifiera och stimulera föredömliga projekt, genom att uppmuntra nyskapande och genom utbyte av användbara erfarenheter när det gäller insatser som genomförs i medlemsstaterna, däribland utbyte av information om olika
  lagstiftningsoch påföljdsåtgärder
  och om de resultat som har uppnåtts. För att programmets mål skall uppnås och tillgängliga resurser användas så effektivt som möjligt måste de områden inom vilka insatser skall göras väljas med stor omsorg. Detta bör göras genom att man väljer ut de projekt som ger ett större gemenskapsmervärde och som är inriktade på att pröva och sprida nyskapande idéer i syfte att förebygga
  och bekämpa
  våld inom ramen för en sektorsöverskridande strategi. |
| --- | --- |

(14)

Programmet kan tillföra ett mervärde genom att identifiera och stimulera föredömliga projekt, genom att uppmuntra nyskapande och genom utbyte av användbara erfarenheter när det gäller insatser som genomförs i medlemsstaterna, däribland utbyte av information om olika
  lagstiftningsoch påföljdsåtgärder
  och om de resultat som har uppnåtts. För att programmets mål skall uppnås och tillgängliga resurser användas så effektivt som möjligt måste de områden inom vilka insatser skall göras väljas med stor omsorg. Detta bör göras genom att man väljer ut de projekt som ger ett större gemenskapsmervärde och som är inriktade på att pröva och sprida nyskapande idéer i syfte att förebygga
  och bekämpa
  våld inom ramen för en sektorsöverskridande strategi.

| (15) | Eftersom målen för den föreslagna åtgärden, att förebygga och bekämpa alla former av våld mot barn, ungdomar och kvinnor, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av behovet av en samordnad och sektorsöverskridande angreppsmetod som främjar uppbyggnaden av gränsöverskridande regelverk för utbildning, information, undersökningar och erfarenhetsutbyte och urval av gemenskapstäckande projekt bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går beslutet inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(15)

Eftersom målen för den föreslagna åtgärden, att förebygga och bekämpa alla former av våld mot barn, ungdomar och kvinnor, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av behovet av en samordnad och sektorsöverskridande angreppsmetod som främjar uppbyggnaden av gränsöverskridande regelverk för utbildning, information, undersökningar och erfarenhetsutbyte och urval av gemenskapstäckande projekt bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går beslutet inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (16) | Denna fas av programmet bör vara i fem år så att det finns tillräcklig tid för att genomföra de insatser som behövs för att uppnå de fastställda målen och för att samla in erfarenheter och omsätta dem i praktiken i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(16)

Denna fas av programmet bör vara i fem år så att det finns tillräcklig tid för att genomföra de insatser som behövs för att uppnå de fastställda målen och för att samla in erfarenheter och omsätta dem i praktiken i Europeiska unionen.

| (17) | Enligt artikel 2 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (8) bör de åtgärder som behövs för genomförandet av det här beslutet antas enligt det rådgivande förfarandet i artikel 3 i nämnda beslut. |
| --- | --- |

(17)

Enligt artikel 2 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (8) bör de åtgärder som behövs för genomförandet av det här beslutet antas enligt det rådgivande förfarandet i artikel 3 i nämnda beslut.

| (18) | I detta beslut fastställs en finansieringsram för hela den tid som programmet pågår som utgör den särskilda referensen enligt punkt 33 i det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (9). |
| --- | --- |

(18)

I detta beslut fastställs en finansieringsram för hela den tid som programmet pågår som utgör den särskilda referensen enligt punkt 33 i det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (9).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

Artikel 1

Föremål och tillämpningsområde

Den andra fasen av Daphneprogrammet för att förebygga våld mot barn, ungdomar och kvinnor och för att skydda brottsoffer och riskgrupper (nedan kallat ”programmet”) inrättas härmed för perioden från och med 1 januari 2004 till och med den 31 december 2008 med möjlighet till förlängning.

I detta program avses med ”barn”: unga människor under 18 års ålder i överensstämmelse med internationella instrument om barnets rättigheter.

Projekt med verksamhet som riktar sig till exempelvis tonåringar (tretton- till nittonåringar) eller unga människor i åldern 12 till 25 år skall anses riktade till gruppen ungdomar.

Artikel 2

Programmets mål

1.   Programmet skall bidra till det allmänna målet att ge medborgarna en hög skyddsnivå mot våld, inbegripet skydd av deras fysiska och psykiska hälsa.

Syftet med programmet är att förebygga och bekämpa alla former av våld
  som sker i det offentliga livet eller i den privata sfären
  mot barn, ungdomar och kvinnor
  , inbegripet personer som har förts till medlemsstaterna genom människohandel samt könsstympning,
  genom förebyggande åtgärder och genom stöd till våldsoffren, i synnerhet för att hindra att de utsätts för våld i framtiden, samt att stödja och uppmuntra icke-statliga organisationer och andra organisationer som är verksamma inom detta område.

2.   De insatser som skall genomföras enligt programmet och som framgår av bilagan syftar till följande:

| (a) | Att främja gränsöverskridande insatser






  i) | för att upprätta sektorsöverskridande nätverk, i synnerhet till stöd för våldsoffer och riskgrupper, |
| --- | --- | --- |

(a)

Att främja gränsöverskridande insatser

i)

för att upprätta sektorsöverskridande nätverk, i synnerhet till stöd för våldsoffer och riskgrupper,

| ii) | för att vidga kunskapsbasen, för informationsutbyte och identifiering och spridning av kunskap om goda rutiner, bland annat genom utbildning, studiebesök och personalutbyte, |
| --- | --- |

ii)

för att vidga kunskapsbasen, för informationsutbyte och identifiering och spridning av kunskap om goda rutiner, bland annat genom utbildning, studiebesök och personalutbyte,

| iii) | för att öka medvetenheten hos bestämda grupper, till exempel särskilda yrkesgrupper, ansvariga myndigheter och vissa delar av allmänheten i syfte dels att förbättra kunskaperna om och främja en nolltoleransattityd mot våld, dels att uppmuntra till stöd för våldsoffer och anmälan av våldsbrott till behöriga myndigheter, och |
| --- | --- |

iii)

för att öka medvetenheten hos bestämda grupper, till exempel särskilda yrkesgrupper, ansvariga myndigheter och vissa delar av allmänheten i syfte dels att förbättra kunskaperna om och främja en nolltoleransattityd mot våld, dels att uppmuntra till stöd för våldsoffer och anmälan av våldsbrott till behöriga myndigheter, och

| iv) | för att undersöka våldsrelaterade företeelser
  ,
  och
  eventuella förebyggande metoder, samt
  att utröna och åtgärda orsakerna till våld på alla samhällsnivåer. |
| --- | --- |

iv)

för att undersöka våldsrelaterade företeelser
  ,
  och
  eventuella förebyggande metoder, samt
  att utröna och åtgärda orsakerna till våld på alla samhällsnivåer.

| (b) | Att genomföra kompletterande insatser på kommissionens initiativ, till exempel undersökningar, utformning av mätinstrument, uppgiftsinsamling,
  statistik uppdelad på kön och ålder,
  seminarier och expertmöten eller annan verksamhet som förstärker programmets kunskapsbas och som bidrar till att sprida erfarenheterna från programmet. |
| --- | --- |

(b)

Att genomföra kompletterande insatser på kommissionens initiativ, till exempel undersökningar, utformning av mätinstrument, uppgiftsinsamling,
  statistik uppdelad på kön och ålder,
  seminarier och expertmöten eller annan verksamhet som förstärker programmets kunskapsbas och som bidrar till att sprida erfarenheterna från programmet.

Artikel 3

Deltagande i programmet

1.   Programmet skall vara öppet för deltagande av offentliga eller privata organisationer och institutioner (lokala myndigheter på kommunal nivå, universitetsinstitutioner och forskningscentrum) som arbetar med att förebygga våld mot barn, ungdomar och kvinnor eller med skydd mot sådant våld eller med stöd till våldsoffer
  eller som bidrar till att öka medvetenheten om problemet med våld mot barn, ungdomar och kvinnor
  .

2.   Programmet skall vara öppet för deltagande av

| (a) | EES-länderna i enlighet med villkoren i EES-avtalet, |
| --- | --- |

(a)

EES-länderna i enlighet med villkoren i EES-avtalet,

| (b) | de associerade länderna i Central- och Östeuropa i enlighet med villkoren i Europaavtalen, tillläggsprotokollen till dessa avtal och respektive associeringsråds beslut, |
| --- | --- |

(b)

de associerade länderna i Central- och Östeuropa i enlighet med villkoren i Europaavtalen, tillläggsprotokollen till dessa avtal och respektive associeringsråds beslut,

| (c) | Cypern, Malta och Turkiet på grundval av bilaterala avtal som skall ingås med dessa länder, |
| --- | --- |

(c)

Cypern, Malta och Turkiet på grundval av bilaterala avtal som skall ingås med dessa länder,

| (d) | andra tredje länder om detta tjänar projektens syfte; detta gäller särskilt östeuropeiska och centralasiatiska länder i enlighet med deras partnerskaps- och samarbetsavtal samt AVS-länder och Medelhavsländer inom ramen för deras respektive avtal. |
| --- | --- |

(d)

andra tredje länder om detta tjänar projektens syfte; detta gäller särskilt östeuropeiska och centralasiatiska länder i enlighet med deras partnerskaps- och samarbetsavtal samt AVS-länder och Medelhavsländer inom ramen för deras respektive avtal.

3.   Endast projekt som omfattar minst två medlemsstater, varar högst två år och är inriktade mot de mål som anges i artikel 2 kan få bidrag från programmet.

4.
     
  Kommissionen skall ha som mål att se till att alla länder som får delta i programmet också gör det och skall framför allt uppmana icke-statliga organisationer, i synnerhet självhjälpsgrupper, att delta.

Artikel 4

Verksamhetsformer enligt programmet

1.
     Programmet skall innefatta följande verksamhetsformer:

| (a) | Identifiering och utbyte av goda rutiner och erfarenheter
  , i synnerhet vad gäller förebyggande åtgärder och stöd till våldsoffer
  . |
| --- | --- |

(a)

Identifiering och utbyte av goda rutiner och erfarenheter
  , i synnerhet vad gäller förebyggande åtgärder och stöd till våldsoffer
  .

| (b) | Kartläggning, undersökningar och forskning. |
| --- | --- |

(b)

Kartläggning, undersökningar och forskning.

| (c) | Fältarbete med deltagande av insatsernas mottagare, särskilt barn och ungdomar, under alla stadier av projektets utformning, genomförande och utvärdering. |
| --- | --- |

(c)

Fältarbete med deltagande av insatsernas mottagare, särskilt barn och ungdomar, under alla stadier av projektets utformning, genomförande och utvärdering.

| (d) | Upprättande av permanenta sektorsöverskridande nätverk. |
| --- | --- |

(d)

Upprättande av permanenta sektorsöverskridande nätverk.

| (e) | Utbildning och utformning av läromedel
  i samarbete med organisationer som arbetar med att bekämpa våld och stödja våldsoffer
  . |
| --- | --- |

(e)

Utbildning och utformning av läromedel
  i samarbete med organisationer som arbetar med att bekämpa våld och stödja våldsoffer
  .

| (f) | Utformning och tillämpning av behandlingsprogram för våldsbrottslingar, våldsoffer
  och potentiella våldsoffer
  . |
| --- | --- |

(f)

Utformning och tillämpning av behandlingsprogram för våldsbrottslingar, våldsoffer
  och potentiella våldsoffer
  .

| (g) | Utveckling och genomförande av informationsinsatser riktade till en särskild publik; utformning av kompletterande informationsmaterial eller anpassning och användning av befintligt informationsmaterial till andra geografiska områden eller andra målgrupper
  i samarbete med organisationer som arbetar med att bekämpa våld och stödja våldsoffer
  . |
| --- | --- |

(g)

Utveckling och genomförande av informationsinsatser riktade till en särskild publik; utformning av kompletterande informationsmaterial eller anpassning och användning av befintligt informationsmaterial till andra geografiska områden eller andra målgrupper
  i samarbete med organisationer som arbetar med att bekämpa våld och stödja våldsoffer
  .

| (h) | Spridning av resultaten från Daphneprogrammet genom att resultaten anpassas och överförs till och används av andra mottagare eller i andra geografiska områden. |
| --- | --- |

(h)

Spridning av resultaten från Daphneprogrammet genom att resultaten anpassas och överförs till och används av andra mottagare eller i andra geografiska områden.

2.
     
  Alla publikationer (studier, informationsmaterial, utbildningspaket osv.) som helt eller delvis finansieras genom detta program skall vara tillgängliga på elektronisk väg och kostnadsfritt för allmänheten.

Artikel 5

Budget

1.   Finansieringsramen för att genomföra programmet under perioden 2004 till 2008 fastställs härmed till
  50 miljoner euro. De åtagandebemyndiganden som planeras efter 2006 är beroende av budgetmyndighetens beslut om budgetplanen efter 2006.

2.   De årliga anslagen skall fastställas av budgetmyndigheten inom budgetplanens ramar.

3.   Bidragsbesluten skall följas av bidragsavtal mellan kommissionen och bidragsmottagarna.

4.   Det ekonomiska bidraget från gemenskapens budget får inte överstiga 80 procent av den sammanlagda kostnaden för projektet.

De kompletterande insatser som avses i artikel 2.2 b får finansieras upp till 100 procent, dock med högst 15 procent av programmets årliga anslag.

Artikel 6

Genomförandet av programmet

1.   Kommissionen skall vara ansvarig för förvaltningen och genomförandet av programmet.

2.   Kommissionen skall vid genomförandet av programmet säkerställa en jämn fördelning mellan de tre målgrupperna barn, ungdomar
  , särskilt flickor,
  och kvinnor.

3.   Kommissionen skall säkerställa en jämn fördelning när det gäller projektens omfattning genom att avsätta en del av årsbudgeten till storskaliga projekt som ger utrymme för bredare partnerskap och mer omfattande insatser.

4.   De åtgärder som krävs för att genomföra detta beslut skall antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 7.2.

Artikel 7

Kommitté

1.   Kommissionen skall biträdas av en kommitté
  med jämn könsfördelning
  som skall bestå av företrädare för medlemsstaterna och ha en företrädare för kommissionen som ordförande.

2.   När hänvisning sker till denna punkt skall det rådgivande förfarandet i artikel 3 i beslut 1999/468/EG tillämpas, varvid bestämmelserna i artikel 7.3 och i artikel 8 i det beslutet skall iakttas.

Artikel 8

Överensstämmelse och komplementaritet

Vid genomförandet av programmet skall kommissionen i samarbete med medlemsstaterna säkerställa övergripande överensstämmelse och komplementaritet med relevant gemenskapspolitik och relevanta gemenskapsåtgärder som kan påverka frågor om våld mot barn, ungdomar och kvinnor. Detta kan innebära en möjlighet att inkludera kompletterande projekt som finansieras genom andra gemenskapsprogram.

Artikel 9

Övervakning och utvärdering

1.   Kommissionen skall vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa övervakning och fortlöpande utvärdering av programmet med beaktande av de allmänna och särskilda mål som anges i artikel 1 och i bilagan.

2.   Kommissionen skall efter halva programperioden
  , senast i mitten av 2006,
  överlämna en utvärderingsrapport till Europaparlamentet och rådet med en bedömning av hur relevanta, nyttiga, långsiktiga, praktiskt genomförbara och effektiva de dittills genomförda insatserna enligt Daphne II-programmet har varit. Rapporten skall innehålla en förhandsutvärdering som underlag för eventuella kommande insatser.

Samtidigt som det preliminära förslaget till budget läggs fram skall kommissionen dessutom till budgetmyndigheten överlämna resultatet av den kvalitativa och kvantitativa utvärdering som baseras på jämförelsen mellan den årliga genomförandeplanen och faktiska framsteg.

3.
     
  Europaparlamentet får vid behov begära att kommissionen sammanställer en rapport om resultaten av finansierade projekt och kompletterande insatser, särskilt insatser för att omsätta projektresultat i konkret politiskt handlande, eftersom det är värdefull information för bedömningen av behovet av politiska åtgärder.

4.   Kommissionen skall överlämna en slutrapport till Europaparlamentet och rådet när hela programmet har genomförts.

5.   Kommissionen skall sända de rapporter som avses i punkterna 2 och 4 i denna artikel till Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

Artikel 10

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i ... den

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C ...

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 3 september 2003.

2

Europaparlamentets ståndpunkt av den 3 september 2003.

(3)  Världshälsoförsamlingens resolution nr 49.25.

3

(4)  EGT C 364, 18.12.2000, s. 1.

4

(5)  
  EGT C 59, 23.2.2001, s. 307.

5

EGT C 59, 23.2.2001, s. 307.

(6)  
  EGT C 77 E, 28.3.2002, s. 126.

6

EGT C 77 E, 28.3.2002, s. 126.

(7)  EGT L 34, 9.2.2000, s. 1.

7

(8)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

8

(9)  EGT C 172, 18.6.1999, s. 1.

9

BILAGA

SÄRSKILDA MÅL OCH INSATSER

I.   GRÄNSÖVERSKRIDANDE INSATSER:

1.   Identifiering och utbyte av goda rutiner och erfarenheter

Mål: stödja och uppmuntra utbyte, anpassning och användning av goda rutiner för tillämpning i andra sammanhang eller geografiska områden

Stödja och främja utbyte av goda rutiner på EU-nivå när det gäller stöd till och skydd av barn, unga och kvinnor - offer eller personer som tillhör riskgrupper - med särskild inriktning på följande områden:

| a) | Förebyggande (allmänt eller inriktat på särskilda grupper). |
| --- | --- |

a)

Förebyggande (allmänt eller inriktat på särskilda grupper).

| b) | Skydd av och stöd till brottsoffer (psykologisk
  ,
  medicinsk
  och rättslig
  hjälp
  , socialhjälp, stöd i skolan, tillhandahållande av husrum, hjälp för att avlägsna och skydda våldsoffer,
  fortbildning och återintegrering i det sociala livet och samhället). |
| --- | --- |

b)

Skydd av och stöd till brottsoffer (psykologisk
  ,
  medicinsk
  och rättslig
  hjälp
  , socialhjälp, stöd i skolan, tillhandahållande av husrum, hjälp för att avlägsna och skydda våldsoffer,
  fortbildning och återintegrering i det sociala livet och samhället).

| c) | Förfaranden som ser till vad som är bäst för barn, unga och kvinnor som är offer för brott. |
| --- | --- |

c)

Förfaranden som ser till vad som är bäst för barn, unga och kvinnor som är offer för brott.

| d) | Mätning av vad olika våldsformer verkligen innebär för brottsoffren och samhället i Europa, i syfte att få fram lämpliga motåtgärder. |
| --- | --- |

d)

Mätning av vad olika våldsformer verkligen innebär för brottsoffren och samhället i Europa, i syfte att få fram lämpliga motåtgärder.

2.   Kartläggning och forskning

Mål: undersöka fenomen som är kopplade till våld

Stödja forskningsinsatser om och kartläggning av våld
  sett till kön och ålder
  , bland annat för att

| a) | utforska och bedöma olika orsaker, omständigheter och mekanismer bakom uppkomst och ökning av våldsbrottslighet, |
| --- | --- |

a)

utforska och bedöma olika orsaker, omständigheter och mekanismer bakom uppkomst och ökning av våldsbrottslighet,

| b) | analysera och jämföra modeller för förebyggande och skydd, |
| --- | --- |

b)

analysera och jämföra modeller för förebyggande och skydd,

| c) | utveckla praxis för förebyggande och skydd, |
| --- | --- |

c)

utveckla praxis för förebyggande och skydd,

| d) | bedöma följderna av våldsbrottslighet, också vad gäller hälsa, för såväl brottsoffren som samhället i stort, inklusive de ekonomiska kostnaderna
  , |
| --- | --- |

d)

bedöma följderna av våldsbrottslighet, också vad gäller hälsa, för såväl brottsoffren som samhället i stort, inklusive de ekonomiska kostnaderna
  ,

| e) | undersöka möjligheten att skapa filter så att barnpornografi inte kan komma ut på Internet, |
| --- | --- |

e)

undersöka möjligheten att skapa filter så att barnpornografi inte kan komma ut på Internet,

| f) | utveckla program i syfte att undersöka gatubarns situation i storstäder och främja särskilda åtgärder för att återintegrera dem i samhället. |
| --- | --- |

f)

utveckla program i syfte att undersöka gatubarns situation i storstäder och främja särskilda åtgärder för att återintegrera dem i samhället.

3.   Fältarbete med deltagande av insatsernas mottagare

Mål: aktivt genomföra testade metoder för förebyggande av och skydd mot våldsbrott

Främja att metoder, fortbildningsmoduler och hjälp (psykologisk, medicinsk och rättslig hjälp
  , socialhjälp, stöd i skolan
  samt hjälp till återintegrering) genomförs med direkt medverkan av stödmottagarna.

4.   Upprättande av permanenta sektorsöverskridande nätverk

Mål: stödja både icke-statliga och andra organisationer, inklusive lokala offentliga myndigheter (kommunnivå), som är verksamma i kampen mot våldsbrottslighet och uppmuntra dem att samarbeta

Stödja inrättande och förstärkning av sektorsöverskridande nätverk och uppmuntra och stödja samarbete mellan icke-statliga organisationer och olika andra organisationer och myndigheter, i syfte att höja kunskapsnivån, öka förståelsen för varandras roller och tillhandahålla sektorsöverskridande stöd till våldsbrottsoffer och personer som tillhör riskgrupper.

Nätverkens verksamhet kommer i synnerhet att avse problem med våld, med särskild inriktning på att

| a) | skapa en gemensam ram för analys av våld, inklusive definitionen av olika typer av våld och våldets orsaker och konsekvenser samt för genomförandet av lämpliga sektorsöverskridande motåtgärder, |
| --- | --- |

a)

skapa en gemensam ram för analys av våld, inklusive definitionen av olika typer av våld och våldets orsaker och konsekvenser samt för genomförandet av lämpliga sektorsöverskridande motåtgärder,

| b) | bedöma olika typer av åtgärder och praxis för förebyggande och upptäckt av våld (också i effektivitetshänseende) och för stöd till våldsoffer, särskilt för att se till att de aldrig utsätts för våld på nytt, |
| --- | --- |

b)

bedöma olika typer av åtgärder och praxis för förebyggande och upptäckt av våld (också i effektivitetshänseende) och för stöd till våldsoffer, särskilt för att se till att de aldrig utsätts för våld på nytt,

| c) | främja insatser för att komma till rätta med detta problem, både på internationell och nationell nivå. |
| --- | --- |

c)

främja insatser för att komma till rätta med detta problem, både på internationell och nationell nivå.

5.   Utbildning och utformning av läromedel

Mål: utforma utbildningspaket för förebyggande av våld

Utforma och pröva utbildningspaket som avser förebyggande av våld mot barn, unga och kvinnor och konflikthantering. Utbildningspaketen är avsedda att användas i skolor och institutioner för vuxenutbildning
  samt i föreningar, företag, offentliga institutioner och icke-statliga organisationer
  .

6.   Utformning och genomförande av behandlingsprogram

Mål: utveckla och genomföra behandling dels av våldsutövare, dels våldsoffer
  och potentiella våldsoffer
  , i syfte att förebygga våld.

Finna möjliga orsaker, omständigheter och mekanismer bakom våldsbrottslighetens uppkomst och ökning, inklusive personliga egenskaper och drivkrafter hos våldsutövare och exploatörer av kommersiellt motiverat våld, som sexuell exploatering.

Utveckla, pröva och genomföra behandlingar på grundval av resultaten från ovan nämnda undersökningar.

7.   Åtgärder för att öka medvetenheten om problematiken bland specifika grupper

Mål: öka den allmänna medvetenheten om och förståelsen av våld och av hur våld mot barn, unga och kvinnor kan förebyggas, i syfte att främja nolltolerans mot våld, stöd till våldsoffer och riskgrupper och rapportering av våldsbrott

Bland annat följande typer av insatser kan berättiga till stöd:

| a) | Utveckling och genomförande av åtgärder för att sprida information till och öka den allmänna medvetenheten hos barn, unga och kvinnor, särskilt om potentiella risker för våld och sätt att undvika dessa risker. Andra grupper som åtgärderna kunde rikta sig till är lärare, läkare, socialarbetare, advokater, poliser,
  medier
  etc. |
| --- | --- |

a)

Utveckling och genomförande av åtgärder för att sprida information till och öka den allmänna medvetenheten hos barn, unga och kvinnor, särskilt om potentiella risker för våld och sätt att undvika dessa risker. Andra grupper som åtgärderna kunde rikta sig till är lärare, läkare, socialarbetare, advokater, poliser,
  medier
  etc.

| b) | Utarbetande av gemenskapstäckande informationskällor i syfte att bistå icke-statliga organisationer och myndigheter genom att upplysa dem om var de kan finna offentlig information om våld, om sätt att förebygga våld och om rehabilitering av våldsoffer. Det kan gälla information som sammanställs av statliga, icke-statliga, akademiska och andra källor. Detta torde bidra till att göra sådan information tillgänglig i relevanta informationssystem. |
| --- | --- |

b)

Utarbetande av gemenskapstäckande informationskällor i syfte att bistå icke-statliga organisationer och myndigheter genom att upplysa dem om var de kan finna offentlig information om våld, om sätt att förebygga våld och om rehabilitering av våldsoffer. Det kan gälla information som sammanställs av statliga, icke-statliga, akademiska och andra källor. Detta torde bidra till att göra sådan information tillgänglig i relevanta informationssystem.

| c) | Främjande av åtgärder för att öka rapporteringen till myndigheter av våld mot kvinnor, barn och unga och av olika former av handel med kvinnor och barn som syftar till kommersiell sexuell exploatering. |
| --- | --- |

c)

Främjande av åtgärder för att öka rapporteringen till myndigheter av våld mot kvinnor, barn och unga och av olika former av handel med kvinnor och barn som syftar till kommersiell sexuell exploatering.

| d) | Främjande av informationskampanjer i massmedierna inriktade på att fördöma våld och bistå offren med psykologiskt, moraliskt och praktiskt stöd. |
| --- | --- |

d)

Främjande av informationskampanjer i massmedierna inriktade på att fördöma våld och bistå offren med psykologiskt, moraliskt och praktiskt stöd.

Utformning av informationsmaterial för att komplettera det som redan finns, eller för att anpassa befintligt material så att det kan användas i andra geografiska områden eller av andra målgrupper, kommer att uppmuntras.

II.   KOMPLETTERANDE INSATSER

För att säkra att alla programmets områden täcks in fullständigt, också när det inte finns några förslag (eller lämpliga förslag) för ett visst område, kommer kommissionen att öka sina egna insatser för att fylla ut eventuella luckor.

Följaktligen kommer även kompletterande insatser på kommissionens initiativ att finansieras genom programmet, bland annat när det gäller att

| a) | möjliggöra utarbetandet av
  våldsindikatorer för att kunna mäta effekterna av politik och projekt
  ; detta bör baseras på befintliga erfarenheter och stärkas genom en permanent mekanism för att övervaka framsteg och identifiera luckor när det gäller alla former av våld mot kvinnor
  , |
| --- | --- |

a)

möjliggöra utarbetandet av
  våldsindikatorer för att kunna mäta effekterna av politik och projekt
  ; detta bör baseras på befintliga erfarenheter och stärkas genom en permanent mekanism för att övervaka framsteg och identifiera luckor när det gäller alla former av våld mot kvinnor
  ,

| b) | införa en metod för regelbunden och permanent insamling av uppgifter, företrädesvis med bistånd av Eurostat, för att mer exakt kunna bedöma förekomsten av våld i unionen, |
| --- | --- |

b)

införa en metod för regelbunden och permanent insamling av uppgifter, företrädesvis med bistånd av Eurostat, för att mer exakt kunna bedöma förekomsten av våld i unionen,

| c) | upprätta en europeisk databas över försvunna personer, i samarbete med Interpol och Europol, som skulle inbegripa särskilt registrerade uppgifter om försvunna personer som tros ha fallit offer för människosmugglare, |
| --- | --- |

c)

upprätta en europeisk databas över försvunna personer, i samarbete med Interpol och Europol, som skulle inbegripa särskilt registrerade uppgifter om försvunna personer som tros ha fallit offer för människosmugglare,

| d) | om förutsättningarna finns omsätta projektresultat i konkret politisk handlande i syfte att föreslå gemensamma lösningar på gemenskapsnivå på våldsproblematiken och ge stadga åt rättstillämpningen, |
| --- | --- |

d)

om förutsättningarna finns omsätta projektresultat i konkret politisk handlande i syfte att föreslå gemensamma lösningar på gemenskapsnivå på våldsproblematiken och ge stadga åt rättstillämpningen,

| e) | inrätta en ”tankesmedja” som skall förse kommissionen med riktlinjer och anvisningar om de sociala, kulturella och politiska sammanhangen i syfte att underlätta prioriteringarna för urvalet av projekt och kompletterande insatser; ”tankesmedjan” skulle bestå av företrädare för Europaparlamentets behöriga utskott och inbegripa företrädare för stora icke-statliga organisationer som arbetar med våldsproblematiken, |
| --- | --- |

e)

inrätta en ”tankesmedja” som skall förse kommissionen med riktlinjer och anvisningar om de sociala, kulturella och politiska sammanhangen i syfte att underlätta prioriteringarna för urvalet av projekt och kompletterande insatser; ”tankesmedjan” skulle bestå av företrädare för Europaparlamentets behöriga utskott och inbegripa företrädare för stora icke-statliga organisationer som arbetar med våldsproblematiken,

| f) | analysera/utvärdera finansierade projekt i syfte att förbereda ett europeiskt år mot våld, |
| --- | --- |

f)

analysera/utvärdera finansierade projekt i syfte att förbereda ett europeiskt år mot våld,

| g) | sprida goda rutiner från finansierade projekt vidare på europeisk nivå. Detta kan uppnås på olika sätt:






  1) | Genom att utarbeta och sprida skriftligt material, cd-rom, videofilmer och webbplatser
  , genomföra informationskampanjer och sända reklaminslag på tv
  . |
| --- | --- | --- |

g)

sprida goda rutiner från finansierade projekt vidare på europeisk nivå. Detta kan uppnås på olika sätt:

1)

Genom att utarbeta och sprida skriftligt material, cd-rom, videofilmer och webbplatser
  , genomföra informationskampanjer och sända reklaminslag på tv
  .

| 2) | Genom att samarbeta så nära som möjligt med massmedier. |
| --- | --- |

2)

Genom att samarbeta så nära som möjligt med massmedier.

| 3) | Genom att delta i eller organisera överföring av erfaren personal mellan institutioner för att dessa personer skall kunna bistå vid genomförandet av nya lösningar eller arbetsmetoder som har visat sig effektiva på annat håll. |
| --- | --- |

3)

Genom att delta i eller organisera överföring av erfaren personal mellan institutioner för att dessa personer skall kunna bistå vid genomförandet av nya lösningar eller arbetsmetoder som har visat sig effektiva på annat håll.

| 4) | Genom att göra det möjligt för enskilda icke-statliga organisationer att använda, anpassa eller överföra resultat från Daphne-projekt till något annat av unionens politikområden eller en annan kategori av stödmottagare. |
| --- | --- |

4)

Genom att göra det möjligt för enskilda icke-statliga organisationer att använda, anpassa eller överföra resultat från Daphne-projekt till något annat av unionens politikområden eller en annan kategori av stödmottagare.

| 5) | Genom att inrätta en stödtjänst som skall bistå icke-statliga organisationer, särskilt från de nya medlemsstaterna, med att i detalj utarbeta sina projekt, etablera kontakter med andra partner och använda och dra nytta av Daphnes regelverk. |
| --- | --- |

5)

Genom att inrätta en stödtjänst som skall bistå icke-statliga organisationer, särskilt från de nya medlemsstaterna, med att i detalj utarbeta sina projekt, etablera kontakter med andra partner och använda och dra nytta av Daphnes regelverk.

| h) | Utföra genomförbarhetsstudier och undersökningar om att initiera ett europeiskt år mot våld. |
| --- | --- |

h)

Utföra genomförbarhetsstudier och undersökningar om att initiera ett europeiskt år mot våld.

| i) | Organisera seminarier för alla inblandade i finansierade projekt, i syfte att förbättra projektförvaltningen och förmågan att samarbeta i nätverk och att främja utbytet av information. |
| --- | --- |

i)

Organisera seminarier för alla inblandade i finansierade projekt, i syfte att förbättra projektförvaltningen och förmågan att samarbeta i nätverk och att främja utbytet av information.

| j) | Genomföra studier och organisera expertmöten och seminarier i direkt samband med genomförandet av åtgärden i fråga. |
| --- | --- |

j)

Genomföra studier och organisera expertmöten och seminarier i direkt samband med genomförandet av åtgärden i fråga.

Dessutom kan kommissionen i samband med genomförandet av programmet komma att vända sig till organisationer för tekniskt stöd. I så fall finansieras detta inom den samlade finansiella ramen. Kommissionen kommer även att kunna vända sig till experter på samma villkor.

P5_TA(2003)0367

Räkenskaper för jordbruket ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om räkenskaper för jordbruket i gemenskapen (KOM(2003) 50 — C5-0020/2003 — 2003/0023(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 50) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 50) (1),

| — | med beaktande av artikel 285 och artikel 251.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0020/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 285 och artikel 251.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0020/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A5-0268/2003). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A5-0268/2003).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Kommissionen uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra detta förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra detta förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TA(2003)0368

Rättsliga grunder och respekt för EG-rätten

Europaparlamentets resolution om de rättsliga grunderna och respekten för EG-rätten (2001/2151(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 163 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 163 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0180/2003), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0180/2003), och av följande skäl:

| A. | Kommissionen har lagt fram en rad lagförslag av vilka i synnerhet förslagen till Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd för miljön genom strafflagstiftning (1), om straffrättsligt skydd (2) av gemenskapens ekonomiska intressen, om åtgärder och förfaranden för skydd av immaterialrätter (KOM(2003) 46), om föroreningar orsakade av fartyg och införandet av påföljder, inbegripet brottspåföljder, för föroreningsbrott (KOM(2003) 92) och förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om offentlig foder- och livsmedelskontroll (KOM(2003) 52), bör nämnas. Syftet med dessa förslag är att garantera tillämpningen av gemenskapens bestämmelser med hjälp av straffrätt. |
| --- | --- |

A.

Kommissionen har lagt fram en rad lagförslag av vilka i synnerhet förslagen till Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd för miljön genom strafflagstiftning (1), om straffrättsligt skydd (2) av gemenskapens ekonomiska intressen, om åtgärder och förfaranden för skydd av immaterialrätter (KOM(2003) 46), om föroreningar orsakade av fartyg och införandet av påföljder, inbegripet brottspåföljder, för föroreningsbrott (KOM(2003) 92) och förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om offentlig foder- och livsmedelskontroll (KOM(2003) 52), bör nämnas. Syftet med dessa förslag är att garantera tillämpningen av gemenskapens bestämmelser med hjälp av straffrätt.

| B. | En effektiv tillämpning av gemenskapsrättens bestämmelser är en primär angelägenhet för gemenskapens institutioner och en primär skyldighet för medlemsstaterna. |
| --- | --- |

B.

En effektiv tillämpning av gemenskapsrättens bestämmelser är en primär angelägenhet för gemenskapens institutioner och en primär skyldighet för medlemsstaterna.

| C. | Målet om en effektiv tillämpning av bestämmelserna i internationell rätt nämns på åtskilliga ställen och på olika sätt i fördraget, som exempelvis hänvisar till behovet av att vidta åtgärder eller göra insatser för att åtgärderna skall bli effektiva. |
| --- | --- |

C.

Målet om en effektiv tillämpning av bestämmelserna i internationell rätt nämns på åtskilliga ställen och på olika sätt i fördraget, som exempelvis hänvisar till behovet av att vidta åtgärder eller göra insatser för att åtgärderna skall bli effektiva.

| D. | Dessa förslag syftar till att ålägga medlemsstaterna att på rättsliga grunder på gemenskapsnivå (blandmetoden) införa straffpåföljder vid vissa allvarliga överträdelser av EG-rätten. Syftet är inte att direkt fastlägga straffrättsliga regler eller att uppnå en straffrättslig harmonisering. |
| --- | --- |

D.

Dessa förslag syftar till att ålägga medlemsstaterna att på rättsliga grunder på gemenskapsnivå (blandmetoden) införa straffpåföljder vid vissa allvarliga överträdelser av EG-rätten. Syftet är inte att direkt fastlägga straffrättsliga regler eller att uppnå en straffrättslig harmonisering.

| E. | Det vore lämpligt att undersöka om det finns rättsliga grunder i EG-fördraget enligt vilka gemenskapen kan ålägga medlemsstaterna att införa straffpåföljder för att garantera respekten för EGrätten och, om så är fallet, var gränserna skulle gå i förhållande till bestämmelserna i avdelning VI i EU-fördraget. |
| --- | --- |

E.

Det vore lämpligt att undersöka om det finns rättsliga grunder i EG-fördraget enligt vilka gemenskapen kan ålägga medlemsstaterna att införa straffpåföljder för att garantera respekten för EGrätten och, om så är fallet, var gränserna skulle gå i förhållande till bestämmelserna i avdelning VI i EU-fördraget.

| F. | Det är nödvändigt att fastställa omfattningen av gemenskapens behörighet att kräva att medlemsstaterna inför straffpåföljder vid överträdelser av EG-rätten. Dessa straffpåföljder kan sträcka sig från en kriminalisering av vissa handlingar eller överträdelser till en harmonisering av straffsatserna eller till och med till en tillnärmning av bestämmelserna om domstolsbehörighet. |
| --- | --- |

F.

Det är nödvändigt att fastställa omfattningen av gemenskapens behörighet att kräva att medlemsstaterna inför straffpåföljder vid överträdelser av EG-rätten. Dessa straffpåföljder kan sträcka sig från en kriminalisering av vissa handlingar eller överträdelser till en harmonisering av straffsatserna eller till och med till en tillnärmning av bestämmelserna om domstolsbehörighet.

| G. | Europaparlamentet stöder kravet att ge gemenskapslagstiftaren rättsliga befogenheter att ålägga medlemsstaterna att införa straffrättsliga påföljder för att garantera respekten för EG-rätten. |
| --- | --- |

G.

Europaparlamentet stöder kravet att ge gemenskapslagstiftaren rättsliga befogenheter att ålägga medlemsstaterna att införa straffrättsliga påföljder för att garantera respekten för EG-rätten.

| H. | Den rådande osäkerheten när det gäller gemenskapens eventuella behörighet att ålägga medlemsstaterna en skyldighet att vidta straffåtgärder vid allvarliga överträdelser av gemenskapsrätten och när det gäller denna skyldighets villkor och omfattning skapar tveksamhet angående utnyttjandet av denna möjlighet. |
| --- | --- |

H.

Den rådande osäkerheten när det gäller gemenskapens eventuella behörighet att ålägga medlemsstaterna en skyldighet att vidta straffåtgärder vid allvarliga överträdelser av gemenskapsrätten och när det gäller denna skyldighets villkor och omfattning skapar tveksamhet angående utnyttjandet av denna möjlighet.

| I. | Europaparlamentet har uttryckt oro över bristen på rättssäkerhet till följd av att det existerar två parallella rättsliga ramar genom den första och tredje pelaren. |
| --- | --- |

I.

Europaparlamentet har uttryckt oro över bristen på rättssäkerhet till följd av att det existerar två parallella rättsliga ramar genom den första och tredje pelaren.

| J. | EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna kommer inom kort att få bindande karaktär. |
| --- | --- |

J.

EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna kommer inom kort att få bindande karaktär.

| K. | Domstolens rättspraxis utesluter inte möjligheten att de åtgärder som behövs för att garantera en effektiv tillämpning av gemenskapsrätten även kan omfatta straffpåföljder. |
| --- | --- |

K.

Domstolens rättspraxis utesluter inte möjligheten att de åtgärder som behövs för att garantera en effektiv tillämpning av gemenskapsrätten även kan omfatta straffpåföljder.

| L. | Domstolens rättspraxis inom detta område är fortfarande begränsad och domstolen har ännu inte haft möjlighet att uttala sig om vad som begränsar och utmärker EG:s behörighet att ålägga medlemsstaterna att införa straffrättsliga påföljder. |
| --- | --- |

L.

Domstolens rättspraxis inom detta område är fortfarande begränsad och domstolen har ännu inte haft möjlighet att uttala sig om vad som begränsar och utmärker EG:s behörighet att ålägga medlemsstaterna att införa straffrättsliga påföljder.

| 1. | Europaparlamentet framhåller att medlemsstaterna enligt lojalitetsprincipen i artikel 10 i EG-fördraget är skyldiga att se till att det vid överträdelser av EG-rätten utdöms effektiva, proportionella och avskräckande påföljder, jämförbara med dem som tillämpas för liknande överträdelser av den nationella rätten och att gemenskapslagstiftaren på så sätt kan fastställa principen för dessa påföljder. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet framhåller att medlemsstaterna enligt lojalitetsprincipen i artikel 10 i EG-fördraget är skyldiga att se till att det vid överträdelser av EG-rätten utdöms effektiva, proportionella och avskräckande påföljder, jämförbara med dem som tillämpas för liknande överträdelser av den nationella rätten och att gemenskapslagstiftaren på så sätt kan fastställa principen för dessa påföljder.

| 2. | Europaparlamentet anser att gemenskapslagstiftaren kan ålägga medlemsstaterna att införa straffpåföljder som är tillräckligt avskräckande för att garantera respekten för EG-rätten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att gemenskapslagstiftaren kan ålägga medlemsstaterna att införa straffpåföljder som är tillräckligt avskräckande för att garantera respekten för EG-rätten.

| 3. | Europaparlamentet anser att även om EG-fördraget inte utgör en rättslig grund för EU att själv skapa straffrättsliga påföljder i syfte att garantera att förpliktelserna uppfylls, utgör ändå artikel 10 i fördraget en allmän rättslig grund för att kräva att medlemsstaterna garanterar respekten för EG-rätten genom olika påföljder, inbegripet straffrättsliga påföljder. Parlamentet anser även att det finns en rättslig grund för att i allmänna termer definiera vilka handlingar som kan betecknas som straffbara och villkoren för straffbarhet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att även om EG-fördraget inte utgör en rättslig grund för EU att själv skapa straffrättsliga påföljder i syfte att garantera att förpliktelserna uppfylls, utgör ändå artikel 10 i fördraget en allmän rättslig grund för att kräva att medlemsstaterna garanterar respekten för EG-rätten genom olika påföljder, inbegripet straffrättsliga påföljder. Parlamentet anser även att det finns en rättslig grund för att i allmänna termer definiera vilka handlingar som kan betecknas som straffbara och villkoren för straffbarhet.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar rådet att respektera artiklarna 29 och 47 i EU-fördraget enligt vilka EG-fördraget har klart företräde framför EU-fördraget och av vilka det framgår att instrument som grundas på avdelning VI i EU-fördraget inte kan antas då det är möjligt att nå samma mål genom EG-fördraget. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar rådet att respektera artiklarna 29 och 47 i EU-fördraget enligt vilka EG-fördraget har klart företräde framför EU-fördraget och av vilka det framgår att instrument som grundas på avdelning VI i EU-fördraget inte kan antas då det är möjligt att nå samma mål genom EG-fördraget.

| 5. | Europaparlamentet anser att omfattningen av gemenskapens befogenhet att ålägga medlemsstaterna att införa straffrättsliga påföljder på gemenskapslagstiftningens nuvarande stadium bör vara begränsad till de fall där gemenskapslagstiftaren anser att respekten för gemenskapens bestämmelser endast kan garanteras på detta sätt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att omfattningen av gemenskapens befogenhet att ålägga medlemsstaterna att införa straffrättsliga påföljder på gemenskapslagstiftningens nuvarande stadium bör vara begränsad till de fall där gemenskapslagstiftaren anser att respekten för gemenskapens bestämmelser endast kan garanteras på detta sätt.

| 6. | Europaparlamentet bekräftar att EG-domstolens rättspraxis, enligt vilken medlemsstaterna skall verka för effektiva, avskräckande och proportionella påföljder av samma slag som finns för överträdelser av den nationella rätten, ligger i linje med den skyldighet till lojalt samarbete som föreskrivs i artikel 10 och att den just därför motiverar gemenskapens rätt att ålägga motsvarande skyldighet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet bekräftar att EG-domstolens rättspraxis, enligt vilken medlemsstaterna skall verka för effektiva, avskräckande och proportionella påföljder av samma slag som finns för överträdelser av den nationella rätten, ligger i linje med den skyldighet till lojalt samarbete som föreskrivs i artikel 10 och att den just därför motiverar gemenskapens rätt att ålägga motsvarande skyldighet.

| 7. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna enligt artikel 10 i EG-fördraget är skyldiga att vidta åtgärder, även av straffrättslig natur, för att på ett effektivt sätt bekämpa överträdelser av gemenskapsrätten. Medlemsstaterna är emellertid inte i något fall skyldiga att vidta särskilda straffrättsliga åtgärder om men effektiv tillämpning av gemenskapsrätten kan åstadkommas genom mildare åtgärder, i enlighet med proportionalitets- och subsidiaritetsprinciperna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna enligt artikel 10 i EG-fördraget är skyldiga att vidta åtgärder, även av straffrättslig natur, för att på ett effektivt sätt bekämpa överträdelser av gemenskapsrätten. Medlemsstaterna är emellertid inte i något fall skyldiga att vidta särskilda straffrättsliga åtgärder om men effektiv tillämpning av gemenskapsrätten kan åstadkommas genom mildare åtgärder, i enlighet med proportionalitets- och subsidiaritetsprinciperna.

| 8. | Europaparlamentet anser att kommissionen i egenskap av väktare av gemenskapens intressen skall kunna göra en anmälan eller föra enskild talan, åtminstone i de fall då motsvarande rätt erkänns i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att kommissionen i egenskap av väktare av gemenskapens intressen skall kunna göra en anmälan eller föra enskild talan, åtminstone i de fall då motsvarande rätt erkänns i medlemsstaterna.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar regeringskonferensen att studera den aktuella situationen, som inte är tillfredsställande, och att klart definiera gemenskapens straffrättsliga behörighet genom att tydligt markera dess räckvidd och i förekommande fall dess gränser samt, om pelarstrukturen bevaras, att fastställa dess avgränsningar och förbindelser i förhållande till gemenskapspelaren. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar regeringskonferensen att studera den aktuella situationen, som inte är tillfredsställande, och att klart definiera gemenskapens straffrättsliga behörighet genom att tydligt markera dess räckvidd och i förekommande fall dess gränser samt, om pelarstrukturen bevaras, att fastställa dess avgränsningar och förbindelser i förhållande till gemenskapspelaren.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar regeringskonferensen att upprätta en regelsamling i materiell straffrätt för brott som begås mot gemensamma europeiska intressen eller mot den gemensamma europeiska politiken. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar regeringskonferensen att upprätta en regelsamling i materiell straffrätt för brott som begås mot gemensamma europeiska intressen eller mot den gemensamma europeiska politiken.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar regeringskonferensen att på europeisk nivå fastställa de allmänna straffrättsliga principerna för medlemsstaternas skyldigheter när det gäller att anta straffrättsliga påföljder (legalitetsprincipen, principen om att rättsliga regler inte skall ha retroaktiv verkan, ne bis in idemprincipen). |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar regeringskonferensen att på europeisk nivå fastställa de allmänna straffrättsliga principerna för medlemsstaternas skyldigheter när det gäller att anta straffrättsliga påföljder (legalitetsprincipen, principen om att rättsliga regler inte skall ha retroaktiv verkan, ne bis in idemprincipen).

| 12. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och regeringarna i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och regeringarna i medlemsstaterna.

---

(1)  EGT C 180 E, 26.6.2001, s. 238.

(2)  EGT C 240 E, 28.8.2001, s. 125.

P5_TA(2003)0369

Resultattavla för genomförandet av den socialpolitiska agendan

Europaparlamentets resolution om resultattavlan för genomförandet av den socialpolitiska agendan (KOM(2003) 57 — 2003/2097(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande (KOM(2003) 57), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande (KOM(2003) 57),

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Nice den 7-9 december 2000 och bilaga I om den europeiska sociala agendan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Nice den 7-9 december 2000 och bilaga I om den europeiska sociala agendan,

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Stockholm den 23-24 mars 2001, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Stockholm den 23-24 mars 2001,

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Barcelona den 15-16 mars 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Barcelona den 15-16 mars 2002,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2000 (1) om kommissionens meddelande om en ny socialpolitisk dagordning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2000 (1) om kommissionens meddelande om en ny socialpolitisk dagordning,

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 februari 2002 (2) om kommissionens meddelande om resultattavlan för genomförandet av den socialpolitiska dagordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 februari 2002 (2) om kommissionens meddelande om resultattavlan för genomförandet av den socialpolitiska dagordningen,

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 september 2002 (3) om kommissionens meddelande om resultattavlan för genomförandet av den socialpolitiska dagordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 september 2002 (3) om kommissionens meddelande om resultattavlan för genomförandet av den socialpolitiska dagordningen,

| — | med beaktande av artikel 47.2 och artikel 163 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 47.2 och artikel 163 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A5-0247/2003), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A5-0247/2003), och av följande skäl:

| A. | Den årliga resultattavla som kommissionen lägger fram för Europaparlamentet om hur genomförandet av den socialpolitiska agendan fortskrider bör göra det möjligt att följa upp de uppnådda framstegen, uppmärksamma förseningar i genomförandet av de aviserade åtgärderna och lägga fram förslag till justeringar för att åtgärda brister och luckor i dess förverkligande eller svara på nya problem. |
| --- | --- |

A.

Den årliga resultattavla som kommissionen lägger fram för Europaparlamentet om hur genomförandet av den socialpolitiska agendan fortskrider bör göra det möjligt att följa upp de uppnådda framstegen, uppmärksamma förseningar i genomförandet av de aviserade åtgärderna och lägga fram förslag till justeringar för att åtgärda brister och luckor i dess förverkligande eller svara på nya problem.

| B. | Ekonomin genomgår en oroande nedgång, och den färska vårprognosen har ökat farhågorna för att arbetslösheten, fattigdomen och den sociala utslagningen skall öka, något som är speciellt oroande i ekonomiskt och socialt svagare medlemsstater och regioner, och som försvårar den ekonomiska och sociala sammanhållningen. |
| --- | --- |

B.

Ekonomin genomgår en oroande nedgång, och den färska vårprognosen har ökat farhågorna för att arbetslösheten, fattigdomen och den sociala utslagningen skall öka, något som är speciellt oroande i ekonomiskt och socialt svagare medlemsstater och regioner, och som försvårar den ekonomiska och sociala sammanhållningen.

| C. | Ekonomisk tillväxt, utbildning och skapande av arbetstillfällen av hög kvalitet är de mest effektiva medlen för att förhindra social utslagning. |
| --- | --- |

C.

Ekonomisk tillväxt, utbildning och skapande av arbetstillfällen av hög kvalitet är de mest effektiva medlen för att förhindra social utslagning.

| D. | Invandrare, kvinnor, funktionshindrade och andra missgynnade grupper har fortfarande allvarliga svårigheter på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

D.

Invandrare, kvinnor, funktionshindrade och andra missgynnade grupper har fortfarande allvarliga svårigheter på arbetsmarknaden.

| E. | För att uppnå målen från Lissabon till 2010 måste mer än 15 miljoner nya arbetstillfällen av hög kvalitet och med rättigheter skapas, något som vårprognosen inte ger några garantier för. |
| --- | --- |

E.

För att uppnå målen från Lissabon till 2010 måste mer än 15 miljoner nya arbetstillfällen av hög kvalitet och med rättigheter skapas, något som vårprognosen inte ger några garantier för.

| F. | De strukturella svagheter som har identifierats på arbetsmarknaden är till stor del orsaken till att fattigdomen och den sociala utslagningen består. Till detta kan andra faktorer läggas såsom hälsoproblem, funktionshinder, splittrade familjer, avsaknad av grundutbildning och bostadsproblem. |
| --- | --- |

F.

De strukturella svagheter som har identifierats på arbetsmarknaden är till stor del orsaken till att fattigdomen och den sociala utslagningen består. Till detta kan andra faktorer läggas såsom hälsoproblem, funktionshinder, splittrade familjer, avsaknad av grundutbildning och bostadsproblem.

| G. | Färsk inkomststatistik visar att 15 procent av befolkningen, det vill säga nära 56 miljoner personer, riskerar att bli fattiga eftersom de lever under gränsen på 60 procent av den nationella medianinkomsten. 9 procent av EU:s befolkning löper risk för bestående fattigdom, då de levt i fattigdom minst två av de senaste tre åren. |
| --- | --- |

G.

Färsk inkomststatistik visar att 15 procent av befolkningen, det vill säga nära 56 miljoner personer, riskerar att bli fattiga eftersom de lever under gränsen på 60 procent av den nationella medianinkomsten. 9 procent av EU:s befolkning löper risk för bestående fattigdom, då de levt i fattigdom minst två av de senaste tre åren.

| H. | De sociala trygghetssystemen är avgörande för att minska fattigdomsrisken. Utan sociala transfereringar skulle fattigdomsrisken ha uppgått till 24 procent (om man undantar pensionerna från transfereringarna) eller 40 procent (om de räknas in). |
| --- | --- |

H.

De sociala trygghetssystemen är avgörande för att minska fattigdomsrisken. Utan sociala transfereringar skulle fattigdomsrisken ha uppgått till 24 procent (om man undantar pensionerna från transfereringarna) eller 40 procent (om de räknas in).

| I. | Vid Europeiska rådets möte i Bryssel den 20-21 mars 2003 skapades en specialgrupp för sysselsättning. |
| --- | --- |

I.

Vid Europeiska rådets möte i Bryssel den 20-21 mars 2003 skapades en specialgrupp för sysselsättning.

| J. | Omlokaliseringarna av multinationella företag leder till högre arbetslöshet på de orter varifrån de flyttar. Därför bör såväl samhället som berörda företag göra vad de kan för att minimera de negativa konsekvenserna. |
| --- | --- |

J.

Omlokaliseringarna av multinationella företag leder till högre arbetslöshet på de orter varifrån de flyttar. Därför bör såväl samhället som berörda företag göra vad de kan för att minimera de negativa konsekvenserna.

| K. | Halvtidsöversynen av strukturfondsprogrammen 2000-2006, som skall göras i år, utgör ett tillfälle att samordna dessa program, framför allt dem som bedrivs inom ramen för Europeiska socialfonden, med målen för de nationella integrationsplanerna, vars andra omgång håller på att utarbetas av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

K.

Halvtidsöversynen av strukturfondsprogrammen 2000-2006, som skall göras i år, utgör ett tillfälle att samordna dessa program, framför allt dem som bedrivs inom ramen för Europeiska socialfonden, med målen för de nationella integrationsplanerna, vars andra omgång håller på att utarbetas av medlemsstaterna.

| L. | I vissa medlemsstater är det fortfarande mycket vanligt att elever hoppar av skolan i förtid, och de åtgärder som har vidtagits för att skapa strukturer för barnomsorg och förskolor ligger fortfarande på otillräckliga nivåer. Samtidigt är investeringarna i utbildning, yrkesutbildning och livslångt lärande otillfredsställande, och tillgängliga uppgifter visar att det inte investeras tillräckligt mycket i mänskligt kapital. |
| --- | --- |

L.

I vissa medlemsstater är det fortfarande mycket vanligt att elever hoppar av skolan i förtid, och de åtgärder som har vidtagits för att skapa strukturer för barnomsorg och förskolor ligger fortfarande på otillräckliga nivåer. Samtidigt är investeringarna i utbildning, yrkesutbildning och livslångt lärande otillfredsställande, och tillgängliga uppgifter visar att det inte investeras tillräckligt mycket i mänskligt kapital.

| M. | Utformandet av instrument och en politik som kan förbättra den sociala situationen i Europeiska unionen är försenat. |
| --- | --- |

M.

Utformandet av instrument och en politik som kan förbättra den sociala situationen i Europeiska unionen är försenat.

| N. | Utvidgningen till tio nya kandidatländer med svagare sociala indikatorer innebär att man måste anstränga sig dubbelt så mycket för att nå ekonomisk och social konvergens i syfte att förbättra livskvaliteten och uppnå större social rättvisa. |
| --- | --- |

N.

Utvidgningen till tio nya kandidatländer med svagare sociala indikatorer innebär att man måste anstränga sig dubbelt så mycket för att nå ekonomisk och social konvergens i syfte att förbättra livskvaliteten och uppnå större social rättvisa.

| 1. | Europaparlamentet noterar kommissionens meddelande om resultattavlan för genomförandet av den socialpolitiska agendan och hoppas att man i nästa rapport om halvtidsöversynen tar hänsyn till Europaparlamentets ståndpunkter och ägnar särskild uppmärksamhet åt de kostnader som uppstår på grund av den undermåliga socialpolitiken. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar kommissionens meddelande om resultattavlan för genomförandet av den socialpolitiska agendan och hoppas att man i nästa rapport om halvtidsöversynen tar hänsyn till Europaparlamentets ståndpunkter och ägnar särskild uppmärksamhet åt de kostnader som uppstår på grund av den undermåliga socialpolitiken.

| 2. | Europaparlamentet anser att nyttan med resultattavlan ökar i proportion till den utsträckning den speglar genomförandet av den socialpolitiska agendan i ett längre tidsperspektiv och inte endast utgör en rapport om kommissionens verksamhet under fjolåret och dess planer för det kommande året. Parlamentet hoppas att nästa resultattavla kommer att ange i vad mån målen med den reviderade socialpolitiska agendan uppnåtts. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att nyttan med resultattavlan ökar i proportion till den utsträckning den speglar genomförandet av den socialpolitiska agendan i ett längre tidsperspektiv och inte endast utgör en rapport om kommissionens verksamhet under fjolåret och dess planer för det kommande året. Parlamentet hoppas att nästa resultattavla kommer att ange i vad mån målen med den reviderade socialpolitiska agendan uppnåtts.

| 3. | Europaparlamentet beklagar att arbetslöshets- och fattigdomsnivåerna fortfarande är höga i vissa av Europeiska unionens länder, även när det gäller bestående fattigdom, och kräver att man inom gemenskapspolitiken - särskilt inom ramen för halvtidsöversynen av strukturfonderna och stabilitetspakten - prioriterar lösningen av dessa problem. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att tillsammans med arbetsmarknadens parter och andra intressenter göra mera för att genomföra riktlinjerna för sysselsättningen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet beklagar att arbetslöshets- och fattigdomsnivåerna fortfarande är höga i vissa av Europeiska unionens länder, även när det gäller bestående fattigdom, och kräver att man inom gemenskapspolitiken - särskilt inom ramen för halvtidsöversynen av strukturfonderna och stabilitetspakten - prioriterar lösningen av dessa problem. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att tillsammans med arbetsmarknadens parter och andra intressenter göra mera för att genomföra riktlinjerna för sysselsättningen.

| 4. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över de fortfarande ofta förekommande brister som påtalas i resultattavlan och som måste åtgärdas snarast. Hit hör den fortsatt höga långtidsarbetslösheten, den fortsatt låga sysselsättningsgraden bland kvinnor, skillnaderna i sysselsättningsgrad bland personer i olika åldersgrupper, där framför allt äldre och yngre arbetstagare möter svåra hinder för sitt inträde på arbetsmarknaden, samt det faktum att det fortfarande finns flaskhalsar på arbetsmarknaden på det regionala planet och råder brist på utbildad arbetskraft. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över de fortfarande ofta förekommande brister som påtalas i resultattavlan och som måste åtgärdas snarast. Hit hör den fortsatt höga långtidsarbetslösheten, den fortsatt låga sysselsättningsgraden bland kvinnor, skillnaderna i sysselsättningsgrad bland personer i olika åldersgrupper, där framför allt äldre och yngre arbetstagare möter svåra hinder för sitt inträde på arbetsmarknaden, samt det faktum att det fortfarande finns flaskhalsar på arbetsmarknaden på det regionala planet och råder brist på utbildad arbetskraft.

| 5. | Europaparlamentet begär åter att de politiska initiativen i den socialpolitiska agendan förverkligas med hjälp av resultattavlan, som för varje enskild del borde ange vilket politiskt instrument som skall användas (lagstiftning, läget när det gäller den öppna samordningsmetoden, förhandlingar med arbetsmarknadens parter, nyutformade indikatorer, utdelande av varningar etc), vem som är ansvarig och vilken tidsplan som gäller för genomförandet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet begär åter att de politiska initiativen i den socialpolitiska agendan förverkligas med hjälp av resultattavlan, som för varje enskild del borde ange vilket politiskt instrument som skall användas (lagstiftning, läget när det gäller den öppna samordningsmetoden, förhandlingar med arbetsmarknadens parter, nyutformade indikatorer, utdelande av varningar etc), vem som är ansvarig och vilken tidsplan som gäller för genomförandet.

| 6. | Europaparlamentet noterar att det tillsatts en specialgrupp för sysselsättning med Wim Kok som ordförande och yrkar på att målen för denna arbetsgrupp skall definieras bättre, framför allt med tanke på att det redan finns organ på detta område och förväntar sig att gruppen skall underlätta genomförandet av sysselsättningsstrategin i medlemsstaterna samt yrkar på ett nära samarbete mellan denna specialgrupp, kommissionen och sysselsättningskommittén. Parlamentet välkomnar inrättandet av det sociala trepartstoppmötet och väntar sig att få medverka vid den verksamhet som bedrivs inom ramen för dessa initiativ och att i fortsättningen rådfrågas i samband med inrättandet av sådana nya organ och arbetsgrupper. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet noterar att det tillsatts en specialgrupp för sysselsättning med Wim Kok som ordförande och yrkar på att målen för denna arbetsgrupp skall definieras bättre, framför allt med tanke på att det redan finns organ på detta område och förväntar sig att gruppen skall underlätta genomförandet av sysselsättningsstrategin i medlemsstaterna samt yrkar på ett nära samarbete mellan denna specialgrupp, kommissionen och sysselsättningskommittén. Parlamentet välkomnar inrättandet av det sociala trepartstoppmötet och väntar sig att få medverka vid den verksamhet som bedrivs inom ramen för dessa initiativ och att i fortsättningen rådfrågas i samband med inrättandet av sådana nya organ och arbetsgrupper.

| 7. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen ännu inte planerar att lägga fram nya initiativ på områden där Europaparlamentet så har begärt och insisterar på att sådana utarbetas snarast, bland annat när det gäller






  a) | integrationen av den sociala dimensionen i konkurrenspolitiken så att man i synnerhet i samband med kommissionens beslut om företagssammanslagningar beaktar frågor kring sysselsättning, yrkesutbildning, tillgång till högkvalitativa offentliga tjänster, industriella relationer och regionalutveckling, |
| --- | --- | --- |

7.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen ännu inte planerar att lägga fram nya initiativ på områden där Europaparlamentet så har begärt och insisterar på att sådana utarbetas snarast, bland annat när det gäller

a)

integrationen av den sociala dimensionen i konkurrenspolitiken så att man i synnerhet i samband med kommissionens beslut om företagssammanslagningar beaktar frågor kring sysselsättning, yrkesutbildning, tillgång till högkvalitativa offentliga tjänster, industriella relationer och regionalutveckling,

| b) | en översyn av direktiv 94/45/EG (4) om inrättandet av ett europeiskt företagsråd, såsom det utlovats redan för 2002, varvid följande bör ingå bland målen för denna översyn: i) att utvidga räckvidden och ge ökad rätt till information och samråd i händelse av strukturomläggningar och ii) att förbättra arbetsmöjligheterna för arbetstagarnas företrädare i de europeiska företagsråden, |
| --- | --- |

b)

en översyn av direktiv 94/45/EG (4) om inrättandet av ett europeiskt företagsråd, såsom det utlovats redan för 2002, varvid följande bör ingå bland målen för denna översyn: i) att utvidga räckvidden och ge ökad rätt till information och samråd i händelse av strukturomläggningar och ii) att förbättra arbetsmöjligheterna för arbetstagarnas företrädare i de europeiska företagsråden,

| c) | en översyn av direktiv 93/104/EG (5) om arbetstid med beaktande av de domar som på senaste tiden avkunnats av Europeiska gemenskapernas domstol, |
| --- | --- |

c)

en översyn av direktiv 93/104/EG (5) om arbetstid med beaktande av de domar som på senaste tiden avkunnats av Europeiska gemenskapernas domstol,

| d) | utarbetandet av ett förslag till direktiv om individuella uppsägningar, |
| --- | --- |

d)

utarbetandet av ett förslag till direktiv om individuella uppsägningar,

| e) | fastställande av rätten till kollektiva stridsåtgärder och framför allt strejkrätten på det europeiska planet, |
| --- | --- |

e)

fastställande av rätten till kollektiva stridsåtgärder och framför allt strejkrätten på det europeiska planet,

| f) | utarbetandet av ett förslag till direktiv om socialskydd för nya anställningsformer, |
| --- | --- |

f)

utarbetandet av ett förslag till direktiv om socialskydd för nya anställningsformer,

| g) | ändring av direktiv 92/85/EEG (6) om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar, med inspiration hämtad från förslagen i den resolution som Europaparlamentet antog den 6 juli 2000 (7), framför allt vad gäller mammaledighetens längd, |
| --- | --- |

g)

ändring av direktiv 92/85/EEG (6) om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar, med inspiration hämtad från förslagen i den resolution som Europaparlamentet antog den 6 juli 2000 (7), framför allt vad gäller mammaledighetens längd,

| h) | fastställande av kriterier för erkännande av funktionshinder samt antagande av en handlingsplan för att effektivt förebygga muskel- och skelettskador på arbetsplatsen, |
| --- | --- |

h)

fastställande av kriterier för erkännande av funktionshinder samt antagande av en handlingsplan för att effektivt förebygga muskel- och skelettskador på arbetsplatsen,

| i) | inrättandet av en ram för att stimulera och stödja utvecklingen av den sociala ekonomin med tanke på dess roll i skapandet av sysselsättning och förbättring av livskvaliteten för befolkningen, främst i mindre gynnade områden, |
| --- | --- |

i)

inrättandet av en ram för att stimulera och stödja utvecklingen av den sociala ekonomin med tanke på dess roll i skapandet av sysselsättning och förbättring av livskvaliteten för befolkningen, främst i mindre gynnade områden,

| j) | inrättandet av effektiva interventionsmekanismer när det gäller omlokaliseringar av företag, framför allt för dem som får stöd från gemenskapen eller medlemsstaterna, i syfte att dels skydda sysselsättningen och andra arbetstagarrättigheter, dels hindra att utvecklingen kvävs inom områden och sektorer där de befinner sig, med beaktande av ovannämnda resolution av den 4 september 2002, |
| --- | --- |

j)

inrättandet av effektiva interventionsmekanismer när det gäller omlokaliseringar av företag, framför allt för dem som får stöd från gemenskapen eller medlemsstaterna, i syfte att dels skydda sysselsättningen och andra arbetstagarrättigheter, dels hindra att utvecklingen kvävs inom områden och sektorer där de befinner sig, med beaktande av ovannämnda resolution av den 4 september 2002,

| k) | antagande av ett lagstiftningsinitiativ om införande av förebyggande kontroller av de gränsöverskridande effekterna av den sociala och skattemässiga lagstiftningen, och med beaktande av tidigare beslut i Europaparlamentet, |
| --- | --- |

k)

antagande av ett lagstiftningsinitiativ om införande av förebyggande kontroller av de gränsöverskridande effekterna av den sociala och skattemässiga lagstiftningen, och med beaktande av tidigare beslut i Europaparlamentet,

| l) | utarbetande av en indikator för att kunna bedöma minskningen av den bristande balansen mellan kvinnor och män när det gäller icke-betalt arbete och de tidsplanerade målen i den aktuella översynen av den europeiska sysselsättningsstrategin, för att säkra en sådan minskning, |
| --- | --- |

l)

utarbetande av en indikator för att kunna bedöma minskningen av den bristande balansen mellan kvinnor och män när det gäller icke-betalt arbete och de tidsplanerade målen i den aktuella översynen av den europeiska sysselsättningsstrategin, för att säkra en sådan minskning,

| m) | utarbetande av en grönbok om analfabetism och social utslagning för att i samråd med medlemsstaterna, även de nya länderna, förbereda en handlingsplan för hur dessa högst påtagliga problem bäst kan åtgärdas, skapande av ett europeiskt övervakningscentrum för analfabetism som skall ingå i ett redan befintligt centrum, till exempel Europeiska fonden för förbättring av arbets- och levnadsvillkor samt särskilda stöd till områden som är drabbade av analfabetism, i syfte att undanröja detta problem, |
| --- | --- |

m)

utarbetande av en grönbok om analfabetism och social utslagning för att i samråd med medlemsstaterna, även de nya länderna, förbereda en handlingsplan för hur dessa högst påtagliga problem bäst kan åtgärdas, skapande av ett europeiskt övervakningscentrum för analfabetism som skall ingå i ett redan befintligt centrum, till exempel Europeiska fonden för förbättring av arbets- och levnadsvillkor samt särskilda stöd till områden som är drabbade av analfabetism, i syfte att undanröja detta problem,

| n) | fastställande av en lämplig rättslig grund för utvecklingen av den samhälleliga dialogen och ekonomiskt stöd för att icke-statliga organisationer som arbetar för mål som ansluter sig till målen för den europeiska socialpolitiska agendan skall kunna bidra till denna agenda, |
| --- | --- |

n)

fastställande av en lämplig rättslig grund för utvecklingen av den samhälleliga dialogen och ekonomiskt stöd för att icke-statliga organisationer som arbetar för mål som ansluter sig till målen för den europeiska socialpolitiska agendan skall kunna bidra till denna agenda,

| o) | ett initiativ för att garantera bättre möjligheter att förena arbete och familjeliv med hjälp av olika arbetstidsåtgärder som skall förhandlas fram mellan arbetsmarknadens parter inom ramen för initiativen angående arbetets kvalitet. |
| --- | --- |

o)

ett initiativ för att garantera bättre möjligheter att förena arbete och familjeliv med hjälp av olika arbetstidsåtgärder som skall förhandlas fram mellan arbetsmarknadens parter inom ramen för initiativen angående arbetets kvalitet.

| 8. | Europaparlamentet noterar arbetsprogrammet för den sociala dialogen 2003-2005 och uppmanar kommissionen att stödja de åtgärder som vidtas av arbetsmarknadens parter och använda sin initiativrätt till att stärka lagstiftningsramen på europeisk nivå. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar arbetsprogrammet för den sociala dialogen 2003-2005 och uppmanar kommissionen att stödja de åtgärder som vidtas av arbetsmarknadens parter och använda sin initiativrätt till att stärka lagstiftningsramen på europeisk nivå.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över direktiv 93/104/EG och då klarlägga definitionerna på begreppen arbetstid respektive de perioder då en arbetstagare skall stå till arbetsgivarens förfogande. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över direktiv 93/104/EG och då klarlägga definitionerna på begreppen arbetstid respektive de perioder då en arbetstagare skall stå till arbetsgivarens förfogande.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till direktiv som erkänner den individuella, oöverförbara och oavvisliga rätten till betald pappaledighet på grundval av artikel 141.3 i fördraget, som en förlängning av den uppmaning som gavs i Europaparlamentets ståndpunkt av den 12 juni 2002 (8) om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män, eftersom kvinnors frånvaro på arbetsplatserna då de utnyttjar rätten till mammaledighet - utan att det finns en betald och oavvislig pappaledighet - i hög grad bidrar till att de diskrimineras. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till direktiv som erkänner den individuella, oöverförbara och oavvisliga rätten till betald pappaledighet på grundval av artikel 141.3 i fördraget, som en förlängning av den uppmaning som gavs i Europaparlamentets ståndpunkt av den 12 juni 2002 (8) om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män, eftersom kvinnors frånvaro på arbetsplatserna då de utnyttjar rätten till mammaledighet - utan att det finns en betald och oavvislig pappaledighet - i hög grad bidrar till att de diskrimineras.

| 11. | Europaparlamentet hoppas att den andra rundabordskonferensen i Turin den 16-17 oktober 2003 om fattigdom och social utslagning blir en viktig etapp i utvärderingen av resultaten av hur de första nationella handlingsplanerna för integration tillämpats och får positiva effekter för tillämpningen av en effektiv social integrationspolitik, som bör prioriteras i den andra omgång nationella handlingsplaner för integration som nu håller på att utarbetas av medlemsstaterna, med särskild hänsyn till integrationen av invandrare och till utbildning, inklusive livslångt lärande och yrkesutbildning, |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet hoppas att den andra rundabordskonferensen i Turin den 16-17 oktober 2003 om fattigdom och social utslagning blir en viktig etapp i utvärderingen av resultaten av hur de första nationella handlingsplanerna för integration tillämpats och får positiva effekter för tillämpningen av en effektiv social integrationspolitik, som bör prioriteras i den andra omgång nationella handlingsplaner för integration som nu håller på att utarbetas av medlemsstaterna, med särskild hänsyn till integrationen av invandrare och till utbildning, inklusive livslångt lärande och yrkesutbildning,

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att de gällande direktiven, särskilt de som antagits på grundval av artikel 13 i fördraget, genomförs korrekt, fullständigt och inom tidsfristerna, samt uppmanar kommissionen att inte tveka att inleda överträdelseförfaranden mot medlemsstaterna i detta hänseende. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att de gällande direktiven, särskilt de som antagits på grundval av artikel 13 i fördraget, genomförs korrekt, fullständigt och inom tidsfristerna, samt uppmanar kommissionen att inte tveka att inleda överträdelseförfaranden mot medlemsstaterna i detta hänseende.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande ”Öka andelen arbetstagare och främja ett aktivt åldrande” (KOM(2002) 9) samt gläder sig åt det avtal som nyligen ingåtts mellan arbetsmarknadens parter i Europa om äldre arbetstagare inom handelssektorn. Parlamentet poängterar att det aktiva samordnade greppet på frågan om äldre arbetstagares deltagande i arbetslivet under kommande år måste vidareutvecklas av kommissionen, medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande ”Öka andelen arbetstagare och främja ett aktivt åldrande” (KOM(2002) 9) samt gläder sig åt det avtal som nyligen ingåtts mellan arbetsmarknadens parter i Europa om äldre arbetstagare inom handelssektorn. Parlamentet poängterar att det aktiva samordnade greppet på frågan om äldre arbetstagares deltagande i arbetslivet under kommande år måste vidareutvecklas av kommissionen, medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter.

| 14. | Europaparlamentet insisterar på det måste läggas fram ett förslag till direktiv under det europeiska handikappåret 2003, på grundval av artikel 13 i fördraget, för att bekämpa diskriminering på grund av funktionshinder. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet insisterar på det måste läggas fram ett förslag till direktiv under det europeiska handikappåret 2003, på grundval av artikel 13 i fördraget, för att bekämpa diskriminering på grund av funktionshinder.

| 15. | Europaparlamentet insisterar på behovet att öka investeringarna för att skapa barnomsorgs- och förskolestrukturer, som fortfarande ligger på otillräckliga nivåer, liksom större investeringar i utbildning, yrkesutbildning och livslångt lärande i flera medlemsstater - mål för vilka det är mycket viktigt med garanterad offentlig och kostnadsfri utbildning av hög kvalitet - med särskild hänsyn tagen till informationsteknik, i syfte att åtgärda det stora antalet avhopp från skolan och de många ansökningarna om förtidspension, förbättra utbildnings- och yrkesutbildningsvillkoren, underlätta kvinnors integration på arbetsmarknaden samt göra det lättare för kvinnor och män att förena familje- och arbetsliv. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet insisterar på behovet att öka investeringarna för att skapa barnomsorgs- och förskolestrukturer, som fortfarande ligger på otillräckliga nivåer, liksom större investeringar i utbildning, yrkesutbildning och livslångt lärande i flera medlemsstater - mål för vilka det är mycket viktigt med garanterad offentlig och kostnadsfri utbildning av hög kvalitet - med särskild hänsyn tagen till informationsteknik, i syfte att åtgärda det stora antalet avhopp från skolan och de många ansökningarna om förtidspension, förbättra utbildnings- och yrkesutbildningsvillkoren, underlätta kvinnors integration på arbetsmarknaden samt göra det lättare för kvinnor och män att förena familje- och arbetsliv.

| 16. | Europaparlamentet understryker vikten av att bekämpa odeklarerat arbete och välkomnar artikeln om denna fråga i förslaget till riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (KOM(2003) 176). Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen om att ta initiativ i kampen mot odeklarerat arbete, bland annat att utveckla särskilda bestämmelser för arbeten som är svåra att omvandla till reguljär sysselsättning, såsom hushållsarbete och omsorg av barn. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet understryker vikten av att bekämpa odeklarerat arbete och välkomnar artikeln om denna fråga i förslaget till riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (KOM(2003) 176). Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen om att ta initiativ i kampen mot odeklarerat arbete, bland annat att utveckla särskilda bestämmelser för arbeten som är svåra att omvandla till reguljär sysselsättning, såsom hushållsarbete och omsorg av barn.

| 17. | Europaparlamentet påminner om att utvidgningen till tio nya kandidatländer med svagare sociala indikatorer innebär att man måste anstränga sig dubbelt så mycket för att nå ekonomisk och social konvergens i syfte att förbättra livskvaliteten och uppnå större social rättvisa. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet påminner om att utvidgningen till tio nya kandidatländer med svagare sociala indikatorer innebär att man måste anstränga sig dubbelt så mycket för att nå ekonomisk och social konvergens i syfte att förbättra livskvaliteten och uppnå större social rättvisa.

| 18. | Europaparlamentet hoppas att EU fortsätter att stödja och direkt bidra till förståelsen av hur allvarligt problemet med fattigdom och social utslagning är i de yttersta randområdena, i syfte att utarbeta strategier för social integration i de regionerna och främja särskilt stöd inom vissa områden. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet hoppas att EU fortsätter att stödja och direkt bidra till förståelsen av hur allvarligt problemet med fattigdom och social utslagning är i de yttersta randområdena, i syfte att utarbeta strategier för social integration i de regionerna och främja särskilt stöd inom vissa områden.

| 19. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT C 197, 12.7.2001, s. 180.

(2)  EGT C 284 E, 21.11.2002, s. 346.

(3)  P5_TA(2002)0399.

(4)  EGT L 254, 30.9.1994, s. 64.

(5)  EGT L 307, 13.12.1993, s. 18.

(6)  EGT L 348, 28.11.1992, s.1.

(7)  EGT C 121, 24.4.2001, s. 473.

(8)  P5_TA(2002)0298.

P5_TA(2003)0370

Främjande och skydd av funktionshindrades rättigheter och värdighet

Europaparlamentets resolution om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet ”På väg mot en rättsligt bindande FN-konvention för att främja och skydda funktionshindrades rättigheter och värdighet” (KOM(2003) 16 — 2003/2100(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande (KOM(2003) 16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande (KOM(2003) 16),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK 407/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK 407/2003),

| — | med beaktande av artikel 13 i EG-fördraget och artikel 21 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (1) om att bekämpa diskriminering, bland annat på grund av funktionshinder, och med beaktande av artikel 6 i EU-fördraget samt artikel 14 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, som förbjuder alla former av diskriminering, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 13 i EG-fördraget och artikel 21 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (1) om att bekämpa diskriminering, bland annat på grund av funktionshinder, och med beaktande av artikel 6 i EU-fördraget samt artikel 14 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, som förbjuder alla former av diskriminering,

| — | med beaktande av artikel 26 i stadgan om de grundläggande rättigheterna om integrering av personer med funktionshinder och deras rätt att få del av åtgärder som syftar till att säkerställa deras integrering, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 26 i stadgan om de grundläggande rättigheterna om integrering av personer med funktionshinder och deras rätt att få del av åtgärder som syftar till att säkerställa deras integrering,

| — | med beaktande av parlamentets resolutioner om teckenspråk av den 17 juni 1988 (2) och av den 18 november 1998 (3), parlamentets resolution av den 4 april 2001 (4) om ett Europa fritt från hinder för personer med funktionsnedsättning samt parlamentets ståndpunkt av den 15 november 2001 (5) om Europeiska handikappåret 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets resolutioner om teckenspråk av den 17 juni 1988 (2) och av den 18 november 1998 (3), parlamentets resolution av den 4 april 2001 (4) om ett Europa fritt från hinder för personer med funktionsnedsättning samt parlamentets ståndpunkt av den 15 november 2001 (5) om Europeiska handikappåret 2003,

| — | med beaktande av de principer som uttrycktes i Madridförklaringen (mars 2002) och de praktiska resultaten från EU-initiativ som ”Distrikt” (1983-1987), ”Helios I” (1987-1991) och ”Helios II” (1993-1997) och det pågående gemenskapsprogrammet (2001-2006) för att bekämpa all diskriminering, inbegripet diskriminering på grund av funktionshinder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de principer som uttrycktes i Madridförklaringen (mars 2002) och de praktiska resultaten från EU-initiativ som ”Distrikt” (1983-1987), ”Helios I” (1987-1991) och ”Helios II” (1993-1997) och det pågående gemenskapsprogrammet (2001-2006) för att bekämpa all diskriminering, inbegripet diskriminering på grund av funktionshinder,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, FN:s förklaring om mentalsjukas rättigheter från 1971, FN:s deklaration om handikappades rättigheter från 1975 och FN:s ”Standardregler för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet” från 1993, samt alla andra instrument för de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, FN:s förklaring om mentalsjukas rättigheter från 1971, FN:s deklaration om handikappades rättigheter från 1975 och FN:s ”Standardregler för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet” från 1993, samt alla andra instrument för de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av slutsatserna från 2002 års möte i FN:s särskilda kommitté om en allmän internationell konvention för att skydda och främja funktionshindrades rättigheter och värdighet, inrättad genom resolution 56/168, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från 2002 års möte i FN:s särskilda kommitté om en allmän internationell konvention för att skydda och främja funktionshindrades rättigheter och värdighet, inrättad genom resolution 56/168,

| — | med beaktande av artiklarna 47.2 och 163 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 47.2 och 163 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A5-0270/2003), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A5-0270/2003), och av följande skäl:

| A. | Världens ca 600 miljoner funktionshindrade hör ofta de till allra fattigaste och de mest utsatta, och mer än två tredjedelar av alla funktionshindrade bor i utvecklingsländerna. I många länder är de fortfarande utstötta och förnekas grundläggande mänskliga rättigheter, såsom utbildning och tillgång till förvärvsarbete, och de har fortfarande bristande tillgång till byggnader i sin omgivning liksom till information och kommunikation. |
| --- | --- |

A.

Världens ca 600 miljoner funktionshindrade hör ofta de till allra fattigaste och de mest utsatta, och mer än två tredjedelar av alla funktionshindrade bor i utvecklingsländerna. I många länder är de fortfarande utstötta och förnekas grundläggande mänskliga rättigheter, såsom utbildning och tillgång till förvärvsarbete, och de har fortfarande bristande tillgång till byggnader i sin omgivning liksom till information och kommunikation.

| B. | Det finns omkring 40 miljoner människor i EU som har olika former av funktionshinder. |
| --- | --- |

B.

Det finns omkring 40 miljoner människor i EU som har olika former av funktionshinder.

| C. | Funktionshindrades situation borde bedömas utifrån mänskliga rättigheter, och inte ur en välgörenhetssynvinkel, vilket innebär att man ser funktionshindrade som personer med rättigheter, inte som problemskapare. |
| --- | --- |

C.

Funktionshindrades situation borde bedömas utifrån mänskliga rättigheter, och inte ur en välgörenhetssynvinkel, vilket innebär att man ser funktionshindrade som personer med rättigheter, inte som problemskapare.

| D. | Många människor med förståndshandikapp, psykiska och fysiska funktionshinder hålls i vissa länder fortfarande inne på institutioner, i många fall på grund av att inrättningar för självständiga livsformer saknas, och behandlas ibland ovärdigt och omänskligt (hålls t.ex. instängda i spjälsängar eller blir ovärdigt behandlade på andra sätt). |
| --- | --- |

D.

Många människor med förståndshandikapp, psykiska och fysiska funktionshinder hålls i vissa länder fortfarande inne på institutioner, i många fall på grund av att inrättningar för självständiga livsformer saknas, och behandlas ibland ovärdigt och omänskligt (hålls t.ex. instängda i spjälsängar eller blir ovärdigt behandlade på andra sätt).

| E. | I år firas 10-årsjubileet för FN:s standardregler för människor med funktionsnedsättning, som dock inte är ett bindande instrument. |
| --- | --- |

E.

I år firas 10-årsjubileet för FN:s standardregler för människor med funktionsnedsättning, som dock inte är ett bindande instrument.

| F. | År 2003 är också Europeiska året för funktionshindrade, och då inleds även det andra årtiondet i följd för funktionshindrade i Asien och Stillahavsområdet (2003-2012). Perioden 2000-2009 har utsetts till det afrikanska årtiondet för funktionshindrade. |
| --- | --- |

F.

År 2003 är också Europeiska året för funktionshindrade, och då inleds även det andra årtiondet i följd för funktionshindrade i Asien och Stillahavsområdet (2003-2012). Perioden 2000-2009 har utsetts till det afrikanska årtiondet för funktionshindrade.

| G. | Frågor som berör funktionshinder måste lyftas fram för att den allmänna opinionen inom EU:s nuvarande och blivande medlemsstater skall bli mera medveten om dem. |
| --- | --- |

G.

Frågor som berör funktionshinder måste lyftas fram för att den allmänna opinionen inom EU:s nuvarande och blivande medlemsstater skall bli mera medveten om dem.

| H. | Teckenspråken och teckenspråksalfabetena har utvecklats olika i de olika medlemsstaterna. |
| --- | --- |

H.

Teckenspråken och teckenspråksalfabetena har utvecklats olika i de olika medlemsstaterna.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar att Europeiska unionens råd genom rådets beslut 2001/903/EG (6) av den utsåg 2003 till Europeiska handikappåret, vilket är ett sätt att fästa uppmärksamheten på frågor som rör funktionshinder och att ge politiska impulser till att skapa lika rättigheter för funktionshindrade, både på EU-nivå och internationell nivå. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar att Europeiska unionens råd genom rådets beslut 2001/903/EG (6) av den utsåg 2003 till Europeiska handikappåret, vilket är ett sätt att fästa uppmärksamheten på frågor som rör funktionshinder och att ge politiska impulser till att skapa lika rättigheter för funktionshindrade, både på EU-nivå och internationell nivå.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar initiativet från Mexikos regering och FN:s generalförsamling om att inrätta en särskild kommitté som skall behandla förslag till en allmän internationell konvention för att skydda och främja funktionshindrades rättigheter och värdighet. Parlamentet välkomnar den särskilda kommitténs beslut 2003 om att inrätta en arbetsgrupp för att utarbeta och lägga fram ett förslag till text som skulle vara en förhandlingsgrund när FN:s medlemsstater och observatörer utarbetar ett förslag till konvention vid den särskilda kommitténs nästa sammankomst, samt en grund för deltagande för funktionshindrades frivilligorganisationer. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar initiativet från Mexikos regering och FN:s generalförsamling om att inrätta en särskild kommitté som skall behandla förslag till en allmän internationell konvention för att skydda och främja funktionshindrades rättigheter och värdighet. Parlamentet välkomnar den särskilda kommitténs beslut 2003 om att inrätta en arbetsgrupp för att utarbeta och lägga fram ett förslag till text som skulle vara en förhandlingsgrund när FN:s medlemsstater och observatörer utarbetar ett förslag till konvention vid den särskilda kommitténs nästa sammankomst, samt en grund för deltagande för funktionshindrades frivilligorganisationer.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande, där kommissionen slår fast sin ståndpunkt om denna eventuella konvention. Parlamentet betonar att kommissionen visserligen efterlyser en FN-konvention men samtidigt har misslyckats med att utarbeta en tidtabell för ett framtida allmänt EU-direktiv om funktionshindrades rättigheter. Kommissionen har inte heller gjort några verkliga politiska åtaganden om att integrera funktionshindrades rättigheter med politiken för utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande, där kommissionen slår fast sin ståndpunkt om denna eventuella konvention. Parlamentet betonar att kommissionen visserligen efterlyser en FN-konvention men samtidigt har misslyckats med att utarbeta en tidtabell för ett framtida allmänt EU-direktiv om funktionshindrades rättigheter. Kommissionen har inte heller gjort några verkliga politiska åtaganden om att integrera funktionshindrades rättigheter med politiken för utvecklingssamarbete.

| 4. | Europaparlamentet noterar att EU:s medlemsstater inte har några särskilda bestämmelser som generellt beaktar funktionshindrades särskilda förhållanden och att deras rättssystem fortfarande innehåller stora skillnader på detta område. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar att EU:s medlemsstater inte har några särskilda bestämmelser som generellt beaktar funktionshindrades särskilda förhållanden och att deras rättssystem fortfarande innehåller stora skillnader på detta område.

| 5. | Europaparlamentet noterar att unionens åtgärder när det gäller funktionshindrade har varit minimala och nästan endast avsett inrättande av en generell ram för lika behandling i arbetslivet i samband med det bekämpande av diskriminering som fastställts i artikel 13 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar att unionens åtgärder när det gäller funktionshindrade har varit minimala och nästan endast avsett inrättande av en generell ram för lika behandling i arbetslivet i samband med det bekämpande av diskriminering som fastställts i artikel 13 i EG-fördraget.

| 6. | Europaparlamentet vidhåller att Europeiska unionen, oavsett hur det går med arbetet inom FN, måste gå i bräschen för utvecklingen genom att införa ett direktiv om funktionshindrades rättigheter. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet vidhåller att Europeiska unionen, oavsett hur det går med arbetet inom FN, måste gå i bräschen för utvecklingen genom att införa ett direktiv om funktionshindrades rättigheter.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inbegripa en särskild referens till skydd av funktionshindrades rättigheter i den kommande EU-konstitutionen, i den artikel som avser EU:s mål. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inbegripa en särskild referens till skydd av funktionshindrades rättigheter i den kommande EU-konstitutionen, i den artikel som avser EU:s mål.

| 8. | Europaparlamentet rekommenderar att beslut om åtgärder som föreslås med artikel 13 i EG-fördraget som rättslig grund skall fattas med kvalificerad majoritet i stället för genom enhällighet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet rekommenderar att beslut om åtgärder som föreslås med artikel 13 i EG-fördraget som rättslig grund skall fattas med kvalificerad majoritet i stället för genom enhällighet.

| 9. | Europaparlamentet insisterar på att resultatet av denna process måste bli en rättsligt bindande konvention med en effektiv övervakningsmekanism, i likhet med de sex människorättskonventioner som FN redan antagit, bland annat de tre särskilda konventionerna om bekämpning av diskriminering av barn, rasdiskriminering och diskriminering av kvinnor. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att enas om att arbeta för ett sådant resultat och, genom att inom EU:s och sin egen nationella utvecklings- och samarbetspolitik prioritera funktionshindrade och deras rättigheter, bidra till att den framtida konventionen skall bli meningsfull också i de fattigaste länderna. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet insisterar på att resultatet av denna process måste bli en rättsligt bindande konvention med en effektiv övervakningsmekanism, i likhet med de sex människorättskonventioner som FN redan antagit, bland annat de tre särskilda konventionerna om bekämpning av diskriminering av barn, rasdiskriminering och diskriminering av kvinnor. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att enas om att arbeta för ett sådant resultat och, genom att inom EU:s och sin egen nationella utvecklings- och samarbetspolitik prioritera funktionshindrade och deras rättigheter, bidra till att den framtida konventionen skall bli meningsfull också i de fattigaste länderna.

| 10. | Europaparlamentet anser att de nuvarande och de framtida medlemsstaterna måste ha en ledande roll när det gäller att få organisationer där funktionshindrade deltar och organisationer som företräder funktionshindrade att bli fullt delaktiga när konventionen skall utarbetas och tillämpningen av dess bestämmelser övervakas. Parlamentet bör också involveras i denna process som en del av EU:s medverkan. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att de nuvarande och de framtida medlemsstaterna måste ha en ledande roll när det gäller att få organisationer där funktionshindrade deltar och organisationer som företräder funktionshindrade att bli fullt delaktiga när konventionen skall utarbetas och tillämpningen av dess bestämmelser övervakas. Parlamentet bör också involveras i denna process som en del av EU:s medverkan.

| 11. | Europaparlamentet anser att de funktionshindrade måste få gehör för sina egna synpunkter vid förhandlingarna och understryker vikten av att familjer, föräldrar och vårdnadshavare får vara med och säga sitt vid arbetet samt att organisationer med och för funktionshindrade också aktivt bör få medverka. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att de funktionshindrade måste få gehör för sina egna synpunkter vid förhandlingarna och understryker vikten av att familjer, föräldrar och vårdnadshavare får vara med och säga sitt vid arbetet samt att organisationer med och för funktionshindrade också aktivt bör få medverka.

| 12. | Europaparlamentet anser att konventionen bör ha följande mål:






  — | Att ge funktionshindrade ett fullständigt skydd av deras mänskliga rättigheter. |
| --- | --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att konventionen bör ha följande mål:

—

Att ge funktionshindrade ett fullständigt skydd av deras mänskliga rättigheter.

| — | Att klargöra befintliga rättigheter och anpassa dem efter funktionshindrades behov, bland annat genom att ta itu med de barriärer som hindrar dem från att åtnjuta sina rättigheter fullt ut. |
| --- | --- |

—

Att klargöra befintliga rättigheter och anpassa dem efter funktionshindrades behov, bland annat genom att ta itu med de barriärer som hindrar dem från att åtnjuta sina rättigheter fullt ut.

| — | Att göra det lättare för de funktionshindrade att förverkliga sina strävanden och hjälpa dem ta till vara sina inneboende möjligheter. |
| --- | --- |

—

Att göra det lättare för de funktionshindrade att förverkliga sina strävanden och hjälpa dem ta till vara sina inneboende möjligheter.

| — | Att prioritera funktionshindrade personer på politiska dagordningar och öka samarbetet och kunskapen på internationell nivå. |
| --- | --- |

—

Att prioritera funktionshindrade personer på politiska dagordningar och öka samarbetet och kunskapen på internationell nivå.

| — | Att införa en ständig mekanism för övervakning av funktionshindrades mänskliga rättigheter i världen. |
| --- | --- |

—

Att införa en ständig mekanism för övervakning av funktionshindrades mänskliga rättigheter i världen.

| 13. | Europaparlamentet anser att alla berörda parter skulle dra praktiska fördelar, eftersom parterna i konventionen och Europeiska unionen skulle få klarare och tydligare åtaganden när det gäller funktionshinder; vidare skulle det civila samhället kunna koncentrera sig på en sammanhållen enhet av normer i stället för de nu gällande sex separata normsamlingarna om mänskliga rättigheter som antagits av FN. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att alla berörda parter skulle dra praktiska fördelar, eftersom parterna i konventionen och Europeiska unionen skulle få klarare och tydligare åtaganden när det gäller funktionshinder; vidare skulle det civila samhället kunna koncentrera sig på en sammanhållen enhet av normer i stället för de nu gällande sex separata normsamlingarna om mänskliga rättigheter som antagits av FN.

| 14. | Europaparlamentet anser att konventionen bör vara bindande för alla stater som är parter i den. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att konventionen bör vara bindande för alla stater som är parter i den.

| 15. | Europaparlamentet anser att en framtida konvention om funktionshindrades rättigheter bör grundas på och innefatta följande principer:






  — | Den rättighetsbaserade syn som innebär att de mänskliga rättigheter (medborgerliga och politiska samt ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter) som redan fastställts i olika traktater betonas och anpassas efter funktionshindrades behov. |
| --- | --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att en framtida konvention om funktionshindrades rättigheter bör grundas på och innefatta följande principer:

—

Den rättighetsbaserade syn som innebär att de mänskliga rättigheter (medborgerliga och politiska samt ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter) som redan fastställts i olika traktater betonas och anpassas efter funktionshindrades behov.

| — | Ett erkännande av att funktionshindrades behov måste tillgodoses - både allmänna behov och behov som är relaterade till en viss funktionsnedsättning, inbegripet så kallade dolda funktionshinder - vilket skulle innebära ett erkännande av olikheterna mellan funktionshindrade människor, särskilt personer med multipla och grava funktionshinder och deras familjer. |
| --- | --- |

—

Ett erkännande av att funktionshindrades behov måste tillgodoses - både allmänna behov och behov som är relaterade till en viss funktionsnedsättning, inbegripet så kallade dolda funktionshinder - vilket skulle innebära ett erkännande av olikheterna mellan funktionshindrade människor, särskilt personer med multipla och grava funktionshinder och deras familjer.

| — | Utveckling av informationskampanjer till berörda personer (lärare, läkare och föräldrar), om så kallade dolda funktionshinder som dock visar sig tydligt i vardagslivet och skolarbetet. |
| --- | --- |

—

Utveckling av informationskampanjer till berörda personer (lärare, läkare och föräldrar), om så kallade dolda funktionshinder som dock visar sig tydligt i vardagslivet och skolarbetet.

| — | Full delaktighet för funktionshindrade och organisationer med och för funktionshindrade när beslut fattas och organ inrättas - nationella och internationella - som rör dem. |
| --- | --- |

—

Full delaktighet för funktionshindrade och organisationer med och för funktionshindrade när beslut fattas och organ inrättas - nationella och internationella - som rör dem.

| — | Erkänsla för att många funktionshindrade drabbas av flera olika slag av diskriminering på grundval av kön, ras, ålder etc. |
| --- | --- |

—

Erkänsla för att många funktionshindrade drabbas av flera olika slag av diskriminering på grundval av kön, ras, ålder etc.

| 16. | Europaparlamentet anser att det när så är möjligt skall gå att i lag genomdriva att dessa rättigheter förverkligas, med konkreta tidsfrister för när så skall ha skett. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att det när så är möjligt skall gå att i lag genomdriva att dessa rättigheter förverkligas, med konkreta tidsfrister för när så skall ha skett.

| 17. | Europaparlamentet anser att definitionen av funktionshinder bör omfatta alla personer med funktionsnedsättning, oavsett svårighetsgrad, att begreppet funktionshinder bör definieras såsom den funktionshindrades växelverkan med olika sociala hinder, både sådana som betingas av miljön och sådana som betingas av attityderna, och att definitionen av diskriminering i stort sett bör motsvara den som används i rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet (7) samt avse direkt och indirekt diskriminering, rimliga anpassningsåtgärder (justeringar) och trakasserier. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att definitionen av funktionshinder bör omfatta alla personer med funktionsnedsättning, oavsett svårighetsgrad, att begreppet funktionshinder bör definieras såsom den funktionshindrades växelverkan med olika sociala hinder, både sådana som betingas av miljön och sådana som betingas av attityderna, och att definitionen av diskriminering i stort sett bör motsvara den som används i rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet (7) samt avse direkt och indirekt diskriminering, rimliga anpassningsåtgärder (justeringar) och trakasserier.

| 18. | Europaparlamentet anser att rättsligt genomförbara åtgärder bör kombineras med insatser för att stödja funktionshindrades fulla deltagande i samhället och för att bekämpa fördomar och falska bilder av funktionshindrade. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att rättsligt genomförbara åtgärder bör kombineras med insatser för att stödja funktionshindrades fulla deltagande i samhället och för att bekämpa fördomar och falska bilder av funktionshindrade.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar FN:s medlemsstater att se till att åtminstone följande rättigheter för funktionshindrade anges i den framtida konventionen:






  a) | Rätt till livskvalitet






  — | Skydd från nedvärderande och omänsklig behandling och instängning på institutioner. |
| --- | --- | --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar FN:s medlemsstater att se till att åtminstone följande rättigheter för funktionshindrade anges i den framtida konventionen:

a)

Rätt till livskvalitet

—

Skydd från nedvärderande och omänsklig behandling och instängning på institutioner.

| b) | Tillträde till arbete






  — | Främjande av att funktionshindrade integreras i sysselsättning och utbildning. |
| --- | --- | --- |

b)

Tillträde till arbete

—

Främjande av att funktionshindrade integreras i sysselsättning och utbildning.

| — | Avskaffande av alla rättsliga och administrativa hinder för anställning. |
| --- | --- |

—

Avskaffande av alla rättsliga och administrativa hinder för anställning.

| — | Förbud mot alla former av diskriminering vid rekrytering, arbetsledning och befordran på arbetsplatsen, bland annat vägran att vidta rimliga anpassningsåtgärder (justeringar). Direktiv 2000/78/EG innehåller en bra modell för en sådan artikel. |
| --- | --- |

—

Förbud mot alla former av diskriminering vid rekrytering, arbetsledning och befordran på arbetsplatsen, bland annat vägran att vidta rimliga anpassningsåtgärder (justeringar). Direktiv 2000/78/EG innehåller en bra modell för en sådan artikel.

| — | Funktionshindrades rätt till lika lön för lika arbete eller arbete av lika värde. |
| --- | --- |

—

Funktionshindrades rätt till lika lön för lika arbete eller arbete av lika värde.

| c) | Tillträde till utbildning och yrkesutbildning






  — | Rätt till utbildning av lika kvalitet som främjar funktionshindrades utveckling, oberoende och delaktighet i samhället, såväl funktionshindrade barn som funktionshindrade vuxna. Detta kan åstadkommas antingen - i ideala fall - genom fullständiga och lika möjligheter att genomgå en traditionell utbildning, med de resurser, instrument och annat stöd (såsom tillgång till ny teknik) som krävs för delaktighet och utveckling, eller - om detta är nödvändigt för att uppfylla den enskilda individens särskilda behov - genom en specialutbildning tillsammans med barn och ungdomar med liknande funktionshinder. I båda fallen bör tillräckliga finansiella resurser tillhandahållas. |
| --- | --- | --- |

c)

Tillträde till utbildning och yrkesutbildning

—

Rätt till utbildning av lika kvalitet som främjar funktionshindrades utveckling, oberoende och delaktighet i samhället, såväl funktionshindrade barn som funktionshindrade vuxna. Detta kan åstadkommas antingen - i ideala fall - genom fullständiga och lika möjligheter att genomgå en traditionell utbildning, med de resurser, instrument och annat stöd (såsom tillgång till ny teknik) som krävs för delaktighet och utveckling, eller - om detta är nödvändigt för att uppfylla den enskilda individens särskilda behov - genom en specialutbildning tillsammans med barn och ungdomar med liknande funktionshinder. I båda fallen bör tillräckliga finansiella resurser tillhandahållas.

| — | Rätt till lika tillträde till all högre utbildning, även yrkesutbildning, och till att få de resurser, instrument och annat stöd (såsom tillgång till ny teknik) som krävs för att funktionshindrade studenter skall kunna delta fullt ut i kurser och aktiviteter så att de kan fullfölja sin utbildning/yrkesutbildning. |
| --- | --- |

—

Rätt till lika tillträde till all högre utbildning, även yrkesutbildning, och till att få de resurser, instrument och annat stöd (såsom tillgång till ny teknik) som krävs för att funktionshindrade studenter skall kunna delta fullt ut i kurser och aktiviteter så att de kan fullfölja sin utbildning/yrkesutbildning.

| — | Rätt till adekvat yrkesutbildning för personer som frivilligt hjälper funktionshindrade vuxna och barn för att de skall kunna hjälpa på ett sätt som är enkom anpassat efter olika slag av funktionshinder. |
| --- | --- |

—

Rätt till adekvat yrkesutbildning för personer som frivilligt hjälper funktionshindrade vuxna och barn för att de skall kunna hjälpa på ett sätt som är enkom anpassat efter olika slag av funktionshinder.

| d) | Rätt till integrering






  — | Förebyggande och stegvis avveckling av alla barriärer för funktionshindrades tillträde till byggnader och anläggningar (även tillträde för hjälphundar) och allmänna transportmedel (inbegripet stationer och tjänster liksom transportinformation i begripliga former). |
| --- | --- | --- |

d)

Rätt till integrering

—

Förebyggande och stegvis avveckling av alla barriärer för funktionshindrades tillträde till byggnader och anläggningar (även tillträde för hjälphundar) och allmänna transportmedel (inbegripet stationer och tjänster liksom transportinformation i begripliga former).

| — | Rätt till ett eget boende på ett värdigt sätt i samhället i stället för på en institution, med rätt till tillgänglighet i bostäder och/eller bostäder med särskilt stöd, samt vid behov andra stödtjänster för att underlätta eget boende. |
| --- | --- |

—

Rätt till ett eget boende på ett värdigt sätt i samhället i stället för på en institution, med rätt till tillgänglighet i bostäder och/eller bostäder med särskilt stöd, samt vid behov andra stödtjänster för att underlätta eget boende.

| — | Rätt att få tillgång till de tekniska hjälpmedel och den assistans som behövs för att funktionshindrade skall kunna leva ett mera självständigt liv. |
| --- | --- |

—

Rätt att få tillgång till de tekniska hjälpmedel och den assistans som behövs för att funktionshindrade skall kunna leva ett mera självständigt liv.

| — | Lagfäst tillgång till varor och tjänster utan diskriminering. |
| --- | --- |

—

Lagfäst tillgång till varor och tjänster utan diskriminering.

| — | Personalen vid alla ämbetsverk och organisationer bör få utbildning för bli mer medveten om funktionshinder. |
| --- | --- |

—

Personalen vid alla ämbetsverk och organisationer bör få utbildning för bli mer medveten om funktionshinder.

| e) | Medborgerliga och politiska rättigheter






  — | Lika medborgarrättigheter samt icke-diskriminering i bestämmelserna om invandring. |
| --- | --- | --- |

e)

Medborgerliga och politiska rättigheter

—

Lika medborgarrättigheter samt icke-diskriminering i bestämmelserna om invandring.

| — | Rätt att rösta fritt och hemligt med lämpliga upplysningar och hjälpmedel (lättillgängliga vallokaler, mobil röstning eller poströstning samt röstsedlar och information om kandidater och politiska partier i begripliga former och på ett lättfattligt språk) samt rätt att bli vald. |
| --- | --- |

—

Rätt att rösta fritt och hemligt med lämpliga upplysningar och hjälpmedel (lättillgängliga vallokaler, mobil röstning eller poströstning samt röstsedlar och information om kandidater och politiska partier i begripliga former och på ett lättfattligt språk) samt rätt att bli vald.

| — | Främjande av funktionshindrades delaktighet i samhällslivet och rätt att delta vid utformningen av åtgärder som påverkar funktionshindrade direkt och/eller indirekt, samtidigt som all lagstiftning skall ha konsekvensbedömningar för funktionshindrade. |
| --- | --- |

—

Främjande av funktionshindrades delaktighet i samhällslivet och rätt att delta vid utformningen av åtgärder som påverkar funktionshindrade direkt och/eller indirekt, samtidigt som all lagstiftning skall ha konsekvensbedömningar för funktionshindrade.

| — | Rätt till yttrandefrihet (erkännande av teckenspråk och blindskrift). |
| --- | --- |

—

Rätt till yttrandefrihet (erkännande av teckenspråk och blindskrift).

| — | Rätt att få information, inbegripet offentliga dokument på ett tydligt och enkelt språk, utan specialtermer och i begripliga former (inbegripet lämplig utformning på sedlar och mynt så att de kan kännas igen av blinda och synskadade personer). |
| --- | --- |

—

Rätt att få information, inbegripet offentliga dokument på ett tydligt och enkelt språk, utan specialtermer och i begripliga former (inbegripet lämplig utformning på sedlar och mynt så att de kan kännas igen av blinda och synskadade personer).

| f) | Tillgång till ekonomiskt stöd






  — | Rätt till tillräckliga och passande offentliga bidrag som möjliggör ett värdigt liv. |
| --- | --- | --- |

f)

Tillgång till ekonomiskt stöd

—

Rätt till tillräckliga och passande offentliga bidrag som möjliggör ett värdigt liv.

| — | Rätt till ersättning genom socialförsäkringen för de extra kostnader som hänger samman med funktionshindrades och, om tillämpligt, deras vårdares särskilda behov. |
| --- | --- |

—

Rätt till ersättning genom socialförsäkringen för de extra kostnader som hänger samman med funktionshindrades och, om tillämpligt, deras vårdares särskilda behov.

| g) | Tillgång till hälso- och sjukvård






  — | Rätt till lika tillgång till hälso- och sjukvårdstjänster (bland annat genom tillhandahållande av väl avvägd, objektiv och lämpligt presenterad information om tillgängliga hälso- och sjukvårdstjänster). |
| --- | --- | --- |

g)

Tillgång till hälso- och sjukvård

—

Rätt till lika tillgång till hälso- och sjukvårdstjänster (bland annat genom tillhandahållande av väl avvägd, objektiv och lämpligt presenterad information om tillgängliga hälso- och sjukvårdstjänster).

| — | Rätt att personligen samtycka och ge tillåtelse till behandling och åtgärder som berör en själv. I de fall då denna rätt måste begränsas för personer med psykiska funktionshinder skall det för att förebygga missbruk införas lagfästa garantier och periodisk översyn. |
| --- | --- |

—

Rätt att personligen samtycka och ge tillåtelse till behandling och åtgärder som berör en själv. I de fall då denna rätt måste begränsas för personer med psykiska funktionshinder skall det för att förebygga missbruk införas lagfästa garantier och periodisk översyn.

| — | Rätt att få ta del av personuppgifter och upplysningar om den egna hälsovårdssituationen. |
| --- | --- |

—

Rätt att få ta del av personuppgifter och upplysningar om den egna hälsovårdssituationen.

| — | Rätt att behandlas och få rådgivning av medicinsk personal som har genomgått en utbildning för kunskap om funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

—

Rätt att behandlas och få rådgivning av medicinsk personal som har genomgått en utbildning för kunskap om funktionsnedsättning.

| h) | Tillgång till kultur och fritid






  — | Rätt att ha tillgång till TV, radio och Internet (bland annat med ljudbeskrivningar, tolkning till teckenspråk och undertextning av program, där det är lämpligt). |
| --- | --- | --- |

h)

Tillgång till kultur och fritid

—

Rätt att ha tillgång till TV, radio och Internet (bland annat med ljudbeskrivningar, tolkning till teckenspråk och undertextning av program, där det är lämpligt).

| — | Rätt till lika tillträde till samt deltagande på lika villkor i verksamheten vid alla inrättningar för nöje, kultur och idrott. |
| --- | --- |

—

Rätt till lika tillträde till samt deltagande på lika villkor i verksamheten vid alla inrättningar för nöje, kultur och idrott.

| — | Integrering av funktionshindrade i traditionella idrotter och idrottstävlingar. |
| --- | --- |

—

Integrering av funktionshindrade i traditionella idrotter och idrottstävlingar.

| i) | Likhet inför de rättsvårdande myndigheterna och rätt till rättsskydd






  — | Rätt till juridisk rådgivning, fri tolkning, översättningstjänster eller kommunikationsvägledning, alltefter behov, varvid ingen diskriminering skall få förekomma av personer som inte kan kommunicera verbalt. |
| --- | --- | --- |

i)

Likhet inför de rättsvårdande myndigheterna och rätt till rättsskydd

—

Rätt till juridisk rådgivning, fri tolkning, översättningstjänster eller kommunikationsvägledning, alltefter behov, varvid ingen diskriminering skall få förekomma av personer som inte kan kommunicera verbalt.

| — | Rätt till brottsofferskydd och ersättning som anpassas efter de särskilda förhållanden som uppkommer på grund av ett funktionshinder. |
| --- | --- |

—

Rätt till brottsofferskydd och ersättning som anpassas efter de särskilda förhållanden som uppkommer på grund av ett funktionshinder.

| — | Rätt att bli praktiserande jurist, domare eller jurymedlem och att få det stöd som kan behövas för att utföra dessa uppgifter. |
| --- | --- |

—

Rätt att bli praktiserande jurist, domare eller jurymedlem och att få det stöd som kan behövas för att utföra dessa uppgifter.

| 20. | Europaparlamentet anser att en övervakningskommitté i FN:s regi om rättigheter för funktionshindrade, som bör vara sammansatt med en majoritet av funktionshindrade, bör inrättas som ett kraftfullt och effektivt övervakningssystem för att identifiera åtgärder för att övervinna hinder och förbättra genomförandet av konventionen genom att:






  — | utvärdera rapporter som regelbundet tillhandahållits av stater och icke-statliga organisationer om framsteg och problem i genomförandet av konventionen och ge rekommendationer till dessa stater, |
| --- | --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att en övervakningskommitté i FN:s regi om rättigheter för funktionshindrade, som bör vara sammansatt med en majoritet av funktionshindrade, bör inrättas som ett kraftfullt och effektivt övervakningssystem för att identifiera åtgärder för att övervinna hinder och förbättra genomförandet av konventionen genom att:

—

utvärdera rapporter som regelbundet tillhandahållits av stater och icke-statliga organisationer om framsteg och problem i genomförandet av konventionen och ge rekommendationer till dessa stater,

| — | identifiera samarbetsområden bland staterna och mellan staterna och de behöriga organen för att underlätta genomförandet av konventionen, |
| --- | --- |

—

identifiera samarbetsområden bland staterna och mellan staterna och de behöriga organen för att underlätta genomförandet av konventionen,

| — | motta klagomål från enskilda eller icke-statliga organisationer och svara på framställningar om oberoende undersökningar. |
| --- | --- |

—

motta klagomål från enskilda eller icke-statliga organisationer och svara på framställningar om oberoende undersökningar.

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Förenta nationerna, rådet, kommissionen, medlemsstaternas och de blivande medlemsstaternas regeringar samt Mexikos regering. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Förenta nationerna, rådet, kommissionen, medlemsstaternas och de blivande medlemsstaternas regeringar samt Mexikos regering.

---

(1)  EGT C 364, 18.12.2000.

(2)  EGT C 187, 18.7.1988, s. 236.

(3)  EGT C 379, 7.12.1998, s. 66.

(4)  EGT C 21 E, 24.1.2002, s. 246.

(5)  EGT C 140 E, 13.6.2002, s. 599.

(6)  EGT L 335, 19.12.2001, s. 15.

(7)  EGT L 303, 2.12.2000, s. 16.

---

Torsdag 4 september 2003

| 25.3.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 76/238 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 76/238

---

PROTOKOLL

(2004/C 76 E/04)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Alejo VIDAL-QUADRAS ROCA

Vice talman

1.   Öppnande av sammanträdet

Sammanträdet öppnades kl. 10.05.

Talmannen påminde om att det i dag var 40 år sedan Robert Schuman avled; han var ordförande för Europeiska parlamentariska församlingen 1958-1960 och en av Europeiska gemenskapernas grundare.

2.   Inkomna dokument

Talmannen hade mottagit följande dokument:

| 1) | från rådet och kommissionen:







  — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om tillämplig lag för utomobligatoriska förpliktelser (Rom II) (KOM(2003) 427 — C5-0338/2003 — 2003/0168(COD))







  hänvisat till | ansvarigt utskott: | JURI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | LIBE |
| rättslig grund: | artikel 61 i EG-fördraget |

1)

från rådet och kommissionen:

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om tillämplig lag för utomobligatoriska förpliktelser (Rom II) (KOM(2003) 427 — C5-0338/2003 — 2003/0168(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott:

JURI

rådgivande utskott:

LIBE

rättslig grund:

artikel 61 i EG-fördraget

| — | Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av gemensamma regler om kompensation och assistans till passagerare vid nekad ombordstigning och inställda eller kraftigt försenade flygningar och om upphävande av förordning (EEG) nr 295/91 (KOM(2003) 496 — C5-0396/2003 — 2001/0305(COD))







  hänvisat till | ansvarigt utskott: | RETT |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | ENVI |
| rättslig grund: | artikel 80.2 i EG-fördraget |

—

Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av gemensamma regler om kompensation och assistans till passagerare vid nekad ombordstigning och inställda eller kraftigt försenade flygningar och om upphävande av förordning (EEG) nr 295/91 (KOM(2003) 496 — C5-0396/2003 — 2001/0305(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott:

RETT

rådgivande utskott:

ENVI

rättslig grund:

artikel 80.2 i EG-fördraget

| — | Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi och transporter (KOM(2003) 501 — C5-0398/2003 — 2000/0117(COD))







  hänvisat till | ansvarigt utskott: | JURI |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | ECON, ITRE, EMPL, ENVI |
| rättslig grund: | artikel 47.2 samt artiklarna 55 och 95 i EG-fördraget |

—

Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi och transporter (KOM(2003) 501 — C5-0398/2003 — 2000/0117(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott:

JURI

rådgivande utskott:

ECON, ITRE, EMPL, ENVI

rättslig grund:

artikel 47.2 samt artiklarna 55 och 95 i EG-fördraget

| — | Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av varor, tjänster och byggentreprenader (KOM(2003) 503 — C5-0399/2003 — 2000/0115(COD))







  hänvisat till | ansvarigt utskott: | JURI |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | ECON, ITRE, EMPL, ENVI |
| rättslig grund: | artikel 47.2 samt artiklarna 55 och 95 i EG-fördraget |

—

Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av varor, tjänster och byggentreprenader (KOM(2003) 503 — C5-0399/2003 — 2000/0115(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott:

JURI

rådgivande utskott:

ECON, ITRE, EMPL, ENVI

rättslig grund:

artikel 47.2 samt artiklarna 55 och 95 i EG-fördraget

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett europeiskt centrum (för förebyggande och kontroll av sjukdomar) (KOM(2003) 441 — C5-0400/2003 — 2003/0174(COD))







  hänvisat till | ansvarigt utskott: | ENVI |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | BUDG |
| rättslig grund: | artikel 152.4 i EG-fördraget |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett europeiskt centrum (för förebyggande och kontroll av sjukdomar) (KOM(2003) 441 — C5-0400/2003 — 2003/0174(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott:

ENVI

rådgivande utskott:

BUDG

rättslig grund:

artikel 152.4 i EG-fördraget

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om statistik om informationsamhället (KOM(2003) 509 — C5-0401/2003 — 2003/0199(COD))







  hänvisat till | ansvarigt utskott: | ITRE |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | BUDG, ECON |
| rättslig grund: | artikel 285.1 i EG-fördraget |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om statistik om informationsamhället (KOM(2003) 509 — C5-0401/2003 — 2003/0199(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott:

ITRE

rådgivande utskott:

BUDG, ECON

rättslig grund:

artikel 285.1 i EG-fördraget

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direkta investeringar (KOM(2003) 507 — C5-0402/2003 — 2003/0200(COD))







  hänvisat till | ansvarigt utskott: | ITRE |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | BUDG, ECON |
| rättslig grund: | artikel 285.1 i EG-fördraget |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direkta investeringar (KOM(2003) 507 — C5-0402/2003 — 2003/0200(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott:

ITRE

rådgivande utskott:

BUDG, ECON

rättslig grund:

artikel 285.1 i EG-fördraget

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna vad gäller tillgången till Schengens informationssystem för de enheter som ansvarar för att utfärda registreringsbevis för fordon i medlemsstaterna (KOM(2003) 510 — C5-0412/2003 — 2003/0198(COD))







  hänvisat till | ansvarigt utskott: | LIBE |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | RETT |
| rättslig grund: | artikel 71.1 i EG-fördraget |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna vad gäller tillgången till Schengens informationssystem för de enheter som ansvarar för att utfärda registreringsbevis för fordon i medlemsstaterna (KOM(2003) 510 — C5-0412/2003 — 2003/0198(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott:

LIBE

rådgivande utskott:

RETT

rättslig grund:

artikel 71.1 i EG-fördraget

| — | Förslag till anslagsöverföring 21/2003 från kapitel till kapitel inom avsnitt III — kommissionen — del B — Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (SEK(2003) 941 — C5-0413/2003 — 2003/2169(GBD))







  hänvisat till | ansvarigt utskott: | BUDG |
| --- | --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring 21/2003 från kapitel till kapitel inom avsnitt III — kommissionen — del B — Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (SEK(2003) 941 — C5-0413/2003 — 2003/2169(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott:

BUDG

| — | Förslag till anslagsöverföring 22/2003 från kapitel till kapitel inom avsnitt III — kommissionen — del B — Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (SEK(2003) 940 — C5-0414/2003 — 2003/2170(GBD))







  hänvisat till | ansvarigt utskott: | BUDG |
| --- | --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring 22/2003 från kapitel till kapitel inom avsnitt III — kommissionen — del B — Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (SEK(2003) 940 — C5-0414/2003 — 2003/2170(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott:

BUDG

| — | Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett system med miljöpoäng för transport med tung lastbil genom Österrike 2004 (KOM(2003) 531 — C5-0415/2003 — 2001/0310(COD))







  hänvisat till | ansvarigt utskott: | RETT |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | ENVI |
| rättslig grund: | artikel 71.1 i EG-fördraget |

—

Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett system med miljöpoäng för transport med tung lastbil genom Österrike 2004 (KOM(2003) 531 — C5-0415/2003 — 2001/0310(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott:

RETT

rådgivande utskott:

ENVI

rättslig grund:

artikel 71.1 i EG-fördraget

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om användning av Europeiska unionens solidaritetsfond enligt punkt 3 i det interinstitutionella avtalet av den 7 november 2002 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om finansieringen av Europeiska unionens solidaritetsfond som komplettering till det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (KOM(2003) 529 — C5-0418/2003 — 2003/0206(ACI))







  hänvisat till | ansvarigt utskott: | BUDG |
| --- | --- | --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om användning av Europeiska unionens solidaritetsfond enligt punkt 3 i det interinstitutionella avtalet av den 7 november 2002 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om finansieringen av Europeiska unionens solidaritetsfond som komplettering till det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (KOM(2003) 529 — C5-0418/2003 — 2003/0206(ACI))

hänvisat till

ansvarigt utskott:

BUDG

| — | Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ramen för skapandet av ett gemensamt europeiskt luftrum (KOM(2003) 514 — C5-0419/2003 — 2001/0060(COD))







  hänvisat till | ansvarigt utskott: | RETT |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | JURI |
| rättslig grund: | artikel 80.2 i EG-fördraget |

—

Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ramen för skapandet av ett gemensamt europeiskt luftrum (KOM(2003) 514 — C5-0419/2003 — 2001/0060(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott:

RETT

rådgivande utskott:

JURI

rättslig grund:

artikel 80.2 i EG-fördraget

| — | Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillhandahållande av flygtrafiktjänster inom det gemensamma europeiska luftrummet (KOM(2003) 514 — C5-0420/2003 — 2001/0235(COD))







  hänvisat till | ansvarigt utskott: | RETT |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | JURI |
| rättslig grund: | artikel 80.2 i EG-fördraget |

—

Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillhandahållande av flygtrafiktjänster inom det gemensamma europeiska luftrummet (KOM(2003) 514 — C5-0420/2003 — 2001/0235(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott:

RETT

rådgivande utskott:

JURI

rättslig grund:

artikel 80.2 i EG-fördraget

| — | Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om planering och användning av det gemensamma europeiska luftrummet (KOM(2003) 514 — C5-0421/2003 — 2001/0236(COD))







  hänvisat till | ansvarigt utskott: | RETT |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | JURI |
| rättslig grund: | artikel 80.2 i EG-fördraget |

—

Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om planering och användning av det gemensamma europeiska luftrummet (KOM(2003) 514 — C5-0421/2003 — 2001/0236(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott:

RETT

rådgivande utskott:

JURI

rättslig grund:

artikel 80.2 i EG-fördraget

| — | Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om kompatibiliteten hos det europeiska nätet för flygledningstjänst (KOM(2003) 514 — C5-0422/2003 — 2001/0237(COD))







  hänvisat till | ansvarigt utskott: | RETT |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | JURI |
| rättslig grund: | artikel 80.2 i EG-fördraget |

—

Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om kompatibiliteten hos det europeiska nätet för flygledningstjänst (KOM(2003) 514 — C5-0422/2003 — 2001/0237(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott:

RETT

rådgivande utskott:

JURI

rättslig grund:

artikel 80.2 i EG-fördraget

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om reglering av utnyttjandet av flygplan som omfattas av volym 1, del II, kapitel 3 i bilaga 16 till konventionen om internationell civil luftfart, andra upplagan (1988) (kodifierad version) (KOM(2003) 524 — C5-0425/2003 — 2003/0207(COD))







  hänvisat till | ansvarigt utskott: | JURI |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | ENVI, RETT |
| rättslig grund: | artikel 80.2 i EG-fördraget |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om reglering av utnyttjandet av flygplan som omfattas av volym 1, del II, kapitel 3 i bilaga 16 till konventionen om internationell civil luftfart, andra upplagan (1988) (kodifierad version) (KOM(2003) 524 — C5-0425/2003 — 2003/0207(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott:

JURI

rådgivande utskott:

ENVI, RETT

rättslig grund:

artikel 80.2 i EG-fördraget

| 2) | resolutionsförslag (artikel 48 i arbetsordningen) från ledamöterna







  — | Marco Cappato om Förenta nationernas toppmöte om informationssamhället (WSIS) (B5-0394/2003).







  hänvisat till | ansvarigt utskott:: | ITRE |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

resolutionsförslag (artikel 48 i arbetsordningen) från ledamöterna

—

Marco Cappato om Förenta nationernas toppmöte om informationssamhället (WSIS) (B5-0394/2003).

hänvisat till

ansvarigt utskott::

ITRE

| — | Cristiana Muscardini om italienska gränsarbetare i Frankrike och Monaco (B5-0395/2003).







  hänvisat till | ansvarigt utskott: | EMPL |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: | ECON |

—

Cristiana Muscardini om italienska gränsarbetare i Frankrike och Monaco (B5-0395/2003).

hänvisat till

ansvarigt utskott:

EMPL

rådgivande utskott:

ECON

| — | Josu Ortuondo Larrea om 70-årsdagen för den framprovocerade hungersnöden i Ukraina (B5-0396/2003).







  hänvisat till | ansvarigt utskott: | AFET |
| --- | --- | --- | --- |

—

Josu Ortuondo Larrea om 70-årsdagen för den framprovocerade hungersnöden i Ukraina (B5-0396/2003).

hänvisat till

ansvarigt utskott:

AFET

3.   Regionala språk och den kulturella mångfalden (debatt)

Betänkande med rekommendationer till kommissionen om europeiska regionala och mindre använda språk — minoritetsspråken inom EU — med beaktande av utvidgningen och den kulturella mångfalden [2003/2057(INI)] — Utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning, medier och idrott. Föredragande: Michl Ebner (A5-0271/2003)

Michl Ebner redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Viviane Reding (ledamot av kommissionen).

Talare: Theresa Zabell för PPE-DE-gruppen, Myrsini Zorba för PSE-gruppen, Joan Vallvé för ELDR-gruppen, Eurig Wyn för Verts/ALE-gruppen, Seán Ó Neachtain för UEN-gruppen, Alain Esclopé för EDD-gruppen, Bruno Gollnisch, grupplös, Maria Martens, Christa Prets, Astrid Thors, Miquel Mayol i Raynal, Marco Cappato, Mathieu J.H. Grosch, Ulpu Iivari, Josu Ortuondo Larrea, Mario Borghezio, Michael Gahler, Raimon Obiols i Germà och Johannes Voggenhuber.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 8.

ORDFÖRANDESKAP: Gérard ONESTA

Vice talman

4.   Television utan gränser (debatt)

Betänkande om television utan gränser [2003/2033(INI)] — Utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning, medier och idrott. Föredragande: Roy Perry (A5-0251/2003)

Roy Perry redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Viviane Reding (ledamot av kommissionen).

Talare: Ioannis Koukiadis (föredragande av yttrande från utskottet JURI), Marielle De Sarnez för PPE-DEgruppen, Karin Junker för PSE-gruppen, Maria Johanna (Marieke) Sanders-ten Holte för ELDR-gruppen, Geneviève Fraisse för GUE/NGL-gruppen, Daniel Marc Cohn-Bendit för Verts/ALE-gruppen, Mariotto Segni för UEN-gruppen, Ruth Hieronymi, Christa Prets, Giovanni Procacci, Theresa Zabell och Phillip Whitehead.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 17.

5.   Meddelande om rådets gemensamma ståndpunkter

Talmannen hade, i enlighet med artikel 74.1 i arbetsordningen, mottagit rådets gemensamma ståndpunkter, skälen till antagandet av dessa samt kommissionens ståndpunkter om följande dokument:

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv om fastställande av kvalitets- och säkerhetsnormer för donation, tillvaratagande, kontroll, bearbetning, förvaring och distribution av mänskliga vävnader och celler (C5-0416/2003 — 2002/0128(COD) — 10133/3/2003 — 11379/2003 — SEK(2003) 906)







  hänvisat till | ansvarigt utskott: | ENVI |
| --- | --- | --- | --- |
| rådgivande utskott vid första behandlingen: | BUDG, JURI |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv om fastställande av kvalitets- och säkerhetsnormer för donation, tillvaratagande, kontroll, bearbetning, förvaring och distribution av mänskliga vävnader och celler (C5-0416/2003 — 2002/0128(COD) — 10133/3/2003 — 11379/2003 — SEK(2003) 906)

hänvisat till

ansvarigt utskott:

ENVI

rådgivande utskott vid första behandlingen:

BUDG, JURI

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv om mätintrument (C5-0417/2003 — 2000/0233(COD) — 9681/4/2003 — 11172/2003 — SEK(2003) 939)







  hänvisat till | anvarigt utskott: | ITRE |
| --- | --- | --- | --- |
| rådgivande utskott vid första behandlingen: | JURI | |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv om mätintrument (C5-0417/2003 — 2000/0233(COD) — 9681/4/2003 — 11172/2003 — SEK(2003) 939)

hänvisat till

anvarigt utskott:

ITRE

rådgivande utskott vid första behandlingen:

JURI

Den tidsfrist på tre månader som parlamentet har för att yttra sig började således löpa påföljande dag, den 5 september 2003.

6.   Kulturindustrin (debatt)

Betänkande om kulturindustrin [2002/2127(INI)] — Utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning, medier och idrott. Föredragande: Myrsini Zorba (A5-0276/2003)

Myrsini Zorba redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Viviane Reding (ledamot av kommissionen).

Talare: Seán Ó Neachtain (föredragande av yttrande från utskottet ITRE), Marielle De Sarnez för PPE-DEgruppen, Pedro Aparicio Sánchez för PSE-gruppen, Maria Johanna (Marieke) Sanders-ten Holte för ELDRgruppen, Konstantinos Alyssandrakis för GUE/NGL-gruppen, Roberta Angelilli för UEN-gruppen, och Rodi Kratsa-Tsagaropoulou.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 18.

ORDFÖRANDESKAP: Joan COLOM I NAVAL

Vice talman

Talare: Claude Turmes protesterade mot vad han ansåg vara presstjänstens otillräckliga täckning på tyska vad gäller sammanfattningen av onsdagens debatter och bad talmannen undersöka detta. (Talmannen noterade denna begäran).

OMRÖSTNING

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilaga 1 till protokollet.

7.   Utvecklingspolitik och genomförande av det yttre biståndet (2001) (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om kommissionens årsrapport 2001 till rådet och Europaparlamentet om EG:s utvecklingspolitik och genomförande av det yttre biståndet [KOM(2002) 490 — C5-0607/2002 — 2002/2246(INI)] — Utskottet för utveckling och samarbete. Föredragande: Miguel Angel Martínez Martínez (A5-0209/2003)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 1)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2003) 0371)

8.   Regionala språk och den kulturella mångfalden (omröstning)

Betänkande med rekommendationer till kommissionen om europeiska regionala och mindre använda språk — minoritetsspråken inom EU — med beaktande av utvidgningen och den kulturella mångfalden [2003/2057(INI)] — Utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning, medier och idrott. Föredragande: Michl Ebner (A5-0271/2003)

(Kvalificerad majoritet erfordrades förutom för ändringsförslagen 4 och 5 (enkel majoritet))

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 2)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P5_TA(2003) 0372)

Inlägg om omröstningen:

| — | Theresa Zabell påpekade ett språkligt fel i den spanska språkversionen av punkt 14 i bilagan. |
| --- | --- |

—

Theresa Zabell påpekade ett språkligt fel i den spanska språkversionen av punkt 14 i bilagan.

| — | Joan Vallvé, för ELDR-gruppen, lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 3. |
| --- | --- |

—

Joan Vallvé, för ELDR-gruppen, lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 3.

9.   Följderna av sommarens intensiva värmebölja (omröstning)

Resolutionsförslag (B5-0373, 0377, 0390, 0391, 0392 och 0393/2003).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 3)

RESOLUTIONSFÖRSLAG B5-0373/2003

Förkastades.

GEMENSAMT RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B5-0377/2003 (ersätter resolutionsförslagen B5-0377, 0390, 0391, 0392 och 0393/2003):

inlämnat av följande ledamöter:

| — | Carlos Coelho, Françoise Grossetête, Francesco Fiori och Concepció Ferrer för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Carlos Coelho, Françoise Grossetête, Francesco Fiori och Concepció Ferrer för PPE-DE-gruppen,

| — | Enrique Barón Crespo, Johannes (Hannes) Swoboda och Dagmar Roth-Behrendt för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Enrique Barón Crespo, Johannes (Hannes) Swoboda och Dagmar Roth-Behrendt för PSE-gruppen,

| — | Frédérique Ries för ELDR-gruppen, |
| --- | --- |

—

Frédérique Ries för ELDR-gruppen,

| — | Ilda Figueiredo, Sylviane H. Ainardi, Michel-Ange Scarbonchi, Salvador Jové Peres och María Luisa Bergaz Conesa för GUE/NGL-gruppen, |
| --- | --- |

—

Ilda Figueiredo, Sylviane H. Ainardi, Michel-Ange Scarbonchi, Salvador Jové Peres och María Luisa Bergaz Conesa för GUE/NGL-gruppen,

| — | José Ribeiro e Castro och Sebastiano (Nello) Musumeci för UEN-gruppen. |
| --- | --- |

—

José Ribeiro e Castro och Sebastiano (Nello) Musumeci för UEN-gruppen.

Antogs (P5_TA(2003) 0373)

10.   EU:s förbindelser med Kuba (omröstning)

Resolutionsförslag (B5-0365, 0366, 0367, 0368, 0369 och 0370/2003).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 4)

GEMENSAMT RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B5-0365/2003 (ersätter resolutionsförslagen B5-0365, 0366, 0367, 0368, 0369 och 0370/2003):

inlämnat av följande ledamöter:

| — | Gerardo Galeote Quecedo, Concepció Ferrer och José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra för PPE-DEgruppen, |
| --- | --- |

—

Gerardo Galeote Quecedo, Concepció Ferrer och José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra för PPE-DEgruppen,

| — | Jannis Sakellariou och Raimon Obiols i Germà för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Jannis Sakellariou och Raimon Obiols i Germà för PSE-gruppen,

| — | Bob van den Bos för ELDR-gruppen, |
| --- | --- |

—

Bob van den Bos för ELDR-gruppen,

| — | Marie Anne Isler Béguin och Joost Lagendijk för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Marie Anne Isler Béguin och Joost Lagendijk för Verts/ALE-gruppen,

| — | Luís Queiró, José Ribeiro e Castro och Gerard Collins för UEN-gruppen. |
| --- | --- |

—

Luís Queiró, José Ribeiro e Castro och Gerard Collins för UEN-gruppen.

Antogs (P5_TA(2003) 0374)

11.   De mänskliga rättigheterna i världen under 2002 och EU:s politik (omröstning)

Betänkande om de mänskliga rättigheterna i världen under 2002 och EU:s politik för de mänskliga rättigheterna [2002/2011(INI)] — Utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik. Föredragande: Bob van den Bos (A5-0274/2003)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 5)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P5_TA(2003)0375)

Inlägg om omröstningen:

| — | Rainer Wieland begärde att elektronisk omröstning skulle göras beträffande ändringsförslag 16. Talmannen motsatte sig detta, då han ansåg att resultatet av omröstningen var tillräckligt klart. Geoffrey Van Orden, Christopher Heaton-Harris och föredraganden gjorde inlägg för att stödja denna begäran. |
| --- | --- |

—

Rainer Wieland begärde att elektronisk omröstning skulle göras beträffande ändringsförslag 16. Talmannen motsatte sig detta, då han ansåg att resultatet av omröstningen var tillräckligt klart. Geoffrey Van Orden, Christopher Heaton-Harris och föredraganden gjorde inlägg för att stödja denna begäran.

| — | Jan Mulder lade fram ett muntligt ändringsförslag syftande till att införa en ny punkt 39a. |
| --- | --- |

—

Jan Mulder lade fram ett muntligt ändringsförslag syftande till att införa en ny punkt 39a.

| — | Föredraganden lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 120. |
| --- | --- |

—

Föredraganden lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 120.

12.   Situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2002) (omröstning)

Betänkande om situationen när det gäller de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2002) [2002/2013(INI)] — Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor. Föredragande: Fodé Sylla (A5-0281/2003)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 6)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P5_TA(2003)0376)

Inlägg om omröstningen:

| — | Jorge Salvador Hernández Mollar, ordförande i utskottet LIBE, lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 135. Maurizio Turco motsatte sig att detta muntliga ändringsförslag beaktades. Ändringsförslaget beaktades likväl. |
| --- | --- |

—

Jorge Salvador Hernández Mollar, ordförande i utskottet LIBE, lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 135. Maurizio Turco motsatte sig att detta muntliga ändringsförslag beaktades. Ändringsförslaget beaktades likväl.

| — | Thierry Cornillet drog tillbaka ändringsförslag 4. |
| --- | --- |

—

Thierry Cornillet drog tillbaka ändringsförslag 4.

| — | Föredraganden motsatte sig ändringsförslag om strykning som ingetts avseende vissa delar av resolutionsförslaget. |
| --- | --- |

—

Föredraganden motsatte sig ändringsförslag om strykning som ingetts avseende vissa delar av resolutionsförslaget.

| — | Giuseppe Di Lello Finuoli gjorde ett inlägg om ändringsförslag 41. |
| --- | --- |

—

Giuseppe Di Lello Finuoli gjorde ett inlägg om ändringsförslag 41.

| — | Ilka Schröder gjorde ett inlägg efter omröstningen om ändringsförslag 25. |
| --- | --- |

—

Ilka Schröder gjorde ett inlägg efter omröstningen om ändringsförslag 25.

| — | Föredraganden lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 39. |
| --- | --- |

—

Föredraganden lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 39.

13.   Förvaltning av vatten i utvecklingsländer (omröstning)

Betänkande om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om förvaltning av vatten i utvecklingsländer och prioriteringar för EU:s utvecklingssamarbete [KOM(2002) 132 — C5-0335/2002–2002/2179(COS)] — Utskottet för utveckling och samarbete. Föredragande: Paul A.A.J.G. Lannoye (A5-0273/2003)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 7)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P5_TA(2003)0377)

Inlägg om omröstningen:

| — | Karsten Knolle, för PPE-DE-gruppen, lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 15. |
| --- | --- |

—

Karsten Knolle, för PPE-DE-gruppen, lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 15.

| — | Föredraganden lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 2, som inte beaktades då PSE-gruppen, som stod bakom ändringsförslaget, motsatte sig detta. |
| --- | --- |

—

Föredraganden lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 2, som inte beaktades då PSE-gruppen, som stod bakom ändringsförslaget, motsatte sig detta.

14.   Handel och utveckling (omröstning)

Betänkande om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om handel och utveckling ”Att hjälpa utvecklingsländerna att dra nytta av handeln” [KOM(2002) 513 — 2002/2282(INI)] — Utskottet för utveckling och samarbete. Föredragande: Luisa Morgantini (A5-0277/2003)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 8)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P5_TA(2003)0378)

15.   Hälsa och fattigdomsbekämpning i utvecklingsländerna (omröstning)

Betänkande om meddelandet från kommissionen om hälsa och fattigdomsbekämpning i utvecklingsländerna [KOM(2002) 129 — C5-0334/2002 — 2002/2178(COS)] — Utskottet för utveckling och samarbete. Föredragande: John Bowis (A5-0217/2003)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 9)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Godkändes (P5_TA(2003)0379)

16.   Icke-statliga aktörers deltagande i Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik (omröstning)

Betänkande om kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet och Ekonomiska och soicala kommittén om icke-statliga aktörers deltagande i Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik [KOM(2002) 598 — 2002/2283(INI)] — Utskottet för utveckling och samarbete. Föredragande: Richard Howitt (A5-0249/2003)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 10)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Godkändes (P5_TA(2003)0380)

17.   Television utan gränser (omröstning)

Betänkande om television utan gränser [2003/2033(INI)] — Utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning, medier och idrott. Föredragande: Roy Perry (A5-0251/2003)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 11)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P5_TA(2003)0381)

18.   Kulturindustrin (omröstning)

Betänkande om kulturindustrin [2002/2127(INI)] — Utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning, medier och idrott. Föredragande: Myrsini Zorba (A5-0276/2003)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 12)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P5_TA(2003)0382)

19.   Röstförklaringar

Skriftliga röstförklaringar:

Skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 137.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.

Muntliga röstförklaringar:

Betänkande Ebner — A5-0271/2003: Neil MacCormick och Bernd Posselt

Resolutionsförslag — RC-B5-0365/2003: Patsy Sörensen, Miguel Angel Martínez Martínez och Efstratios Korakas

Betänkande van den Bos — A5-0274/2003: Eija-Riitta Anneli Korhola, Rainer Wieland, Ward Beysen och Bernd Posselt

Betänkande Lannoye — A5-0273/2003: Linda McAvan

20.   Rättelser till avgivna röster

Följande ledamöter hade haft för avsikt att rösta enligt följande:

Betänkande Ebner — A5-0271/2003 — Bilaga

| — | punkt 8

  ja: Claude Turmes

  nedlagd röst: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou |
| --- | --- |

—

punkt 8

ja: Claude Turmes

nedlagd röst: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou

| — | punkt 18

  ja: Claude Turmes

  nedlagd röst: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou |
| --- | --- |

—

punkt 18

ja: Claude Turmes

nedlagd röst: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou

Resolutionsförslag RC-B5-0377/2003

| — | punkt 3

  ja: Miquel Mayol i Raynal |
| --- | --- |

—

punkt 3

ja: Miquel Mayol i Raynal

| — | ändringsförslag 3

  nej: Godelieve Quisthoudt-Rowohl |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 3

nej: Godelieve Quisthoudt-Rowohl

| — | ändringsförslag 5

  ja: Johanna L.A. Boogerd-Quaak |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 5

ja: Johanna L.A. Boogerd-Quaak

Betänkande van den Bos — A5-0274/2003

| — | ändringsförslag 11

  ja: Alexander Radwan, Paul Rübig

  nej: John Alexander Corrie |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 11

ja: Alexander Radwan, Paul Rübig

nej: John Alexander Corrie

| — | ändringsförslag 24, första delen

  nej: Françoise Grossetête |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 24, första delen

nej: Françoise Grossetête

| — | ändringsförslag 24, tredje delen

  ja: Torben Lund |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 24, tredje delen

ja: Torben Lund

Betänkande Sylla — A5-0281/2003

| — | ändringsförslag 36

  ja: Johanna L.A. Boogerd-Quaak

  nej: Richard Corbett, James (Jim) Fitzsimons |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 36

ja: Johanna L.A. Boogerd-Quaak

nej: Richard Corbett, James (Jim) Fitzsimons

| — | ändringsförslag 6

  nej: Véronique De Keyser, Sérgio Sousa Pinto, Monica Frassoni |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 6

nej: Véronique De Keyser, Sérgio Sousa Pinto, Monica Frassoni

| — | ändringsförslag 24

  nej: Richard A. Balfe |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 24

nej: Richard A. Balfe

| — | ändringsförslag 35, första delen

  nej: Bruno Gollnisch |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 35, första delen

nej: Bruno Gollnisch

| — | ändringsförslag 8

  nej: Joost Lagendijk, Monica Frassoni |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 8

nej: Joost Lagendijk, Monica Frassoni

| — | punkt 38, första delen

  nej: Roy Perry |
| --- | --- |

—

punkt 38, första delen

nej: Roy Perry

| — | ändringsförslag 20

  nej: Ewa Hedkvist Petersen |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 20

nej: Ewa Hedkvist Petersen

| — | ändringsförslag 12

  ja: ledamöterna i PSE-gruppen, Salvador Jové Peres, María Luisa Bergaz Conesa, Joan Vallvé, Carles-Alfred Gasòliba i Böhm, Pedro Marset Campos |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 12

ja: ledamöterna i PSE-gruppen, Salvador Jové Peres, María Luisa Bergaz Conesa, Joan Vallvé, Carles-Alfred Gasòliba i Böhm, Pedro Marset Campos

| — | ändringsförslag 2

  ja: Malcolm Harbour |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 2

ja: Malcolm Harbour

| — | ändringsförslag 39

  nej: Lone Dybkjær |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 39

nej: Lone Dybkjær

| — | ändringsförslag 14

  ja: Richard A. Balfe

  nej: Claude Turmes, Lone Dybkjær |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 14

ja: Richard A. Balfe

nej: Claude Turmes, Lone Dybkjær

| — | ändringsförslag 45

  ja: Malcolm Harbour

  ja: Claude Turmes |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 45

ja: Malcolm Harbour

ja: Claude Turmes

| — | ändringsförslag 30

  ja: Olga Zrihen |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 30

ja: Olga Zrihen

| — | ändringsförslag 47

  nej: Claude Turmes |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 47

nej: Claude Turmes

| — | ändringsförslag 18

  ja: Malcolm Harbour, Alexander Radwan

  nej: Lone Dybkjær |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 18

ja: Malcolm Harbour, Alexander Radwan

nej: Lone Dybkjær

| — | ändringsförslag 22

  ja: Alexander Radwan

  nej: Bruno Gollnisch |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 22

ja: Alexander Radwan

nej: Bruno Gollnisch

| — | ändringsförslag 23, första delen

  ja: Marie-Françoise Garaud, Yasmine Boudjenah, Michel J.M. Dary, Arlene McCarthy, Glyn Ford |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 23, första delen

ja: Marie-Françoise Garaud, Yasmine Boudjenah, Michel J.M. Dary, Arlene McCarthy, Glyn Ford

| — | ändringsförslag 23, andra delen

  ja: Olga Zrihen

  nej: Marie-Arlette Carlotti, Arlene McCarthy, Glyn Ford |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 23, andra delen

ja: Olga Zrihen

nej: Marie-Arlette Carlotti, Arlene McCarthy, Glyn Ford

| — | resolutionen (i sin helhet)

  ja: Claude Turmes |
| --- | --- |

—

resolutionen (i sin helhet)

ja: Claude Turmes

Betänkande Lannoye — A5-0273/2003

| — | ändringsförslag 15

  ja: Bernard Poignant

  nej: Ilda Figueiredo |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 15

ja: Bernard Poignant

nej: Ilda Figueiredo

| — | ändringsförslag 17S

  ja: Alexander Radwan

  nej: Claude Turmes, Olga Zrihen |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 17S

ja: Alexander Radwan

nej: Claude Turmes, Olga Zrihen

| — | ändringsförslag 5

  ja: Chantal Cauquil, Ilda Figueiredo, Hans-Peter Martin |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 5

ja: Chantal Cauquil, Ilda Figueiredo, Hans-Peter Martin

| — | resolutionen (i sin helhet)

  nedlagda röster: Armonia Bordes, Chantal Cauquil, Alain Krivine, Arlette Laguiller |
| --- | --- |

—

resolutionen (i sin helhet)

nedlagda röster: Armonia Bordes, Chantal Cauquil, Alain Krivine, Arlette Laguiller

Betänkande Morgantini — A5-0277/2003

| — | ändringsförslag 2

  ja: Alexander Radwan

  nej: Georges Berthu, Dominique F.C. Souchet, Olga Zrihen |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 2

ja: Alexander Radwan

nej: Georges Berthu, Dominique F.C. Souchet, Olga Zrihen

| — | ändringsförslag 5

  nej: Georges Berthu, Dominique F.C. Souchet |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 5

nej: Georges Berthu, Dominique F.C. Souchet

Betänkande Roy Perry — A5-0251/2003

| — | punkt 13

  nedlagd röst: Chantal Cauquil |
| --- | --- |

—

punkt 13

nedlagd röst: Chantal Cauquil

| — | punkt 22

  nedlagd röst: Chantal Cauquil |
| --- | --- |

—

punkt 22

nedlagd röst: Chantal Cauquil

| — | ändringsförslag 4S

  nej: Efstratios Korakas |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 4S

nej: Efstratios Korakas

| — | punkt 27

  ja: Lissy Gröner, Eurig Wyn |
| --- | --- |

—

punkt 27

ja: Lissy Gröner, Eurig Wyn

| — | punkt 36

  nej: Lissy Gröner |
| --- | --- |

—

punkt 36

nej: Lissy Gröner

| — | ändringsförslag 7

  ja: Othmar Karas |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 7

ja: Othmar Karas

| — | punkt 40

  ja: Lissy Gröner

  nej: Claude Turmes, Eurig Wyn |
| --- | --- |

—

punkt 40

ja: Lissy Gröner

nej: Claude Turmes, Eurig Wyn

Betänkande Zorba — A5-0276/2003

| — | ändringsförslag 12

  nej: Rainer Wieland |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 12

nej: Rainer Wieland

| — | ändringsförslag 7

  ja: Claude Turmes |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 7

ja: Claude Turmes

Ledamöter som meddelat att de inte deltagit i omröstningen:

Armonia Bordes, Chantal Cauquil och Arlette Laguiller hade varit närvarande men inte deltagit i omröstningen om betänkandena av Morgantini A5-0277/2003 och Bowis A5-0217/2003 samt resolutionsförslaget RC-B5-0365/2003.

Dagmar Roth-Behrendt hade inte deltagit i omröstningen om betänkandena av Lannoye A5-0273/2003, Morgantini A5-0277/2003, Bowis A5-0217/2003, Howitt A5-0249/2003, Perry A5-0251/2003 och Zorba A5-0276/2003.

SLUT PÅ OMRÖSTNINGEN

(Sammanträdet avbröts kl. 13.55 och återupptogs kl. 15.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Alonso José PUERTA

Vice talman

21.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

*

- *

Brice Hortefeux hade varit närvarande vid torsdagens sammanträde men hade inte undertecknat närvarolistan.

22.   Tillämpning av associationsavtalet mellan EG och Israel (uttalande följt av debatt)

Uttalande av kommissionen: Tillämpning av associationsavtalet mellan EG och Israel

Poul Nielson (ledamot av kommissionen) gjorde ett uttalande.

Talare: John Walls Cushnahan för PPE-DE-gruppen, Proinsias De Rossa för PSE-gruppen, Bill Newton Dunn för ELDR-gruppen, Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen, Jan Dhaene för Verts/ALE-gruppen, Bastiaan Belder för EDD-gruppen, Olivier Dupuis, grupplös, Michael Gahler, Yasmine Boudjenah, Joost Lagendijk, Ulla Margrethe Sandbæk, Charles Tannock, Alima Boumediene-Thiery, Cristina Gutiérrez-Cortines, Eija-Riitta Anneli Korhola, Mary Elizabeth Banotti och Poul Nielson.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

23.   Traditionella AVS-bananleverantörer (debatt)

Betänkande om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om den särskilda ramen för bistånd till traditionella AVS-bananleverantörer (rådets förordning (EG) nr 856/1999) — Tvåårsrapport från kommissionen 2002 [KOM(2002) 763 — 2003/2091(INI)] — Utskottet för utveckling och samarbete. Föredragande: Fernando Fernández Martín (A5-0164/2003)

Fernando Fernández Martín (föredragande) redogjorde för betänkandet.

Talare: Poul Nielson (ledamot av kommissionen).

Talare: Manuel Medina Ortega för PSE-gruppen, och Paulo Casaca.

ORDFÖRANDESKAP: David W. MARTIN

Vice talman

Talare: Poul Nielson.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 31.

24.   Obundet bistånd: öka biståndets effektivitet (debatt)

Betänkande om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om ”Obundet bistånd: öka biståndets effektivitet” [KOM(2002) 639 — C5-0626/2002 — 2002/2284(INI)] — Utskottet för utveckling och samarbete. Föredragande: Fernando Fernández Martín (A5-0190/2003)

Fernando Fernández Martín (föredragande) redogjorde för betänkandet.

Talare: Poul Nielson (ledamot av kommissionen).

Talare: Eryl Margaret McNally, ersättare, Neena Gill (föredragande av yttrande från utskottet ITRE), Eija-Riitta Anneli Korhola, Miguel Angel Martínez Martínez och Poul Nielson.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 32.

DEBATTER OM FALL AV KRÄNKNINGAR AV DE MÄNSKLIGA RÄTTIGHETERNA SAMT AV DEMOKRATISKA OCH RÄTTSSTATLIGA PRINCIPER

(För rubriker och författare till resolutionsförslagen, se protokollet av den 2 september 2003, punkt 2).

25.   Indien: attentatet i Bombay (debatt)

Nästa punkt på föredragningslistan var en gemensam debatt om sex resolutionsförslag (B5-0371, 0376, 0379, 0381, 0386 och 0387/2003)

Neil MacCormick, Bob van den Bos, Paulo Casaca och Charles Tannock presenterade resolutionsförslagen.

Talare: Geoffrey Van Orden för PPE-DE-gruppen, Glyn Ford för PSE-gruppen, Ward Beysen, grupplös, och Poul Nielson (ledamot av kommissionen).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning:
  punkt 28.

26.   Liberia (debatt)

Nästa punkt på föredragningslistan var en gemensam debatt om sex resolutionsförslag (B5-0372, 0375, 0380, 0382, 0385 och 0388/2003)

Glyn Ford och Bashir Khanbhai presenterade resolutionsförslagen.

Talare: Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen, och Poul Nielson (ledamot av kommissionen).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 29.

27.   Burma (Myanmar) (debatt)

Nästa punkt på föredragningslistan var en gemensam debatt om fem resolutionsförslag (B5-0374, 0378, 0383, 0384 och 0389/2003)

Bob van den Bos, Glyn Ford, Yasmine Boudjenah och Geoffrey Van Orden presenterade resolutionsförslagen.

Talare: Thomas Mann för PPE-DE-gruppen, Ulla Margrethe Sandbæk för EDD-gruppen, James Nicholson och Poul Nielson (ledamot av kommissionen).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 30.

SLUT PÅ DEBATTEN OM FALL AV KRÄNKNINGAR AV DE MÄNSKLIGA RÄTTIGHETERNA SAMT AV DEMOKRATISKA OCH RÄTTSSTALIGA PRINCIPER

OMRÖSTNING

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilaga 1 till protokollet.

28.   Indien: attentatet i Bombay (omröstning)

Resolutionsförslag B5-0371, 0376, 0379, 0381, 0386 och 0387/2003

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 13)

GEMENSAMT RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B5-0371/2003

(ersätter resolutionsförslagen B5-0371, 0376, 0381, 0386 och 0387/2003):

inlämnat av följande ledamöter:

| — | Charles Tannock, Geoffrey Van Orden och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Charles Tannock, Geoffrey Van Orden och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen,

| — | Margrietus J. van den Berg och Maria Carrilho för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Margrietus J. van den Berg och Maria Carrilho för PSE-gruppen,

| — | Bob van den Bos för ELDR-gruppen, |
| --- | --- |

—

Bob van den Bos för ELDR-gruppen,

| — | Giuseppe Di Lello Finuoli och Esko Olavi Seppänen för GUE/NGL-gruppen, |
| --- | --- |

—

Giuseppe Di Lello Finuoli och Esko Olavi Seppänen för GUE/NGL-gruppen,

| — | Gerard Collins för UEN-gruppen. |
| --- | --- |

—

Gerard Collins för UEN-gruppen.

Antogs (P5_TA(2003)0383)

Inlägg om omröstningen: (Resolutionsförslag B5-0379/2003 bortföll.)

29.   Liberia (omröstning)

Resolutionsförslagen B5-0372, 0375, 0380, 0382, 0385 och 0388/2003

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 14)

GEMENSAMT RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B5-0375/2003

(ersätter B5-0375, 0380, 0382, 0385 och 0388/2003):

inlämnat av följande ledamöter:

| — | John Alexander Corrie och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

—

John Alexander Corrie och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen,

| — | Margrietus J. van den Berg för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Margrietus J. van den Berg för PSE-gruppen,

| — | Bob van den Bos och Anne André-Léonard för ELDR-gruppen, |
| --- | --- |

—

Bob van den Bos och Anne André-Léonard för ELDR-gruppen,

| — | Nelly Maes, Didier Rod och Marie Anne Isler Béguin för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Nelly Maes, Didier Rod och Marie Anne Isler Béguin för Verts/ALE-gruppen,

| — | Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen. |
| --- | --- |

—

Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen.

Antogs (P5_TA(2003)0384)

Inlägg om omröstningen:

| — | Glyn Ford föreslog en teknisk justering av punkt 4. |
| --- | --- |

—

Glyn Ford föreslog en teknisk justering av punkt 4.

30.   Burma (Myanmar) (omröstning)

Resolutionsförslagen B5-0374, 0378, 0383, 0384 och 0389/2003

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 15)

GEMENSAMT RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B5-0374/2003

(ersätter B5-0374, 0378, 0383, 0384 och 0389/2003):

inlämnat av följande ledamöter:

| — | Geoffrey Van Orden, Hanja Maij-Weggen, Bernd Posselt och Toine Manders för ELDR-gruppen, |
| --- | --- |

—

Geoffrey Van Orden, Hanja Maij-Weggen, Bernd Posselt och Toine Manders för ELDR-gruppen,

| — | Enrique Barón Crespo, Margrietus J. van den Berg, Glenys Kinnock och Walter Veltroni för PSEgruppen, |
| --- | --- |

—

Enrique Barón Crespo, Margrietus J. van den Berg, Glenys Kinnock och Walter Veltroni för PSEgruppen,

| — | Bob van den Bos och Anne André-Léonard för ELDR-gruppen, |
| --- | --- |

—

Bob van den Bos och Anne André-Léonard för ELDR-gruppen,

| — | Patricia McKenna och Marie Anne Isler Béguin för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Patricia McKenna och Marie Anne Isler Béguin för Verts/ALE-gruppen,

| — | Marianne Eriksson och Fausto Bertinotti för GUE/NGL-gruppen. |
| --- | --- |

—

Marianne Eriksson och Fausto Bertinotti för GUE/NGL-gruppen.

Antogs (P5_TA(2003)0385)

31.   Traditionella AVS-bananleverantörer (omröstning)

Betänkande om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om den särskilda ramen för bistånd till traditionella AVS-bananleverantörer (rådets förordning (EG) nr 856/1999) — Tvåårsrapport från kommissionen 2002 [KOM(2002) 763 — 2003/2091(INI)] — Utskottet för utveckling och samarbete. Föredragande: Fernando Fernández Martín (A5-0164/2003)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 16)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P5_TA(2003)0386)

32.   Obundet bistånd: öka biståndets effektivitet (omröstning)

Betänkande om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om ”Obundet bistånd: öka biståndets effektivitet” [KOM(2002) 639 — C5-0626/2002 — 2002/2284(INI)] — Utskottet för utveckling och samarbete. Föredragande: Fernando Fernández Martín (A5-0190/2003)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 17)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P5_TA(2003)0387)

33.   Röstförklaringar

Skriftliga röstförklaringar:

Skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 137.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.

34.   Rättelser till avgivna röster

Följande ledamöter hade haft för avsikt att rösta enligt följande:

| — | Efstratios Korakas hade varit närvarande men hade inte deltagit i omröstningen om PRC-B5 0371/2003 om Indien, PRC-B5 0375/2003 om Liberia och PRC-B5-0374/2003 om Burma. |
| --- | --- |

—

Efstratios Korakas hade varit närvarande men hade inte deltagit i omröstningen om PRC-B5 0371/2003 om Indien, PRC-B5 0375/2003 om Liberia och PRC-B5-0374/2003 om Burma.

| — | Armonia Bordes hade varit närvarande men hade inte deltagit i omröstningen om PRC-B5-0375/2003 om Liberia. |
| --- | --- |

—

Armonia Bordes hade varit närvarande men hade inte deltagit i omröstningen om PRC-B5-0375/2003 om Liberia.

| — | Arlette Laguiller, Armonia Bordes och Chantal Cauquil hade varit närvarande men hade inte deltagit i omröstningen om betänkandet av Fernández Martín (A5-0190/2003). |
| --- | --- |

—

Arlette Laguiller, Armonia Bordes och Chantal Cauquil hade varit närvarande men hade inte deltagit i omröstningen om betänkandet av Fernández Martín (A5-0190/2003).

SLUT PÅ OMRÖSTNINGEN

35.   Valprövning

På förslag från utskottet JURI beslutade parlamentet att godkänna mandatet för Ana Miranda de Lage.

36.   Utskottens sammansättning

På begäran av ELDR-gruppen godkände parlamentet följande utnämning:

| — | utskottet FEMM: Nicholson of Winterbourne, i stället för Maria Johanna (Marieke) Sanders-ten Holte. |
| --- | --- |

—

utskottet FEMM: Nicholson of Winterbourne, i stället för Maria Johanna (Marieke) Sanders-ten Holte.

John Attard-Montalto hade utsetts till observatör i utskottet JURI.

37.   Tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden

Tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden, i enlighet med artikel 163 i arbetsordningen

Utskottet AFET:

| — | Afghanistan: utmaning och framtidsutsikter (2003/2121(INI))
  (Rådgivande utskott: FEMM)
  (Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003) |
| --- | --- |

—

Afghanistan: utmaning och framtidsutsikter (2003/2121(INI))

(Rådgivande utskott: FEMM)

(Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003)

Utskottet LIBE:

| — | Handlingsplan för insamling och analys av gemenskapsstatistik på migrationsområdet (KOM(2003) 179 — C5-0371/2003 — 2003/2157(INI))
  (Rådgivande utskott: ECON, FEMM)
  (Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003) |
| --- | --- |

—

Handlingsplan för insamling och analys av gemenskapsstatistik på migrationsområdet (KOM(2003) 179 — C5-0371/2003 — 2003/2157(INI))

(Rådgivande utskott: ECON, FEMM)

(Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003)

| — | Kontrollen av de yttre gränserna, utvecklingen av en gemensam politik för olaglig invandring, Europeiska rådets sammanträde i Thessaloniki (KOM(2003) 323 — C5-0372/2003 — 2003/2156(INI))
  (Rådgivande utskott: AFET, DEVE)
  (Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003) |
| --- | --- |

—

Kontrollen av de yttre gränserna, utvecklingen av en gemensam politik för olaglig invandring, Europeiska rådets sammanträde i Thessaloniki (KOM(2003) 323 — C5-0372/2003 — 2003/2156(INI))

(Rådgivande utskott: AFET, DEVE)

(Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003)

| — | Asyl, internationellt system för att skydda människor på flykt (KOM(2003) 315 — C5-0373/2003 — 2003/2155(INI))
  (Rådgivande utskott: AFET, DEVE)
  (Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003) |
| --- | --- |

—

Asyl, internationellt system för att skydda människor på flykt (KOM(2003) 315 — C5-0373/2003 — 2003/2155(INI))

(Rådgivande utskott: AFET, DEVE)

(Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003)

| — | Korruptionsbekämpning, instrument och rekommendationer (KOM(2003) 317 — C5-0374/2003 — 2003/2154(INI))
  (Rådgivande utskott: CONT, JURI)
  (Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003) |
| --- | --- |

—

Korruptionsbekämpning, instrument och rekommendationer (KOM(2003) 317 — C5-0374/2003 — 2003/2154(INI))

(Rådgivande utskott: CONT, JURI)

(Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003)

| — | Förstärkning av skyddet av personuppgifter i EU-lagstiftningen och EU-avtalen (KOM(2003) 265 — C5-0375/2003 — 2003/2153(INI))
  (Rådgivande utskott: ITRE, JURI)
  (Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003) |
| --- | --- |

—

Förstärkning av skyddet av personuppgifter i EU-lagstiftningen och EU-avtalen (KOM(2003) 265 — C5-0375/2003 — 2003/2153(INI))

(Rådgivande utskott: ITRE, JURI)

(Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003)

Utskottet ECON:

| — | Grönbok om tjänster i allmänhetens intresse i EU (KOM(2003) 270 — C5-0376/2003 — 2003/2152(INI))
  (Rådgivande utskott: CULT, EMPL, ITRE, JURI, RETT)
  (Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003) |
| --- | --- |

—

Grönbok om tjänster i allmänhetens intresse i EU (KOM(2003) 270 — C5-0376/2003 — 2003/2152(INI))

(Rådgivande utskott: CULT, EMPL, ITRE, JURI, RETT)

(Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003)

| — | De offentliga finanserna i EMU 2003 (KOM(2003) 283 -C5-0377/2003 — 2003/2151(INI))
  (Rådgivande utskott: BUDG)
  (Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003) |
| --- | --- |

—

De offentliga finanserna i EMU 2003 (KOM(2003) 283 -C5-0377/2003 — 2003/2151(INI))

(Rådgivande utskott: BUDG)

(Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003)

| — | Den ekonomiska situationen i EU: förslag till betänkande om de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken (2003/2135(INI))
  (Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003) |
| --- | --- |

—

Den ekonomiska situationen i EU: förslag till betänkande om de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken (2003/2135(INI))

(Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003)

Utskottet JURI:

| — | Den framtida bolagsrätten i Europeiska unionen (KOM(2003) 284 — C5-0378/2003 — 2003/2150(INI))
  (Rådgivande utskott: ECON, EMPL, ITRE)
  (Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003) |
| --- | --- |

—

Den framtida bolagsrätten i Europeiska unionen (KOM(2003) 284 — C5-0378/2003 — 2003/2150(INI))

(Rådgivande utskott: ECON, EMPL, ITRE)

(Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003)

| — | Strategin för den inre marknaden (KOM(2003) 238 — C5-0379/2003 — 2003/2149(INI))
  (Rådgivande utskott: EMPL, ECON, ITRE, alla berörda utskott)
  (Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003) |
| --- | --- |

—

Strategin för den inre marknaden (KOM(2003) 238 — C5-0379/2003 — 2003/2149(INI))

(Rådgivande utskott: EMPL, ECON, ITRE, alla berörda utskott)

(Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003)

Utskottet ITRE:

| — | Entreprenörskap i Europa — Grönboken (KOM(2003) 27 — C5-0380/2003 — 2003/2161(INI))
  (Rådgivande utskott: CULT, ECON, RETT, BUDG, JURI, EMPL)
  (Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003) |
| --- | --- |

—

Entreprenörskap i Europa — Grönboken (KOM(2003) 27 — C5-0380/2003 — 2003/2161(INI))

(Rådgivande utskott: CULT, ECON, RETT, BUDG, JURI, EMPL)

(Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003)

| — | Investering i forskning: en handlingsplan för Europa (KOM(2003) 226 — C5-0381/2003 — 2003/2148(INI))
  (Rådgivande utskott: ECON, JURI)
  (Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003) |
| --- | --- |

—

Investering i forskning: en handlingsplan för Europa (KOM(2003) 226 — C5-0381/2003 — 2003/2148(INI))

(Rådgivande utskott: ECON, JURI)

(Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003)

Utskottet EMPL:

| — | Invandring, integration och sysselsättning (KOM(2003) 336 — C5-0382/2003 — 2003/2147(INI))
  (Rådgivande utskott: BUDG, FEMM, LIBE)
  (Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003) |
| --- | --- |

—

Invandring, integration och sysselsättning (KOM(2003) 336 — C5-0382/2003 — 2003/2147(INI))

(Rådgivande utskott: BUDG, FEMM, LIBE)

(Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003)

| — | Skapande av sysselsättning i tjänstesektorn (2003/2132(INI))
  (Rådgivande utskott: JURI, FEMM)
  (Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003) |
| --- | --- |

—

Skapande av sysselsättning i tjänstesektorn (2003/2132(INI))

(Rådgivande utskott: JURI, FEMM)

(Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003)

| — | Genomförande av direktiv 96/71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster (KOM(2003) 458 — C5-0405/2003 — 2003/2168 (INI))
  (Rådgivande utskott: JURI, FEMM)
  (Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003) |
| --- | --- |

—

Genomförande av direktiv 96/71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster (KOM(2003) 458 — C5-0405/2003 — 2003/2168 (INI))

(Rådgivande utskott: JURI, FEMM)

(Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003)

| — | Organisering av arbetstiden (ändring av direktiv 93/104/CE) (2003/2165(INI)(2003/2165(INI))
  (Rådgivande utskott: FEMM)
  (Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003) |
| --- | --- |

—

Organisering av arbetstiden (ändring av direktiv 93/104/CE) (2003/2165(INI)(2003/2165(INI))

(Rådgivande utskott: FEMM)

(Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003)

| — | Förbättring av EU-samarbetet för att främja sysselsättningen inom ramen för de sociala skyddssystemen (2003/2166(INI))
  (Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003) |
| --- | --- |

—

Förbättring av EU-samarbetet för att främja sysselsättningen inom ramen för de sociala skyddssystemen (2003/2166(INI))

(Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003)

| — | Hälso- och sjukvård och äldreomsorg: stöd till de nationella strategierna för säkerställande av en hög nivå av social trygghet (KOM(2002) 774 — C5-0408/2003 — 2003/2134(INI))
  (Rådgivande utskott: FEMM)
  (Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003) |
| --- | --- |

—

Hälso- och sjukvård och äldreomsorg: stöd till de nationella strategierna för säkerställande av en hög nivå av social trygghet (KOM(2002) 774 — C5-0408/2003 — 2003/2134(INI))

(Rådgivande utskott: FEMM)

(Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003)

Utskottet ENVI:

| — | Uppföljningsrapport om direktiv 75/442/EEG — Ramdirektiv om avfall (KOM(2003) 250 — C5-0409/2003 — 2003/2124(INI))
  (Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003) |
| --- | --- |

—

Uppföljningsrapport om direktiv 75/442/EEG — Ramdirektiv om avfall (KOM(2003) 250 — C5-0409/2003 — 2003/2124(INI))

(Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003)

| — | Uppföljningsrapport om direktiv 96/91/EEG — Samordnade åtgärder för att förebygga och minska föroreningar (KOM(2003) 354 — C5-0410/2003 — 2003/2125(INI))
  (Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003) |
| --- | --- |

—

Uppföljningsrapport om direktiv 96/91/EEG — Samordnade åtgärder för att förebygga och minska föroreningar (KOM(2003) 354 — C5-0410/2003 — 2003/2125(INI))

(Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003)

| — | Uppföljningsrapport om direktiv 85/337/EEG om bedömningen av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt(KOM(2003) 334 — C5-0411/2003 — 2003/2126(INI))
  (Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003) |
| --- | --- |

—

Uppföljningsrapport om direktiv 85/337/EEG om bedömningen av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt(KOM(2003) 334 — C5-0411/2003 — 2003/2126(INI))

(Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003)

| — | Mot en temainriktad strategi för förebyggande och återvinning av avfall(KOM(2003) 301 — C5-0385/2003 — 2003/2145(INI))
  (Rådgivande utskott: ECON, ITRE)
  (Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003) |
| --- | --- |

—

Mot en temainriktad strategi för förebyggande och återvinning av avfall(KOM(2003) 301 — C5-0385/2003 — 2003/2145(INI))

(Rådgivande utskott: ECON, ITRE)

(Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003)

Utskottet CULT:

| — | Europas ungdom: uppföljning av vitboken om att öppna beslutsprocessen för Europas ungdom och göra dem delaktiga (KOM(2003) 184 — C5-0404/2003 — 2003/2127(2003))
  (Rådgivande utskott: FEMM)
  (Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003) |
| --- | --- |

—

Europas ungdom: uppföljning av vitboken om att öppna beslutsprocessen för Europas ungdom och göra dem delaktiga (KOM(2003) 184 — C5-0404/2003 — 2003/2127(2003))

(Rådgivande utskott: FEMM)

(Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003)

Utskottet DEVE:

| — | Budgetering för Europeiska utvecklingsfonden (2003/2163(INI))
  (Rådgivande utskott: BUDG)
  (Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003) |
| --- | --- |

—

Budgetering för Europeiska utvecklingsfonden (2003/2163(INI))

(Rådgivande utskott: BUDG)

(Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003)

| — | Befolkning och utveckling: tio år efter FN-konferensen i Kairo (2003/2133(INI))
  (Rådgivande utskott: FEMM)
  (Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003) |
| --- | --- |

—

Befolkning och utveckling: tio år efter FN-konferensen i Kairo (2003/2133(INI))

(Rådgivande utskott: FEMM)

(Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003)

| — | Reformeringen av statliga företag och företagsstödet (KOM(2003) 267-326 — C5-0383/2003 — 2003/2158(INI))
  (Rådgivande utskott: ECON, ITRE, EMPL)
  (Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003) |
| --- | --- |

—

Reformeringen av statliga företag och företagsstödet (KOM(2003) 267-326 — C5-0383/2003 — 2003/2158(INI))

(Rådgivande utskott: ECON, ITRE, EMPL)

(Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003)

| — | Styrningen av EU:s biståndspolitik (2003/2164(INI))
  (Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003) |
| --- | --- |

—

Styrningen av EU:s biståndspolitik (2003/2164(INI))

(Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003)

| — | Handlingsprogram mot hiv/aids, malaria och tuberkulos inom ramen för fattigdombekämpning (KOM(2003) 93 — C5-0384/2003 — 2003/2146(INI))
  (Rådgivande utskott: FEMM, ENVI, ITRE)
  (Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003) |
| --- | --- |

—

Handlingsprogram mot hiv/aids, malaria och tuberkulos inom ramen för fattigdombekämpning (KOM(2003) 93 — C5-0384/2003 — 2003/2146(INI))

(Rådgivande utskott: FEMM, ENVI, ITRE)

(Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003)

Utskottet FEMM:

| — | Kvinnornas situation i sydöstra Europa (2003/2128(INI))
  (Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003) |
| --- | --- |

—

Kvinnornas situation i sydöstra Europa (2003/2128(INI))

(Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003)

| — | Kombinerande av yrkes-, familje- och privatliv (2003/2129(INI))
  (Rådgivande utskott: EMPL)
  (Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003) |
| --- | --- |

—

Kombinerande av yrkes-, familje- och privatliv (2003/2129(INI))

(Rådgivande utskott: EMPL)

(Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003)

Tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden, i enlighet med artikel 175.1 i arbetsordningen

Utskottet PETI:

| — | Rapport om framställan 461/2000 om skydd och bevarande av stora apor och andra arter som hotas av den illegala handeln med så kallad bushmeat (2003/2078(INI))
  (Rådgivande utskott: DEVE)
  (Till följd av talmanskonferensens beslut den 4 september 2003) |
| --- | --- |

—

Rapport om framställan 461/2000 om skydd och bevarande av stora apor och andra arter som hotas av den illegala handeln med så kallad bushmeat (2003/2078(INI))

(Rådgivande utskott: DEVE)

(Till följd av talmanskonferensens beslut den 4 september 2003)

| — | Rapport om framställan 842/2000 om effekterna av diskriminering i vården av patienter inom EU som lider av multipel skleros (2003/2173(INI))
  (Rådgivande utskott: EMPL, ENVI)
  (Till följd av talmanskonferensens beslut den 4 september 2003) |
| --- | --- |

—

Rapport om framställan 842/2000 om effekterna av diskriminering i vården av patienter inom EU som lider av multipel skleros (2003/2173(INI))

(Rådgivande utskott: EMPL, ENVI)

(Till följd av talmanskonferensens beslut den 4 september 2003)

Tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden, i enlighet med artikel 59 i arbetsordningen

Utskottet JURI:

| — | Antagande av en europeisk mätskala för att bedöma hot mot den personliga friheten och tankefriheten (2003/2130(INI))
  (Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003) |
| --- | --- |

—

Antagande av en europeisk mätskala för att bedöma hot mot den personliga friheten och tankefriheten (2003/2130(INI))

(Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003)

Tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden, i enlighet med artikel 47.1 i arbetsordningen

Utskottet AFET:

| — | De viktigaste aspekterna och grundläggande vägvalen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, inbegripet de finansiella konsekvenserna för Europeiska gemenskapernas allmänna budget för 2002 (artikel 21 i EG-fördraget) (7038/2003 — C5-0423/2003 — 2003/2141(INI))
  (Rådgivande utskott: BUDG)
  (Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003) |
| --- | --- |

—

De viktigaste aspekterna och grundläggande vägvalen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, inbegripet de finansiella konsekvenserna för Europeiska gemenskapernas allmänna budget för 2002 (artikel 21 i EG-fördraget) (7038/2003 — C5-0423/2003 — 2003/2141(INI))

(Rådgivande utskott: BUDG)

(Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003)

Samarbete mellan parlamentens utskott

Artikel 162a i arbetsordningen har tillämpats i följande betänkanden:

Från utskottet LIBE:

| — | Inrättande av ett program för ekonomiskt och tekniskt stöd till tredjeländer i fråga om migration och asyl (KOM(2003) 355 — C5-0267/2003 — 2003/0124(COD))
  (Rådgivande utskott: AFET, BUDG, DEVE)
  Förfarande enligt artikel 162a mellan LIBE och DEVE
  (Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003) |
| --- | --- |

—

Inrättande av ett program för ekonomiskt och tekniskt stöd till tredjeländer i fråga om migration och asyl (KOM(2003) 355 — C5-0267/2003 — 2003/0124(COD))

(Rådgivande utskott: AFET, BUDG, DEVE)

Förfarande enligt artikel 162a mellan LIBE och DEVE

(Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003)

Från utskottet ECON:

| — | Grönbok om tjänster i allmänhetens intresse i EU (KOM(2003) 270 — C5-0376/2003 — 2003/2152(INI))
  (Rådgivande utskott: CULT, EMPL, ITRE, JURI, RETT)
  Förfarande enligt artikel 162a mellan ECON och JURI
  (Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003) |
| --- | --- |

—

Grönbok om tjänster i allmänhetens intresse i EU (KOM(2003) 270 — C5-0376/2003 — 2003/2152(INI))

(Rådgivande utskott: CULT, EMPL, ITRE, JURI, RETT)

Förfarande enligt artikel 162a mellan ECON och JURI

(Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003)

Från utskottet JURI:

| — | Handlingsplan för bolagsrätt i Europeiska unionen (KOM(2003) 284 — C5-0378/2003 — 2003/2150(INI))
  (Rådgivande utskott: ECON, EMPL, ITRE)
  Förfarande enligt artikel 162a mellan JURI och ECON
  (Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003) |
| --- | --- |

—

Handlingsplan för bolagsrätt i Europeiska unionen (KOM(2003) 284 — C5-0378/2003 — 2003/2150(INI))

(Rådgivande utskott: ECON, EMPL, ITRE)

Förfarande enligt artikel 162a mellan JURI och ECON

(Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003)

| — | Strategin för den inre marknaden (KOM(2003) 238 — C5-0379/2003 — 2003/2149(INI))
  (Rådgivande utskott: ECON, EMPL, alla berörda utskott)
  Förfarande enligt artikel 162a mellan JURI och ECON
  (Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003) |
| --- | --- |

—

Strategin för den inre marknaden (KOM(2003) 238 — C5-0379/2003 — 2003/2149(INI))

(Rådgivande utskott: ECON, EMPL, alla berörda utskott)

Förfarande enligt artikel 162a mellan JURI och ECON

(Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003)

Från utskottet FEMM:

| — | Kombinerande av yrkes-, familje- och privatliv (2003/2129(INI))
  (Rådgivande utskott: EMPL)
  Förfarande enligt artikel 162a mellan FEMM och EMPL
  (Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003) |
| --- | --- |

—

Kombinerande av yrkes-, familje- och privatliv (2003/2129(INI))

(Rådgivande utskott: EMPL)

Förfarande enligt artikel 162a mellan FEMM och EMPL

(Till följd av talmanskonferensens beslut den 28 augusti 2003)

Från utskottet PETI:

| — | Rapport om framställan 461/2000 om skydd och bevarande av stora apor och andra arter som hotas av den illegala handeln med så kallad bushmeat (2003/2078(INI))
  (Rådgivande utskott: DEVE)
  Förfarande enligt artikel 162a mellan PETI och DEVE
  (Till följd av talmanskonferensens beslut den 4 september 2003) |
| --- | --- |

—

Rapport om framställan 461/2000 om skydd och bevarande av stora apor och andra arter som hotas av den illegala handeln med så kallad bushmeat (2003/2078(INI))

(Rådgivande utskott: DEVE)

Förfarande enligt artikel 162a mellan PETI och DEVE

(Till följd av talmanskonferensens beslut den 4 september 2003)

Tillbakadragande av två initiativbetänkanden som redan beviljats av talmanskonferensen

Utskottet ENVI:

| — | Direktiv 76/464 om föroreningar som orsakas av att farliga ämnen släpps ut i vattenmiljön (2001/2260(INI))
  (Meddelat i protokollet av den 17 januari 2002) |
| --- | --- |

—

Direktiv 76/464 om föroreningar som orsakas av att farliga ämnen släpps ut i vattenmiljön (2001/2260(INI))

(Meddelat i protokollet av den 17 januari 2002)

Utskottet EMPL:

| — | Genomförande av första fasen av gemenskapshandlingsprogrammet Leonardo da Vinci (2001/2069(INI))
  (Meddelat i protokollet av den 17 maj 2001) |
| --- | --- |

—

Genomförande av första fasen av gemenskapshandlingsprogrammet Leonardo da Vinci (2001/2069(INI))

(Meddelat i protokollet av den 17 maj 2001)

38.   Skriftliga förklaringar införda i register (artikel 51 i arbetsordningen)

Talmanen informerade, i enlighet med artikel 51.3 i arbetsordningen, parlamentet om antalet ledamöter som undertecknat följande skriftliga förklaringar:

| Dokumentnr. | Författare | Underskrifter |
| --- | --- | --- |
| 10/2003 | Richard Corbett | 153 |
| 11/2003 | Bruno Gollnisch, Carl Lang, Jean-Claude Martinez och Marie-France Stirbois | 16 |
| 12/2003 | José Ribeiro e Castro, Ole Krarup, Per Gahrton, Martin Callanan och Patricia McKenna | 19 |
| 13/2003 | Jonathan Evans, John Bowis, Christopher Heaton-Harris, Philip Charles Bradbourn och Neil Parish | 89 |
| 14/2003 | Marco Cappato, Paulo Casaca, Carlo Fatuzzo, Ulla Margrethe Sandbæk och Michiel van Hulten | 21 |
| 15/2003 | Mario Borghezio | 10 |
| 16/2003 | Othmar Karas | 18 |

Dokumentnr.

Författare

Underskrifter

10/2003

Richard Corbett

153

11/2003

Bruno Gollnisch, Carl Lang, Jean-Claude Martinez och Marie-France Stirbois

16

12/2003

José Ribeiro e Castro, Ole Krarup, Per Gahrton, Martin Callanan och Patricia McKenna

19

13/2003

Jonathan Evans, John Bowis, Christopher Heaton-Harris, Philip Charles Bradbourn och Neil Parish

89

14/2003

Marco Cappato, Paulo Casaca, Carlo Fatuzzo, Ulla Margrethe Sandbæk och Michiel van Hulten

21

15/2003

Mario Borghezio

10

16/2003

Othmar Karas

18

39.   Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden

I enlighet med artikel 148.2 i arbetsordningen skulle protokollet från innevarande sammanträde föreläggas kammaren för justering vid inledningen av nästföljande sammanträde.

Efter parlamentets godkännande skulle de antagna texterna omedelbart översändas till behöriga instanser.

40.   Datum för nästa sammanträdesperiod

Nästa sammanträdesperiod skulle äga rum den 22-25 september 2003.

41.   Avbrytande av sessionen

Talmannen förklarade Europaparlamentets session avbruten.

Sammanträdet avslutades kl. 17.20.

Julian Priestley

Generalsekreterare

José Alonso Puerta

Vice talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev på:

Aaltonen, Abitbol, Adam, Ainardi, Almeida Garrett, Alyssandrakis, Andersen, Andreasen, André-Léonard, Angelilli, Aparicio Sánchez, Arvidsson, Attwooll, Auroi, Avilés Perea, Ayuso González, Bakopoulos, Balfe, Baltas, Banotti, Barón Crespo, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Belder, Berend, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Bergaz Conesa, Berger, Berlato, Bernié, Berthu, Beysen, Bigliardo, Blak, Blokland, Bodrato, Böge, Bösch, von Boetticher, Bonde, Boogerd-Quaak, Bordes, Borghezio, van den Bos, Boudjenah, Boumediene-Thiery, Bourlanges, Bowe, Bowis, Bradbourn, Breyer, Brie, Brok, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Butel, Callanan, Calò, Camisón Asensio, Campos, Camre, Cappato, Carlotti, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Caudron, Cauquil, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Chichester, Philip Claeys, Coelho, Cohn-Bendit, Collins, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Cornillet, Corrie, Raffaele Costa, Cox, Crowley, Cunha, Cushnahan, van Dam, Dary, Daul, Davies, De Clercq, Dehousse, De Keyser, Dell'Alba, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deva, De Veyrac, Dhaene, Díez González, Di Lello Finuoli, Dillen, Doorn, Dover, Duff, Duhamel, Duin, Dupuis, Dybkjær, Ebner, Elles, Esclopé, Ettl, Jillian Evans, Jonathan Evans, Farage, Fava, Ferber, Fernández Martín, Ferrández Lezaun, Ferreira, Ferrer, Ferri, Fiebiger, Figueiredo, Fiori, Fitzsimons, Flautre, Flesch, Florenz, Ford, Formentini, Foster, Fourtou, Fraisse, Frassoni, Friedrich, Fruteau, Gahler, Galeote Quecedo, Garaud, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garot, Gasòliba i Böhm, de Gaulle, Gebhardt, Gemelli, Gill, Gillig, Gil-Robles Gil-Delgado, Glante, Glase, Gobbo, Goebbels, Goepel, Görlach, Gollnisch, Gomolka, Goodwill, Gorostiaga Atxalandabaso, Graefe zu Baringdorf, Graça Moura, Gröner, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Hänsch, Hager, Hannan, Harbour, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedkvist Petersen, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Herzog, Hieronymi, Honeyball, Howitt, Hudghton, Hughes, van Hulten, Hyland, Iivari, Imbeni, Inglewood, Isler Béguin, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Jöns, Jonckheer, Jové Peres, Junker, Karamanou, Karas, Katiforis, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Keßler, Khanbhai, Kindermann, Glenys Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korakas, Korhola, Koukiadis, Koulourianos, Krarup, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Krivine, Kronberger, Kuckelkorn, Kuhne, Kuntz, Lage, Lagendijk, Laguiller, Lalumière, Lamassoure, Lambert, Lang, Lange, Langen, Langenhagen, Lannoye, de La Perriere, Laschet, Lavarra, Lechner, Lehne, Leinen, Liese, Linkohr, Lipietz, Lisi, Ludford, Lulling, Lund, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McCartin, MacCormick, McKenna, McNally, Maes, Malliori, Manders, Manisco, Erika Mann, Thomas Mann, Mantovani, Marinho, Marinos, Markov, Marques, Marset Campos, Martens, David W. Martin, Hans-Peter Martin, Hugues Martin, Martinez, Martínez Martínez, Mastorakis, Mathieu, Matikainen-Kallström, Mauro, Hans-Peter Mayer, Xaver Mayer, Mayol i Raynal, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Mennea, Mennitti, Menrad, Messner, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Modrow, Mombaur, Monsonís Domingo, Moraes, Moreira Da Silva, Morgantini, Morillon, Emilia Franziska Müller, Müller, Mulder, Murphy, Muscardini, Musotto, Mussa, Myller, Napoletano, Naranjo Escobar, Nassauer, Newton Dunn, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, Nisticò, Nobilia, Nordmann, Obiols i Germà, Ojeda Sanz, Olsson, Ó Neachtain, Onesta, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Ortuondo Larrea, O'Toole, Pacheco Pereira, Paciotti, Pack, Pannella, Parish, Pasqua, Pastorelli, Patakis, Patrie, Paulsen, Pérez Álvarez, Pérez Royo, Roy Perry, Pesälä, Pex, Piecyk, Piétrasanta, Pirker, Piscarreta, Pittella, Plooij-van Gorsel, Podestà, Poettering, Pohjamo, Poignant, Pomés Ruiz, Poos, Posselt, Prets, Procacci, Pronk, Puerta, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Randzio-Plath, Rapkay, Raschhofer, Raymond, Read, Ribeiro e Castro, Ries, Riis-Jørgensen, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rocard, Rod, de Roo, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Rovsing, Rübig, Rühle, Sacconi, Sacrédeus, Saint-Josse, Sakellariou, Salafranca Sánchez-Neyra, Sandbæk, Sanders-ten Holte, Santer, Santini, dos Santos, Sartori, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Sbarbati, Scallon, Scarbonchi, Schaffner, Scheele, Schleicher, Olle Schmidt, Schmitt, Schörling, Ilka Schröder, Schroedter, Schulz, Schwaiger, Segni, Seppänen, Sichrovsky, Simpson, Skinner, Smet, Sörensen, Sommer, Sornosa Martínez, Souchet, Souladakis, Sousa Pinto, Staes, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stirbois, Stockmann, Sturdy, Suominen, Swoboda, Sylla, Sørensen, Tajani, Tannock, Terrón i Cusí, Theato, Thomas-Mauro, Thorning-Schmidt, Thors, Titford, Titley, Torres Marques, Trakatellis, Trentin, Tsatsos, Turchi, Turco, Turmes, Uca, Vachetta, Väyrynen, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vallvé, Van Brempt, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vattimo, Vermeer, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vinci, Virrankoski, Vlasto, Voggenhuber, Volcic, Wachtmeister, Wallis, Walter, Watson, Watts, Weiler, Wenzel-Perillo, Whitehead, Wieland, Wiersma, von Wogau, Wuori, Wurtz, Wyn, Wynn, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener, Zorba, Zrihen.

Observatörer

Bagó Zoltán, Bastys Mindaugas, Biela Adam, Bonnici Josef, Chronowski Andrzej, Ciemniak Grażyna, Cilevičs Boriss, Cybulski Zygmunt, Czinege Imre, Demetriou Panayiotis, Drzęźla Bernard, Ekert Milan, Ékes József, Falbr Richard, Fazakas Szabolcs, Filipek Krzysztof, Gawłowski Andrzej, Grabowska Genowefa, Gruber Attila, Grzebisz-Nowicka Zofia, Gyürk András, Holáň Vilém, Jaskiernia Jerzy, Kelemen András, Kłopotek Eugeniusz, Klukowski Wacław, Kozlík Sergej, Kreitzberg Peeter, Kriščiūnas Kęstutis, Kroupa Daniel, Kubovič Pavol, Kuzmickas Kęstutis, Kvietkauskas Vytautas, Lepper Andrzej, Liberadzki Bogusław, Libicki Marcin, Lisak Janusz, Litwiniec Bogusław, Lydeka Arminas, Łyżwiński Stanisław, Macierewicz Antoni, Maldeikis Eugenijus, Manninger Jenő, Masácová Petra, Matsakis Marios, Mavrou Eleni, Oleksy Józef, Őry Csaba, Pęczak Andrzej, Pieniążek Jerzy, Plokšto Artur, Podgórski Bogdan, Pospíšil Jiří, Pusz Sylwia, Reiljan Janno, Savi Toomas, Sefzig Luděk, Ševc Jozef, Siekierski Czesław, Smorawiński Jerzy, Svoboda Pavel, Szabó Zoltán, Szájer József, Szczygło Aleksander, Tomaka Jan, Tomczak Witold, Vaculík Josef, Valys Antanas, Vareikis Egidijus, Vastagh Pál, Vella George, Vėsaitė Birutė, Wenderlich Jerzy, Widuch Marek, Wikiński Marek, Wiśniowska Genowefa, Żenkiewicz Marian, Žiak Rudolf.

---

BILAGA I

OMRÖSTNINGSRESULTAT

Förteckning över förkortningar och symboler

| + | antogs |
| --- | --- |
| - | förkastades |
| ↓ | bortföll |
| T | drogs tillbaka |
| ONU (...,...,...) | omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| EO (...,...,...) | elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| delad | delad omröstning |
| särsk. | särskild omröstning |
| ÄF | ändringsförslag |
| AC | kompromissändringsförslag |
| pc | motsvarande del |
| S | ändringsförslag om strykning |
| = | identiska ändringsförslag |
| § | punkt |
| art | artikel |
| skäl | skäl |
| PR | resolutionsförslag |
| PRC | gemensamt resolutionsförslag |
| SEK | sluten omröstning |

+

antogs

-

förkastades

↓

bortföll

T

drogs tillbaka

ONU (...,...,...)

omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

EO (...,...,...)

elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

delad

delad omröstning

särsk.

särskild omröstning

ÄF

ändringsförslag

AC

kompromissändringsförslag

pc

motsvarande del

S

ändringsförslag om strykning

=

identiska ändringsförslag

§

punkt

art

artikel

skäl

skäl

PR

resolutionsförslag

PRC

gemensamt resolutionsförslag

SEK

sluten omröstning

1.   Utvecklingspolitik och genomförande av det yttre biståndet (2001)

Betänkande: MARTINEZ MARTINEZ (A5-0209/2003)

| Avser | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

endast en omröstning

+

2.   Regionala språk och den kulturella mångfalden

Betänkande: EBNER (A5-0271/2003)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| resolutionsförslag |
| punkt 1 | 2 | PPE-DE | | + | |
| § | originaltexten | | ↓ | |
| efter skäl H | 4 | ELDR | ONU | + | 375, 36, 45 |
| efter skäl M | 5 | Verts/ALE | delad | | |
| 1/EO | + | 305, 132, 21 |
| 2 | - | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 423, 27, 21 |
| bilagan |
| bilaga, del B | 3 | PPE-DE | | + | ändrat muntligen |
| bilaga, punkt 4 | | originaltexten | ONU | + | 407, 40, 14 |
| bilaga, punkt 8 | | originaltexten | ONU | + | 414, 36, 19 |
| bilaga, punkt 18 | | originaltexten | ONU | - | 260, 190, 15 |
| omröstning: bilaga (i sin helhet) | ONU | + | 431, 30, 23 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

resolutionsförslag

punkt 1

2

PPE-DE

+

§

originaltexten

↓

efter skäl H

4

ELDR

ONU

+

375, 36, 45

efter skäl M

5

Verts/ALE

delad

1/EO

+

305, 132, 21

2

-

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

423, 27, 21

bilagan

bilaga, del B

3

PPE-DE

+

ändrat muntligen

bilaga, punkt 4

originaltexten

ONU

+

407, 40, 14

bilaga, punkt 8

originaltexten

ONU

+

414, 36, 19

bilaga, punkt 18

originaltexten

ONU

-

260, 190, 15

omröstning: bilaga (i sin helhet)

ONU

+

431, 30, 23

ÄF 1 gäller inte alla språkversioner och tas därför inte upp till omröstning (se artikel 140.1 d) i arbetsordningen).

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning om resolutionen, slutomröstning om bilagan

ELDR: punkterna 4, 8, 18 i bilagan, del B, ÄF 4

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: punkterna 4, 8, 18 i bilagan, del B

Begäran om delad omröstning

PPE-DE

ÄF 5

Första delen:”Stödet till regionala ... de politiska konjunkturerna”

Andra delen:”mot bakgrund av ... regional myndighetsnivå”

Övrigt

Joan Vallvé för ELDR-gruppen, lade fram ett muntligt ändringsförslag till ÄF 3 syftande till att lägga till orden ”det eller de” till orden ”officiella språk”.

Talmannen konstaterade att ingen motsatte sig denna muntliga ändring, som därför beaktades.

3.   Följderna av sommarens intensiva värmebölja

Resolutionsförslag: B5-0373, 0377, 0390, 0391, 0392, 0393/2003

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B5-0373/2003 | | Verts/ALE | | - | |
| gemensamt resolutionsförslag RC5-0377/2003




  (PPE-DE, PSE, ELDR, GUE/NGL, UEN) |
| punkt 3 | 1 =
  8 = | GUE/NGL
  PPE-DE + UEN | ONU | + | 266, 187, 13 |
| efter punkt 3 | 2 | GUE/NGL | | + | |
| 3 | GUE/NGL | ONU | - | 85, 386, 9 |
| efter punkt 6 | 9 | SAVARY ea | EO | + | 307, 99, 25 |
| punkt 9 | | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| efter punkt 12 | 5 | ELDR + Verts/ALE | ONU | + | 263, 191, 20 |
| 6 | ELDR + Verts/ALE | ONU | + | 262, 190, 26 |
| 7 | ELDR + Verts/ALE | | + | |
| punkt 13 | 4 | GUE/NGL | | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B5-0377/2003 | | UEN | | ↓ | |
| B5-0390/2003 | | PSE | | ↓ | |
| B5-0391/2003 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B5-0392/2003 | | ELDR | | ↓ | |
| B5-0393/2003 | | GUE/NGL | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

resolutionsförslag från de politiska grupperna

B5-0373/2003

Verts/ALE

-

gemensamt resolutionsförslag RC5-0377/2003

(PPE-DE, PSE, ELDR, GUE/NGL, UEN)

punkt 3

1 =

8 =

GUE/NGL

PPE-DE + UEN

ONU

+

266, 187, 13

efter punkt 3

2

GUE/NGL

+

3

GUE/NGL

ONU

-

85, 386, 9

efter punkt 6

9

SAVARY ea

EO

+

307, 99, 25

punkt 9

originaltexten

delad

1

+

2

+

efter punkt 12

5

ELDR + Verts/ALE

ONU

+

263, 191, 20

6

ELDR + Verts/ALE

ONU

+

262, 190, 26

7

ELDR + Verts/ALE

+

punkt 13

4

GUE/NGL

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

resolutionsförslag från de politiska grupperna

B5-0377/2003

UEN

↓

B5-0390/2003

PSE

↓

B5-0391/2003

PPE-DE

↓

B5-0392/2003

ELDR

↓

B5-0393/2003

GUE/NGL

↓

Även UEN-gruppen hade undertecknat ÄF 8.

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: ÄF 8 (identiskt med ÄF 1)

GUE/NGL: ÄF 3

Verts/ALE: ÄF 5 och 6

Begäran om delad omröstning

UEN

Punkt 9

Första delen:”Europaparlamentet uppskattar ... extra materiella resurser”

Andra delen:”Parlamentet uppmanar kommissionen ... europeisk civilförsvarsstyrka”

4.   Förbindelserna EU/Kuba

Resolutionsförslag: B5-0365, 0366, 0367, 0368, 0369, 0370/2003

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| gemensamt resolutionsförslag RC5-0365/2003




  (PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE + UEN) |
| efter punkt 7 | 1 | Verts/ALE | | - | |
| skäl I | 2 | Verts/ALE | | - | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B5-0365/2003 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B5-0366/2003/ändr. | | PPE-DE | | ↓ | |
| B5-0367/2003 | | PSE | | ↓ | |
| B5-0368/2003 | | UEN | | ↓ | |
| B5-0369/2003 | | ELDR | | ↓ | |
| B5-0370/2003 | | GUE/NGL | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

gemensamt resolutionsförslag RC5-0365/2003

(PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE + UEN)

efter punkt 7

1

Verts/ALE

-

skäl I

2

Verts/ALE

-

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

resolutionsförslag från de politiska grupperna

B5-0365/2003

Verts/ALE

↓

B5-0366/2003/ändr.

PPE-DE

↓

B5-0367/2003

PSE

↓

B5-0368/2003

UEN

↓

B5-0369/2003

ELDR

↓

B5-0370/2003

GUE/NGL

↓

5.   De mänskliga rättigheterna i världen under 2002 och EU:s politik

Betänkande: VAN DEN BOS (A5-0274/2003)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| efter punkt 2 | 25 | GUE/NGL | | + | |
| efter punkt 24 | 19 | PSE | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | - | 221, 226, 9 |
| efter punkt 26 | 26 | GUE/NGL | | + | |
| 27 | GUE/NGL | delad | | |
| 1 | - | |
| 2 | + | |
| punkt 31 | | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| efter punkt 35 | 17 | GUE/NGL | | - | |
| 16 | GUE/NGL | | + | |
| efter punkt 39 | muntl. ÄF | MULDER | | + | |
| efter punkt 40 | 11 | Verts/ALE | ONU | + | 396, 39, 11 |
| punkt 54 | 12 | Verts/ALE | | - | |
| punkt 88 | 15 | GUE/NGL | | + | |
| efter punkt 88 | 20 | PSE | | + | |
| efter punkt 104 | 13 | Verts/ALE | EO | - | 224, 236, 6 |
| efter punkt 105 | 14 | TURCO m.fl. | delad/ONU | | |
| 1 | + | 455, 2, 8 |
| 2 | + | 245, 204, 12 |
| efter punkt 117 | 4/ändr. | PPE-DE | | + | |
| efter punkt 118 | 8 | Verts/ALE | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| punkt 120 | | originaltexten | | + | ändrat muntligen |
| punkt 122 | | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | + | 244, 204, 6 |
| efter punkt 124 | 21 | PSE + Verts/ALE | EO | + | 250, 209, 4 |
| punkt 125 | 5 | PPE-DE | | + | |
| punkt 138 | 6 | PPE-DE | | - | |
| efter punkt 143 | 18 | GUE/NGL | | + | |
| efter punkt 154 | 7/ändr. | Verts/ALE | | - | |
| 9 | Verts/ALE | | - | |
| punkt 159 | 1 | ELDR | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| efter punkt 170 | 22 | PSE | | T | |
| 2 | ELDR | | + | |
| 24 | GUE/NGL | delad/ONU | | |
| 1 | - | 196, 244, 9 |
| 2 | ↓ | |
| 3 | - | 184, 258, 21 |
| efter punkt 171 | 3 | ELDR | | + | |
| punkt 174 | 23 | PSE | | + | |
| punkt 181 | 10 | Verts/ALE | | + | |
| cons AX | | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

efter punkt 2

25

GUE/NGL

+

efter punkt 24

19

PSE

delad

1

+

2/EO

-

221, 226, 9

efter punkt 26

26

GUE/NGL

+

27

GUE/NGL

delad

1

-

2

+

punkt 31

originaltexten

delad

1

+

2

+

efter punkt 35

17

GUE/NGL

-

16

GUE/NGL

+

efter punkt 39

muntl. ÄF

MULDER

+

efter punkt 40

11

Verts/ALE

ONU

+

396, 39, 11

punkt 54

12

Verts/ALE

-

punkt 88

15

GUE/NGL

+

efter punkt 88

20

PSE

+

efter punkt 104

13

Verts/ALE

EO

-

224, 236, 6

efter punkt 105

14

TURCO m.fl.

delad/ONU

1

+

455, 2, 8

2

+

245, 204, 12

efter punkt 117

4/ändr.

PPE-DE

+

efter punkt 118

8

Verts/ALE

delad

1

+

2

-

punkt 120

originaltexten

+

ändrat muntligen

punkt 122

originaltexten

delad

1

+

2/EO

+

244, 204, 6

efter punkt 124

21

PSE + Verts/ALE

EO

+

250, 209, 4

punkt 125

5

PPE-DE

+

punkt 138

6

PPE-DE

-

efter punkt 143

18

GUE/NGL

+

efter punkt 154

7/ändr.

Verts/ALE

-

9

Verts/ALE

-

punkt 159

1

ELDR

delad

1

+

2

-

efter punkt 170

22

PSE

T

2

ELDR

+

24

GUE/NGL

delad/ONU

1

-

196, 244, 9

2

↓

3

-

184, 258, 21

efter punkt 171

3

ELDR

+

punkt 174

23

PSE

+

punkt 181

10

Verts/ALE

+

cons AX

originaltexten

delad

1

+

2

-

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: ÄF 24

GUE/NGL: ÄF 11 och 24

Verts/ALE: ÄF 14

Begäran om delad omröstning

PPE-DE

ÄF 19

Första delen:”Europaparlamentet uppmanar rådet ... att gå i fällor”

Andra delen:”vilket är ... mänskliga rättigheter”

ÄF 1

Första delen:”Europaparlamentet upprepar sin oro ... i den islamiska domstolen”

Andra delen:”(Sarah Jane Landicho Dematera ... 11 september 2000)”

skäl AX

Första delen: texten i sin helhet utom ordet ”Hinduisk”

Andra delen: detta ord

punkt 31

Första delen: texten i sin helhet utom orden ”stening och”

Andra delen: dessa ord

PSE

ÄF 24

Första delen:”Europaparlamentet fördömer med kraft begreppet förebyggande krig”

Andra delen:”liksom användning av krig ... internationella konflikter”

Tredje delen:”Parlamentet fördömer med kraft ... medlemsstater i EU.”

ÄF 27

Första delen:”Europaparlamentet uttrycker sin oro ... Afghanistan förvärrats”

Andra delen:”Parlamentet delar åsikten ... mänskliga rättigheterna”

ELDR

ÄF 14

Första delen:”Europaparlamentet uppmanar rådet ... med tredje land”

Andra delen:”och att ... (International Religions Freedom Act, Public Law 105/92 105th congress)”

PPE-DE, ELDR

ÄF 8

Första delen:”Europaparlamentet uppmanar på nytt ... medlemmar av denna rörelse”

Andra delen:”Det stöder ... och tortyr”

UEN

Punkt 122

Första delen:”Europaparlamentet uppmanar rådet ... antikonverteringslagarna”

Andra delen:”som innebär ett missbruk ... i Gujarat”

Övrigt

PSE-gruppen hade dragit tillbaka sitt ÄF 22

Jan Mulder framlade, i samförstånd med föredraganden, ett muntligt ändringsförslag, syftande till att skapa en ny punkt 39a, med följande lydelse:

”Europaparlamentet fördömer de ständiga bortförandena av civilpersoner och utländska medborgare i Tjetjenien och uppmanar alla berörda parter att se till att alla gisslan omedelbart släpps fri.”

Talmannen konstaterade att ingen motsatte sig att detta ändringsförslag beaktades, och det antogs.

Föredraganden lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 120, med följande lydelse:

”... som ett första steg garantera fullständig rörelse-, yttrande- och religionsfrihet för den högt vördade Thich Quang Do, som släpptes fri i juni 2003 men fortfarande kontrolleras hårt av pressen, och häva förbudet mot den enade buddhistkyrkan”

Talmannen konstaterade att ingen motsatte sig att denna muntliga ändring beaktades, och ändringsförslaget antogs.

6.   Situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2002)

Betänkande: SYLLA (A5-0281/2003)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| texten i sin helhet | 4 | PPE-DE | | T | |
| punkt 7 | | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 14 | 5 | PPE-DE | ONU | - | 206, 252, 11 |
| 36 | GUE/NGL | ONU | - | 227, 232, 0 |
| 41 | GUE/NGL | EO | - | 176, 263, 6


  ändrat muntligen |
| punkt 15 | 6 S | PPE-DE | ONU | + | 339, 117, 6 |
| § | originaltexten | | ↓ | |
| efter punkt 15 | 24 | Verts/ALE | ONU | - | 88, 344, 15 |
| 25 | Verts/ALE | | - | |
| punkt 17 | 7 | PPE-DE | | - | |
| punkt 19 | | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 20 | 28 | ELDR | | + | |
| 35/ändr. | Verts/ALE | delad/ONU | | |
| 1 | + | 409, 52, 3 |
| 2 | + | 374, 62, 2 |
| efter punkt 20 | 19 | Verts/ALE | | - | |
| punkt 32 | 8 S | PPE-DE | ONU | - | 203, 259, 2 |
| punkt 33 | 44 | SANTINI m.fl. | EO | + | 221, 207, 2 |
| § | originaltexten | | ↓ | |
| punkt 35 | | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 36 | 33 | PSE | ONU | + | 425, 28, 6 |
| 1 | PPE-DE | | T | |
| punkt 38 | | originaltexten | delad/ONU | | |
| 1 | + | 403, 35, 16 |
| 2 | + | 252, 190, 18 |
| efter punkt 40 | 20 | Verts/ALE | ONU | - | 125, 329, 3 |
| punkt 41 | 32 | PSE m.fl. | | + | |
| efter punkt 41 | 43 | GUE/NGL | ONU | - | 89, 354, 10 |
| punkt 42 | | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 43 | | originaltexten | särsk. | + | |
| efter punkt 43 | 21 | Verts/ALE | | - | |
| punkt 45 | | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 46 | 9 S | PPE-DE | | - | |
| punkt 49 | | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 51 | 10 | PPE-DE | | - | |
| punkt 52 | 11 | PPE-DE | | - | |
| 37 | GUE/NGL | ONU | - | 129, 329, 2 |
| punkt 54 | 42 | GUE/NGL | | - | |
| punkt 55 | 12 S | PPE-DE | ONU | - | 197, 252, 6 |
| punkt 59 | 2 S | PPE-DE | ONU | - | 197, 254, 5 |
| punkt 61 | 3 S | PPE-DE | ONU | - | 186, 271, 3 |
| punkt 63 | | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 67 | 38 | GUE/NGL | | + | |
| punkt 72 | | originaltexten | särsk./EO | - | 219, 239, 1 |
| punkt 73 | 13 S | PPE-DE | ONU | - | 210, 248, 2 |
| 29/ändr. | ELDR | | + | |
| 39 | GUE/NGL | ONU | - | 87, 354, 3


  ändrat muntligen |
| punkt 77 | | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 78 | 14 | PPE-DE | ONU | - | 193, 235, 13 |
| punkt 81 | 45 S | SANTINI m.fl. | ONU | - | 204, 238, 3 |
| 15 | PPE-DE | ONU | - | 204, 233, 13 |
| 30 | ELDR | EO | - | 164, 268, 5 |
| § | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 82 | 46 | SANTINI m.fl. | | - | |
| § | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 83 | | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 84 | | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 85 | 47 S | SANTINI m.fl. | ONU | - | 201, 241, 8 |
| 16 | PPE-DE | ONU | - | 175, 258, 9 |
| 31 | ELDR | | - | |
| § | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 89 | | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| punkt 90 | | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 97 | 17 | PPE-DE | | - | |
| punkt 99 | | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| efter punkt 103 | 26 | ELDR | | + | |
| 27 | ELDR | | + | |
| punkt 104 | | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| efter punkt 118 | 34 | PSE | | T | |
| punkt 121 | | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 132 | 18 S | PPE-DE | ONU | - | 191, 229, 2 |
| 22 | Verts/ALE | ONU | - | 81, 347, 4 |
| 40 | GUE/NGL | ONU | + | 227, 200, 3 |
| efter punkt 132 | 23 | Verts/ALE | delad/ONU | | |
| 1 | + | 233, 189, 1 |
| 2 | - | 86, 334, 0 |
| punkt 135 | muntl. ÄF | HERNÁNDEZ MOLLAR | | + | |
| punkt 142 | | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 143 | | originaltexten | särsk. | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 221, 195, 23 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

texten i sin helhet

4

PPE-DE

T

punkt 7

originaltexten

särsk.

+

punkt 14

5

PPE-DE

ONU

-

206, 252, 11

36

GUE/NGL

ONU

-

227, 232, 0

41

GUE/NGL

EO

-

176, 263, 6

ändrat muntligen

punkt 15

6 S

PPE-DE

ONU

+

339, 117, 6

§

originaltexten

↓

efter punkt 15

24

Verts/ALE

ONU

-

88, 344, 15

25

Verts/ALE

-

punkt 17

7

PPE-DE

-

punkt 19

originaltexten

särsk.

+

punkt 20

28

ELDR

+

35/ändr.

Verts/ALE

delad/ONU

1

+

409, 52, 3

2

+

374, 62, 2

efter punkt 20

19

Verts/ALE

-

punkt 32

8 S

PPE-DE

ONU

-

203, 259, 2

punkt 33

44

SANTINI m.fl.

EO

+

221, 207, 2

§

originaltexten

↓

punkt 35

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 36

33

PSE

ONU

+

425, 28, 6

1

PPE-DE

T

punkt 38

originaltexten

delad/ONU

1

+

403, 35, 16

2

+

252, 190, 18

efter punkt 40

20

Verts/ALE

ONU

-

125, 329, 3

punkt 41

32

PSE m.fl.

+

efter punkt 41

43

GUE/NGL

ONU

-

89, 354, 10

punkt 42

originaltexten

särsk.

+

punkt 43

originaltexten

särsk.

+

efter punkt 43

21

Verts/ALE

-

punkt 45

originaltexten

särsk.

+

punkt 46

9 S

PPE-DE

-

punkt 49

originaltexten

särsk.

+

punkt 51

10

PPE-DE

-

punkt 52

11

PPE-DE

-

37

GUE/NGL

ONU

-

129, 329, 2

punkt 54

42

GUE/NGL

-

punkt 55

12 S

PPE-DE

ONU

-

197, 252, 6

punkt 59

2 S

PPE-DE

ONU

-

197, 254, 5

punkt 61

3 S

PPE-DE

ONU

-

186, 271, 3

punkt 63

originaltexten

särsk.

+

punkt 67

38

GUE/NGL

+

punkt 72

originaltexten

särsk./EO

-

219, 239, 1

punkt 73

13 S

PPE-DE

ONU

-

210, 248, 2

29/ändr.

ELDR

+

39

GUE/NGL

ONU

-

87, 354, 3

ändrat muntligen

punkt 77

originaltexten

särsk.

+

punkt 78

14

PPE-DE

ONU

-

193, 235, 13

punkt 81

45 S

SANTINI m.fl.

ONU

-

204, 238, 3

15

PPE-DE

ONU

-

204, 233, 13

30

ELDR

EO

-

164, 268, 5

§

originaltexten

särsk.

+

punkt 82

46

SANTINI m.fl.

-

§

originaltexten

särsk.

+

punkt 83

originaltexten

särsk.

+

punkt 84

originaltexten

särsk.

+

punkt 85

47 S

SANTINI m.fl.

ONU

-

201, 241, 8

16

PPE-DE

ONU

-

175, 258, 9

31

ELDR

-

§

originaltexten

särsk.

+

punkt 89

originaltexten

delad

1

+

2

-

punkt 90

originaltexten

särsk.

+

punkt 97

17

PPE-DE

-

punkt 99

originaltexten

delad

1

+

2

+

efter punkt 103

26

ELDR

+

27

ELDR

+

punkt 104

originaltexten

delad

1

+

2

+

efter punkt 118

34

PSE

T

punkt 121

originaltexten

särsk.

+

punkt 132

18 S

PPE-DE

ONU

-

191, 229, 2

22

Verts/ALE

ONU

-

81, 347, 4

40

GUE/NGL

ONU

+

227, 200, 3

efter punkt 132

23

Verts/ALE

delad/ONU

1

+

233, 189, 1

2

-

86, 334, 0

punkt 135

muntl. ÄF

HERNÁNDEZ MOLLAR

+

punkt 142

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 143

originaltexten

särsk.

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

221, 195, 23

PSE-gruppen hade dragit tillbaka sitt ÄF 34.

PPE-DE-gruppen hade dragit tillbaka sitt ÄF 1.

Enligt beslut av talmannen hade strecksats 1 i punkt 135 förklarats otillåtlig.

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: ÄF 2S , 3S, 5, 6S, 8S, 12S, 13, 14, 15, 18S, 22, 23, 33, 39, 45S, 47S, slutomröstning

ELDR: punkt 38

Verts/ALE: ÄF 20, 22, 23, 24, 35/ändr.

GUE/NGL: ÄF 18S, 23, 39, 40, 43, 3S, 13S, 15, 16, 36, 37

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: punkterna 7, 19, 42, 43, 45, 49, 63, 72, 77, 82, 83, 90, 121, 143

PSE: punkterna 35, 84, 90

ELDR: punkt 72

GUE/NGL: punkterna 81, 85

Begäran om delad omröstning

PPE-DE

punkt 38

Första delen:”Europaparlamentet beklagar att EU... informationens mångfald”

Andra delen:”Parlamentet beklagar... intressekonflikterna”

punkt 99

Första delen:”Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna... skolfrånvaro”

Andra delen:”och garantera... tillgång till utbildning”

punkt 142

Första delen:”Europaparlamentet uppmanar rådet... i hela EU”

Andra delen:”Ett sådant rambeslut... europeiska arresteringsordern”

PSE

punkt 89

Första delen: texten i sin helhet utom orden ”Italien” och ”Spanien”

Andra delen: dessa ord

ELDR

ÄF 23

Första delen:”Europaparlamentet rekommenderar... anti-diskriminering”

Andra delen:”Parlamentet förespråkar... anvisade asylsökande”

punkt 35

Första delen: texten i sin helhet utom ordet ”Finland”

Andra delen: detta ord

punkt 104

Första delen:”Europaparlamentet påminner... andra medborgare”

Andra delen:”Parlamentet föreslår... femtio anställda”

UEN

punkt 38

Första delen:”Europaparlamentet beklagar att EU... informationens mångfald”

Andra delen:”Parlamentet beklagar... intressekonflikterna”

ÄF 35/ändr.

Första delen:”Parlamentet anser... har lyckats”

Andra delen:”Parlamentet menar... har framhållit”

Övrigt

Föredraganden lade fram ett muntligt ändringsförslag till ÄF 39 syftande till att skapa en ny punkt, 73a, med följande lydelse:

”Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att inleda eller fortsätta ett förfarande för att reglera situationen för människor utan papper som stadigvarande är bosatta i mottagarlandet eller som har familjeband eller sociala band i detta land.”

Talmannen konstaterade att ingen motsatte sig att denna muntliga ändring beaktades. ÄF 39 förkastades dock.

Di Lello Finuoli föreslog en teknisk justering av ändringsförslag 41, syftande till att ersätta ”dödsdömda” med ”personer som riskerar dödsstraff i Förenta staterna.”

7.   Förvaltning av vatten i utvecklingsländer

Betänkande: LANNOYE (A5-0273/2003)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 3 | 15 | PPE-DE | ONU | + | 204, 167, 5


  ändrat muntligen |
| punkt 7 | 16 | PPE-DE | | - | |
| punkt 11 | 17 S | PPE-DE | ONU | - | 164, 204, 12 |
| efter punkt 11 | 5 | Verts/ALE | ONU | - | 169, 216, 11 |
| punkt 12 | 10 | ELDR | | T | |
| 18 | PPE-DE | EO | + | 191, 168, 3 |
| 4 | PSE | | ↓ | |
| punkt 29 | 19 | PPE-DE | | + | |
| punkt 30 | 20 S | PPE-DE | EO | + | 199, 164, 2 |
| efter punkt 32 | 6 | Verts/ALE | | T | |
| skäl J | 7 S | ELDR | | T | |
| 11 | PPE-DE | | + | |
| skäl K | 8 S | ELDR | | - | |
| 1 | PSE + PPE-DE | | + | |
| skäl L | 9 S =
  12 S = | ELDR
  PPE-DE | EO | - | 169, 204, 6 |
| 2 | PSE | | + | |
| skäl M | 3 | PSE + PPE-DE | ONU | + | 285, 81, 14 |
| skäl Q | 13 S | PPE-DE | EO | + | 203, 176, 3 |
| cons Y | 14 S | PPE-DE | | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 356, 10, 25 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

punkt 3

15

PPE-DE

ONU

+

204, 167, 5

ändrat muntligen

punkt 7

16

PPE-DE

-

punkt 11

17 S

PPE-DE

ONU

-

164, 204, 12

efter punkt 11

5

Verts/ALE

ONU

-

169, 216, 11

punkt 12

10

ELDR

T

18

PPE-DE

EO

+

191, 168, 3

4

PSE

↓

punkt 29

19

PPE-DE

+

punkt 30

20 S

PPE-DE

EO

+

199, 164, 2

efter punkt 32

6

Verts/ALE

T

skäl J

7 S

ELDR

T

11

PPE-DE

+

skäl K

8 S

ELDR

-

1

PSE + PPE-DE

+

skäl L

9 S =

12 S =

ELDR

PPE-DE

EO

-

169, 204, 6

2

PSE

+

skäl M

3

PSE + PPE-DE

ONU

+

285, 81, 14

skäl Q

13 S

PPE-DE

EO

+

203, 176, 3

cons Y

14 S

PPE-DE

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

356, 10, 25

Begäran om omröstning med namnupprop

Verts/ALE: ÄF 15, 17, 5, 6 (ÄF hade dragits tillbaka), 3 + slutomröstning

Begäran om delad omröstning

Övrigt

ELDR-gruppen hade dragit tillbaka ÄF 7 och 10. Verts/ALE-gruppen hade dragit tillbaka sitt ÄF 6.

Knolle, för PPE-DE-gruppen, lade fram ett muntligt ändringsförslag till ÄF 15, syftande till att ersätta orden ”privata aktörers” med ”aktörers”.

Talmannen konstaterade att ingen motsatte sig denna muntliga ändring, som därför beaktades.

8.   Handel och utveckling

Betänkande: MORGANTINI (A5-0277/2003)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 4 | 2 | PPE-DE | ONU | + | 256, 61, 6 |
| punkt 6 | 3 | PPE-DE | | + | |
| punkt 22 | | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 23 | | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| efter punkt 29 | 4 | PPE-DE | | + | |
| punkt 31 | 6 | EDD | EO | - | 135, 156, 41 |
| punkt 34 | 5 | PPE-DE | ONU | + | 181, 156, 5 |
| punkt 36 | | originaltexten | särsk. | + | |
| skäl K | 1 | PPE-DE | | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

punkt 4

2

PPE-DE

ONU

+

256, 61, 6

punkt 6

3

PPE-DE

+

punkt 22

originaltexten

särsk.

+

punkt 23

originaltexten

delad

1

+

2

+

efter punkt 29

4

PPE-DE

+

punkt 31

6

EDD

EO

-

135, 156, 41

punkt 34

5

PPE-DE

ONU

+

181, 156, 5

punkt 36

originaltexten

särsk.

+

skäl K

1

PPE-DE

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Begäran om omröstning med namnupprop

GUE/NGL: ÄF 2 och 5

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: punkterna 22, 36

Begäran om delad omröstning

PPE-DE

punkt 23

Första delen:”Europaparlamentet stöder... i utvecklingsländerna”

Andra delen:”och beklagar... Förenta staternas blockeringar”

9.   Hälsa och fattigdomsbekämpning i utvecklingsländerna

Betänkande: BOWIS (A5-0217/2003)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 2 | 4 | PSE | | T | |
| 5 | PPE-DE | | + | |
| punkt 8 | | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 10 | 6 | PPE-DE | | + | |
| punkt 18 | 8 | PPE-DE | | + | |
| punkt 25 | 1 =
  9 = | ELDR
  PPE-DE | | + | |
| punkt 26 | 2 =
  10 = | ELDR
  PPE-DE | | + | |
| punkt 30 | 3 =
  11 = | ELDR
  PPE-DE | | + | |
| punkt 34 | 7 | PPE-DE | | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

punkt 2

4

PSE

T

5

PPE-DE

+

punkt 8

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 10

6

PPE-DE

+

punkt 18

8

PPE-DE

+

punkt 25

1 =

9 =

ELDR

PPE-DE

+

punkt 26

2 =

10 =

ELDR

PPE-DE

+

punkt 30

3 =

11 =

ELDR

PPE-DE

+

punkt 34

7

PPE-DE

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Övrigt

PSE-gruppen hade dragit tillbaka ÄF 4.

Punkt 16 hade utgått, eftersom texten redan ingick i punkt 34.

Begäran om delad omröstning

PPE-DE

punkt 8

Första delen:”Europaparlamentet uppmanar kommissionen... i industriländerna”

Andra delen:”Vissa kulturellt eller... hälsovård förhindras”

10.   Icke-statliga aktörers deltagande i Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik

Betänkande: HOWITT (A5-0249/2003)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 20 | | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 284, 8, 9 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

punkt 20

originaltexten

delad

1

+

2

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

284, 8, 9

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

Begäran om delad omröstning

PPE-DE

punkt 20

Första delen:”Europaparlamentet understyker ... i utvecklingsländerna”

Andra delen:”som en förutsättning ... det civila samhällets företrädare”

11.   Television utan gränser

Betänkande: PERRY (A5-0251/2003)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 7 | 1 | PSE | | + | |
| punkt 13 | | originaltexten | ONU | + | 289, 8, 1 |
| punkt 16 | 2 | PSE | | + | |
| efter punkt 19 | 12 | GUE/NGL | | - | |
| punkt 21 | 13 | GUE/NGL | | - | |
| punkt 22 | | originaltexten | ONU | + | 285, 10, 8 |
| punkt 24 | 4 S | PPE-DE | ONU | - | 142, 163, 3 |
| punkt 26 | 5 S | PPE-DE | | - | |
| punkt 27 | | originaltexten | ONU | + | 277, 8, 8 |
| efter punkt 27 | 14 | GUE/NGL | | - | |
| efter punkt 29 | 11 | GUE/NGL | | - | |
| punkt 31 | | originaltexten | ONU | + | 287, 9, 11 |
| punkt 36 | 6 | PPE-DE | ONU | + | 175, 141, 0 |
| 3 | PSE | | ↓ | |
| punkt 39 | 7 | PPE-DE | ONU | - | 133, 164, 2 |
| efter punkt 39 | 9 | PSE m.fl. | | T | |
| punkt 40 | 15 | GUE/NGL | | - | |
| § | originaltexten | ONU | + | 267, 17, 11 |
| punkt 41 | 10 | PSE m.fl. | ONU | + | 184, 120, 7 |
| efter skäl D | 8 | PSE m.fl. | | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

punkt 7

1

PSE

+

punkt 13

originaltexten

ONU

+

289, 8, 1

punkt 16

2

PSE

+

efter punkt 19

12

GUE/NGL

-

punkt 21

13

GUE/NGL

-

punkt 22

originaltexten

ONU

+

285, 10, 8

punkt 24

4 S

PPE-DE

ONU

-

142, 163, 3

punkt 26

5 S

PPE-DE

-

punkt 27

originaltexten

ONU

+

277, 8, 8

efter punkt 27

14

GUE/NGL

-

efter punkt 29

11

GUE/NGL

-

punkt 31

originaltexten

ONU

+

287, 9, 11

punkt 36

6

PPE-DE

ONU

+

175, 141, 0

3

PSE

↓

punkt 39

7

PPE-DE

ONU

-

133, 164, 2

efter punkt 39

9

PSE m.fl.

T

punkt 40

15

GUE/NGL

-

§

originaltexten

ONU

+

267, 17, 11

punkt 41

10

PSE m.fl.

ONU

+

184, 120, 7

efter skäl D

8

PSE m.fl.

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: punkterna 13, 22, 27, 31, 40

PSE: ÄF 10

ELDR: ÄF 6 och 7

Verts/ALE: ÄF 4S, 7

Övrigt

PSE-gruppen hade dragit tillbaka ÄF 9.

12.   Kulturindustrin

Betänkande: ZORBA (A5-0276/2003)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 2 | 1 | PSE | | + | |
| punkt 3 | 13 | GUE/NGL | | - | |
| 2 | PSE | | + | |
| punkt 4, led d) | 12 | GUE/NGL | ONU | - | 28, 241, 1 |
| punkt 4, efter led e) | 8 | GUE/NGL | | - | |
| punkt 7 | 9 | GUE/NGL | | - | |
| punkt 9 | 3 S | ELDR | | - | |
| punkt 15 | 10 | GUE/NGL | | - | |
| 7 | GUE/NGL | ONU | - | 55, 216, 3 |
| punkt 17, led l) | 4 S | ELDR | | - | |
| punkt 19 | 5 S | ELDR | | - | |
| punkt 23 | 11 | GUE/NGL | | - | |
| 6 | ELDR | | - | |
| skäl K | 16 | GUE/NGL | | - | |
| efter skäl N | 15 | GUE/NGL | ONU | - | 33, 235, 2 |
| skäl R | | originaltexten | särsk. | + | |
| skäl Z | 14 | GUE/NGL | | - | |
| skäl AM | | originaltexten | särsk. | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

punkt 2

1

PSE

+

punkt 3

13

GUE/NGL

-

2

PSE

+

punkt 4, led d)

12

GUE/NGL

ONU

-

28, 241, 1

punkt 4, efter led e)

8

GUE/NGL

-

punkt 7

9

GUE/NGL

-

punkt 9

3 S

ELDR

-

punkt 15

10

GUE/NGL

-

7

GUE/NGL

ONU

-

55, 216, 3

punkt 17, led l)

4 S

ELDR

-

punkt 19

5 S

ELDR

-

punkt 23

11

GUE/NGL

-

6

ELDR

-

skäl K

16

GUE/NGL

-

efter skäl N

15

GUE/NGL

ONU

-

33, 235, 2

skäl R

originaltexten

särsk.

+

skäl Z

14

GUE/NGL

-

skäl AM

originaltexten

särsk.

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Begäran om omröstning med namnupprop

GUE/NGL: ÄF 7, 12, 15

Begäran om särskild omröstning

GUE/NGL: skäl R, AM

13.   Indien: attentatet i Bombay

Resolutionsförslag: B5-0371/2003, B5-0376/2003, B5-0379/2003, B5-0381/2003, B5-0386/2003, B5-0387/2003

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| gemensamt resolutionsförslag RC5-0371/2003




  (PPE-DE, PSE, ELDR, GUE/NGL, UEN) |
| efter punkt 4 | 1 | ELDR + Verts/ALE | | - | |
| 2 | ELDR + Verts/ALE | | - | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B5-0371/2003 | | UEN | | ↓ | |
| B5-0376/2003 | | ELDR | | ↓ | |
| B5-0379/2003 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B5-0381/2003 | | PSE | | ↓ | |
| B5-0386/2003 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B5-0387/2003 | | PPE-DE | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

gemensamt resolutionsförslag RC5-0371/2003

(PPE-DE, PSE, ELDR, GUE/NGL, UEN)

efter punkt 4

1

ELDR + Verts/ALE

-

2

ELDR + Verts/ALE

-

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

resolutionsförslag från de politiska grupperna

B5-0371/2003

UEN

↓

B5-0376/2003

ELDR

↓

B5-0379/2003

Verts/ALE

↓

B5-0381/2003

PSE

↓

B5-0386/2003

GUE/NGL

↓

B5-0387/2003

PPE-DE

↓

14.   Liberia

Resolutionsförslag: B5-0372/2003, B5-0375/2003, B5-0380/2003, B5-0382/2003, B5-0385/2003, B5-0388/2003

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B5-0372/2003 | | UEN | | - | |
| gemensamt resoluttionsförslag RC5-0375/2003




  (PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 69, 1, 1


  muntl. ÄF till punkt 4 |
| resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B5-0375/2003 | | ELDR | | ↓ | |
| B5-0380/2003 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B5-0382/2003 | | PSE | | ↓ | |
| B5-0385/2003 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B5-0388/2003 | | PPE-DE | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

resolutionsförslag från de politiska grupperna

B5-0372/2003

UEN

-

gemensamt resoluttionsförslag RC5-0375/2003

(PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL)

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

69, 1, 1

muntl. ÄF till punkt 4

resolutionsförslag från de politiska grupperna

B5-0375/2003

ELDR

↓

B5-0380/2003

Verts/ALE

↓

B5-0382/2003

PSE

↓

B5-0385/2003

GUE/NGL

↓

B5-0388/2003

PPE-DE

↓

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning om det gemensamma resolutionsförslaget

Övrigt

Ford gjorde en teknisk precisering i punkt 4 som innebar att ”1 550 man” skulle ersättas med ”2 127 man”.

15.   Burma

Resolutionsförslag: B5-0374/2003, B5-0378/2003, B5-0383/2003, B5-0384/2003, B5-0389/2003

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| gemensamt resolutionsförslag RC5-0374/2003




  (PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B5-0374/2003 | | ELDR | | ↓ | |
| B5-0378/2003 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B5-0383/2003 | | PSE | | ↓ | |
| B5-0384/2003 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B5-0389/2003 | | PPE-DE | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

gemensamt resolutionsförslag RC5-0374/2003

(PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL)

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

resolutionsförslag från de politiska grupperna

B5-0374/2003

ELDR

↓

B5-0378/2003

Verts/ALE

↓

B5-0383/2003

PSE

↓

B5-0384/2003

GUE/NGL

↓

B5-0389/2003

PPE-DE

↓

16.   Traditionella AVS-bananleverantörer

Betänkande: FERNANDEZ MARTIN (A5-0164/2003)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

17.   Obundet bistånd: öka biståndets effektivitet

Betänkande: FERNANDEZ MARTIN (A5-0190/2003)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

---

BILAGA II

OMRÖSTNINGSRESULTAT MED NAMNUPPROP

Betänkande Ebner A5-0271/2003

ändring 4

Ja-röster: 375

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooijvan Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bordes, Cauquil, Fraisse, Herzog, Korakas, Krivine, Laguiller, Meijer, Patakis, Vachetta

NI: Beysen, Borghezio, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Coelho, Cornillet, Corrie, Cunha, Cushnahan, Daul, De Sarnez, Descamps, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gemelli, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hieronymi, Inglewood, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennea, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schmitt, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Valdivielso de Cué, Van Orden, Vatanen, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, von Wogau, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Fava, Ferreira, Ford, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Jöns, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Collins, Hyland, Ó Neachtain

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Dhaene, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 36

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Kuntz

GUE/NGL: Manisco

NI: Berthu, Garaud, de La Perriere

PPE-DE: Ayuso González, Bayona de Perogordo, Camisón Asensio, Costa Raffaele, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Gil-Robles Gil-Delgado, Gutiérrez-Cortines, Hernández Mollar, Herranz García, Ojeda Sanz, Ripoll y Martínez de Bedoya, Salafranca Sánchez-Neyra, Vidal-Quadras Roca, Zabell

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Muscardini, Mussa, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 45

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Farage, Mathieu, Raymond, Saint-Josse, Titford

GUE/NGL: Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Jové Peres, Koulourianos, Krarup, Markov, Marset Campos, Modrow, Morgantini, Puerta, Scarbonchi, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Wurtz

NI: Cappato, Claeys, Dell'Alba, Dillen, Dupuis, Gollnisch, Lang, Martinez, Pannella, Stirbois, Turco

PPE-DE: Trakatellis, Xarchakos

Betänkande Ebner A5-0271/2003

resolution

Ja-röster: 423

EDD: Andersen, Bernié, Bonde, Butel, Esclopé, Mathieu, Raymond, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooijvan Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Puerta, Scarbonchi, Seppänen, Sylla, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Beysen, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Cornillet, Corrie, Costa Raffaele, Cunha, Cushnahan, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Ebner, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennea, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Sartori, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Valdivielso de Cué, Van Orden, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, von Wogau, Zabell, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Savary, Scheele, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Collins, Fitzsimons, Hyland, Ó Neachtain, Segni

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 27

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Farage, Kuntz, Titford

NI: Berthu, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de La Perriere, Souchet

PPE-DE: Konrad, Pomés Ruiz

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Muscardini, Mussa, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 21

EDD: Sandbæk

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Krarup, Patakis, Schröder Ilka

NI: Cappato, Dell'Alba, Dupuis, Gollnisch, Lang, Martinez, Pannella, Stirbois, Turco

PPE-DE: Kratsa-Tsagaropoulou, Marinos, Trakatellis, Xarchakos, Zacharakis

PSE: Dehousse

Betänkande Ebner A5-0271/2003

punkt 4

Ja-röster: 407

EDD: Belder, Blokland, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Beysen, Borghezio, Garaud, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bowis, Bradbourn, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Coelho, Cornillet, Corrie, Costa Raffaele, Cunha, Cushnahan, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hieronymi, Inglewood, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennea, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Van Orden, Vatanen, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McCarthy, McNally, Malliori, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Collins, Fitzsimons, Hyland, Ó Neachtain

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Messner, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 40

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Farage, Mathieu, Raymond, Saint-Josse, Titford

NI: Berthu, de La Perriere, Souchet

PPE-DE: Ayuso González, Bayona de Perogordo, Camisón Asensio, Galeote Quecedo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Gutiérrez-Cortines, Hernández Mollar, Herranz García, Naranjo Escobar, Ojeda Sanz, Oreja Arburúa, Salafranca Sánchez-Neyra, Valdivielso de Cué, Vidal-Quadras Roca, Zabell

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Muscardini, Mussa, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 14

EDD: Kuntz

NI: Cappato, Claeys, Dell'Alba, Dillen, Dupuis, Gollnisch, Martinez, Pannella, Stirbois, Turco

PPE-DE: Trakatellis, Xarchakos, Zacharakis

Betänkande Ebner A5-0271/2003

punkt 8

Ja-röster: 414

EDD: Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Mathieu, Raymond, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Beysen, Borghezio, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bowis, Bradbourn, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Coelho, Cornillet, Corrie, Costa Raffaele, Cunha, Cushnahan, Daul, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Gemelli, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hieronymi, Inglewood, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennea, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Van Orden, Vatanen, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cercas, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba

UEN: Collins, Fitzsimons, Hyland, Ó Neachtain

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 36

EDD: Farage, Titford

NI: Berthu, Garaud, de La Perriere, Souchet

PPE-DE: Ayuso González, Bayona de Perogordo, Bourlanges, Camisón Asensio, Deprez, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Hernández Mollar, Herranz García, Naranjo Escobar, Oreja Arburúa, Salafranca Sánchez-Neyra, Valdivielso de Cué, Vidal-Quadras Roca, Zabell

PSE: Sousa Pinto

UEN: Angelilli, Camre, Muscardini, Mussa, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 19

EDD: Kuntz

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller

NI: Cappato, Claeys, Dell'Alba, Dillen, Dupuis, Gollnisch, Lang, Martinez, Pannella, Stirbois, Turco

PPE-DE: Marinos, Trakatellis, Xarchakos, Zacharakis

Betänkande Ebner A5-0271/2003

punkt 18

Ja-röster: 260

EDD: Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Mathieu, Raymond, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, De Clercq, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Borghezio, Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Costa Raffaele, Ferrer, Nisticò, Suominen

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Ceyhun, Colom i Naval, Corbey, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Fava, Ferreira, Ford, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Collins, Fitzsimons, Hyland, Ó Neachtain

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 190

EDD: Farage, Kuntz, Titford

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Hager, de La Perriere, Souchet

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Cornillet, Corrie, Cunha, Cushnahan, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferri, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sudre, Tajani, Tannock, Theato, Valdivielso de Cué, Van Orden, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Zabell, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Dehousse

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Muscardini, Mussa, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 15

GUE/NGL: Bordes, Cauquil

NI: Cappato, Dell'Alba, Dupuis, Garaud, Gollnisch, Kronberger, Lang, Martinez, Pannella, Stirbois, Turco

PPE-DE: Xarchakos, Zacharakis

Betänkande Ebner A5-0271/2003

bilaga

Ja-röster: 431

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Koulourianos, Krivine, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Puerta, Scarbonchi, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Beysen, Borghezio, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Cornillet, Corrie, Costa Raffaele, Cunha, Cushnahan, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennea, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Valdivielso de Cué, Van Orden, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Zabell, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Collins, Fitzsimons, Hyland, Ó Neachtain, Segni

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 30

EDD: Belder, Bernié, Blokland, Butel, van Dam, Esclopé, Farage, Kuntz, Mathieu, Raymond, Saint-Josse, Titford

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, de La Perriere, Souchet

PPE-DE: Kratsa-Tsagaropoulou

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Muscardini, Mussa, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 23

EDD: Abitbol

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bordes, Cauquil, Korakas, Krarup, Laguiller, Patakis, Schröder Ilka

NI: Cappato, Dell'Alba, Dupuis, Gollnisch, Lang, Martinez, Pannella, Stirbois, Turco

PPE-DE: Marinos, Trakatellis, Xarchakos, Zacharakis

PSE: Dehousse

Gemensam resolution — B5-0377/2003 — Värmeböljan

ändring 1 och 2

Ja-röster: 266

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Maaten, Nordmann, Vallvé

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Scarbonchi, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Cornillet, Corrie, Costa Raffaele, Cunha, Cushnahan, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennea, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Rack, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Aparicio Sánchez, Berenguer Fuster, Bowe, Campos, Carrilho, Casaca, Ceyhun, Dehousse, Goebbels, Haug, Kreissl-Dörfler, Lage, Marinho, Pérez Royo, dos Santos, Souladakis, Sousa Pinto, Torres Marques, Vairinhos

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Collins, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nej-röster: 187

EDD: Abitbol, Belder, van Dam, Farage, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

PSE: Adam, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Ettl, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Roure, Sacconi, Sakellariou, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Titley, Tsatsos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 13

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Mathieu, Raymond, Saint-Josse

NI: Berthu, Borghezio, Cappato, Dell'Alba, Dupuis, Pannella, Turco

Gemensam resolution — B5-0377/2003 — Värmeböljan

ändring 3

Ja-röster: 85

EDD: Abitbol, Andersen, Bonde, Kuntz, Sandbæk

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Costa Raffaele, McCartin, Menrad, Quisthoudt-Rowohl

PSE: Campos, Carrilho, Casaca, Dehousse, Goebbels, Lage, dos Santos, Sousa Pinto, Torres Marques, Trentin, Vairinhos

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Collins, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Dhaene

Nej-röster: 386

EDD: Belder, Bernié, Blokland, Butel, van Dam, Esclopé, Farage, Mathieu, Raymond, Saint-Josse, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Beysen, Hager

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Cornillet, Corrie, Cunha, Cushnahan, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennitti, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Rack, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Cashman, Cercas, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Pérez Royo, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Roure, Sacconi, Sakellariou, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Tsatsos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 9

ELDR: Lynne

NI: Cappato, Dell'Alba, Dupuis, Garaud, Kronberger, Pannella, Turco

Verts/ALE: Flautre

Gemensam resolution — B5-0377/2003 — Värmeböljan

ändring 5

Ja-röster: 263

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, van den Bos, Busk, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Borghezio, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger

PPE-DE: Brok, Korhola, Liese, Tajani

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Collins

Verts/ALE: Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Dhaene, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Messner, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 191

EDD: Abitbol, Farage, Kuntz, Titford

ELDR: Boogerd-Quaak, Nordmann

NI: Beysen, Hager

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bodrato, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cornillet, Corrie, Costa Raffaele, Cunha, Cushnahan, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennea, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 20

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Raymond, Saint-Josse

NI: Berthu, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Dillen, Dupuis, Garaud, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martinez, Pannella, Souchet, Stirbois, Turco

Gemensam resolution — B5-0377/2003 — Värmeböljan

ändring 6

Ja-röster: 262

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Borghezio, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger

PPE-DE: Coelho, Korhola

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 190

EDD: Abitbol, Farage, Kuntz, Titford

NI: Beysen, Claeys, Dillen, Gollnisch, Hager, Lang, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bodrato, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cornillet, Costa Raffaele, Cunha, Cushnahan, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennea, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Goebbels

UEN: Camre, Collins, Fitzsimons, Hyland, Ó Neachtain

Nedlagda röster: 26

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Mathieu, Raymond, Saint-Josse

ELDR: Nordmann

NI: Cappato, Dell'Alba, Dupuis, Garaud, de La Perriere, Pannella, Souchet, Turco

UEN: Angelilli, Berlato, Muscardini, Mussa, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Betänkande van den Bos A5-0274/2003

ändring 11

Ja-röster: 396

EDD: Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Mathieu, Raymond, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Monsonís Domingo, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Ries, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Beysen, Cappato, Dell'Alba, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, Pannella, Turco

PPE-DE: Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Brok, Camisón Asensio, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Cunha, Cushnahan, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Doorn, Ebner, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Lamassoure, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennea, Mennitti, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Naranjo Escobar, Nassauer, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Collins, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Evans Jillian, Flautre, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 39

EDD: Abitbol, Farage, Kuntz, Titford

ELDR: Calò

NI: de La Perriere

PPE-DE: Balfe, Beazley, Bourlanges, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Dover, Elles, Goodwill, Hannan, Heaton-Harris, Inglewood, Khanbhai, Kirkhope, Konrad, Langen, McCartin, Nicholson, Parish, Perry, Poettering, Purvis, Radwan, Scallon, Stevenson, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vidal-Quadras Roca, Villiers

UEN: Pasqua, Thomas-Mauro

Nedlagda röster: 11

NI: Berthu, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Lang, Martinez, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Rübig

Betänkande van den Bos A5-0274/2003

ändring 14, första delen

Ja-röster: 455

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Raymond, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooijvan Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Koulourianos, Krarup, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Seppänen, Sylla, Uca, Vinci

NI: Berthu, Beysen, Cappato, Claeys, Dupuis, Garaud, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martinez, Pannella, Souchet, Stirbois, Turco

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Balfe, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Cornillet, Corrie, Cunha, Cushnahan, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennea, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Villiers, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Collins, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 2

PPE-DE: Costa Raffaele

PSE: Dehousse

Nedlagda röster: 8

EDD: Farage, Titford

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Krivine, Laguiller, Vachetta

NI: Borghezio

Betänkande van den Bos A5-0274/2003

Ändringsförslag 14, andra delen

Ja-röster: 245

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Raymond, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Calò, Flesch, Gasòliba i Böhm, Lynne, Newton Dunn, Olsson, Pesälä, Pohjamo, Ries, Sbarbati, Schmidt, Väyrynen, Wallis

GUE/NGL: Fraisse, Krarup, Meijer, Seppänen

NI: Berthu, Beysen, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Dillen, Dupuis, Garaud, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martinez, Pannella, Souchet, Stirbois, Turco

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Brok, Camisón Asensio, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Cunha, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Doorn, Ebner, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennea, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Rack, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Aparicio Sánchez, Carlotti, Casaca, Cercas, Marinho

UEN: Angelilli, Berlato, Collins, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 204

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, van den Bos, Busk, De Clercq, Duff, Formentini, Jensen, Ludford, Maaten, Manders, Mulder, Procacci, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sterckx, Sørensen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer

GUE/NGL: Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Koulourianos, Krivine, Manisco, Markov, Marset Campos, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Uca, Vachetta, Vinci

PPE-DE: Balfe, Beazley, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Corrie, Cushnahan, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Foster, Goodwill, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Khanbhai, Kirkhope, Nicholson, Parish, Perry, Purvis, Scallon, Stevenson, Sturdy, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Adam, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carrilho, Cashman, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Zorba, Zrihen

UEN: Camre, Queiró, Ribeiro e Castro

Nedlagda röster: 12

EDD: Farage, Titford

ELDR: Monsonís Domingo, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Thors, Virrankoski

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller

NI: Borghezio

Betänkande van den Bos A5-0274/2003

ändring 24, första delen

Ja-röster: 196

EDD: Abitbol, Andersen, Bernié, Bonde, Butel, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Raymond, Saint-Josse, Sandbæk

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Seppänen, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger

PPE-DE: Cushnahan, Posselt

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cercas, Ceyhun, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Fava, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rocard, Roth-Behrendt, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Weiler, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Collins, Crowley, Hyland, Ó Neachtain

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 244

EDD: Belder, Blokland, van Dam, Farage, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, De Clercq, Duff, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

NI: Berthu, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Dillen, Dupuis, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Pannella, Stirbois, Turco

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Brok, Bushill-Matthews, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Cornillet, Corrie, Costa Raffaele, Cunha, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Ebner, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Heaton-Harris, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennea, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pirker, Podestà, Pomés Ruiz, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Corbett, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, Martin David W., Miller, Moraes, Murphy, O'Toole, Pittella, Read, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Titley, Trentin, Watts, Whitehead

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Muscardini, Mussa, Nobilia, Pasqua, Queiró, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 9

ELDR: Dybkjær, Pesälä, Pohjamo, Väyrynen, Virrankoski

NI: Borghezio, Souchet

PPE-DE: Korhola, Matikainen-Kallström

Betänkande van den Bos A5-0274/2003

ändring 24, tredje delen

Ja-röster: 184

EDD: Abitbol, Andersen, Bonde, Kuntz, Sandbæk

ELDR: Lynne

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Cushnahan

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cercas, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Fava, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rocard, Roth-Behrendt, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Weiler, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 258

EDD: Belder, Blokland, van Dam, Farage, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, De Clercq, Duff, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Cappato, Dell'Alba, Dupuis, Hager, de La Perriere, Pannella, Turco

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Cornillet, Corrie, Costa Raffaele, Cunha, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennea, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Ceyhun, Corbett, Gill, Howitt, Lund, McAvan, McCarthy, Martin David W., Miller, Moraes, Murphy, O'Toole, Pittella, Read, Skinner, Stihler, Titley, Trentin, Watts

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Frassoni

Nedlagda röster: 21

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Mathieu, Raymond, Saint-Josse

ELDR: Dybkjær, Pesälä, Pohjamo, Thors, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller

NI: Borghezio, Kronberger, Souchet

PPE-DE: Korhola, Matikainen-Kallström

PSE: Honeyball

Betänkande Sylla A5-0281/2003

ändring 5

Ja-röster: 206

EDD: Belder, Bernié, Blokland, Butel, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Raymond, Saint-Josse

ELDR: Calò, Nordmann, Ries, Sanders-ten Holte

GUE/NGL: Blak

NI: Berthu, Beysen, Hager, de La Perriere, Souchet

PPE-DE: Arvidsson, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Cornillet, Corrie, Costa Raffaele, Cunha, Cushnahan, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennea, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Voggenhuber

Nej-röster: 252

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Duff, Dybkjær, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Cappato, Dell'Alba, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Pannella, Turco

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 11

EDD: Abitbol, Farage, Titford

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Lang, Martinez, Stirbois

Betänkande Sylla A5-0281/2003

ändring 36

Ja-röster: 227

EDD: Abitbol, Andersen, Bonde, Kuntz, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Attwooll, van den Bos, Busk, Calò, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Cappato, Dell'Alba, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Pannella, Turco

PPE-DE: Mauro

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Fava, Ferreira, Garot, Gebhardt, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, Malliori, Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rocard, Roth-Behrendt, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Weiler, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Fitzsimons, Segni

Verts/ALE: Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 232

EDD: Belder, Bernié, Blokland, Butel, van Dam, Esclopé, Farage, Mathieu, Raymond, Saint-Josse, Titford

ELDR: André-Léonard, Boogerd-Quaak, Nordmann, Ries, Sbarbati

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Arvidsson, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Cornillet, Corrie, Costa Raffaele, Cunha, Cushnahan, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennea, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Cashman, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Jöns, Kinnock, McAvan, McCarthy, McNally, Marinho, Martin David W., Miller, Moraes, O'Toole, Read, Skinner, Stihler, Titley, Watts, Whitehead

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Collins, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Betänkande Sylla A5-0281/2003

ändring 6

Ja-röster: 339

EDD: Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Farage, Mathieu, Raymond, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Calò, Thors, Virrankoski

GUE/NGL: Bakopoulos, Koulourianos, Schröder Ilka, Vinci

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Arvidsson, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Corrie, Costa Raffaele, Cunha, Cushnahan, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, van den Burg, Campos, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Savary, Scheele, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Brempt, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Frassoni, Voggenhuber

Nej-röster: 117

EDD: Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, van den Bos, Busk, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Krarup, Krivine, Laguiller, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Puerta, Scarbonchi, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta

NI: Cappato, Dell'Alba, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Pannella, Turco

PPE-DE: Beazley, Bradbourn, Cornillet, Deva, Heaton-Harris, Helmer, Matikainen-Kallström, Mennea, Scallon, Villiers

PSE: Dehousse, Van Lancker

Verts/ALE: Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Dhaene, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 6

EDD: Abitbol, Kuntz

ELDR: Nordmann

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

Betänkande Sylla A5-0281/2003

ändring 24

Ja-röster: 88

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: André-Léonard, Dybkjær, Gasòliba i Böhm, Ries, Riis-Jørgensen, Sterckx, Thors, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Cauquil, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Korakas, Koulourianos, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Berthu, Cappato, Claeys, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Pannella

PPE-DE: Balfe

PSE: Fava, Marinho, Napoletano, Schulz, Van Lancker

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 344

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Butel, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Raymond, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, Attwooll, van den Bos, Busk, Calò, De Clercq, Duff, Flesch, Formentini, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Monsonís Domingo, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Sbarbati, Schmidt, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Caudron, Dary

NI: Beysen, Dillen, Garaud, Hager, de La Perriere

PPE-DE: Arvidsson, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Coelho, Cornillet, Corrie, Costa Raffaele, Cunha, Cushnahan, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennea, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Campos, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Myller, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rocard, Roth-Behrendt, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Savary, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro

Nedlagda röster: 15

ELDR: Manders, Sørensen

GUE/NGL: Krarup

NI: Borghezio, Gollnisch, Lang, Martinez, Souchet, Stirbois

PSE: Mendiluce Pereiro, Vairinhos

UEN: Angelilli, Berlato, Mussa, Turchi

Betänkande Sylla A5-0281/2003

ändring 35/ändr., första delen

Ja-röster: 409

EDD: Andersen, Bernié, Bonde, Butel, Esclopé, Mathieu, Raymond, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooijvan Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Beysen, Cappato, Dell'Alba, Dupuis, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Pannella, Turco

PPE-DE: Arvidsson, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Brok, Camisón Asensio, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Cunha, Cushnahan, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Doorn, Ebner, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennea, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martin Hans-Peter, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Berlato, Muscardini, Mussa, Nobilia, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 52

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Farage, Kuntz, Titford

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Balfe, Beazley, Bowis, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Foster, Goodwill, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Khanbhai, Kirkhope, Nicholson, Parish, Perry, Purvis, Scallon, Stevenson, Sturdy, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Kinnock

UEN: Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Ó Neachtain, Pasqua, Thomas-Mauro

Nedlagda röster: 3

GUE/NGL: Krarup

NI: Berthu

UEN: Camre

Betänkande Sylla A5-0281/2003

ändring 35/ändr., andra delen

Ja-röster: 374

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Beysen, Cappato, Dell'Alba, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Pannella, Turco

PPE-DE: Arvidsson, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Brok, Camisón Asensio, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Cunha, Cushnahan, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Doorn, Ebner, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Liese, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennea, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schmitt, Stenmarck, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Ceyhun, Corbey, Dehousse, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Segni

Verts/ALE: Aaltonen, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 62

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Butel, van Dam, Esclopé, Farage, Kuntz, Mathieu, Raymond, Saint-Josse

ELDR: Virrankoski

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Balfe, Beazley, Bushill-Matthews, Chichester, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Goodwill, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Kauppi, Khanbhai, Kirkhope, Nicholson, Parish, Perry, Purvis, Stevenson, Sturdy, Van Orden, Villiers

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 2

NI: Berthu, Souchet

Betänkande Sylla A5-0281/2003

ändring 8

Ja-röster: 203

EDD: Belder, Blokland, van Dam, Farage, Titford

ELDR: Nicholson of Winterbourne

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Dillen, Dupuis, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Pannella, Souchet, Stirbois, Turco

PPE-DE: Arvidsson, Balfe, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Cunha, Cushnahan, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennea, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Dehousse, Schulz, Trentin

UEN: Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ferrández Lezaun, Frassoni, Lagendijk

Nej-röster: 259

EDD: Abitbol, Andersen, Bernié, Bonde, Butel, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Raymond, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Savary, Scheele, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Berlato, Muscardini, Mussa, Nobilia, Segni, Turchi

Verts/ALE: Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Evans Jillian, Flautre, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 2

PPE-DE: Banotti, Korhola

Betänkande Sylla A5-0281/2003

ändring 33

Ja-röster: 425

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Raymond, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, van den Bos, Busk, Calò, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Koulourianos, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Puerta, Scarbonchi, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vinci

NI: Beysen, Claeys, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Arvidsson, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Cunha, Cushnahan, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennea, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Ó Neachtain

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 28

EDD: Farage, Titford

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Krarup, Patakis

NI: Berthu, Cappato, Dell'Alba, Dillen, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, de La Perriere, Pannella, Souchet, Turco

PPE-DE: Hannan

UEN: Angelilli, Berlato, Muscardini, Mussa, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 6

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Krivine, Laguiller, Vachetta

NI: Borghezio

Betänkande Sylla A5-0281/2003

punkt 38, första delen

Ja-röster: 403

EDD: Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Raymond, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Koulourianos, Krarup, Krivine, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Puerta, Scarbonchi, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Beysen, Cappato, Dell'Alba, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Pannella, Turco

PPE-DE: Arvidsson, Banotti, Bartolozzi, Bayona de Perogordo, Berend, von Boetticher, Bourlanges, Brok, Camisón Asensio, Coelho, Cornillet, Cushnahan, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Doorn, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennea, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Suominen, Tajani, Theato, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 35

EDD: Farage, Titford

NI: Berthu, Borghezio, de La Perriere, Souchet

PPE-DE: Balfe, Beazley, Bowis, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Foster, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Khanbhai, Kirkhope, Marques, Nicholson, Parish, Purvis, Scallon, Stevenson, Sturdy, Tannock, Van Orden, Villiers

UEN: Pasqua, Thomas-Mauro

Nedlagda röster: 16

EDD: Abitbol, Saint-Josse

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bordes, Cauquil, Korakas, Laguiller, Patakis

NI: Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Lang, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Costa Raffaele

Betänkande Sylla A5-0281/2003

Punkt 38, andra delen

Ja-röster: 252

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Kuntz, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, van den Bos, Busk, Calò, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Costa Raffaele, Nisticò, Sacrédeus

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Segni

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 190

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Mathieu, Raymond, Saint-Josse

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Hager, de La Perriere, Souchet

PPE-DE: Arvidsson, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Cornillet, Cunha, Cushnahan, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 18

EDD: Abitbol, Farage, Titford

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller

NI: Cappato, Claeys, Dell'Alba, Dillen, Dupuis, Garaud, Gollnisch, Lang, Martinez, Pannella, Stirbois, Turco

Betänkande Sylla A5-0281/2003

ändring 20

Ja-röster: 125

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Duff, Dybkjær, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Cappato, Dell'Alba, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Pannella, Turco

PPE-DE: Martin Hugues, Mennea

PSE: Dehousse, Ferreira, Hedkvist Petersen, Leinen, Marinho, Miranda de Lage, Savary, Trentin

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 329

EDD: Belder, Bernié, Blokland, Butel, van Dam, Esclopé, Farage, Kuntz, Mathieu, Raymond, Saint-Josse, Titford

ELDR: André-Léonard, Flesch, Ries

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Arvidsson, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Cunha, Cushnahan, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Campos, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Moraes, Müller Rosemarie, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Collins, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 3

EDD: Abitbol

ELDR: Nordmann

GUE/NGL: Krarup

Betänkande Sylla A5-0281/2003

ändring 43

Ja-röster: 89

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Ludford, Lynne, Sbarbati

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Borghezio, Cappato, Dupuis, Pannella, Turco

PPE-DE: Brok, Costa Raffaele

PSE: Bösch, Désir, Guy-Quint, Leinen, Savary, Trentin

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Messner, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 354

EDD: Belder, Bernié, Blokland, Butel, van Dam, Esclopé, Mathieu, Raymond, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, van den Bos, Busk, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Arvidsson, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Cornillet, Cunha, Cushnahan, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennea, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bowe, van den Burg, Campos, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Corbett, Corbey, De Keyser, De Rossa, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Gröner, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Tsatsos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 10

EDD: Abitbol, Farage, Kuntz, Titford

ELDR: Boogerd-Quaak

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Marinos, Xarchakos

PSE: Dehousse, Vairinhos

Betänkande Sylla A5-0281/2003

ändring 37

Ja-röster: 129

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, De Clercq, Duff, Dybkjær, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Beysen, Cappato, Dell'Alba, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Pannella, Turco

PPE-DE: Brok

PSE: De Keyser, Désir, Kinnock, Vairinhos, Van Lancker, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 329

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Butel, van Dam, Esclopé, Farage, Kuntz, Mathieu, Raymond, Saint-Josse, Titford

ELDR: Flesch, Nordmann, Ries

NI: Berthu, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Arvidsson, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Cunha, Cushnahan, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennea, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, von Wogau, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Campos, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Rossa, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Tsatsos, Van Brempt, Vattimo, Volcic, Walter, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 2

NI: Garaud

PSE: Guy-Quint

Betänkande Sylla A5-0281/2003

ändring 12

Ja-röster: 197

EDD: Belder, Blokland, van Dam, Farage, Titford

ELDR: Lynne, Nordmann

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Arvidsson, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Cunha, Cushnahan, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennea, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, von Wogau, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Graefe zu Baringdorf

Nej-röster: 252

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Cappato, Dell'Alba, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Pannella, Turco

PPE-DE: Hieronymi, Sacrédeus

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Savary, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 6

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Mathieu, Raymond, Saint-Josse

Betänkande Sylla A5-0281/2003

ändring 2

Ja-röster: 197

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Butel, van Dam, Esclopé, Farage, Kuntz, Mathieu, Raymond, Saint-Josse, Titford

ELDR: Nordmann

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Arvidsson, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Cunha, Cushnahan, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wenzel-Perillo, von Wogau, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Muscardini, Mussa, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nej-röster: 254

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Cappato, Dell'Alba, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Pannella, Turco

PPE-DE: Korhola, Mennea, Sacrédeus

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Tsatsos, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 5

NI: Borghezio

UEN: Collins, Fitzsimons, Hyland, Ó Neachtain

Betänkande Sylla A5-0281/2003

ändring 3

Ja-röster: 186

EDD: Belder, Bernié, Blokland, Butel, van Dam, Esclopé, Farage, Mathieu, Raymond, Saint-Josse, Titford

ELDR: Nordmann

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Cunha, Cushnahan, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Ebner, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Sommer, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Villiers, Vlasto, Wenzel-Perillo, von Wogau, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

UEN: Pasqua, Segni, Thomas-Mauro

Nej-röster: 271

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Cappato, Dell'Alba, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Pannella, Turco

PPE-DE: Arvidsson, Elles, Korhola, Mennea, Stenmarck, Wachtmeister

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Camre, Collins, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 3

EDD: Abitbol, Kuntz

ELDR: Ries

Betänkande Sylla A5-0281/2003

ändring 13

Ja-röster: 210

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Butel, van Dam, Esclopé, Farage, Kuntz, Mathieu, Raymond, Saint-Josse, Titford

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Arvidsson, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Cunha, Cushnahan, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennea, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Dehousse

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nej-röster: 248

EDD: Andersen, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, De Clercq, Duff, Dybkjær, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Vachetta, Vinci

NI: Cappato, Dell'Alba, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Pannella, Turco

PPE-DE: Podestà

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Ettl, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Dhaene, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 2

ELDR: Flesch, Nordmann

Betänkande Sylla A5-0281/2003

ändring 39

Ja-röster: 87

EDD: Andersen, Bonde, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Sbarbati

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Cauquil, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Cappato, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Pannella, Turco

PPE-DE: Costa Raffaele

PSE: Bullmann, van den Burg, De Keyser, Désir, Ferreira, Marinho, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 354

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Butel, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Raymond

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, Busk, Calò, De Clercq, Duff, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Dary, Scarbonchi

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dell'Alba, Dillen, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Arvidsson, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Cornillet, Cunha, Cushnahan, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennea, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Campos, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Corbett, De Rossa, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Ford, Garot, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Myller, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Pérez Royo, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Read, Rocard, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Tsatsos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 3

GUE/NGL: Bakopoulos, Krarup

PSE: Dehousse

Betänkande Sylla A5-0281/2003

ändring 14

Ja-röster: 193

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Plooij-van Gorsel, Sanders-ten Holte, Van Hecke

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Garaud, Hager, de La Perriere, Souchet

PPE-DE: Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Cunha, Cushnahan, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Sommer, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Gröner, Kuhne, Leinen, Marinho, Mastorakis, Van Brempt, Van Lancker, Walter

UEN: Angelilli, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: MacCormick

Nej-röster: 235

EDD: Abitbol, Andersen, Bonde, Kuntz, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Calò, De Clercq, Duff, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Puerta, Scarbonchi, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Cappato, Dell'Alba, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Pannella, Turco

PPE-DE: Arvidsson, Balfe, Mennea, Musotto, Stenmarck, Wachtmeister

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Jöns, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lavarra, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 13

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Mathieu, Raymond, Saint-Josse, Titford

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Martinez, Stirbois

Betänkande Sylla A5-0281/2003

ändring 45

Ja-röster: 204

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Butel, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Raymond, Saint-Josse, Titford

ELDR: Calò, Procacci, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski

GUE/NGL: Bakopoulos, Koulourianos

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Arvidsson, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Cunha, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Sommer, Stenmarck, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, von Wogau, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Dehousse

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nej-röster: 238

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooijvan Gorsel, Pohjamo, Ries, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Vallvé, Wallis, Watson

GUE/NGL: Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Krarup, Krivine, Laguiller, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Cappato, Dell'Alba, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Pannella, Turco

PPE-DE: Florenz, Kauppi, Mennea, Pex

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Corbett, Corbey, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 3

ELDR: Väyrynen

PPE-DE: Matikainen-Kallström

PSE: Souladakis

Betänkande Sylla A5-0281/2003

ändring 15

Ja-röster: 204

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Kuntz

ELDR: Nordmann, Sbarbati, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: Bakopoulos, Koulourianos, Patakis

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Garaud, Hager, de La Perriere, Souchet

PPE-DE: Arvidsson, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Cunha, Cushnahan, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennea, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Katiforis, Koukiadis, Malliori, Marinho, Mastorakis, Souladakis, Tsatsos, Zorba

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Fitzsimons, Muscardini, Mussa, Nobilia, Pasqua, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nej-röster: 233

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Calò, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Monsonís Domingo, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Krarup, Krivine, Laguiller, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Puerta, Scarbonchi, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Cappato, Claeys, Dell'Alba, Dillen, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, Martinez, Pannella, Stirbois, Turco

PPE-DE: Kauppi

PSE: Adam, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, van den Burg, Campos, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zrihen

UEN: Queiró, Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 13

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Mathieu, Raymond, Saint-Josse, Titford

ELDR: van den Bos

PSE: Poos

UEN: Collins, Crowley, Hyland, Ó Neachtain

Betänkande Sylla A5-0281/2003

ändring 47

Ja-röster: 201

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Kuntz, Titford

ELDR: Calò, Nordmann, Virrankoski

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Korakas, Koulourianos, Patakis

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Cunha, Cushnahan, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Sommer, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Dehousse, Patrie

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Collins, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Turmes

Nej-röster: 241

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, van den Bos, Busk, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Krarup, Krivine, Laguiller, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Puerta, Scarbonchi, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Cappato, Dell'Alba, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Pannella, Turco

PPE-DE: Arvidsson, Kauppi, Lamassoure, Pex, Stenmarck, Wachtmeister

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Corbett, Corbey, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Myller, Obiols i Germà, O'Toole, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Savary, Scheele, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 8

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Mathieu, Raymond, Saint-Josse

ELDR: Väyrynen

PPE-DE: Matikainen-Kallström

Betänkande Sylla A5-0281/2003

ändring 16

Ja-röster: 175

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Pohjamo, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Meijer, Patakis

NI: Beysen, Garaud, Hager

PPE-DE: Arvidsson, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Cunha, Cushnahan, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Jeggle, Karas, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mennitti, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Muscardini, Mussa, Nobilia, Segni, Turchi

Nej-röster: 258

EDD: Abitbol, Andersen, Bonde, Kuntz, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Markov, Marset Campos, Modrow, Morgantini, Puerta, Scarbonchi, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Borghezio, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Dillen, Dupuis, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Martinez, Pannella, Souchet, Stirbois, Turco

PPE-DE: Bartolozzi, Kauppi

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Corbett, Corbey, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Myller, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 9

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Mathieu, Raymond, Saint-Josse

NI: Berthu

PPE-DE: Tajani

PSE: Dehousse

Betänkande Sylla A5-0281/2003

ändring 18

Ja-röster: 191

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Kuntz, Mathieu, Raymond, Saint-Josse, Titford

ELDR: De Clercq, Dybkjær, Nordmann, Ries, Sterckx, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Bakopoulos

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, Martinez, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Arvidsson, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Böge, von Boetticher, Bowis, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Cornillet, Cunha, Cushnahan, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schleicher, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, von Wogau, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Dehousse, Marinho, Martínez Martínez

UEN: Berlato, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Mussa, Ó Neachtain, Pasqua, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro

Nej-röster: 229

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Calò, Duff, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sørensen, Thors, Vallvé, Vermeer, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Vachetta, Vinci

NI: Cappato, Dell'Alba, Gorostiaga Atxalandabaso, Turco

PPE-DE: Berend, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Herranz García

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Corbett, Corbey, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Martin David W., Martin Hans-Peter, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Myller, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 2

EDD: Bonde, Sandbæk

Betänkande Sylla A5-0281/2003

ändring 22

Ja-röster: 81

EDD: Andersen, Saint-Josse

ELDR: Nicholson of Winterbourne

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Cappato, Dell'Alba, Gollnisch, Turco

PPE-DE: Martens, Menrad, Radwan, Schaffner

PSE: Désir, Marinho, Vairinhos

UEN: Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, McKenna, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 347

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Raymond, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Bakopoulos, Dary, Scarbonchi

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Hager, Lang, Martinez, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Arvidsson, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Cornillet, Cunha, Cushnahan, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Sartori, Scallon, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, von Wogau, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, van den Burg, Campos, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Myller, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Tsatsos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Camre, Collins, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Segni

Verts/ALE: Maes

Nedlagda röster: 4

EDD: Bonde, Sandbæk

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

UEN: Fitzsimons

Betänkande Sylla A5-0281/2003

ändring 40

Ja-röster: 227

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Calò, Duff, Dybkjær, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sørensen, Thors, Vallvé, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Cappato, Gorostiaga Atxalandabaso, Turco

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Corbett, Corbey, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Myller, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Piecyk, Poignant, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Segni

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 200

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Raymond, Saint-Josse, Titford

ELDR: De Clercq, Flesch, Ries, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski

GUE/NGL: Bakopoulos, Koulourianos

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, Martinez, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Arvidsson, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Cornillet, Cunha, Cushnahan, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Sommer, Stenmarck, Stevenson, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Dehousse, Kuckelkorn, Poos

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Nedlagda röster: 3

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

Betänkande Sylla A5-0281/2003

ändring 23, första delen

Ja-röster: 233

EDD: van Dam

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sørensen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Cappato, Dell'Alba, Gorostiaga Atxalandabaso, Turco

PPE-DE: Descamps, Martens

PSE: Adam, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cashman, Corbett, Corbey, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Myller, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Crowley, Segni

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Dhaene, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 189

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Raymond, Saint-Josse

ELDR: Nordmann, Väyrynen

GUE/NGL: Dary

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, Martinez, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Arvidsson, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Cornillet, Cunha, Cushnahan, Daul, Deprez, De Sarnez, Deva, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, von Wogau, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Dehousse

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Collins, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Nedlagda röster: 1

EDD: Titford

Betänkande Sylla A5-0281/2003

ändring 23, andra delen

Ja-röster: 86

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Nicholson of Winterbourne

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Cappato, Dell'Alba, Gorostiaga Atxalandabaso, Turco

PSE: Carlotti, Désir, Marinho, Mendiluce Pereiro, Prets, Vairinhos, Van Brempt

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 334

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Raymond, Saint-Josse, Titford

ELDR: Andreasen, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, Martinez, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Arvidsson, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Cornillet, Cunha, Cushnahan, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Purvis, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Sommer, Stenmarck, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Theato, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, von Wogau, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Campos, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Myller, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Poignant, Poos, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Stockmann, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Tsatsos, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro

Betänkande Sylla A5-0281/2003

Resolution

Ja-röster: 221

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Duff, Dybkjær, Formentini, Ludford, Lynne, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sørensen, Thors, Vallvé, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Korakas, Krivine, Laguiller, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Cappato, Dell'Alba, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Turco

PPE-DE: Cushnahan, Kauppi

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McCarthy, McNally, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Myller, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zrihen

UEN: Segni

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 195

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Kuntz, Titford

ELDR: Virrankoski

GUE/NGL: Bakopoulos

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, Martinez, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Arvidsson, Balfe, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Cornillet, Cunha, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, von Wogau, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Baltas, Corbey, Katiforis, Koukiadis, Malliori, Mastorakis, Souladakis, Tsatsos, Zorba

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Nedlagda röster: 23

EDD: Esclopé, Mathieu, Raymond, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, Busk, De Clercq, Flesch, Gasòliba i Böhm, Jensen, Maaten, Manders, Nordmann, Plooijvan Gorsel, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke

GUE/NGL: Krarup

PPE-DE: Grosch

PSE: Dehousse

Betänkande Lannoye A5-0273/2003

ändring 15

Ja-röster: 204

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, Martinez, Souchet

PPE-DE: Arvidsson, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, von Boetticher, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Coelho, Cornillet, Cunha, Daul, De Sarnez, Descamps, Deva, Dover, Ebner, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Harbour, Helmer, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Parish, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, von Wogau, Zabell, Zimmerling, Zissener

PSE: Berès, Carlotti, Duhamel, Fruteau, Garot, Gill, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Marinho, Rocard, Roure, dos Santos, Savary, Thorning-Schmidt

UEN: Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni

Nej-röster: 167

EDD: Andersen, Bonde, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Raymond, Sandbæk

ELDR: De Clercq

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Fraisse, Jové Peres, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vinci

NI: Borghezio, Cappato, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Turco

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carrilho, Casaca, Cashman, Corbett, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duin, Ettl, Ferreira, Ford, Gebhardt, Glante, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, McAvan, McCarthy, McNally, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Myller, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Sacconi, Sakellariou, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Swiebel, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, MacCormick, McKenna, Messner, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 5

ELDR: Schmidt

GUE/NGL: Herzog

NI: Dell'Alba

PPE-DE: Konrad

Verts/ALE: Ferrández Lezaun

Betänkande Lannoye A5-0273/2003

ändring 17

Ja-röster: 164

EDD: Belder, Blokland, van Dam, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis

NI: Beysen, Hager

PPE-DE: Arvidsson, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, von Boetticher, Brok, Camisón Asensio, Coelho, Cornillet, Cunha, Cushnahan, Daul, De Sarnez, Descamps, Ebner, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Podestà, Poettering, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Stenmarck, Sudre, Suominen, Theato, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wenzel-Perillo, von Wogau, Zabell, Zimmerling, Zissener

PSE: Rocard, Thorning-Schmidt, Zrihen

UEN: Berlato, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Ó Neachtain

Verts/ALE: Flautre

Nej-röster: 204

EDD: Andersen, Bonde, Esclopé, Kuntz, Sandbæk

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Schröder Ilka, Seppänen, Uca, Vinci

NI: Berthu, Cappato, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Souchet, Turco

PPE-DE: Balfe, Beazley, Bowis, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deprez, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Goodwill, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Kirkhope, Korhola, Parish, Perry, Stevenson, Sturdy, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Corbett, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, McAvan, McCarthy, McNally, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Myller, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Sornosa Martínez, Stihler, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Zorba

UEN: Camre, Mussa, Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, McKenna, Messner, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 12

EDD: Abitbol, Mathieu, Raymond

NI: Borghezio, Claeys, Dell'Alba, Dillen, Garaud, Gollnisch, Lang, Martinez, Stirbois

Betänkande Lannoye A5-0273/2003

ändring 5

Ja-röster: 169

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Raymond, Sandbæk

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Herzog, Jové Peres, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vinci

NI: Borghezio, Cappato, Dupuis, Garaud, Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Gil-Robles Gil-Delgado, Keppelhoff-Wiechert, Konrad, Korhola

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cercas, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gillig, Glante, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Haug, Hazan, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Junker, Karamanou, Keßler, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, Marinho, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Myller, Obiols i Germà, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rocard, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Sornosa Martínez, Souladakis, Swiebel, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Weiler, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Fitzsimons, Mussa, Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Wuori, Wyn

Nej-röster: 216

EDD: Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, Busk, Calò, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Cauquil, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse

NI: Beysen, Hager

PPE-DE: Arvidsson, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Cornillet, Cunha, Cushnahan, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jeggle, Karas, Kauppi, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Sartori, Scallon, Schmitt, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, von Wogau, Zabell, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, van den Berg, Bowe, Cashman, Corbett, Gill, Goebbels, Hänsch, Honeyball, Howitt, Jöns, Kinnock, Lage, McAvan, McCarthy, McNally, Martin David W., Miller, Moraes, O'Toole, Skinner, Stihler, Titley, Watts, Whitehead

UEN: Camre, Collins, Crowley, Hyland, Muscardini, Ó Neachtain, Queiró, Segni

Verts/ALE: Piétrasanta

Nedlagda röster: 11

NI: Berthu, Claeys, Dell'Alba, Dillen, Gollnisch, Lang, Martinez, Souchet, Stirbois

PSE: Ford, Hedkvist Petersen

Betänkande Lannoye A5-0273/2003

ändring 3

Ja-röster: 285

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, Busk, Calò, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis

NI: Beysen, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager

PPE-DE: Arvidsson, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bourlanges, Bowis, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Cunha, Cushnahan, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Herranz García, Hieronymi, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Schaffner, Schleicher, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Zabell, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Corbey, De Keyser, De Rossa, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Karamanou, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Lage, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Myller, Obiols i Germà, O'Toole, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rocard, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Van Brempt, Vattimo, Volcic, Watts, Weiler, Wiersma, Zorba

UEN: Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain

Nej-röster: 81

EDD: Abitbol, Andersen, Bonde, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Raymond, Sandbæk, Titford

ELDR: van den Bos

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Vinci

NI: Cappato, Dupuis, Souchet, Turco

PPE-DE: Dimitrakopoulos, Mennea

PSE: Corbett, Dehousse, Désir, Ferreira, Gröner, Patrie, Roure, Terrón i Cusí, Van Lancker, Zrihen

Verts/ALE: Auroi, Boumediene-Thiery, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Messner, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber

Nedlagda röster: 14

NI: Berthu, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Lang, Martinez, Stirbois

UEN: Berlato, Mussa, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni

Betänkande Lannoye A5-0273/2003

Resolution

Ja-röster: 356

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Kuntz, Mathieu, Raymond, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooijvan Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Puerta, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Vinci

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Cappato, Dell'Alba, Dupuis, Garaud, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Souchet, Turco

PPE-DE: Arvidsson, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Bourlanges, Brok, Camisón Asensio, Coelho, Cunha, Cushnahan, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Doorn, Ebner, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jeggle, Karas, Kauppi, Khanbhai, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennea, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schleicher, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Sudre, Suominen, Theato, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Zabell, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Lage, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rocard, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Swiebel, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni

Verts/ALE: Auroi, Boumediene-Thiery, Buitenweg, Dhaene, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Messner, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-röster: 10

EDD: Titford

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Martinez, Stirbois

PSE: Dehousse

Nedlagda röster: 25

GUE/NGL: Patakis

PPE-DE: Balfe, Beazley, Bowis, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Goodwill, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Kirkhope, Nicholson, Parish, Perry, Purvis, Stevenson, Sturdy, Tannock, Van Orden, Villiers

Betänkande Morgantini A5-0277/2003

ändring 2

Ja-röster: 256

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Busk, Calò, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis

NI: Berthu, Beysen, Hager, Souchet

PPE-DE: Arvidsson, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bourlanges, Bowis, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Cunha, Deprez, Descamps, Doorn, Dover, Ebner, Evans Jonathan, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jeggle, Karas, Kauppi, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennea, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Schaffner, Schleicher, Schwaiger, Stevenson, Sturdy, Sudre, Tannock, Theato, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Zabell, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Casaca, Cashman, Cercas, Corbey, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Ettl, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Lage, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Obiols i Germà, O'Toole, Poos, Rapkay, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Van Brempt, Vattimo, Volcic, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain, Segni

Nej-röster: 61

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk, Titford

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Boudjenah, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Korakas, Koulourianos, Krivine, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Vinci

PSE: Aparicio Sánchez, Corbett, Van Lancker

UEN: Camre, Muscardini, Mussa, Queiró

Verts/ALE: Auroi, Buitenweg, Dhaene, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, MacCormick, McKenna, Maes, Onesta, Piétrasanta, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nedlagda röster: 6

NI: Garaud, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, Martinez, Stirbois

Betänkande Morgantini A5-0277/2003

ändring 5

Ja-röster: 181

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Busk, Calò, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Herzog

NI: Berthu, Beysen, Cappato, Garaud, Hager, Souchet

PPE-DE: Arvidsson, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bourlanges, Bowis, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Cunha, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fourtou, Friedrich, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jeggle, Karas, Kauppi, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennea, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schleicher, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stevenson, Sturdy, Sudre, Tannock, Theato, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Zabell, Zimmerling, Zissener

PSE: Goebbels

UEN: Berlato, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni

Nej-röster: 156

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Esclopé, Sandbæk

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Boudjenah, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Figueiredo, Fraisse, Jové Peres, Korakas, Koulourianos, Krivine, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Vinci

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Ettl, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Lage, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McNally, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Auroi, Boumediene-Thiery, Buitenweg, Dhaene, Evans Jillian, Frassoni, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Messner, Onesta, Piétrasanta, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes

Nedlagda röster: 5

EDD: Titford

NI: Claeys, Dillen, Martinez, Stirbois

Betänkande Howitt A5-0249/2003

Resolution

Ja-röster: 284

EDD: Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Busk, Calò, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vermeer, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Bakopoulos, Boudjenah, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Figueiredo, Fraisse, Koulourianos, Marset Campos, Meijer, Modrow, Seppänen, Vinci

NI: Beysen, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager

PPE-DE: Arvidsson, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bourlanges, Bowis, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Coelho, Cunha, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Jeggle, Karas, Kauppi, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennea, Menrad, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Purvis, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schleicher, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stevenson, Sturdy, Sudre, Tannock, Theato, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Cashman, Cercas, Corbett, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Ettl, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gillig, Glante, Goebbels, Gröner, Haug, Hazan, Honeyball, Howitt, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Lage, Leinen, Linkohr, Lund, McNally, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Obiols i Germà, O'Toole, Poos, Prets, Rapkay, Sacconi, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Swiebel, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Segni

Verts/ALE: Auroi, Boumediene-Thiery, Buitenweg, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Messner, Onesta, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-röster: 8

EDD: Belder, Blokland, van Dam

NI: Claeys, Dillen, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Herranz García

Nedlagda röster: 9

EDD: Esclopé

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Krivine, Patakis, Schröder Ilka

NI: Berthu, Souchet

UEN: Ribeiro e Castro

Betänkande Perry A5-0251/2003

punkt 13

Ja-röster: 289

EDD: Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Busk, Calò, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Ries, Sanders-ten Holte, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vermeer, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Bakopoulos, Boudjenah, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Figueiredo, Fraisse, Koulourianos, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Seppänen, Vinci

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Martinez, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bourlanges, Bowis, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Coelho, Cunha, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jeggle, Karas, Kauppi, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Martens, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennea, Menrad, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Purvis, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schleicher, Schwaiger, Sommer, Stevenson, Sturdy, Sudre, Tannock, Theato, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, Zabell, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Casaca, Cashman, Cercas, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Ettl, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gillig, Goebbels, Gröner, Guy-Quint, Haug, Hazan, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Lage, Lavarra, Linkohr, Lund, McAvan, McNally, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Sacconi, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Swiebel, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Watts, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Segni

Verts/ALE: Auroi, Boumediene-Thiery, Buitenweg, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Isler Béguin, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Messner, Onesta, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-röster: 8

EDD: Esclopé

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

PPE-DE: Arvidsson, Garriga Polledo, Stenmarck, Wachtmeister

Nedlagda röster: 1

GUE/NGL: Bordes

Betänkande Perry A5-0251/2003

punkt 22

Ja-röster: 285

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Busk, Calò, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vermeer, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Bakopoulos, Boudjenah, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Figueiredo, Fraisse, Koulourianos, Krivine, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Schröder Ilka, Seppänen, Vinci

NI: Berthu, Beysen, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Souchet

PPE-DE: Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bourlanges, Bowis, Brok, Camisón Asensio, Coelho, Cunha, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jeggle, Karas, Kauppi, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennea, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Nassauer, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Purvis, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schleicher, Schwaiger, Sommer, Stevenson, Sturdy, Sudre, Theato, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, Zabell, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Casaca, Cashman, Cercas, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Ettl, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Gröner, Guy-Quint, Haug, Hazan, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Lage, Lavarra, Leinen, McAvan, McNally, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Moraes, Müller Rosemarie, Obiols i Germà, O'Toole, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Sacconi, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Swiebel, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Ribeiro e Castro, Segni

Verts/ALE: Auroi, Boumediene-Thiery, Buitenweg, Dhaene, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Isler Béguin, Lagendijk, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Onesta, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-röster: 10

EDD: Belder, Blokland, van Dam, Esclopé

PPE-DE: Arvidsson, Pastorelli, Stenmarck, Vlasto, Wachtmeister

PSE: Miranda de Lage

Nedlagda röster: 8

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bordes, Korakas, Laguiller, Patakis

NI: Martinez, Stirbois

UEN: Berlato

Betänkande Perry A5-0251/2003

ändring 4

Ja-röster: 142

EDD: Belder, Blokland, van Dam

GUE/NGL: Korakas, Koulourianos

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Hager, Martinez, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Arvidsson, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bourlanges, Bowis, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Coelho, Cunha, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jeggle, Karas, Kauppi, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennea, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Purvis, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schleicher, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stevenson, Sturdy, Sudre, Tannock, Theato, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Zabell, Zimmerling, Zissener

PSE: Cercas, Honeyball, Howitt, Kinnock, Schulz, Thorning-Schmidt

UEN: Berlato, Camre, Collins, Crowley, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Ribeiro e Castro, Segni

Nej-röster: 163

EDD: Andersen, Bonde, Esclopé, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Attwooll, Busk, Calò, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Paulsen, Pesälä, Plooijvan Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vermeer, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Bakopoulos, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Figueiredo, Fraisse, Krivine, Laguiller, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Schröder Ilka, Seppänen, Vinci

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Lamassoure

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Casaca, Cashman, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Ettl, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Goebbels, Gröner, Guy-Quint, Haug, Hazan, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Lage, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Sacconi, dos Santos, Savary, Scheele, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Swiebel, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Auroi, Boumediene-Thiery, Buitenweg, Dhaene, Evans Jillian, Frassoni, Isler Béguin, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Messner, Onesta, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nedlagda röster: 3

ELDR: André-Léonard, Nordmann

GUE/NGL: Alyssandrakis

Betänkande Perry A5-0251/2003

punkt 27

Ja-röster: 277

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Busk, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Sanders-ten Holte, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vermeer, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Boudjenah, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Figueiredo, Fraisse, Koulourianos, Krivine, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Schröder Ilka, Seppänen, Vinci

NI: Beysen, Claeys, Dillen, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bourlanges, Bowis, Brok, Camisón Asensio, Coelho, Cunha, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Ferrer, Ferri, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jeggle, Karas, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennea, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Purvis, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Schaffner, Schleicher, Schwaiger, Sommer, Stevenson, Sudre, Theato, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, Zabell, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Casaca, Cashman, Cercas, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Ettl, Ford, Garot, Gebhardt, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hazan, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Lage, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McNally, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Sacconi, dos Santos, Savary, Scheele, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Swiebel, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Watts, Weiler, Whitehead, Zorba, Zrihen

UEN: Collins, Crowley, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Segni

Verts/ALE: Auroi, Boumediene-Thiery, Buitenweg, Dhaene, Evans Jillian, Frassoni, Isler Béguin, Lagendijk, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Onesta, de Roo, Rühle, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber

Nej-röster: 8

EDD: Esclopé

PPE-DE: Arvidsson, Kauppi, Stenmarck, Wachtmeister

UEN: Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Sörensen, Wyn

Nedlagda röster: 8

ELDR: Paulsen, Schmidt

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller

NI: Berthu, Souchet

UEN: Berlato

Betänkande Perry A5-0251/2003

punkt 31

Ja-röster: 287

EDD: Andersen, Bonde, Esclopé, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Busk, Calò, De Clercq, Dybkjær, Flesch, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vermeer, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Bakopoulos, Boudjenah, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Figueiredo, Fraisse, Koulourianos, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Schröder Ilka, Seppänen, Vinci

NI: Beysen, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager

PPE-DE: Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bourlanges, Bowis, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Coelho, Cunha, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jeggle, Karas, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Martens, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennea, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Purvis, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schleicher, Schwaiger, Sommer, Stevenson, Sudre, Tannock, Theato, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wenzel-Perillo, Zabell, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Ettl, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Gröner, Guy-Quint, Haug, Hazan, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Lage, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Marinho, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Sacconi, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Swiebel, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Auroi, Boumediene-Thiery, Buitenweg, Dhaene, Evans Jillian, Frassoni, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, McKenna, Maes, Messner, Onesta, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-röster: 9

EDD: Belder, Blokland, van Dam

NI: Souchet

PPE-DE: Arvidsson, Kauppi, Matikainen-Kallström, Stenmarck, Wachtmeister

Nedlagda röster: 11

ELDR: Paulsen

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bordes, Cauquil, Krivine, Laguiller, Patakis

NI: Claeys, Dillen, Martinez, Stirbois

Betänkande Perry A5-0251/2003

ändring 6

Ja-röster: 175

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Esclopé, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Busk, Calò, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vermeer, Virrankoski, Wallis

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Hager, Martinez, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Arvidsson, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bourlanges, Bowis, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Coelho, Cunha, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jeggle, Karas, Kauppi, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennea, Menrad, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Naranjo Escobar, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Purvis, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schleicher, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stevenson, Sudre, Tannock, Theato, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Zabell, Zimmerling, Zissener

PSE: Gröner, Junker, Marinho, Sornosa Martínez

UEN: Berlato, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Ribeiro e Castro, Segni

Nej-röster: 141

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Schröder Ilka, Seppänen, Vinci

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Nassauer

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Ettl, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Haug, Hazan, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Lage, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Sacconi, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Souladakis, Stihler, Swiebel, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Auroi, Boumediene-Thiery, Buitenweg, Dhaene, Evans Jillian, Frassoni, Isler Béguin, Lagendijk, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Messner, Onesta, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Betänkande Perry A5-0251/2003

ändring 7

Ja-röster: 133

EDD: Esclopé

ELDR: Lynne, Mulder, Schmidt, Vermeer

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Hager, Martinez, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Arvidsson, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bourlanges, Bowis, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Coelho, Cunha, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferri, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jeggle, Kauppi, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Martens, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennea, Menrad, Mombaur, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Purvis, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schleicher, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stevenson, Sudre, Tannock, Theato, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, Zabell, Zimmerling, Zissener

PSE: Marinho, Scheele

UEN: Berlato, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Ó Neachtain, Segni

Verts/ALE: Buitenweg, Staes

Nej-röster: 164

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Busk, Calò, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Jensen, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Ries, Sanders-ten Holte, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Fraisse, Herzog, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Schröder Ilka, Seppänen, Vinci

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Mauro, Sacrédeus, Wachtmeister

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Corbett, Corbey, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Ettl, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Gröner, Guy-Quint, Haug, Hazan, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Karamanou, Kindermann, Kinnock, Lage, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McNally, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Sacconi, dos Santos, Savary, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Swiebel, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Auroi, Boumediene-Thiery, Dhaene, Evans Jillian, Frassoni, Isler Béguin, Lagendijk, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Messner, Onesta, Rühle, Sörensen, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nedlagda röster: 2

UEN: Camre, Ribeiro e Castro

Betänkande Perry A5-0251/2003

punkt 40

Ja-röster: 267

EDD: Andersen, Bonde, Esclopé, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Calò, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vermeer, Virrankoski

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Boudjenah, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Korakas, Koulourianos, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Schröder Ilka, Seppänen, Vinci

NI: Beysen, Dillen, Hager, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bourlanges, Bowis, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Coelho, Cunha, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferri, Fourtou, Gahler, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hermange, Herranz García, Hieronymi, Jeggle, Karas, Kauppi, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennea, Menrad, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Purvis, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schleicher, Schwaiger, Sommer, Stevenson, Sudre, Tannock, Theato, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, Zabell, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Duhamel, Ettl, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Haug, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Lage, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McNally, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Sacconi, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Swiebel, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Collins, Crowley, Fitzsimons, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Segni

Verts/ALE: Auroi, Dhaene, Flautre, Frassoni, Lagendijk, Lipietz, McKenna

Nej-röster: 17

ELDR: Busk

PPE-DE: Arvidsson, Lamassoure, Stenmarck, Wachtmeister

PSE: Díez González, Karamanou

UEN: Camre

Verts/ALE: Boumediene-Thiery, Isler Béguin, MacCormick, Maes, de Roo, Rühle, Schroedter, Staes, Voggenhuber

Nedlagda röster: 11

EDD: Belder, Blokland, van Dam

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Krivine, Laguiller

NI: Berthu, Gorostiaga Atxalandabaso, Souchet

UEN: Ribeiro e Castro

Betänkande Perry A5-0251/2003

ändring 10

Ja-röster: 184

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Busk, Calò, Duff, Dybkjær, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vermeer, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Bakopoulos, Boudjenah, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Koulourianos, Krivine, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Schröder Ilka, Seppänen, Vinci

PPE-DE: Bourlanges, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Garriga Polledo, Gutiérrez-Cortines, Laschet, Mennea, Morillon, Pack, Pastorelli, Podestà, Vidal-Quadras Roca

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Díez González, Duhamel, Ettl, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Gröner, Guy-Quint, Haug, Hazan, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Lage, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McNally, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Sacconi, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Swiebel, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Segni

Verts/ALE: Auroi, Boumediene-Thiery, Dhaene, Evans Jillian, Frassoni, Isler Béguin, Lagendijk, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Messner, Onesta, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-röster: 120

EDD: Belder, Blokland, van Dam, Esclopé

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Hager, Martinez, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Arvidsson, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bowis, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Coelho, Cunha, Daul, Deva, Doorn, Dover, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferri, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grossetête, Harbour, Hermange, Herranz García, Hieronymi, Jeggle, Karas, Kauppi, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Moreira Da Silva, Müller Emilia Franziska, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Poettering, Posselt, Pronk, Purvis, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schleicher, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stevenson, Sudre, Tannock, Theato, Varela Suanzes-Carpegna, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Zabell, Zimmerling, Zissener

UEN: Berlato, Camre, Collins, Crowley, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Ribeiro e Castro

Nedlagda röster: 7

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bordes, Cauquil, Korakas, Laguiller, Patakis

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

Betänkande Zorba A5-0276/2003

ändring 12

Ja-röster: 28

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Figueiredo, Fraisse, Korakas, Koulourianos, Krivine, Marset Campos, Meijer, Patakis, Schröder Ilka, Seppänen, Vinci

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Hermange, Mauro, Wieland

PSE: Dehousse

Nej-röster: 241

EDD: Esclopé

ELDR: André-Léonard, Attwooll, Busk, Calò, Dybkjær, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Newton Dunn, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Di Lello Finuoli

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Hager, Martinez, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Arvidsson, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bourlanges, Bowis, Brok, Camisón Asensio, Coelho, Cunha, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fernández Martín, Ferri, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Gomolka, Graça Moura, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jeggle, Karas, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Lechner, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Martens, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennea, Menrad, Moreira Da Silva, Morillon, Müller Emilia Franziska, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Purvis, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schleicher, Schwaiger, Stenmarck, Stevenson, Sudre, Tannock, Theato, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Zabell, Zimmerling

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Casaca, Cashman, Cercas, Corbett, Corbey, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Ettl, Ferreira, Ford, Fruteau, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Gröner, Guy-Quint, Haug, Hazan, Honeyball, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Lage, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Obiols i Germà, Prets, Sacconi, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Terrón i Cusí, Titley, Tsatsos, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Watts, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Auroi, Boumediene-Thiery, Evans Jillian, Frassoni, Lagendijk, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Onesta, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Wyn

Nedlagda röster: 1

GUE/NGL: Herzog

Betänkande Zorba A5-0276/2003

ändring 7

Ja-röster: 55

EDD: Andersen, Bonde, Esclopé, Sandbæk

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Boudjenah, Caudron, Di Lello Finuoli, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Korakas, Koulourianos, Krivine, Marset Campos, Meijer, Modrow, Patakis, Schröder Ilka, Seppänen, Vinci

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Gorostiaga Atxalandabaso, Martinez, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Hermange

PSE: Dehousse, Zrihen

UEN: Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain

Verts/ALE: Boumediene-Thiery, Dhaene, Evans Jillian, Frassoni, Isler Béguin, Lagendijk, Lipietz, MacCormick, McKenna, Maes, Messner, Onesta, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Wyn

Nej-röster: 216

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: André-Léonard, Attwooll, Busk, Calò, Duff, Dybkjær, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

NI: Beysen, Hager

PPE-DE: Arvidsson, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bourlanges, Bowis, Brok, Camisón Asensio, Coelho, Cunha, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferri, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Gomolka, Graça Moura, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hernández Mollar, Hieronymi, Jeggle, Karas, Kauppi, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennea, Menrad, Morillon, Müller Emilia Franziska, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oreja Arburúa, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Purvis, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schleicher, Stenmarck, Stevenson, Sudre, Tannock, Theato, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, Zabell, Zimmerling

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, van den Burg, Carlotti, Casaca, Cashman, Cercas, Corbett, Corbey, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Ettl, Ferreira, Ford, Fruteau, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Gröner, Guy-Quint, Haug, Hazan, Honeyball, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Lage, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McNally, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Obiols i Germà, Poignant, Prets, Sacconi, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Terrón i Cusí, Titley, Tsatsos, Vairinhos, Van Brempt, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Watts, Wiersma, Zorba

UEN: Berlato, Camre, Muscardini, Mussa, Ribeiro e Castro

Nedlagda röster: 3

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller

Betänkande Zorba A5-0276/2003

ändring 15

Ja-röster: 33

EDD: Andersen, Belder, Blokland, van Dam, Esclopé, Sandbæk

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Marset Campos, Meijer, Modrow, Patakis, Schröder Ilka, Seppänen, Vinci

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Martinez, Stirbois

PSE: Cercas, Dehousse, Zrihen

Nej-röster: 235

ELDR: André-Léonard, Attwooll, Busk, Calò, Duff, Dybkjær, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Hager, Souchet

PPE-DE: Arvidsson, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bowis, Brok, Camisón Asensio, Coelho, Cunha, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Dover, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferri, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Jeggle, Karas, Kauppi, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennea, Menrad, Morillon, Müller Emilia Franziska, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oreja Arburúa, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Purvis, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schleicher, Stenmarck, Stevenson, Sudre, Theato, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wieland, Zabell, Zimmerling

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, van den Burg, Carlotti, Carrilho, Casaca, Cashman, Corbett, Corbey, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Duhamel, Ettl, Ferreira, Ford, Fruteau, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Gröner, Guy-Quint, Haug, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Lage, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McNally, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Obiols i Germà, Patrie, Poignant, Prets, Sacconi, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Tsatsos, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Watts, Wiersma, Zorba

UEN: Camre, Collins, Crowley, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Auroi, Boumediene-Thiery, Dhaene, Evans Jillian, Frassoni, Isler Béguin, Lagendijk, Lipietz, MacCormick, McKenna, Messner, Onesta, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Wyn

Nedlagda röster: 2

UEN: Berlato, Fitzsimons

Gemensam resolution — B5-0375/2003 — Liberia

Resolution

Ja-röster: 69

EDD: Sandbæk

ELDR: van den Bos, Calò, Lynne, Maaten, Newton Dunn

GUE/NGL: Bakopoulos, Boudjenah, Caudron, Koulourianos, Meijer

NI: Berthu, Beysen, Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Balfe, Bayona de Perogordo, Bowis, Camisón Asensio, Chichester, Cushnahan, Daul, Evans Jonathan, Ferri, Fourtou, Gahler, Goepel, Gomolka, Grossetête, Karas, Knolle, Koch, Lisi, McCartin, Mann Thomas, Mauro, Mayer Hans-Peter, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Ojeda Sanz, Poettering, Posselt, Purvis, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sommer, Stevenson, Van Orden, Wieland

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Casaca, Ettl, Ford, Gebhardt, Gillig, Lage, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Schulz, Souladakis, Stihler

UEN: Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Auroi, Lagendijk, MacCormick

Nej-röster: 1

PSE: Savary

Nedlagda röster: 1

GUE/NGL: Patakis

---

ANTAGNA TEXTER

P5_TA(2003)0371

Utvecklingspolitik och genomförande av det yttre biståndet (2001)

Europaparlamentets resolution om kommissionens årsrapport 2001 till rådet och Europaparlamentet om EG:s utvecklingspolitik och genomförande av det yttre biståndet (KOM(2002) 490 — 2002/2246(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens rapport (KOM(2002) 490 — C5-0607/2002), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport (KOM(2002) 490 — C5-0607/2002),

| — | med beaktande av Europeiska gemenskapernas samarbetspolitik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska gemenskapernas samarbetspolitik,

| — | med beaktande av partnerskapsavtalet mellan AVS-länderna å ena sidan och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (1), som trädde i kraft den 1 april 2003 efter det att ratificeringsförfarandena slutförts, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalet mellan AVS-länderna å ena sidan och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (1), som trädde i kraft den 1 april 2003 efter det att ratificeringsförfarandena slutförts,

| — | med beaktande av DAC:s (OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd) expertöversyn 2002 om biståndet från Europeiska gemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av DAC:s (OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd) expertöversyn 2002 om biståndet från Europeiska gemenskapen,

| — | med beaktande av artikel 47.2 och artikel 163 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 47.2 och artikel 163 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och samarbete och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor (A5-0209/2003), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och samarbete och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor (A5-0209/2003), och av följande skäl:

| A. | År 2001 är det andra året för vilket Byrån för samarbete EuropeAid har offentliggjort en årsrapport. |
| --- | --- |

A.

År 2001 är det andra året för vilket Byrån för samarbete EuropeAid har offentliggjort en årsrapport.

| B. | Det samlade offentliga utvecklingsbiståndet till utvecklingsländerna, som finansieras genom den allmänna budgeten och Europeiska utvecklingsfonden (EUF), uppgick 2001 till 5 994 miljoner euro i åtaganden och 5 892 miljoner euro i betalningar. Utvecklingsbistånd och officiellt bistånd till länder och territorier i övergångsfas uppgick 2001 till 9 729 miljoner euro i åtaganden och 7 700 miljoner euro i betalningar. |
| --- | --- |

B.

Det samlade offentliga utvecklingsbiståndet till utvecklingsländerna, som finansieras genom den allmänna budgeten och Europeiska utvecklingsfonden (EUF), uppgick 2001 till 5 994 miljoner euro i åtaganden och 5 892 miljoner euro i betalningar. Utvecklingsbistånd och officiellt bistånd till länder och territorier i övergångsfas uppgick 2001 till 9 729 miljoner euro i åtaganden och 7 700 miljoner euro i betalningar.

| C. | Enligt DAC:s (OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd) expertöversyn ökade EG:s yttre bistånd under 2001 i reella siffror med 21,1 procent jämfört med året innan, främst på grund av att bidraget till anslutningsländerna utökades. |
| --- | --- |

C.

Enligt DAC:s (OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd) expertöversyn ökade EG:s yttre bistånd under 2001 i reella siffror med 21,1 procent jämfört med året innan, främst på grund av att bidraget till anslutningsländerna utökades.

| D. | Biståndet till kandidatländerna överstiger biståndet till utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

D.

Biståndet till kandidatländerna överstiger biståndet till utvecklingsländerna.

| E. | Europeiska gemenskapen är världens främsta givare av utvecklingsbistånd. Vid Europeiska rådet i Barcelona åtog sig medlemsstaterna att inom ramen för sina respektive budgetförfaranden nå upp till målet på minst 0,33 procent av det offentliga utvecklingsbiståndet/BNI under 2006. |
| --- | --- |

E.

Europeiska gemenskapen är världens främsta givare av utvecklingsbistånd. Vid Europeiska rådet i Barcelona åtog sig medlemsstaterna att inom ramen för sina respektive budgetförfaranden nå upp till målet på minst 0,33 procent av det offentliga utvecklingsbiståndet/BNI under 2006.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar offentliggörandet av årsrapporten från Byrån för samarbete EuropeAid för 2001, en rapport som är den andra i sitt slag och utgör en värdefull sammanställning av data och analyser som inte finns tillgängliga någon annanstans i färdig, användbar form och som därför bidrar till öppenheten i EU:s utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar offentliggörandet av årsrapporten från Byrån för samarbete EuropeAid för 2001, en rapport som är den andra i sitt slag och utgör en värdefull sammanställning av data och analyser som inte finns tillgängliga någon annanstans i färdig, användbar form och som därför bidrar till öppenheten i EU:s utvecklingssamarbete.

| 2. | Europaparlamentet inser att EuropeAid-rapporten i viss mån är experimentell och att den hänför sig till en period då de politiska strategierna för det yttre stödet och i synnerhet för utvecklingssamarbetet befann sig i en övergångs- och konsolideringsfas. Parlamentet bekräftar att detta dokument är intressant och värdefullt och hoppas att en mer djupgående utvärdering kommer att göras i rapporten för 2002, då det är möjligt att göra en mer realistisk bedömning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet inser att EuropeAid-rapporten i viss mån är experimentell och att den hänför sig till en period då de politiska strategierna för det yttre stödet och i synnerhet för utvecklingssamarbetet befann sig i en övergångs- och konsolideringsfas. Parlamentet bekräftar att detta dokument är intressant och värdefullt och hoppas att en mer djupgående utvärdering kommer att göras i rapporten för 2002, då det är möjligt att göra en mer realistisk bedömning.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar med tillfredsställelse att kommissionen i enlighet med parlamentets ofta framförda synpunkter har försökt bedöma framstegen i riktning mot uppnåendet av utvecklingsmålen i FN:s millenniedeklaration som antogs i september 2000. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar med tillfredsställelse att kommissionen i enlighet med parlamentets ofta framförda synpunkter har försökt bedöma framstegen i riktning mot uppnåendet av utvecklingsmålen i FN:s millenniedeklaration som antogs i september 2000.

| 4. | Europaparlamentet understryker att främjandet av jämställdhetsperspektivet och kvinnors rättigheter är en väsentlig faktor i uppfyllandet av utvecklingsmålen för det nya årtusendet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att i sina framtida årsrapporter införliva uppgifter om jämställdhetssituationen, framför allt på området för utbildning och hälsa, samt om åtgärder som vidtagits för att bekämpa våld mot kvinnor. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker att främjandet av jämställdhetsperspektivet och kvinnors rättigheter är en väsentlig faktor i uppfyllandet av utvecklingsmålen för det nya årtusendet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att i sina framtida årsrapporter införliva uppgifter om jämställdhetssituationen, framför allt på området för utbildning och hälsa, samt om åtgärder som vidtagits för att bekämpa våld mot kvinnor.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen lagt tonvikten på fattigdomsbekämpning och koncentrerar utvecklingsbiståndet (med undantag för kandidatländerna) till de fattigaste staterna, särskilt de minst utvecklade länderna. Parlamentet uppmanar samtliga låginkomstländer att ta fram strategidokument för fattigdomsbekämpning såsom ett brådskande ärende för att insatserna i kampen mot fattigdomen skall kunna riktas korrekt. Parlamentet begär att man i detta sammanhang tillsammans med de minst gynnade länderna även bör ta hänsyn till utvecklingsländer med medelhöga inkomster, där fattigdom och social ojämlikhet är mycket omfattande. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen lagt tonvikten på fattigdomsbekämpning och koncentrerar utvecklingsbiståndet (med undantag för kandidatländerna) till de fattigaste staterna, särskilt de minst utvecklade länderna. Parlamentet uppmanar samtliga låginkomstländer att ta fram strategidokument för fattigdomsbekämpning såsom ett brådskande ärende för att insatserna i kampen mot fattigdomen skall kunna riktas korrekt. Parlamentet begär att man i detta sammanhang tillsammans med de minst gynnade länderna även bör ta hänsyn till utvecklingsländer med medelhöga inkomster, där fattigdom och social ojämlikhet är mycket omfattande.

| 6. | Europaparlamentet gläder sig över att kommissionen prioriterar utveckling och förstärkning av de regionala och subregionala politiska, ekonomiska och handelsmässiga integrationsprocesserna i de regioner som ingår i samarbetet med EU. Parlamentet kräver att insatserna för att utarbeta regionala och subregionala integrations- och associeringsmodeller förstärks som en övergripande strategi för att kunna möta de utmaningar som underutvecklingen utgör för tjugohundratalet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet gläder sig över att kommissionen prioriterar utveckling och förstärkning av de regionala och subregionala politiska, ekonomiska och handelsmässiga integrationsprocesserna i de regioner som ingår i samarbetet med EU. Parlamentet kräver att insatserna för att utarbeta regionala och subregionala integrations- och associeringsmodeller förstärks som en övergripande strategi för att kunna möta de utmaningar som underutvecklingen utgör för tjugohundratalet.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att det behövs tillförlitliga mekanismer för att mäta effektiviteten hos gemenskapens utvecklingsinsatser, i synnerhet för att reducera fattigdomen och främja handeln. Därför uppmanar parlamentet kommissionen och Eurostat att bistå utvecklingsländernas förvaltningar i att ta fram statistiska tjänster som kan tillhandahålla exakta uppgifter om ekonomisk tillväxt samt ekonomiska och sociala framsteg. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att det behövs tillförlitliga mekanismer för att mäta effektiviteten hos gemenskapens utvecklingsinsatser, i synnerhet för att reducera fattigdomen och främja handeln. Därför uppmanar parlamentet kommissionen och Eurostat att bistå utvecklingsländernas förvaltningar i att ta fram statistiska tjänster som kan tillhandahålla exakta uppgifter om ekonomisk tillväxt samt ekonomiska och sociala framsteg.

| 8. | Europaparlamentet noterar att omorganiseringen av kommissionens tjänstegrenar och inrättandet av Byrån för samarbete EuropeAid har förbättrat effektiviteten hos gemenskapens förvaltning av biståndet. Samtidigt beklagar parlamentet att det fortsättningsvis inte finns tillräckligt med personal för att förvalta de belopp som det gäller. Parlamentet efterlyser ökade personalresurser för att förvalta gemenskapens yttre bistånd, däribland extrapersonal i delegationer till andra världsdelar som kan motsvara delegeringsbehovet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar att omorganiseringen av kommissionens tjänstegrenar och inrättandet av Byrån för samarbete EuropeAid har förbättrat effektiviteten hos gemenskapens förvaltning av biståndet. Samtidigt beklagar parlamentet att det fortsättningsvis inte finns tillräckligt med personal för att förvalta de belopp som det gäller. Parlamentet efterlyser ökade personalresurser för att förvalta gemenskapens yttre bistånd, däribland extrapersonal i delegationer till andra världsdelar som kan motsvara delegeringsbehovet.

| 9. | Europaparlamentet upprepar sin tidigare kritik mot den tid det tagit att planera utnyttjandet av gemenskapsstödet och noterar att kommissionen är medveten om dessa problem. Parlamentet efterlyser därför ännu mer förenklade och mindre tungrodda administrativa förfaranden. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet upprepar sin tidigare kritik mot den tid det tagit att planera utnyttjandet av gemenskapsstödet och noterar att kommissionen är medveten om dessa problem. Parlamentet efterlyser därför ännu mer förenklade och mindre tungrodda administrativa förfaranden.

| 10. | Europaparlamentet uttrycker allvarliga reservationer mot användningen av gemenskapsmedel för makroekonomiskt budgetstöd, som uppgick till 263 miljoner euro 2001 enbart för AVS-länderna. Parlamentet noterar att en stor del av dessa pengar gick till länder som kritiserats för dålig förvaltning. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uttrycker allvarliga reservationer mot användningen av gemenskapsmedel för makroekonomiskt budgetstöd, som uppgick till 263 miljoner euro 2001 enbart för AVS-länderna. Parlamentet noterar att en stor del av dessa pengar gick till länder som kritiserats för dålig förvaltning.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att slå fast omfattande, rigorösa och öppna kontrolloch rapporteringsmekanismer för att övervaka det makroekonomiska stödet och se till att det används för vederbörliga ändamål. Parlamentet uppmanar kommissionen att samråda med övriga givare för att harmonisera rapporteringskraven och underlätta de administrativa förfarandena för stödmottagande utvecklingsländer. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att slå fast omfattande, rigorösa och öppna kontrolloch rapporteringsmekanismer för att övervaka det makroekonomiska stödet och se till att det används för vederbörliga ändamål. Parlamentet uppmanar kommissionen att samråda med övriga givare för att harmonisera rapporteringskraven och underlätta de administrativa förfarandena för stödmottagande utvecklingsländer.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av en stödgrupp för kvalitet i tjänsterna och anser att detta kommer att ge ett kontinuerligt positivt bidrag till kvaliteten och samstämdheten i EU:s utvecklingsstrategi och dess komplementaritet med program som genomförs av andra biståndsgivare, särskilt medlemsstaterna, FN:s organ och Bretton Woods-institutionerna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av en stödgrupp för kvalitet i tjänsterna och anser att detta kommer att ge ett kontinuerligt positivt bidrag till kvaliteten och samstämdheten i EU:s utvecklingsstrategi och dess komplementaritet med program som genomförs av andra biståndsgivare, särskilt medlemsstaterna, FN:s organ och Bretton Woods-institutionerna.

| 13. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte kunnat uppfylla de ursprungliga målen för samarbetet med länderna i Asien och Latinamerika, särskilt när det gäller social infrastruktur och tjänster, vilket parlamentet noterade i anmärkningarna till den allmänna budgeten för 2001. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte kunnat uppfylla de ursprungliga målen för samarbetet med länderna i Asien och Latinamerika, särskilt när det gäller social infrastruktur och tjänster, vilket parlamentet noterade i anmärkningarna till den allmänna budgeten för 2001.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar förhandlingsparterna att snabbt gå framåt i förhandlingarna om associeringsavtalet mellan EU och Mercosur och om avtalen om politisk dialog och samarbete mellan EU och Andinska gemenskapen samt EU och Centralamerika, i syfte att kunna visa upp resultat vid nästa möte mellan stats- och regeringscheferna från EU, Latinamerika och Västindien, som skall hållas i Mexiko 2004 som ett led i konsolideringen av det biregionala strategiska partnerskapet mellan de båda regionerna. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar förhandlingsparterna att snabbt gå framåt i förhandlingarna om associeringsavtalet mellan EU och Mercosur och om avtalen om politisk dialog och samarbete mellan EU och Andinska gemenskapen samt EU och Centralamerika, i syfte att kunna visa upp resultat vid nästa möte mellan stats- och regeringscheferna från EU, Latinamerika och Västindien, som skall hållas i Mexiko 2004 som ett led i konsolideringen av det biregionala strategiska partnerskapet mellan de båda regionerna.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förstärka de medel och riktade åtgärder som är avsedda att skydda ursprungsbefolkningarna och ge dem egen kapacitet, och att ta lämplig hänsyn till ursprungsbefolkningarnas behov i de övergripande och regionala programmen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förstärka de medel och riktade åtgärder som är avsedda att skydda ursprungsbefolkningarna och ge dem egen kapacitet, och att ta lämplig hänsyn till ursprungsbefolkningarnas behov i de övergripande och regionala programmen.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i årsrapporten för 2002 analysera effektiviteten hos stödet till utveckling av den privata sektorn och ta fram måttstockar för att mäta huruvida det har burit frukt, inbegripet åtgärder som särskilt utformats för att främja kvinnors deltagande i affärslivet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i årsrapporten för 2002 analysera effektiviteten hos stödet till utveckling av den privata sektorn och ta fram måttstockar för att mäta huruvida det har burit frukt, inbegripet åtgärder som särskilt utformats för att främja kvinnors deltagande i affärslivet.

| 17. | Europaparlamentet är särskilt bekymrat över den fortsättningsvis höga graden av öronmärkta anslag som inte ännu betalats ut, de utestående åtagandena. Parlamentet betonar att det i slutet av 2001 fanns sammanlagt 1 482 ouppfyllda åtaganden inom redovisningssystemet för den allmänna budgeten, vilket motsvarar utestående medel på 1 319 miljoner euro. Parlamentet uppmanar kommissionen att arbeta ihärdigt för att minska de utestående åtagandena, antingen genom att sätta igång de projekt eller program för vilka medlen hade öronmärkts, eller genom att frigöra dem då det är klart att det inte finns någon grund för att bibehålla dem. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet är särskilt bekymrat över den fortsättningsvis höga graden av öronmärkta anslag som inte ännu betalats ut, de utestående åtagandena. Parlamentet betonar att det i slutet av 2001 fanns sammanlagt 1 482 ouppfyllda åtaganden inom redovisningssystemet för den allmänna budgeten, vilket motsvarar utestående medel på 1 319 miljoner euro. Parlamentet uppmanar kommissionen att arbeta ihärdigt för att minska de utestående åtagandena, antingen genom att sätta igång de projekt eller program för vilka medlen hade öronmärkts, eller genom att frigöra dem då det är klart att det inte finns någon grund för att bibehålla dem.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar icke desto mindre det faktum att de utestående åtagandena i den allmänna budgeten för 2001 enligt kommissionens uppgifter har minskat med 60 procent från 1 092,34 miljoner euro till 329,7 miljoner euro. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar icke desto mindre det faktum att de utestående åtagandena i den allmänna budgeten för 2001 enligt kommissionens uppgifter har minskat med 60 procent från 1 092,34 miljoner euro till 329,7 miljoner euro.

| 19. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen i sin årsrapport för 2001 inte lyckats inkludera uppgifter om Europeiska utvecklingsfondens utestående åtaganden, som i motsats till budgetens utestående åtaganden inte minskade under 2001. Parlamentet efterlyser mer beslutsamma åtgärder mot EUF:s utestående åtaganden och förväntar sig att detta kommer att analyseras detaljerat i årsrapporten för 2002. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen i sin årsrapport för 2001 inte lyckats inkludera uppgifter om Europeiska utvecklingsfondens utestående åtaganden, som i motsats till budgetens utestående åtaganden inte minskade under 2001. Parlamentet efterlyser mer beslutsamma åtgärder mot EUF:s utestående åtaganden och förväntar sig att detta kommer att analyseras detaljerat i årsrapporten för 2002.

| 20. | Europaparlamentet noterar att en oproportionerligt hög andel av de utestående åtagandena hänför sig till budgetavdelning B7-4 (Medelhavet) och beklagar den låga utbetalningsnivån i budgetposterna för miljön och tropiska skogar. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet noterar att en oproportionerligt hög andel av de utestående åtagandena hänför sig till budgetavdelning B7-4 (Medelhavet) och beklagar den låga utbetalningsnivån i budgetposterna för miljön och tropiska skogar.

| 21. | Europaparlamentet konstaterar att det behövs ett allmänt, tillförlitligt datasystem som omfattar samtliga aspekter av projektcykeln. Parlamentet upprepar sitt krav på ökade personalresurser för förvaltningen av det ökande antalet projekt. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet konstaterar att det behövs ett allmänt, tillförlitligt datasystem som omfattar samtliga aspekter av projektcykeln. Parlamentet upprepar sitt krav på ökade personalresurser för förvaltningen av det ökande antalet projekt.

| 22. | Europaparlamentet betonar att det är lika viktigt att slutföra de befintliga programmen på ett lyckat sätt som det är att starta nya program. Parlamentet beklagar att nya program och insatser ibland har startats utan att det funnits tillräckligt med personal för att se till att de genomförs korrekt. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar att det är lika viktigt att slutföra de befintliga programmen på ett lyckat sätt som det är att starta nya program. Parlamentet beklagar att nya program och insatser ibland har startats utan att det funnits tillräckligt med personal för att se till att de genomförs korrekt.

| 23. | Europaparlamentet begär att Europeiska utvecklingsfonden omgående inlemmas i budgeten, vilket skulle förenkla förfarandena och underlätta frigörandet av vilande och gamla åtaganden. Samtidigt framhåller parlamentet att budgetinlemmandet av EUF under inga omständigheter får leda till en minskning i reella siffror av fondens värde eller av de medel som står till buds för AVS-länderna. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet begär att Europeiska utvecklingsfonden omgående inlemmas i budgeten, vilket skulle förenkla förfarandena och underlätta frigörandet av vilande och gamla åtaganden. Samtidigt framhåller parlamentet att budgetinlemmandet av EUF under inga omständigheter får leda till en minskning i reella siffror av fondens värde eller av de medel som står till buds för AVS-länderna.

| 24. | Europaparlamentet begär att kommissionen i sin årsrapport för 2002 skall ta hänsyn till besluten från toppmötena i Monterrey och Johannesburg samt analysera sin ursprungliga avsikt att uppfylla åtagandena från dessa toppmöten. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet begär att kommissionen i sin årsrapport för 2002 skall ta hänsyn till besluten från toppmötena i Monterrey och Johannesburg samt analysera sin ursprungliga avsikt att uppfylla åtagandena från dessa toppmöten.

| 25. | Europaparlamentet gläder sig över att kommissionen avsatt ett avsnitt till jämställdhetspolitiken. Parlamentet uppmanar kommissionen att i framtida årsrapporter inkludera en mer detaljerad analys av genomförandet av och effektiviteten hos de åtgärder och program som syftar till att förbättra kvinnornas situation. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet gläder sig över att kommissionen avsatt ett avsnitt till jämställdhetspolitiken. Parlamentet uppmanar kommissionen att i framtida årsrapporter inkludera en mer detaljerad analys av genomförandet av och effektiviteten hos de åtgärder och program som syftar till att förbättra kvinnornas situation.

| 26. | Europaparlamentet begär att kommissionen i sin årsrapport för 2002 skall ta fram flera statistiska bilagor som möjliggör detaljerade jämförelser mellan utnyttjandet av anslagen för olika sektorer och regioner, och utarbeta en uttömmande sammanfattning. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet begär att kommissionen i sin årsrapport för 2002 skall ta fram flera statistiska bilagor som möjliggör detaljerade jämförelser mellan utnyttjandet av anslagen för olika sektorer och regioner, och utarbeta en uttömmande sammanfattning.

| 27. | Europaparlamentet föreslår att kommissionen i sin framtida årsrapport bör göra klar åtskillnad mellan insatser och resurser till stöd för utvecklingssamarbete med länderna i söder och dess insatser till stöd för utvecklingen av nordliga länder, däribland kandidatländerna och EU:s grannländer, t.ex. på Balkan. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet föreslår att kommissionen i sin framtida årsrapport bör göra klar åtskillnad mellan insatser och resurser till stöd för utvecklingssamarbete med länderna i söder och dess insatser till stöd för utvecklingen av nordliga länder, däribland kandidatländerna och EU:s grannländer, t.ex. på Balkan.

| 28. | Europaparlamentet betonar att årsrapporterna från EuropeAid bör fästa särskild uppmärksamhet vid effektiviteten i EU:s insatser för att främja effektiva, öppna och ansvarsfulla offentliga institutioner i utvecklingsländerna som är anpassade efter de särskilda förhållandena i varje enskilt land. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar att årsrapporterna från EuropeAid bör fästa särskild uppmärksamhet vid effektiviteten i EU:s insatser för att främja effektiva, öppna och ansvarsfulla offentliga institutioner i utvecklingsländerna som är anpassade efter de särskilda förhållandena i varje enskilt land.

| 29. | Europaparlamentet hoppas att framtida årsrapporter från EuropeAid kommer att fästa vederbörlig uppmärksamhet vid den gränsöverskridande dimensionen i vissa utvecklingspolitiska strategier, särskilt Interreg, Meda och Tacis, samt övriga politiska strategier som syftar till att stimulera utvecklingen i regioner som ligger nära den utvidgade unionens yttre gränser. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet hoppas att framtida årsrapporter från EuropeAid kommer att fästa vederbörlig uppmärksamhet vid den gränsöverskridande dimensionen i vissa utvecklingspolitiska strategier, särskilt Interreg, Meda och Tacis, samt övriga politiska strategier som syftar till att stimulera utvecklingen i regioner som ligger nära den utvidgade unionens yttre gränser.

| 30. | Europaparlamentet noterar att årsrapporten för 2001 innehåller vissa brister, t.ex. redaktionella avvikelser mellan kapitlen, och uppmanar med kraft att dessa skall åtgärdas i rapporten för 2002 för att undvika att rapporten ser ut att vara en sammanfattning av olika separata delar. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet noterar att årsrapporten för 2001 innehåller vissa brister, t.ex. redaktionella avvikelser mellan kapitlen, och uppmanar med kraft att dessa skall åtgärdas i rapporten för 2002 för att undvika att rapporten ser ut att vara en sammanfattning av olika separata delar.

| 31. | Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen trycker upp tillräckligt många exemplar av rapporten för 2001 på de språk som behövs för att den skall kunna få en så bred spridning som möjligt i utvecklingsländerna, medlemsstaterna och i synnerhet bland de icke-statliga organisationer som ofta är de främsta parterna i genomförandet av EU:s samarbetspolitik. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen trycker upp tillräckligt många exemplar av rapporten för 2001 på de språk som behövs för att den skall kunna få en så bred spridning som möjligt i utvecklingsländerna, medlemsstaterna och i synnerhet bland de icke-statliga organisationer som ofta är de främsta parterna i genomförandet av EU:s samarbetspolitik.

| 32. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till AVS-EU-ministerrådet, den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till AVS-EU-ministerrådet, den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen, rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 3.

P5_TA(2003)0372

Regionala språk och den kulturella mångfalden

Europaparlamentets resolution med rekommendationer till kommissionen om europeiska regionala och mindre använda språk -minoritetsspråken inom EU — med beaktande av utvidgningen och den kulturella mångfalden (2003/2057(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 192 andra stycket i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 192 andra stycket i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artiklarna 149, 150, 151 och 308 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 149, 150, 151 och 308 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artiklarna 21 och 22 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 21 och 22 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 14 januari 2003 om de regionala och lokala myndigheternas roll i den europeiska integrationen (1) och hänvisningen i den till den språkliga mångfalden i Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 14 januari 2003 om de regionala och lokala myndigheternas roll i den europeiska integrationen (1) och hänvisningen i den till den språkliga mångfalden i Europa,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut 1934/2000/EG av den 17 juli 2000 om Europeiska språkåret 2001 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut 1934/2000/EG av den 17 juli 2000 om Europeiska språkåret 2001 (2),

| — | med beaktande av rådets resolution av den 14 februari 2002 om främjande av språklig mångfald och språkinlärning inom ramen för genomförandet av målsättningarna för Europeiska språkåret 2001 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets resolution av den 14 februari 2002 om främjande av språklig mångfald och språkinlärning inom ramen för genomförandet av målsättningarna för Europeiska språkåret 2001 (3),

| — | med beaktande av Europarådets stadga om regionala språk eller minoritetsspråk som trädde i kraft den 1 mars 1998, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets stadga om regionala språk eller minoritetsspråk som trädde i kraft den 1 mars 1998,

| — | med beaktande av Europarådets ramkonvention om skydd av nationella minoriteter som trädde i kraft den 1 februari 1998, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets ramkonvention om skydd av nationella minoriteter som trädde i kraft den 1 februari 1998,

| — | med beaktande av artiklarna 59 och 163 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 59 och 163 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning, medier och idrott (A5-0271/2003), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning, medier och idrott (A5-0271/2003), och av följande skäl:

| A. | Det saknas rättsliga bestämmelser på EU-nivå om europeiska regionala och mindre använda språk. |
| --- | --- |

A.

Det saknas rättsliga bestämmelser på EU-nivå om europeiska regionala och mindre använda språk.

| B. | Inget sådant förslag som avses i artikel 59.2 i arbetsordningen håller på att utarbetas. |
| --- | --- |

B.

Inget sådant förslag som avses i artikel 59.2 i arbetsordningen håller på att utarbetas.

| C. | Europaparlamentet och Regionkommittén har i flera sammanhang tagit upp frågan om minoritetsspråk (4). |
| --- | --- |

C.

Europaparlamentet och Regionkommittén har i flera sammanhang tagit upp frågan om minoritetsspråk (4).

| D. | Respekten för språklig och kulturell mångfald är en av EU:s grundläggande principer och är förankrad i artikel 22 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna på följande sätt: ”Unionen skall respektera den kulturella, religiösa och språkliga mångfalden”. |
| --- | --- |

D.

Respekten för språklig och kulturell mångfald är en av EU:s grundläggande principer och är förankrad i artikel 22 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna på följande sätt: ”Unionen skall respektera den kulturella, religiösa och språkliga mångfalden”.

| E. | Europaparlamentet begärde i sin resolution av den 14 januari 2003 att det i EG-fördraget läggs till en ny artikel med följande ordalydelse: ”Inom sina behörighetsområden skall gemenskapen respektera och främja den språkliga mångfalden i Europa, bland annat de landsdels- och minoritetsspråk som är ett uttryck för denna mångfald, genom att uppmuntra till samarbete mellan medlemsstaterna och använda andra lämpliga styrmedel för att främja detta mål.” |
| --- | --- |

E.

Europaparlamentet begärde i sin resolution av den 14 januari 2003 att det i EG-fördraget läggs till en ny artikel med följande ordalydelse: ”Inom sina behörighetsområden skall gemenskapen respektera och främja den språkliga mångfalden i Europa, bland annat de landsdels- och minoritetsspråk som är ett uttryck för denna mångfald, genom att uppmuntra till samarbete mellan medlemsstaterna och använda andra lämpliga styrmedel för att främja detta mål.”

| F. | Kulturell mångfald skall fungera som en faktor för social sammanhållning och får inte betraktas utifrån ett majoritets-/minoritetstänkande. |
| --- | --- |

F.

Kulturell mångfald skall fungera som en faktor för social sammanhållning och får inte betraktas utifrån ett majoritets-/minoritetstänkande.

| G. | Inom EU finns områden där en ursprungsbefolkning talar ett minoritetsspråk. Enligt officiella beräkningar använder sig 40 miljoner unionsmedborgare regelbundet av ett sedan generationer talat regionalt språk eller minoritetsspråk, i de allra flesta fall parallellt med respektive stats officiella språk. |
| --- | --- |

G.

Inom EU finns områden där en ursprungsbefolkning talar ett minoritetsspråk. Enligt officiella beräkningar använder sig 40 miljoner unionsmedborgare regelbundet av ett sedan generationer talat regionalt språk eller minoritetsspråk, i de allra flesta fall parallellt med respektive stats officiella språk.

| H. | I vissa medlemsstaterna utgör dessa regionala språk eller minoritetsspråk ett viktigt kommunikationsmedel i sina respektive regioner och är till och med erkända som officiellt språk eller ett av de officiella språken på regional nivå. |
| --- | --- |

H.

I vissa medlemsstaterna utgör dessa regionala språk eller minoritetsspråk ett viktigt kommunikationsmedel i sina respektive regioner och är till och med erkända som officiellt språk eller ett av de officiella språken på regional nivå.

| I. | Det finns språk som är officiella i medlemsstaterna men som inte ingår i de språk som används inom EU:s institutioner, även om det är språk som i sina respektive områden är de största språken på alla samhällsnivåer, i massmedierna och inom utbildningssystemet, inbegripet universiteten. |
| --- | --- |

I.

Det finns språk som är officiella i medlemsstaterna men som inte ingår i de språk som används inom EU:s institutioner, även om det är språk som i sina respektive områden är de största språken på alla samhällsnivåer, i massmedierna och inom utbildningssystemet, inbegripet universiteten.

| J. | Enligt uppgift från kommissionen finns det fler än 60 kända språkgemenskaper med ursprungliga regional- eller minoritetsspråk inom EU. Detta antal kommer i och med utvidgningen att mer än fördubblas. |
| --- | --- |

J.

Enligt uppgift från kommissionen finns det fler än 60 kända språkgemenskaper med ursprungliga regional- eller minoritetsspråk inom EU. Detta antal kommer i och med utvidgningen att mer än fördubblas.

| K. | I samband med EU-utvidgningen kommer ett flertal nya språkgemenskaper med regional- och minoritetsspråk att ytterligare öka Europeiska unionens språkliga och kulturella mångfald. |
| --- | --- |

K.

I samband med EU-utvidgningen kommer ett flertal nya språkgemenskaper med regional- och minoritetsspråk att ytterligare öka Europeiska unionens språkliga och kulturella mångfald.

| L. | I ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Köpenhamn den 21 och 22 juni 1993 står det att respekt för och skydd av minoriteter är ett krav för medlemskap i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

L.

I ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Köpenhamn den 21 och 22 juni 1993 står det att respekt för och skydd av minoriteter är ett krav för medlemskap i Europeiska unionen.

| M. | Den gängse definitionen av regionala språk eller minoritetsspråk i Europarådets stadga om regionala språk och minoritetsspråk är språk som traditionellt talas av vissa delar av en stats befolkning, men inte dialekter av det/de officiella språket/språken, invandrarspråk eller konstspråk. |
| --- | --- |

M.

Den gängse definitionen av regionala språk eller minoritetsspråk i Europarådets stadga om regionala språk och minoritetsspråk är språk som traditionellt talas av vissa delar av en stats befolkning, men inte dialekter av det/de officiella språket/språken, invandrarspråk eller konstspråk.

| N. | Definitionen av regionala språk och minoritetsspråk bör inte påverkas av hur stort stöd dessa språk får av sina respektive lokala och/eller regionala myndigheter. |
| --- | --- |

N.

Definitionen av regionala språk och minoritetsspråk bör inte påverkas av hur stort stöd dessa språk får av sina respektive lokala och/eller regionala myndigheter.

| O. | Stödet till regionala språk och minoritetsspråk bör vara konstant och oberoende av växlingarna i de politiska konjunkturerna. |
| --- | --- |

O.

Stödet till regionala språk och minoritetsspråk bör vara konstant och oberoende av växlingarna i de politiska konjunkturerna.

| P. | Trots de delvis stora skillnaderna i fråga om social, ekonomisk och politisk bakgrund finns det många beröringspunkter mellan Europas regionala språk och minoritetsspråk inom hela EUområdet. De utgör en europeisk dimension och är således av alleuropeiskt intresse. |
| --- | --- |

P.

Trots de delvis stora skillnaderna i fråga om social, ekonomisk och politisk bakgrund finns det många beröringspunkter mellan Europas regionala språk och minoritetsspråk inom hela EUområdet. De utgör en europeisk dimension och är således av alleuropeiskt intresse.

| Q. | I många språkgemenskaper sträcker sig dessa regionala språk eller minoritetsspråk över gränserna mellan medlemsstaterna, och andra har sedan urminnes tid kulturella och historiska kontakter. |
| --- | --- |

Q.

I många språkgemenskaper sträcker sig dessa regionala språk eller minoritetsspråk över gränserna mellan medlemsstaterna, och andra har sedan urminnes tid kulturella och historiska kontakter.

| R. | Dessa kontakter är utan tvivel viktiga, och dessutom främjas de på interregional nivå. Nästan alla dessa språkgemenskaper med regional- eller minoritetsspråk har ett mycket stort gemensamt intresse av att fortleva och att deras språk och kultur utvecklas, liksom att deras potential utnyttjas inom EU. |
| --- | --- |

R.

Dessa kontakter är utan tvivel viktiga, och dessutom främjas de på interregional nivå. Nästan alla dessa språkgemenskaper med regional- eller minoritetsspråk har ett mycket stort gemensamt intresse av att fortleva och att deras språk och kultur utvecklas, liksom att deras potential utnyttjas inom EU.

| S. | Regionala språk och minoritetsspråk utgör en viktig kulturskatt och bör som gemensamt kulturarv få kontinuerligt stöd på alla nivåer. |
| --- | --- |

S.

Regionala språk och minoritetsspråk utgör en viktig kulturskatt och bör som gemensamt kulturarv få kontinuerligt stöd på alla nivåer.

| T. | Massmedierna spelar en viktig roll för att slå vakt om och främja kunskaperna i och användningen av regionala språk och mindre använda språk. |
| --- | --- |

T.

Massmedierna spelar en viktig roll för att slå vakt om och främja kunskaperna i och användningen av regionala språk och mindre använda språk.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på grundval av artiklarna 149, 150, 151 och 308 i EG-fördraget och före den 31 mars 2004 förelägga parlamentet ett förslag till rättsakt om språklig mångfald och språkinlärning — däribland europeiska regionala och mindre använda språk — i enlighet med de detaljerade rekommendationer och förslag som bifogas. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på grundval av artiklarna 149, 150, 151 och 308 i EG-fördraget och före den 31 mars 2004 förelägga parlamentet ett förslag till rättsakt om språklig mångfald och språkinlärning — däribland europeiska regionala och mindre använda språk — i enlighet med de detaljerade rekommendationer och förslag som bifogas.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ställa upp vetenskapliga kriterier för vad som skall betraktas som ett minoritetsspråk eller ett regionalt språk inom ramen för ett eventuellt program för språklig mångfald. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ställa upp vetenskapliga kriterier för vad som skall betraktas som ett minoritetsspråk eller ett regionalt språk inom ramen för ett eventuellt program för språklig mångfald.

| 3. | Europaparlamentet anser att eftersom Europeiska unionen gått in för en jämlikhetsstrategi i sin finansieringspolitik bör det klart sägas ut att ett av målen, åtminstone för alla språkprogram och alla program med anknytning till innehållsindustrin, består i att främja och värna om regionala språk och minoritetsspråk. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att eftersom Europeiska unionen gått in för en jämlikhetsstrategi i sin finansieringspolitik bör det klart sägas ut att ett av målen, åtminstone för alla språkprogram och alla program med anknytning till innehållsindustrin, består i att främja och värna om regionala språk och minoritetsspråk.

| 4. | Europaparlamentet anser att de åtgärder och program som efterfrågats i rekommendationerna i bilagan inte bör belasta budgeten mera än vad som är förenligt med budgettaket i rubrik 3, utan att det därvid görs några omläggningar av den nuvarande politiken. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att de åtgärder och program som efterfrågats i rekommendationerna i bilagan inte bör belasta budgeten mera än vad som är förenligt med budgettaket i rubrik 3, utan att det därvid görs några omläggningar av den nuvarande politiken.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att låta sitt kommande initiativ åtföljas av en utvärdering av eventuella fall av överlappande verksamhet på centraliserad och decentraliserad nivå, liksom av ett förslag om att lämpliga personella och administrativa resurser skall överföras från den centrala förvaltningen till de berörda organen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att låta sitt kommande initiativ åtföljas av en utvärdering av eventuella fall av överlappande verksamhet på centraliserad och decentraliserad nivå, liksom av ett förslag om att lämpliga personella och administrativa resurser skall överföras från den centrala förvaltningen till de berörda organen.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att rekommendationerna i bilagan respekterar subsidiaritetsprincipen och medborgarnas grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att rekommendationerna i bilagan respekterar subsidiaritetsprincipen och medborgarnas grundläggande rättigheter.

| 7. | Europaparlamentet föreslår att förslagets ekonomiska konsekvenser skall täckas av en ny budgetpost under kategori B3-100 inom ramen för det årliga budgetförfarandet och att nödvändiga medel anslås. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet föreslår att förslagets ekonomiska konsekvenser skall täckas av en ny budgetpost under kategori B3-100 inom ramen för det årliga budgetförfarandet och att nödvändiga medel anslås.

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och bifogade detaljerade rekommendationer till kommissionen, rådet, regeringskonferensen, Europarådet och Europeiska byrån för mindre använda språk. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och bifogade detaljerade rekommendationer till kommissionen, rådet, regeringskonferensen, Europarådet och Europeiska byrån för mindre använda språk.

---

(1)  P5_TA(2003)0009.

(2)  EGT L 232, 14.9.2000, s. 1.

(3)  EGT C 50, 23.2.2002, s. 1.

(4)  Europaparlamentets resolution av den 16 oktober 1981 om en gemenskapsstadga om regionala språk och kulturer och om en stadga för etniska minoriteters rättigheter (EGT C 287, 9.11.1981, s. 106).

Europaparlamentets resolution av den 11 februari 1983 om åtgärder till gagn för språkliga och kulturella minoriteter (EGT C 68, 14.3.1983, s. 103).

Europaparlamentets resolution av den 30 oktober 1987 om språk och kulturer bland regionala och etniska minoriteter inom Europeiska gemenskapen (EGT C 318, 30.11.1987, s. 160).

Europaparlamentets resolution av den 11 december 1990 om språksituationen inom Europeiska gemenskapen och om det katalanska språkets ställning (EGT C 19, 28.1.1991, s. 42).

Europaparlamentets resolution av den 9 februari 1994 om de språkliga och kulturella minoriteterna inom Europeiska gemenskapen (EGT C 61, 28.2.1994, s. 110).

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2001 om regionala språk och minoritetsspråk i Europa (EGT C 177, 25.7.2002, s. 334).

Yttrande av utskottet för regionalpolitik av den 13 juni 2001 om främjande och skydd av regionala språk och minoritetsspråk (EGT C 357, 14.12.2001, s. 33).

BILAGA

DETALJERADE REKOMMENDATIONER OM INNEHÅLLET I DET FÖRSLAG SOM ÖNSKAS

A.   FÖRSLAGETS PRINCIPER OCH MÅL

Efter det framgångsrika Europeiska språkåret 2001 avser kommissionen att under sommaren 2003 offentliggöra en åtgärdsplan om språkinlärning och språklig mångfald, som skall finansieras inom ramen för de nuvarande gemenskapsprogrammen och åtgärderna.

Europaparlamentet ser detta initiativ som ett viktigt steg på vägen mot en omfattande insats för att främja språkinlärningen och att levandegöra känslan för vårt språkliga och kulturella arv.

Europaparlamentet kräver att ytterligare åtgärder vidtas i detta sammanhang. Parlamentet kräver att man med Europeiska året mot rasism 1997 som modell — efter vilket Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet upprättades och som följdes upp med ett åtgärdsprogram för kampen mot diskriminering — bygger vidare på det Europeiska språkåret 2001 genom att upprätta såväl ett europeiskt institut som ett flerårigt program för språklig mångfald och språkinlärning.

Institutet för språklig mångfald och språkinlärning skall konsekvent följa utvecklingen i detta avseende och genomförandet av åtgärdsplanen samt vidta konkreta åtgärder för att bl.a. främja ett mångspråkigt Europa och en språkvänlig miljö samt medverka till upprättandet av ett nätverk för främjande av språklig mångfald — däribland regionala språk och minoritetsspråk i Europa.

Därvid skall en del av medlen för konkreta åtgärder för europeiska regionala och mindre använda språk på lämpligt sätt avsättas för bestämda ändamål. Syftet med dessa åtgärder är att stärka den europeiska dimensionen för att främja och skydda olika minoriteters och regioners språk och kultur. Här är det viktigt att understryka att det inte går att arbeta mot ett sådant mål på ett effektivt sätt utan att det sker en adekvat samordning med de befintliga mekanismerna inom Europarådet, samtidigt som man ser till att undvika dubbelarbete och en sammanblandning av behörighet och/eller insatser. I synnerhet den tillsyn som utövas inom ramen för den europeiska stadgan för regionala språk och minoritetsspråk, vilken är den europeiska rättsliga referensramen på området, gör det möjligt att — huvudsakligen via arbetet inom den oberoende kommittén för övervakning av stadgans genomförande men även genom de rapporter som vartannat år presenteras av Europarådets generalsekreterare — identifiera de olika problemområdena, som ofta är gränsöverskridande och berör flera länder och som således kräver prioriterade interventionsåtgärder. Institutet och kommissionen bör därför i sin verksamhet beakta resultaten från detta tillsynsarbete vid fastställandet av mål, ekonomiska riktlinjer och prioriteringar för att säkerställa adekvata och tidsmässigt anpassade interventionsåtgärder på dessa problemområden (liknande överväganden kan även göras vad gäller tillsynen inom ramen för ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter, i den mån denna även berör språkliga frågor).

De föreslagna initiativen är befogade, då vårt språkliga och kulturella arv kommer att få en betydelsefull roll som inte får underskattas, i synnerhet i en utvidgad union.

B.   FÖRESLAGNA ÅTGÄRDER

Rekommendation 1

Europeiskt institut för språklig mångfald och språkinlärning

| I. | Rättsakt: Förslag till rättsakt om inrättandet av ett europeiskt institut för språklig mångfald och språkinlärning med lämpligt hänsynstagande till de regionala språken och minoritetsspråken i Europa. |
| --- | --- |

I.

Rättsakt: Förslag till rättsakt om inrättandet av ett europeiskt institut för språklig mångfald och språkinlärning med lämpligt hänsynstagande till de regionala språken och minoritetsspråken i Europa.

| II. | Innehåll: Beaktande av resultaten från genomförbarhetsstudien som skall utföras av Europeiska kommissionen om ett europeiskt institut för språklig mångfald och språkinlärning, genomförande av de åtgärder som föreslås i kommissionens åtgärdsprogram; främjande av ett mångspråkigt Europa och en språkvänlig miljö; upprättande av ett nätverk för främjande av språklig mångfald — däribland de europeiska regionala språken och minoritetsspråken; inventering och sammanställning av uppgifter om minoritetsspråkens ställning i det utvidgade EU, med beaktande av dataskyddsbestämmelser och med full respekt för medlemsstaternas bestämmelser om utbildning i det eller de officiella språken. |
| --- | --- |

II.

Innehåll: Beaktande av resultaten från genomförbarhetsstudien som skall utföras av Europeiska kommissionen om ett europeiskt institut för språklig mångfald och språkinlärning, genomförande av de åtgärder som föreslås i kommissionens åtgärdsprogram; främjande av ett mångspråkigt Europa och en språkvänlig miljö; upprättande av ett nätverk för främjande av språklig mångfald — däribland de europeiska regionala språken och minoritetsspråken; inventering och sammanställning av uppgifter om minoritetsspråkens ställning i det utvidgade EU, med beaktande av dataskyddsbestämmelser och med full respekt för medlemsstaternas bestämmelser om utbildning i det eller de officiella språken.

Rekommendation 2

Program för språklig mångfald (däribland regionala språk och minoritetsspråk) och språkinlärning

| I. | Rättsakt: Förslag till en rättsakt om upprättande av ett flerårigt program för språklig mångfald (däribland regionala språk och minoritetsspråk och teckenspråk) och språkinlärning. |
| --- | --- |

I.

Rättsakt: Förslag till en rättsakt om upprättande av ett flerårigt program för språklig mångfald (däribland regionala språk och minoritetsspråk och teckenspråk) och språkinlärning.

| II. | Innehåll: Konkreta finansiella åtgärder för att främja projekt som kan skapa en språkvänlig miljö, framför allt i form av utbyte av erfarenheter mellan flerspråkiga kommuner och regioner, där fördelarna med att lära sig språk framhålls och de nätverk som är verksamma inom detta område stöds, varvid man vid fastställandet av mål och prioriteringar i fråga om regionala språk och minoritetsspråk skall beakta resultaten av tillsynsarbetet inom ramen för Europarådets europeiska stadga för regionala språk och minoritetsspråk.
  Vid sidan av dessa två centrala åtgärder anser Europaparlamentet att nedanstående åtgärder är meningsfulla i en omfattande övergripande plan för främjandet av språklig mångfald och språkinlärning och för bevarandet av vårt språkliga kulturarv — däribland de regionala språken och minoritetsspråken i Europa.
  Europaparlamentet anser det lämpligt






  — | att kommissionen






  1. | i enlighet med artikel 3.1 q i EG-fördraget inbegriper främjandet av språklig mångfald, däribland regionala språk eller minoritetsspråk, och språkinlärning som ett av målen i EU:s program för kultur och utbildning, |
| --- | --- | --- | --- |

II.

Innehåll: Konkreta finansiella åtgärder för att främja projekt som kan skapa en språkvänlig miljö, framför allt i form av utbyte av erfarenheter mellan flerspråkiga kommuner och regioner, där fördelarna med att lära sig språk framhålls och de nätverk som är verksamma inom detta område stöds, varvid man vid fastställandet av mål och prioriteringar i fråga om regionala språk och minoritetsspråk skall beakta resultaten av tillsynsarbetet inom ramen för Europarådets europeiska stadga för regionala språk och minoritetsspråk.

Vid sidan av dessa två centrala åtgärder anser Europaparlamentet att nedanstående åtgärder är meningsfulla i en omfattande övergripande plan för främjandet av språklig mångfald och språkinlärning och för bevarandet av vårt språkliga kulturarv — däribland de regionala språken och minoritetsspråken i Europa.

Europaparlamentet anser det lämpligt

—

att kommissionen

1.

i enlighet med artikel 3.1 q i EG-fördraget inbegriper främjandet av språklig mångfald, däribland regionala språk eller minoritetsspråk, och språkinlärning som ett av målen i EU:s program för kultur och utbildning,

| 2. | i enlighet med artikel. 3.1 q i EG-fördraget inbegriper främjandet av språklig mångfald, däribland regionala språk eller minoritetsspråk, även i andra EU-program, t.ex. i åtgärdsprogrammet mot diskriminering, eller anger det på ett otvetydigt sätt i programmen för strukturfonderna, |
| --- | --- |

2.

i enlighet med artikel. 3.1 q i EG-fördraget inbegriper främjandet av språklig mångfald, däribland regionala språk eller minoritetsspråk, även i andra EU-program, t.ex. i åtgärdsprogrammet mot diskriminering, eller anger det på ett otvetydigt sätt i programmen för strukturfonderna,

| 3. | i enlighet med artikel 149 i EG-fördraget öppnar alla program för förslag för alla former av projekt som handlar om språk, oavsett hur utbredda de är, |
| --- | --- |

3.

i enlighet med artikel 149 i EG-fördraget öppnar alla program för förslag för alla former av projekt som handlar om språk, oavsett hur utbredda de är,

| 4. | inbegriper dessa språk i Sokrates-programmet i de fall då de har en officiell ställning och används vid universiteten, |
| --- | --- |

4.

inbegriper dessa språk i Sokrates-programmet i de fall då de har en officiell ställning och används vid universiteten,

| 5. | vidtar de åtgärder som krävs för att man vid tolkningen av artiklarna 149, 150 och 151 i EG-fördraget i framtiden skall utgå från en allomfattande plan för språklig mångfald, |
| --- | --- |

5.

vidtar de åtgärder som krävs för att man vid tolkningen av artiklarna 149, 150 och 151 i EG-fördraget i framtiden skall utgå från en allomfattande plan för språklig mångfald,

| 6. | i enlighet med artikel 149.3 och artikel 151.3 i EG-fördraget regelbundet håller sig officiellt underrättad om läget beträffande ratificeringen och genomförandet av stadgan i medlemsstaterna genom sekretariatet för Europarådets stadga om regionala språk och minoritetsspråk, |
| --- | --- |

6.

i enlighet med artikel 149.3 och artikel 151.3 i EG-fördraget regelbundet håller sig officiellt underrättad om läget beträffande ratificeringen och genomförandet av stadgan i medlemsstaterna genom sekretariatet för Europarådets stadga om regionala språk och minoritetsspråk,

| 7. | i enlighet med artikel 149.3 och artikel 151.3 i EG-fördraget regelbundet håller sig officiellt underrättad om läget beträffande ratificeringen och genomförandet av ramkonventionen i medlemsstaterna genom sekretariatet för Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter, |
| --- | --- |

7.

i enlighet med artikel 149.3 och artikel 151.3 i EG-fördraget regelbundet håller sig officiellt underrättad om läget beträffande ratificeringen och genomförandet av ramkonventionen i medlemsstaterna genom sekretariatet för Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter,

| 8. | i enlighet med artikel 149 i EG-fördraget och i överensstämmelse med kravet på fri rörlighet för studerande främjar utbildningen av lärare i regionala språk och minoritetsspråk, |
| --- | --- |

8.

i enlighet med artikel 149 i EG-fördraget och i överensstämmelse med kravet på fri rörlighet för studerande främjar utbildningen av lärare i regionala språk och minoritetsspråk,

| 9. | regelbundet rapporterar till Europaparlamentets kulturutskott om hur åtgärdsprogrammet om språkinlärning och språklig mångfald utvecklas och genomförs, |
| --- | --- |

9.

regelbundet rapporterar till Europaparlamentets kulturutskott om hur åtgärdsprogrammet om språkinlärning och språklig mångfald utvecklas och genomförs,

| 10. | i enlighet med artikel 6 i EU-fördraget inte bara i samband med yttre förbindelser utan även inom medlemsstaterna beaktar skyddet av de mänskliga rättigheterna i allmänhet och skyddet av minoriteter i synnerhet, |
| --- | --- |

10.

i enlighet med artikel 6 i EU-fördraget inte bara i samband med yttre förbindelser utan även inom medlemsstaterna beaktar skyddet av de mänskliga rättigheterna i allmänhet och skyddet av minoriteter i synnerhet,

| 11. | i enlighet med artikel 6 i EU-fördraget inför en regelbunden granskning av skyddet av mänskliga rättigheter — däribland skyddet av minoriteter, |
| --- | --- |

11.

i enlighet med artikel 6 i EU-fördraget inför en regelbunden granskning av skyddet av mänskliga rättigheter — däribland skyddet av minoriteter,

| 12. | även fortsättningsvis stöder Europeiska byrån för mindre använda språk (EBLUL), ett nätverk som företräder språkgemenskaper som talar mindre använda språk i alla 15 medlemsstaterna, samt de tre akademiska forskningscentren Mercator, i deras egenskap av organisationer av alleuropeiskt intresse och nätverk för regionala språk och minoritetsspråk, ökar stödet till dem för att skapa förutsättningar för att utveckla deras kompetens och utnyttjar deras resurser, |
| --- | --- |

12.

även fortsättningsvis stöder Europeiska byrån för mindre använda språk (EBLUL), ett nätverk som företräder språkgemenskaper som talar mindre använda språk i alla 15 medlemsstaterna, samt de tre akademiska forskningscentren Mercator, i deras egenskap av organisationer av alleuropeiskt intresse och nätverk för regionala språk och minoritetsspråk, ökar stödet till dem för att skapa förutsättningar för att utveckla deras kompetens och utnyttjar deras resurser,

| 13. | främjar mediesamarbete mellan språkgemenskaper där regionala språk eller minoritetsspråk talas, i den mån de har en europeisk dimension och visar prov på gränsöverskridande samarbete (exempelvis MIDAS, EEBA), |
| --- | --- |

13.

främjar mediesamarbete mellan språkgemenskaper där regionala språk eller minoritetsspråk talas, i den mån de har en europeisk dimension och visar prov på gränsöverskridande samarbete (exempelvis MIDAS, EEBA),

| 14. | i samband med reklamkampanjer för EU:s politik tar vederbörlig hänsyn till dagstidningar som ges ut på ett regionalt språk eller minoritetsspråk, med beaktande av politisk balans, |
| --- | --- |

14.

i samband med reklamkampanjer för EU:s politik tar vederbörlig hänsyn till dagstidningar som ges ut på ett regionalt språk eller minoritetsspråk, med beaktande av politisk balans,

| 15. | främjar sådana kulturella aktiviteter — t.ex. kulturella nätverk, kulturella evenemang, översättningar etc. — i vilka regionalspråk eller minoritetsspråk ingår, |
| --- | --- |

15.

främjar sådana kulturella aktiviteter — t.ex. kulturella nätverk, kulturella evenemang, översättningar etc. — i vilka regionalspråk eller minoritetsspråk ingår,

| 16. | ger sitt stöd åt upprättandet av nätverk för språklig mångfald och språkinlärning i vilka representativa politiska, akademiska och liknande institutioner medverkar, framför allt sådana som arbetar med ny språkinlärningsteknik såsom den så kallade språkbadsmetoden, och varje år anordnar ett informationsmöte om anbudsförfaranden och förslag som avser språkgemenskaper; Europeiska byrån för mindre använda språk skulle kunna fungera som sekretariat för sådana nätverk, |
| --- | --- |

16.

ger sitt stöd åt upprättandet av nätverk för språklig mångfald och språkinlärning i vilka representativa politiska, akademiska och liknande institutioner medverkar, framför allt sådana som arbetar med ny språkinlärningsteknik såsom den så kallade språkbadsmetoden, och varje år anordnar ett informationsmöte om anbudsförfaranden och förslag som avser språkgemenskaper; Europeiska byrån för mindre använda språk skulle kunna fungera som sekretariat för sådana nätverk,

| 17. | vid fastställandet av mål, ekonomiska riktlinjer och prioriteringar tar hänsyn till resultaten från den tillsyn som utövas inom ramen för Europarådets europeiska stadga för regionala språk och minoritetsspråk, i den mån denna även berör språkliga frågor, och till Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter; för detta ändamål måste ett regelbundet samarbete upprättas mellan kommissionens och Europarådets behöriga enheter, |
| --- | --- |

17.

vid fastställandet av mål, ekonomiska riktlinjer och prioriteringar tar hänsyn till resultaten från den tillsyn som utövas inom ramen för Europarådets europeiska stadga för regionala språk och minoritetsspråk, i den mån denna även berör språkliga frågor, och till Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter; för detta ändamål måste ett regelbundet samarbete upprättas mellan kommissionens och Europarådets behöriga enheter,

| 18. | stödjer fora för lokala och regionala språkvårdsmyndigheter där dessa kan utbyta information om de effektivaste metoderna för att omsätta språkpolitik i praktiken, |
| --- | --- |

18.

stödjer fora för lokala och regionala språkvårdsmyndigheter där dessa kan utbyta information om de effektivaste metoderna för att omsätta språkpolitik i praktiken,

| 19. | använder stadgans principer och mål som riktmärke vid utvärderingen av hur bra kandidatländerna uppfyllt skyldigheterna att skydda minoriteter, vilka framlades i slutsatserna från Europeiska rådets möte i Köpenhamn 1993, samt |
| --- | --- |

19.

använder stadgans principer och mål som riktmärke vid utvärderingen av hur bra kandidatländerna uppfyllt skyldigheterna att skydda minoriteter, vilka framlades i slutsatserna från Europeiska rådets möte i Köpenhamn 1993, samt

| — | att nästa regeringskonferens






  20. | bland föreskrifterna om EU:s åtgärder på kulturens område uttryckligen nämner främjande av språklig mångfald, också i fråga om regionala språk och minoritetsspråk, som ett uttryck för kulturell och språklig mångfald:






  1. | Gemenskapen skall, inom sitt ansvarsområde, respektera och främja språklig mångfald i Europa, däribland regionala språk eller minoritetsspråk som uttryck för en sådan mångfald, genom att uppmuntra samarbete mellan medlemsstaterna och utnyttja andra lämpliga instrument för att främja denna målsättning. |
| --- | --- | --- | --- |

—

att nästa regeringskonferens

20.

bland föreskrifterna om EU:s åtgärder på kulturens område uttryckligen nämner främjande av språklig mångfald, också i fråga om regionala språk och minoritetsspråk, som ett uttryck för kulturell och språklig mångfald:

1.

Gemenskapen skall, inom sitt ansvarsområde, respektera och främja språklig mångfald i Europa, däribland regionala språk eller minoritetsspråk som uttryck för en sådan mångfald, genom att uppmuntra samarbete mellan medlemsstaterna och utnyttja andra lämpliga instrument för att främja denna målsättning.

| 2. | Gemenskapens åtgärder skall framför allt innebära






  — | att man uppmuntrar utbyte av erfarenheter och exempel på lyckade lösningar, |
| --- | --- | --- |

2.

Gemenskapens åtgärder skall framför allt innebära

—

att man uppmuntrar utbyte av erfarenheter och exempel på lyckade lösningar,

| — | att man underlättar samarbete och gemensamma projekt mellan statliga, regionala och lokala myndigheter, |
| --- | --- |

—

att man underlättar samarbete och gemensamma projekt mellan statliga, regionala och lokala myndigheter,

| — | att man uppmuntrar till gränsöverskridande samarbete där sådant är lämpligt, och |
| --- | --- |

—

att man uppmuntrar till gränsöverskridande samarbete där sådant är lämpligt, och

| — | att man stödjer samarbete mellan det civila samhällets organisationer. |
| --- | --- |

—

att man stödjer samarbete mellan det civila samhällets organisationer.

| 3. | Gemenskapen och medlemsstaterna skall vid främjandet av den språkliga mångfalden gynna samarbete med behöriga internationella organisationer, särskilt Europarådet. |
| --- | --- |

3.

Gemenskapen och medlemsstaterna skall vid främjandet av den språkliga mångfalden gynna samarbete med behöriga internationella organisationer, särskilt Europarådet.

| 4. | Europeiska unionens strävan skall vara att se till att EU-politiken eller EU:s åtgärder inte på något sätt är till förfång för den språkliga mångfalden i Europa. |
| --- | --- |

4.

Europeiska unionens strävan skall vara att se till att EU-politiken eller EU:s åtgärder inte på något sätt är till förfång för den språkliga mångfalden i Europa.

| 5. | För att bidra till att de mål som anges i denna artikel uppnås skall rådet






  — | i enlighet med det förfarande som anges i artikel 251 och efter samråd med Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén vidta lämpliga åtgärder, förutom all harmonisering av medlemsstaternas lagar och förordningar, |
| --- | --- | --- |

5.

För att bidra till att de mål som anges i denna artikel uppnås skall rådet

—

i enlighet med det förfarande som anges i artikel 251 och efter samråd med Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén vidta lämpliga åtgärder, förutom all harmonisering av medlemsstaternas lagar och förordningar,

| — | med kvalificerad majoritet anta rekommendationer på förslag av kommissionen. |
| --- | --- |

—

med kvalificerad majoritet anta rekommendationer på förslag av kommissionen.

| 21. | i artikel 13 i EG-fördraget beaktar även diskriminering på grund av språk, |
| --- | --- |

21.

i artikel 13 i EG-fördraget beaktar även diskriminering på grund av språk,

| 22. | för in principen om kvalificerad majoritet på området kultur (artikel 151 i EG-fördraget), och |
| --- | --- |

22.

för in principen om kvalificerad majoritet på området kultur (artikel 151 i EG-fördraget), och

| 23. | ser till att det varje år läggs fram en rapport om efterlevnaden av bestämmelserna om mångfald i artikel 151.4 i EG-fördraget respekteras; av denna rapport skall framgå hur medlemsstaterna beaktar konsekvenserna av sekundärrätten och i vilken utsträckning denna tar ”hänsyn till språklig mångfald, nationell och regional särart samt kulturarvet”, |
| --- | --- |

23.

ser till att det varje år läggs fram en rapport om efterlevnaden av bestämmelserna om mångfald i artikel 151.4 i EG-fördraget respekteras; av denna rapport skall framgå hur medlemsstaterna beaktar konsekvenserna av sekundärrätten och i vilken utsträckning denna tar ”hänsyn till språklig mångfald, nationell och regional särart samt kulturarvet”,

| 24. | ser till att en ny artikel 151a läggs till i EG-fördraget: ”Inom sina behörighetsområden skall gemenskapen respektera och främja den språkliga mångfalden i Europa, bland annat de regionala språk och minoritetsspråk som är ett uttryck för denna mångfald, genom att uppmuntra till samarbete mellan medlemsstaterna och använda andra lämpliga styrmedel för att främja detta mål.”, |
| --- | --- |

24.

ser till att en ny artikel 151a läggs till i EG-fördraget: ”Inom sina behörighetsområden skall gemenskapen respektera och främja den språkliga mångfalden i Europa, bland annat de regionala språk och minoritetsspråk som är ett uttryck för denna mångfald, genom att uppmuntra till samarbete mellan medlemsstaterna och använda andra lämpliga styrmedel för att främja detta mål.”,

| — | att Europaparlamentet självt ser till att






  25. | skyddet av minoriteter beaktas i en egen punkt i parlamentets betänkanden om mänskliga rättigheter eller i särskilda betänkanden, |
| --- | --- | --- |

—

att Europaparlamentet självt ser till att

25.

skyddet av minoriteter beaktas i en egen punkt i parlamentets betänkanden om mänskliga rättigheter eller i särskilda betänkanden,

| 26. | dess kulturutskott regelbundet håller sig officiellt underrättat om läget beträffande ratificeringen och genomförandet av Europarådets stadga om regionala språk och minoritetsspråk genom sekretariatet för Europarådets stadga om regionala språk och minoritetsspråk, |
| --- | --- |

26.

dess kulturutskott regelbundet håller sig officiellt underrättat om läget beträffande ratificeringen och genomförandet av Europarådets stadga om regionala språk och minoritetsspråk genom sekretariatet för Europarådets stadga om regionala språk och minoritetsspråk,

| 27. | dess utskott för mänskliga rättigheter regelbundet håller sig officiellt underrättat om läget beträffande ratificeringen och genomförandet av ramkonventionen i EU:s medlemsstater genom Europarådets sekretariat för ramkonventionen om skydd av nationella minoriteter, |
| --- | --- |

27.

dess utskott för mänskliga rättigheter regelbundet håller sig officiellt underrättat om läget beträffande ratificeringen och genomförandet av ramkonventionen i EU:s medlemsstater genom Europarådets sekretariat för ramkonventionen om skydd av nationella minoriteter,

| — | att medlemsstaterna och kandidatländerna






  28. | medlemsstaterna och kandidatländerna snarast möjligt ratificerar Europarådets europeiska stadga för regionala språk och minoritetsspråk och Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter, i den mån man inte redan gjort detta, |
| --- | --- | --- |

—

att medlemsstaterna och kandidatländerna

28.

medlemsstaterna och kandidatländerna snarast möjligt ratificerar Europarådets europeiska stadga för regionala språk och minoritetsspråk och Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter, i den mån man inte redan gjort detta,

| 29. | till grund för fortsatta åtgärder samlar in tillförlitliga uppgifter om etniska, språkliga och religiösa minoriteter, däribland invandrare och flyktingar, som isolerats i ekonomiskt och socialt avseende, liksom om de regionala språkens och minoritetsspråkens rättsliga och praktiska ställning, och att dessa uppgifter skickas till det europeiska övervakningsorganet i Wien, |
| --- | --- |

29.

till grund för fortsatta åtgärder samlar in tillförlitliga uppgifter om etniska, språkliga och religiösa minoriteter, däribland invandrare och flyktingar, som isolerats i ekonomiskt och socialt avseende, liksom om de regionala språkens och minoritetsspråkens rättsliga och praktiska ställning, och att dessa uppgifter skickas till det europeiska övervakningsorganet i Wien,

| — | att rådet






  30. | i samförstånd med kommissionen och så som det krävdes redan i rådets yttrande över rapporten om mänskliga rättigheter 1999, i sin årliga rapport om mänskliga rättigheter tar med en analys av hur de mänskliga rättigheterna utvecklats, däribland de nationella minoriteternas rättigheter i de enskilda medlemsstaterna — och därvidlag beaktar resultaten av Europarådets insatser på området — som gör det möjligt att fastställa strategier för ökad samstämmighet mellan den nationella och europeiska politiken på detta område. |
| --- | --- | --- |

—

att rådet

30.

i samförstånd med kommissionen och så som det krävdes redan i rådets yttrande över rapporten om mänskliga rättigheter 1999, i sin årliga rapport om mänskliga rättigheter tar med en analys av hur de mänskliga rättigheterna utvecklats, däribland de nationella minoriteternas rättigheter i de enskilda medlemsstaterna — och därvidlag beaktar resultaten av Europarådets insatser på området — som gör det möjligt att fastställa strategier för ökad samstämmighet mellan den nationella och europeiska politiken på detta område.

P5_TA(2003)0373

Följderna av sommarens intensiva värmebölja

Europaparlamentets resolution om konsekvenserna av den varma sommaren

Europaparlamentet utfärdar denna resolution av följande skäl:

| A. | Under den senaste tiden har extrema väderförhållanden och ovanligt höga temperaturer rått i Europa, i synnerhet i södra Europa. |
| --- | --- |

A.

Under den senaste tiden har extrema väderförhållanden och ovanligt höga temperaturer rått i Europa, i synnerhet i södra Europa.

| B. | I Sydeuropa har det varit mycket torrt, vilket gett upphov till skogsbränder, framför allt i Portugal, men också i Spanien, Frankrike och Italien. |
| --- | --- |

B.

I Sydeuropa har det varit mycket torrt, vilket gett upphov till skogsbränder, framför allt i Portugal, men också i Spanien, Frankrike och Italien.

| C. | Människor har dött och många jordbruk, bostäder och infrastrukturer för transporter, kommunikationer och energi har förstörts. |
| --- | --- |

C.

Människor har dött och många jordbruk, bostäder och infrastrukturer för transporter, kommunikationer och energi har förstörts.

| D. | Mer än 10 000 fler människor än normalt uppges ha dött på grund av värmen. |
| --- | --- |

D.

Mer än 10 000 fler människor än normalt uppges ha dött på grund av värmen.

| E. | Skogsbränderna har bara i Portugal förstört 400 000 hektar skogsmark, vilket utgör ungefär 5 procent av landets territorium och 11 procent av skogsmarken. Kostnaden för skadorna uppskattas till över 1 miljard euro. |
| --- | --- |

E.

Skogsbränderna har bara i Portugal förstört 400 000 hektar skogsmark, vilket utgör ungefär 5 procent av landets territorium och 11 procent av skogsmarken. Kostnaden för skadorna uppskattas till över 1 miljard euro.

| F. | De bränder som inträffat under sommaren utgör ett gemensamt problem för hela Sydeuropa. Medelhavsskogarnas speciella karaktär och klimatförhållandena i Sydeuropa gör detta område till ett av EU:s högriskområden. |
| --- | --- |

F.

De bränder som inträffat under sommaren utgör ett gemensamt problem för hela Sydeuropa. Medelhavsskogarnas speciella karaktär och klimatförhållandena i Sydeuropa gör detta område till ett av EU:s högriskområden.

| G. | Man har anledning att befara att naturkatastrofer av denna omfattning kommer att inträffa igen på grund av att ett mönster av klimatförändringar håller på att utvecklas. |
| --- | --- |

G.

Man har anledning att befara att naturkatastrofer av denna omfattning kommer att inträffa igen på grund av att ett mönster av klimatförändringar håller på att utvecklas.

| H. | Vissa medlemsstater kan inte hålla stånd mot naturkatastrofer av denna omfattning, och de måste följaktligen kunna räkna med solidaritet och bistånd från Europa. |
| --- | --- |

H.

Vissa medlemsstater kan inte hålla stånd mot naturkatastrofer av denna omfattning, och de måste följaktligen kunna räkna med solidaritet och bistånd från Europa.

| I. | De områden som härjats av bränderna är betydligt större än de som beskogas varje år, vilket på sikt kommer att leda till svåra mänskliga, sociala, ekonomiska och miljömässiga konsekvenser. |
| --- | --- |

I.

De områden som härjats av bränderna är betydligt större än de som beskogas varje år, vilket på sikt kommer att leda till svåra mänskliga, sociala, ekonomiska och miljömässiga konsekvenser.

| J. | De skador som torkan åstadkommit inom jordbruket är stora. |
| --- | --- |

J.

De skador som torkan åstadkommit inom jordbruket är stora.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sitt djupaste deltagande och sin solidaritet med de avlidna personernas familjer och invånarna i de katastrofdrabbade regionerna, en ofta ålderstigen befolkning som kommer från fattiga landsbygdsområden, och hyllar den självuppoffring som brandmännen i den frivilliga brandkåren visade samt de frivilliga personer som oförtröttat kämpade mot bränderna och värmen, ofta med fara för sitt eget liv. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker sitt djupaste deltagande och sin solidaritet med de avlidna personernas familjer och invånarna i de katastrofdrabbade regionerna, en ofta ålderstigen befolkning som kommer från fattiga landsbygdsområden, och hyllar den självuppoffring som brandmännen i den frivilliga brandkåren visade samt de frivilliga personer som oförtröttat kämpade mot bränderna och värmen, ofta med fara för sitt eget liv.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar de sociala och medicinska myndigheterna samt räddningstjänsterna i de olika medlemsstaterna att redan nu bedöma vilka förebyggande åtgärder och nödåtgärder som skall vidtas i liknande klimatförhållanden i framtiden. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar de sociala och medicinska myndigheterna samt räddningstjänsterna i de olika medlemsstaterna att redan nu bedöma vilka förebyggande åtgärder och nödåtgärder som skall vidtas i liknande klimatförhållanden i framtiden.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att Europeiska kommissionen beslutat föreslå att Europeiska unionens solidaritetsfond skall utnyttjas för ett stöd på 31 655 000 euro till Portugal för att återställa landets infrastrukturer och ersätta kostnaderna för katastrofinsatserna, men anser att bidragen från solidaritetsfonden borde höjas för att i högre grad motsvara de totala kostnaderna för det katastrofstöd som kan utbetalas via solidaritetsfonden och som uppgår till 94 579 000 euro. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att Europeiska kommissionen beslutat föreslå att Europeiska unionens solidaritetsfond skall utnyttjas för ett stöd på 31 655 000 euro till Portugal för att återställa landets infrastrukturer och ersätta kostnaderna för katastrofinsatserna, men anser att bidragen från solidaritetsfonden borde höjas för att i högre grad motsvara de totala kostnaderna för det katastrofstöd som kan utbetalas via solidaritetsfonden och som uppgår till 94 579 000 euro.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta sitt samarbete med de nationella myndigheterna för att stödja de drabbade befolkningarna samt bidra till att arbetet med att minska brändernas effekter på miljön och till arbetet med återplantering. Kommissionen bör stödja samtliga offentliga nationella initiativ i syfte att återställa produktiviteten i de drabbade områdena, skapa sysselsättning och vidta nödvändiga åtgärder för att kompensera för de sociala kostnader som är följden av att arbetstillfällen och inkomstmöjligheter gått förlorade. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att förenkla samtliga administrativa förfaranden inom gemenskapen, framför allt dem som är nödvändiga för reformen av strukturfonderna och göra användningen av medlen enklare och mer flexibel. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta sitt samarbete med de nationella myndigheterna för att stödja de drabbade befolkningarna samt bidra till att arbetet med att minska brändernas effekter på miljön och till arbetet med återplantering. Kommissionen bör stödja samtliga offentliga nationella initiativ i syfte att återställa produktiviteten i de drabbade områdena, skapa sysselsättning och vidta nödvändiga åtgärder för att kompensera för de sociala kostnader som är följden av att arbetstillfällen och inkomstmöjligheter gått förlorade. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att förenkla samtliga administrativa förfaranden inom gemenskapen, framför allt dem som är nödvändiga för reformen av strukturfonderna och göra användningen av medlen enklare och mer flexibel.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och de berörda regionerna att gemensamt upprätta en plan för återuppbyggnad av infrastrukturerna och en plan för att återställa de drabbade områdena genom nyplantering av skog samt för att förebygga bränder genom en omfördelning av en del av gemenskapsfonderna, bland annat strukturfonderna, EUGFJ och Sammanhållningsfonden. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och de berörda regionerna att gemensamt upprätta en plan för återuppbyggnad av infrastrukturerna och en plan för att återställa de drabbade områdena genom nyplantering av skog samt för att förebygga bränder genom en omfördelning av en del av gemenskapsfonderna, bland annat strukturfonderna, EUGFJ och Sammanhållningsfonden.

| 6. | Europaparlamentet önskar att åtgärderna för beskogning av de drabbade områdena sker med respekt för de biologiska och klimatmässiga förhållandena och att man lägger stor vikt vid att återställa det specifika lokala landsbygdslandskapet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet önskar att åtgärderna för beskogning av de drabbade områdena sker med respekt för de biologiska och klimatmässiga förhållandena och att man lägger stor vikt vid att återställa det specifika lokala landsbygdslandskapet.

| 7. | Europaparlamentet framhåller behovet av att förstärka en effektiv förebyggande politik gällande skogsbränder och upprepar sin åsikt att både övervakning och förebyggande åtgärder bör främjas av gemenskapen, i synnerhet inom ramen för förslaget till förordning om Forest Focus. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet framhåller behovet av att förstärka en effektiv förebyggande politik gällande skogsbränder och upprepar sin åsikt att både övervakning och förebyggande åtgärder bör främjas av gemenskapen, i synnerhet inom ramen för förslaget till förordning om Forest Focus.

| 8. | Europaparlamentet insisterar på att det inom ramen för förslaget till förordning om Forest Focus är nödvändigt att åter bevilja EU samma finansiella medel som i förordning (EEG) nr 2158/92 (1) om skydd av gemenskapens skogar mot bränder för att i synnerhet göra det möjligt att finansiera lämpliga åtgärder för att förebygga skogsbränder, såsom brandgator, skogsstigar, anslutningspunkter och vattentäkter. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet insisterar på att det inom ramen för förslaget till förordning om Forest Focus är nödvändigt att åter bevilja EU samma finansiella medel som i förordning (EEG) nr 2158/92 (1) om skydd av gemenskapens skogar mot bränder för att i synnerhet göra det möjligt att finansiera lämpliga åtgärder för att förebygga skogsbränder, såsom brandgator, skogsstigar, anslutningspunkter och vattentäkter.

| 9. | Europaparlamentet fördömer skarpt de brottsliga handlingar som begåtts av enskilda personer som medvetet startat vissa av dessa bränder och uppmanar medlemsstaterna att göra allt för att se till att de ställs inför rätta. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet fördömer skarpt de brottsliga handlingar som begåtts av enskilda personer som medvetet startat vissa av dessa bränder och uppmanar medlemsstaterna att göra allt för att se till att de ställs inför rätta.

| 10. | Parlamentet anser att alla berörda medlemsstater brådskande måste se över sina system för att informera allmänheten om hur man förebygger skogsbränder. |
| --- | --- |

10.

Parlamentet anser att alla berörda medlemsstater brådskande måste se över sina system för att informera allmänheten om hur man förebygger skogsbränder.

| 11. | Europaparlamentet uppskattar insatserna från flera medlemsstater som försåg de drabbade Medelhavsländerna med personal och extra materiella resurser. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att brådskande behandla frågan om inrättandet av en europeisk civilförsvarsstyrka. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppskattar insatserna från flera medlemsstater som försåg de drabbade Medelhavsländerna med personal och extra materiella resurser. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att brådskande behandla frågan om inrättandet av en europeisk civilförsvarsstyrka.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ingående utreda de tragiska konsekvenserna av sommarens värmebölja och att inkludera resultaten i ”övriga förslag” om långsiktig hälso- och sjukvård för äldre som vid Europeiska rådets möte våren 2003 föreslogs till hösten 2003. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ingående utreda de tragiska konsekvenserna av sommarens värmebölja och att inkludera resultaten i ”övriga förslag” om långsiktig hälso- och sjukvård för äldre som vid Europeiska rådets möte våren 2003 föreslogs till hösten 2003.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens beslut att tidigarelägga utbetalningen av en viss del av det direkta GJP-stödet till jordbrukarna för att lindra de effekter som torkan fått för jordbrukssektorn. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genast tillämpa artikel 87.2 i EG-fördraget och ge lämpligt ekonomiskt stöd till alla sektorer som drabbats av katastrofen. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att sporra jordbrukare att tillämpa odlingsmetoder som kan minska riskerna för förluster som förorsakats av extrema väderförhållanden. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens beslut att tidigarelägga utbetalningen av en viss del av det direkta GJP-stödet till jordbrukarna för att lindra de effekter som torkan fått för jordbrukssektorn. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genast tillämpa artikel 87.2 i EG-fördraget och ge lämpligt ekonomiskt stöd till alla sektorer som drabbats av katastrofen. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att sporra jordbrukare att tillämpa odlingsmetoder som kan minska riskerna för förluster som förorsakats av extrema väderförhållanden.

| 14. | Europaparlamentet anser att man noga borde studera möjligheten av att med iakttagande av budgetdisciplinen införa nya metoder, till exempel ett försäkringssystem på gemenskapsnivå, för att hantera jordbrukskriser orsakade av extrema klimatomständigheter. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att man noga borde studera möjligheten av att med iakttagande av budgetdisciplinen införa nya metoder, till exempel ett försäkringssystem på gemenskapsnivå, för att hantera jordbrukskriser orsakade av extrema klimatomständigheter.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och samtliga medlemsstater att genomföra ambitiösa initiativ för att gradvis införa förnybar energi genom snabba och ambitiösa energibevaringsprogram, samt att effektivt genomföra programmet för intelligent energi. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och samtliga medlemsstater att genomföra ambitiösa initiativ för att gradvis införa förnybar energi genom snabba och ambitiösa energibevaringsprogram, samt att effektivt genomföra programmet för intelligent energi.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att prioritera infrastrukturprojekt rörande järnväg, vatten och kombinerade transporter då den föreslår att de transeuropeiska transportnäten (TEN-T) skall ses över. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att prioritera infrastrukturprojekt rörande järnväg, vatten och kombinerade transporter då den föreslår att de transeuropeiska transportnäten (TEN-T) skall ses över.

| 17. | Europaparlamentet anser att EU behöver mer bindande mål för mängden ozon i luften och att den nu gällande gemenskapslagstiftningen måste förbättras. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att EU behöver mer bindande mål för mängden ozon i luften och att den nu gällande gemenskapslagstiftningen måste förbättras.

| 18. | Europaparlamentet tolkar de extrema väderförhållandena nyligen som ytterligare bevis på de negativa följderna av klimatförändringar. Parlamentet betonar att dessa extrema klimatologiska förhållanden ytterligare är ett tecken på behovet av ambitiösa världsomfattande åtgärder för att stoppa klimatförändringarna. Parlamentet anser att EU fortsättningsvis skall inneha en ledande roll i denna process och intensifiera sina ansträngningar på de viktigaste områdena, såsom inom miljö-, energi- och transportområdet. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skapa initiativ som respekterar Kyotokompromisserna och att utveckla forskningen rörande förhållandena mellan förorening och klimatförändringar. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet tolkar de extrema väderförhållandena nyligen som ytterligare bevis på de negativa följderna av klimatförändringar. Parlamentet betonar att dessa extrema klimatologiska förhållanden ytterligare är ett tecken på behovet av ambitiösa världsomfattande åtgärder för att stoppa klimatförändringarna. Parlamentet anser att EU fortsättningsvis skall inneha en ledande roll i denna process och intensifiera sina ansträngningar på de viktigaste områdena, såsom inom miljö-, energi- och transportområdet. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skapa initiativ som respekterar Kyotokompromisserna och att utveckla forskningen rörande förhållandena mellan förorening och klimatförändringar.

| 19. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och regeringarna i de medlemsstater som berörts av bränderna. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och regeringarna i de medlemsstater som berörts av bränderna.

---

(1)  EGT L 217, 31.7.1992, s. 3.

P5_TA(2003)0374

Förbindelserna EU/Kuba

Europaparlamentets resolution om förbindelserna mellan EU och Kuba

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen på Kuba, särskilt resolutionen av den 25 april 2002 om främjande av mänskliga rättigheter och demokratisering i tredje land (1) och resolutionen av den 10 april 2003 om mänskliga rättigheter på Kuba (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen på Kuba, särskilt resolutionen av den 25 april 2002 om främjande av mänskliga rättigheter och demokratisering i tredje land (1) och resolutionen av den 10 april 2003 om mänskliga rättigheter på Kuba (2),

| — | med beaktande av rådets (yttre förbindelser) slutsatser av den 21 juli 2003 om situationen på Kuba, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (yttre förbindelser) slutsatser av den 21 juli 2003 om situationen på Kuba,

| — | med beaktande av kommissionens yttrande av den 27 juli 2003 om Kubas beslut att avstå från EU:s humanitära bistånd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens yttrande av den 27 juli 2003 om Kubas beslut att avstå från EU:s humanitära bistånd,

| — | med beaktande av ordförandelandets förklaringar på Europeiska unionens vägnar den 26 mars och 5 juni 2003 om fortsatta och uppenbara kränkningar av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna på Kuba, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandelandets förklaringar på Europeiska unionens vägnar den 26 mars och 5 juni 2003 om fortsatta och uppenbara kränkningar av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna på Kuba,

| — | med beaktande av den gemensamma ståndpunkt 96/697/GUSP av den 2 december 1996 som rådet utfärdade om Kuba på grundval av artikel J.2 i Fördraget om Europeiska unionen (3) och som regelbundet ses över, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma ståndpunkt 96/697/GUSP av den 2 december 1996 som rådet utfärdade om Kuba på grundval av artikel J.2 i Fördraget om Europeiska unionen (3) och som regelbundet ses över, och av följande skäl:

| A. | Ett av Europeiska unionens viktigaste mål är att stå fast vid att de mänskliga rättigheterna, som omfattar medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, är universella och odelbara i enlighet med den deklaration som gjordes vid världskonferensen om mänskliga rättigheter i Wien 1993. |
| --- | --- |

A.

Ett av Europeiska unionens viktigaste mål är att stå fast vid att de mänskliga rättigheterna, som omfattar medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, är universella och odelbara i enlighet med den deklaration som gjordes vid världskonferensen om mänskliga rättigheter i Wien 1993.

| B. | De senaste händelserna på Kuba, såsom de omfattande arresteringarna, fängslandena och hårda domarna efter summariska rättegångar mot mer än 70 oliktänkande och människorättsaktivister samt återinförandet av dödsstraffet, har gjort att Europeiska kommissionen dragit in bedömningsrapporten om Kubas ansökan om anslutning till Cotonouavtalet. |
| --- | --- |

B.

De senaste händelserna på Kuba, såsom de omfattande arresteringarna, fängslandena och hårda domarna efter summariska rättegångar mot mer än 70 oliktänkande och människorättsaktivister samt återinförandet av dödsstraffet, har gjort att Europeiska kommissionen dragit in bedömningsrapporten om Kubas ansökan om anslutning till Cotonouavtalet.

| C. | Kubas regering har å sin sida beslutat att för andra gången dra tillbaka sin ansökan om anslutning till Cotonouavtalet. |
| --- | --- |

C.

Kubas regering har å sin sida beslutat att för andra gången dra tillbaka sin ansökan om anslutning till Cotonouavtalet.

| D. | Europeiska unionen har nyligen beslutat begränsa bilaterala regeringsbesök på högre nivå, minska medlemsstaternas engagemang i kulturella evenemang, inbjuda kubanska dissidenter till nationaldagsfirande och göra en omprövning av EU:s gemensamma ståndpunkt. |
| --- | --- |

D.

Europeiska unionen har nyligen beslutat begränsa bilaterala regeringsbesök på högre nivå, minska medlemsstaternas engagemang i kulturella evenemang, inbjuda kubanska dissidenter till nationaldagsfirande och göra en omprövning av EU:s gemensamma ståndpunkt.

| E. | Den amerikanska konfrontationspolitiken som varat i över 44 år (embargo, extraterritoriella lagar som Helms-Burton osv.) är inte ett konstruktivt sätt att arbeta för förändringar och reformer hos den kubanska regimen. |
| --- | --- |

E.

Den amerikanska konfrontationspolitiken som varat i över 44 år (embargo, extraterritoriella lagar som Helms-Burton osv.) är inte ett konstruktivt sätt att arbeta för förändringar och reformer hos den kubanska regimen.

| F. | Utövande av yttrandefriheten är en av de grundläggande mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

F.

Utövande av yttrandefriheten är en av de grundläggande mänskliga rättigheterna.

| G. | Hälsotillståndet för många av de oliktänkande som för närvarande är fängslade på ön är synnerligen oroväckande. |
| --- | --- |

G.

Hälsotillståndet för många av de oliktänkande som för närvarande är fängslade på ön är synnerligen oroväckande.

| H. | Det är även mycket oroväckande att de kubanska myndigheterna återgått till att tillämpa dödsstraffet. |
| --- | --- |

H.

Det är även mycket oroväckande att de kubanska myndigheterna återgått till att tillämpa dödsstraffet.

| I. | Den kubanska befolkningen fortsätter att utstå konsekvenserna av brotten mot de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

I.

Den kubanska befolkningen fortsätter att utstå konsekvenserna av brotten mot de mänskliga rättigheterna.

| J. | Europaparlamentet tilldelade Oswaldo Payá Sardiñas, oliktänkande och medlem av oppositionen mot den kubanska regimen, Sacharovpriset 2002. |
| --- | --- |

J.

Europaparlamentet tilldelade Oswaldo Payá Sardiñas, oliktänkande och medlem av oppositionen mot den kubanska regimen, Sacharovpriset 2002.

| 1. | Europaparlamentet upprepar sitt fördömande av de fortsatta uppenbara kränkningarna av kubanska oppositionellas och oberoende journalisters medborgerliga och politiska mänskliga rättigheter och grundläggande friheter och kräver att de kubanska myndigheterna omedelbart frisläpper alla politiska fångar. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet upprepar sitt fördömande av de fortsatta uppenbara kränkningarna av kubanska oppositionellas och oberoende journalisters medborgerliga och politiska mänskliga rättigheter och grundläggande friheter och kräver att de kubanska myndigheterna omedelbart frisläpper alla politiska fångar.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att följa frågan om politiska fångar i kubanska fängelser och att vidta nödvändiga åtgärder för ett omedelbart frisläppande av alla politiska fångar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att följa frågan om politiska fångar i kubanska fängelser och att vidta nödvändiga åtgärder för ett omedelbart frisläppande av alla politiska fångar.

| 3. | Europaparlamentet påminner de kubanska myndigheterna om att ingen lag kan begränsa rätten till yttrandefrihet och under inga omständigheter föreskriva fängelsedomar för människor som utövar sin rätt till yttrandefrihet. Parlamentet betonar att respekt för och skydd av de mänskliga rättigheterna och demokratisering främjar de politiska, sociala och ekonomiska förutsättningarna för fred och stabilitet och möjliggör ett liv i värdighet för alla. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påminner de kubanska myndigheterna om att ingen lag kan begränsa rätten till yttrandefrihet och under inga omständigheter föreskriva fängelsedomar för människor som utövar sin rätt till yttrandefrihet. Parlamentet betonar att respekt för och skydd av de mänskliga rättigheterna och demokratisering främjar de politiska, sociala och ekonomiska förutsättningarna för fred och stabilitet och möjliggör ett liv i värdighet för alla.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att efter den senaste bedömningen i december 2002 har den kubanska regeringen inte vidtagit några som helst positiva åtgärder för att uppfylla målen i den gemensamma ståndpunkten. Dessutom har människorättssituationen i Kuba förvärrats påtagligt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att efter den senaste bedömningen i december 2002 har den kubanska regeringen inte vidtagit några som helst positiva åtgärder för att uppfylla målen i den gemensamma ståndpunkten. Dessutom har människorättssituationen i Kuba förvärrats påtagligt.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att utarbeta en generell och mycket tydlig politik för Kuba så snart som samtliga fängslade personer frisläppts och de godtyckliga arresteringarna upphört. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att utarbeta en generell och mycket tydlig politik för Kuba så snart som samtliga fängslade personer frisläppts och de godtyckliga arresteringarna upphört.

| 6. | Europaparlamentet upprepar att målen med Europeiska unionens utrikespolitik baseras på respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, främjande av en övergång till pluralistisk demokrati och stöd till en varaktig ekonomisk återhämtning som syftar till att förbättra den kubanska befolkningens levnadsnivå. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet upprepar att målen med Europeiska unionens utrikespolitik baseras på respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, främjande av en övergång till pluralistisk demokrati och stöd till en varaktig ekonomisk återhämtning som syftar till att förbättra den kubanska befolkningens levnadsnivå.

| 7. | Europaparlamentet menar att EU kan spela en avgörande roll genom att föra en politik som syftar till positiva åtgärder såsom undertecknande, ratificering och tillämpning av internationella människorättskonventioner, framför allt FN:s konvention om politiska och medborgerliga rättigheter och konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, genom att uppmuntra både myndigheterna och den demokratiska oppositionen att arbeta tillsammans för en fredlig övergång till demokrati och genom att intensifiera den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitikens kontakter med myndigheterna och med den demokratiska oppositionen i landet. Vidare bör andra positiva incitament ingå, bland annat generösa samarbetsprogram, för att förbättra respekten för mänskliga rättigheter på alla nivåer. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet menar att EU kan spela en avgörande roll genom att föra en politik som syftar till positiva åtgärder såsom undertecknande, ratificering och tillämpning av internationella människorättskonventioner, framför allt FN:s konvention om politiska och medborgerliga rättigheter och konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, genom att uppmuntra både myndigheterna och den demokratiska oppositionen att arbeta tillsammans för en fredlig övergång till demokrati och genom att intensifiera den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitikens kontakter med myndigheterna och med den demokratiska oppositionen i landet. Vidare bör andra positiva incitament ingå, bland annat generösa samarbetsprogram, för att förbättra respekten för mänskliga rättigheter på alla nivåer.

| 8. | Europaparlamentet beklagar den kubanska regimens beslut att avstå från Europeiska unionens stöd till Kuba och erinrar om att EU:s beredskap och åtagande att förmedla hjälp till det kubanska folket kvarstår oförändrade. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet beklagar den kubanska regimens beslut att avstå från Europeiska unionens stöd till Kuba och erinrar om att EU:s beredskap och åtagande att förmedla hjälp till det kubanska folket kvarstår oförändrade.

| 9. | Europaparlamentet beklagar djupt de kubanska myndigheternas uppträdande gentemot gemenskapsinstitutionerna, medlemsstaterna och kandidatländerna, i synnerhet eftersom kommissionen nyligen öppnat ett kontor i Havanna. Parlamentet beklagar också stängningen av det spanska kulturcentret och förväntar sig att myndigheterna intar en ny konstruktiv attityd baserad på reformvilja. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet beklagar djupt de kubanska myndigheternas uppträdande gentemot gemenskapsinstitutionerna, medlemsstaterna och kandidatländerna, i synnerhet eftersom kommissionen nyligen öppnat ett kontor i Havanna. Parlamentet beklagar också stängningen av det spanska kulturcentret och förväntar sig att myndigheterna intar en ny konstruktiv attityd baserad på reformvilja.

| 10. | Europaparlamentet beklagar avsaknaden av ekonomiska reformer och ekonomisk frihet, vilket gör det dagliga livet hårdare för kubanska medborgare. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet beklagar avsaknaden av ekonomiska reformer och ekonomisk frihet, vilket gör det dagliga livet hårdare för kubanska medborgare.

| 11. | Europaparlamentet förkastar på nytt USA:s embargo mot Kuba och menar att detta omedelbart bör upphöra, i enlighet med det krav som FN:s generalförsamling vid flera tillfällen framfört. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet förkastar på nytt USA:s embargo mot Kuba och menar att detta omedelbart bör upphöra, i enlighet med det krav som FN:s generalförsamling vid flera tillfällen framfört.

| 12. | Europaparlamentet anser att Osvaldo Payá Sardiñas, mottagare av Sacharovpriset 2002, snarast bör få en officiell inbjudan att träffa företrädare för EU:s ordförandeland, den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, kommissionens ordförande och behöriga kommissionsledamöter. Parlamentet stöder det beslut som fattats av dess utskott för utrikesfrågor, gemensam säkerhet och försvarspolitik om att inbjuda Oswaldo Payá samt uppmanar de kubanska myndigheterna att inte förhindra detta besök. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att Osvaldo Payá Sardiñas, mottagare av Sacharovpriset 2002, snarast bör få en officiell inbjudan att träffa företrädare för EU:s ordförandeland, den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, kommissionens ordförande och behöriga kommissionsledamöter. Parlamentet stöder det beslut som fattats av dess utskott för utrikesfrågor, gemensam säkerhet och försvarspolitik om att inbjuda Oswaldo Payá samt uppmanar de kubanska myndigheterna att inte förhindra detta besök.

| 13. | Europaparlamentet ger sin delegation för förbindelserna med länderna i Centralamerika i uppdrag att i enlighet med andan i denna resolution i högre grad bevaka frågan om de mänskliga rättigheterna på Kuba och att noggrant följa utvecklingen i detta hänseende. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet ger sin delegation för förbindelserna med länderna i Centralamerika i uppdrag att i enlighet med andan i denna resolution i högre grad bevaka frågan om de mänskliga rättigheterna på Kuba och att noggrant följa utvecklingen i detta hänseende.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, Kubas regering och nationella folkförsamling samt till Oswaldo Payá Sardiñas. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, Kubas regering och nationella folkförsamling samt till Oswaldo Payá Sardiñas.

---

(1)  EUT C 131 E, 5.6.2003, s. 147.

(2)  P5_TA(2003)0191.

(3)  EGT L 322, 12.12.1996, s. 1.

P5_TA(2003)0375

De mänskliga rättigheterna i världen under 2002 och EU:s politik

Europaparlamentets resolution om de mänskliga rättigheterna i världen 2002 och EU:s politik för de mänskliga rättigheterna (2002/2011(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av resolutionsförslaget från Maurizio Turco med flera om religionsfrihet (B5-0445/2002), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionsförslaget från Maurizio Turco med flera om religionsfrihet (B5-0445/2002),

| — | med beaktande av EU:s fjärde årsrapport om de mänskliga rättigheterna (12747/1/02), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s fjärde årsrapport om de mänskliga rättigheterna (12747/1/02),

| — | med beaktande av artiklarna 3, 6, 11, 13 och 19 i Fördraget om Europeiska unionen och artiklarna 177 och 300 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 3, 6, 11, 13 och 19 i Fördraget om Europeiska unionen och artiklarna 177 och 300 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och alla relevanta internationella instrument på området för mänskliga rättigheter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och alla relevanta internationella instrument på området för mänskliga rättigheter (1),

| — | med beaktande av ikraftträdandet av Romstadgan om Internationella brottmålsdomstolen den 1 juli 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ikraftträdandet av Romstadgan om Internationella brottmålsdomstolen den 1 juli 2002,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om de mänskliga rättigheterna i världen av den 25 april 2002, 5 juli 2001, 16 mars 2000, 17 december 1998, 12 december 1996, 26 april 1995, 12 mars 1993, 12 september 1991, 18 januari 1989, 12 mars 1987, 22 oktober 1985, 22 maj 1984 och den 17 maj 1983 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om de mänskliga rättigheterna i världen av den 25 april 2002, 5 juli 2001, 16 mars 2000, 17 december 1998, 12 december 1996, 26 april 1995, 12 mars 1993, 12 september 1991, 18 januari 1989, 12 mars 1987, 22 oktober 1985, 22 maj 1984 och den 17 maj 1983 (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 30 januari 2003 om de mänskliga rättigheterna och EU:s prioriteringar och rekommendationer inför den 59:e sessionen med FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 30 januari 2003 om de mänskliga rättigheterna och EU:s prioriteringar och rekommendationer inför den 59:e sessionen med FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 april 2002 om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet — Europeiska unionens roll i arbetet för att främja mänskliga rättigheter och demokratisering i tredje land (4), och om rådets slutsatser av den 25 juni 2001, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 april 2002 om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet — Europeiska unionens roll i arbetet för att främja mänskliga rättigheter och demokratisering i tredje land (4), och om rådets slutsatser av den 25 juni 2001,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 10 december 2002 om de mänskliga rättigheterna och demokratiseringen i tredje land, tillsammans med de praktiska åtgärder som rekommenderades för genomförandet av rådets slutsatser av den 25 juni 2001, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 10 december 2002 om de mänskliga rättigheterna och demokratiseringen i tredje land, tillsammans med de praktiska åtgärder som rekommenderades för genomförandet av rådets slutsatser av den 25 juni 2001,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (5),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om läget vad gäller de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen, framför allt resolutionen av den 15 januari 2003 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om läget vad gäller de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen, framför allt resolutionen av den 15 januari 2003 (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2002 om den amerikanska lagen om skydd av militär personal (American Service Members' Protection Act, ASPA) (7) och sina resolutioner av den 26 september 2002 och den 24 oktober 2002 om Internationella brottmålsdomstolen (8) samt rådets slutsatser av den 30 september 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2002 om den amerikanska lagen om skydd av militär personal (American Service Members' Protection Act, ASPA) (7) och sina resolutioner av den 26 september 2002 och den 24 oktober 2002 om Internationella brottmålsdomstolen (8) samt rådets slutsatser av den 30 september 2002,

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt 2001/443/GUSP av den 11 juni 2001 om Internationella brottmålsdomstolen, ändrad genom rådets gemensamma ståndpunkt 2002/474/GUSP av den 20 juni 2002 (9), den handlingsplan för Internationella brottmålsdomstolen som antogs den 15 maj 2002, och rådets gemensamma ståndpunkt 2003/444/GUSP av den 16 juni 2003 (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt 2001/443/GUSP av den 11 juni 2001 om Internationella brottmålsdomstolen, ändrad genom rådets gemensamma ståndpunkt 2002/474/GUSP av den 20 juni 2002 (9), den handlingsplan för Internationella brottmålsdomstolen som antogs den 15 maj 2002, och rådets gemensamma ståndpunkt 2003/444/GUSP av den 16 juni 2003 (10),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 19 november 1998, 18 januari 2001 och den 28 februari 2002 om Internationella brottmålsdomstolen (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 19 november 1998, 18 januari 2001 och den 28 februari 2002 om Internationella brottmålsdomstolen (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 september 2001 om könsstympning av kvinnor (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 september 2001 om könsstympning av kvinnor (12),

| — | med beaktande av ikraftträdandet den 1 april 2003 av partnerskapsavtalet mellan AVS och EG som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ikraftträdandet den 1 april 2003 av partnerskapsavtalet mellan AVS och EG som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 (13),

| — | med beaktande av den handlingsplan som antogs vid EU:s och Medelhavsländernas femte ministerkonferens i Valencia den 23 april 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den handlingsplan som antogs vid EU:s och Medelhavsländernas femte ministerkonferens i Valencia den 23 april 2002,

| — | med beaktande av slutsatserna från diskussionsforumet om mänskliga rättigheter i Köpenhamn i december 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från diskussionsforumet om mänskliga rättigheter i Köpenhamn i december 2002,

| — | med beaktande av artikel 163 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 163 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik (A5-0274/2003), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik (A5-0274/2003), och av följande skäl:

| A. | De mänskliga rättigheterna, vari ingår medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, är universella och odelbara, oberoende och inbördes sammanhängande, vilket bekräftades av FN:s konferens om de mänskliga rättigheterna i Wien 1993. |
| --- | --- |

A.

De mänskliga rättigheterna, vari ingår medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, är universella och odelbara, oberoende och inbördes sammanhängande, vilket bekräftades av FN:s konferens om de mänskliga rättigheterna i Wien 1993.

| B. | Att utveckla och befästa demokratin och rättsstatens funktion samt respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna är en övergripande målsättning för Europeiska unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. Gemenskapens politik på området för utvecklingssamarbete bör bidra till att förverkliga denna övergripande målsättning. |
| --- | --- |

B.

Att utveckla och befästa demokratin och rättsstatens funktion samt respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna är en övergripande målsättning för Europeiska unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. Gemenskapens politik på området för utvecklingssamarbete bör bidra till att förverkliga denna övergripande målsättning.

| C. | Europeiska unionen har genom sina yttre förbindelser och sin gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik åtagit sig att följa internationell lagstiftning om mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt. |
| --- | --- |

C.

Europeiska unionen har genom sina yttre förbindelser och sin gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik åtagit sig att följa internationell lagstiftning om mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt.

| D. | Vid Community of Democracies andra ministerkonferens i Seoul den 10-12 november 2002 deltog 118 länder, inklusive samtliga EU-medlemsstater. De samlades för att bekräfta sitt åtagande och sin vilja att främja och försvara demokratin, rättsstaten och de mänskliga rättigheterna i världen. |
| --- | --- |

D.

Vid Community of Democracies andra ministerkonferens i Seoul den 10-12 november 2002 deltog 118 länder, inklusive samtliga EU-medlemsstater. De samlades för att bekräfta sitt åtagande och sin vilja att främja och försvara demokratin, rättsstaten och de mänskliga rättigheterna i världen.

| E. | För att EU skall kunna ta sitt ansvar för freden och stabiliteten i världen måste den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken stärkas, och det är viktigt att unionen på ett effektivt sätt utnyttjar alla de resurser som står till dess förfogande inom området yttre förbindelser. |
| --- | --- |

E.

För att EU skall kunna ta sitt ansvar för freden och stabiliteten i världen måste den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken stärkas, och det är viktigt att unionen på ett effektivt sätt utnyttjar alla de resurser som står till dess förfogande inom området yttre förbindelser.

| F. | EU:s trovärdighet när det gäller de mänskliga rättigheterna i samband med unionens yttre förbindelser beror bland annat på dess politik när det gäller de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna inom unionens egna gränser. |
| --- | --- |

F.

EU:s trovärdighet när det gäller de mänskliga rättigheterna i samband med unionens yttre förbindelser beror bland annat på dess politik när det gäller de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna inom unionens egna gränser.

| G. | EU tillämpar i princip en positiv och samarbetsinriktad strategi när det gäller att främja respekten för de mänskliga rättigheterna i sina förbindelser med tredje land. |
| --- | --- |

G.

EU tillämpar i princip en positiv och samarbetsinriktad strategi när det gäller att främja respekten för de mänskliga rättigheterna i sina förbindelser med tredje land.

| H. | Ansträngningarna att främja respekten för de mänskliga rättigheterna och demokratin som grundläggande mål i samband med EU:s yttre förbindelser kommer att misslyckas om de bärande principerna inte prioriteras i tillräcklig utsträckning jämfört med säkerhetsrelaterade, ekonomiska eller politiska intressen. |
| --- | --- |

H.

Ansträngningarna att främja respekten för de mänskliga rättigheterna och demokratin som grundläggande mål i samband med EU:s yttre förbindelser kommer att misslyckas om de bärande principerna inte prioriteras i tillräcklig utsträckning jämfört med säkerhetsrelaterade, ekonomiska eller politiska intressen.

| I. | Det måste tyvärr konstateras att vissa medlemsstater i EU inte uppfyller de åtaganden som gjorts inom ramen för Cotonouavtalet och andra associerings- och samarbetsavtal med tredje land, eftersom de stöder odemokratiska regimer i olika delar av världen för att främja ekonomiska, militära eller andra egenintressen. |
| --- | --- |

I.

Det måste tyvärr konstateras att vissa medlemsstater i EU inte uppfyller de åtaganden som gjorts inom ramen för Cotonouavtalet och andra associerings- och samarbetsavtal med tredje land, eftersom de stöder odemokratiska regimer i olika delar av världen för att främja ekonomiska, militära eller andra egenintressen.

| J. | I den så kallade kampen mot terrorismen får främjandet av de klassiska mänskliga rättigheterna för enskilda personer inte överskuggas av strävan efter kollektiv säkerhet. |
| --- | --- |

J.

I den så kallade kampen mot terrorismen får främjandet av de klassiska mänskliga rättigheterna för enskilda personer inte överskuggas av strävan efter kollektiv säkerhet.

| K. | Väpnade konflikter utgör fortfarande att allvarligt hot mot de mänskliga rättigheterna och dessa konflikter har orsakat allvarliga kränkningar av dessa rättigheter. |
| --- | --- |

K.

Väpnade konflikter utgör fortfarande att allvarligt hot mot de mänskliga rättigheterna och dessa konflikter har orsakat allvarliga kränkningar av dessa rättigheter.

| L. | Sedan de tragiska händelserna den 11 september har den nationella säkerheten blivit en mycket viktig fråga för många regeringar, på bekostnad av de mänskliga rättigheterna. Detta visar sig bland annat i förtryck av politiska oppositionsmän, som stämplas som terrorister, i skapande av inofficiella straffrättsliga system, och i en ökad ovilja från regeringarnas sida att kritisera andra länders inrikespolitik. Detta internationella klimat har kraftigt hotat skyddet av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

L.

Sedan de tragiska händelserna den 11 september har den nationella säkerheten blivit en mycket viktig fråga för många regeringar, på bekostnad av de mänskliga rättigheterna. Detta visar sig bland annat i förtryck av politiska oppositionsmän, som stämplas som terrorister, i skapande av inofficiella straffrättsliga system, och i en ökad ovilja från regeringarnas sida att kritisera andra länders inrikespolitik. Detta internationella klimat har kraftigt hotat skyddet av de mänskliga rättigheterna.

| M. | Förenta staterna har fortsatt att neka människor som arresterats i samband med ”kriget mot terrorismen” internationellt erkända rättigheter. Tusentals fångar från kriget i Afghanistan kvarhölls i strid mot internationell humanitär rätt och den nationella lagstiftningen i Förenta staterna. |
| --- | --- |

M.

Förenta staterna har fortsatt att neka människor som arresterats i samband med ”kriget mot terrorismen” internationellt erkända rättigheter. Tusentals fångar från kriget i Afghanistan kvarhölls i strid mot internationell humanitär rätt och den nationella lagstiftningen i Förenta staterna.

| N. | Situationen för de mänskliga rättigheterna i Mellanöstern, Nordafrika och i delar av Asien har ytterligare försämrats på grund av ”terrorismbekämpningen”. Skärpta kontroller har drabbat yttrande- och föreningsfriheten och trakasserierna av människorättsaktivister har ökat. Rättsliga och utomrättsliga avrättningar, omfattande bruk av tortyr samt partiska rättegångar har fortsatt att tillämpas i områdena. |
| --- | --- |

N.

Situationen för de mänskliga rättigheterna i Mellanöstern, Nordafrika och i delar av Asien har ytterligare försämrats på grund av ”terrorismbekämpningen”. Skärpta kontroller har drabbat yttrande- och föreningsfriheten och trakasserierna av människorättsaktivister har ökat. Rättsliga och utomrättsliga avrättningar, omfattande bruk av tortyr samt partiska rättegångar har fortsatt att tillämpas i områdena.

| O. | Den klausul om mänskliga rättigheter som infördes som en viktig del av associerings- och samarbetsavtalen med tredje land måste ges konkret tillämpning om man på ett effektivt sätt skall kunna ta itu med kränkningar av de mänskliga rättigheterna och förhindra framtida överträdelser, och ha ett tydligt system för tillämpning och upphävande om bestämmelserna inte efterlevs. |
| --- | --- |

O.

Den klausul om mänskliga rättigheter som infördes som en viktig del av associerings- och samarbetsavtalen med tredje land måste ges konkret tillämpning om man på ett effektivt sätt skall kunna ta itu med kränkningar av de mänskliga rättigheterna och förhindra framtida överträdelser, och ha ett tydligt system för tillämpning och upphävande om bestämmelserna inte efterlevs.

| P. | När tredje länder som genom avtal är knutna till EU bryter mot klausulen om respekt för de mänskliga rättigheterna, innebär detta inte enbart åsidosättande av de allmänna rättigheter och friheter som erkänns i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, utan det betyder framför allt att de bryter mot de internationella avtal som parterna frivilligt ställt sig bakom. |
| --- | --- |

P.

När tredje länder som genom avtal är knutna till EU bryter mot klausulen om respekt för de mänskliga rättigheterna, innebär detta inte enbart åsidosättande av de allmänna rättigheter och friheter som erkänns i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, utan det betyder framför allt att de bryter mot de internationella avtal som parterna frivilligt ställt sig bakom.

| Q. | Enligt EU:s riktlinjer för området är en dialog om mänskliga rättigheter enbart ett acceptabelt alternativ om det finns tillräcklig vilja i partnerlandet att verkligen förbättra situationen avseende de mänskliga rättigheterna. EU bör utvärdera dialogernas resultat med jämna mellanrum för att avgöra i vilken utsträckning förväntningarna har uppfyllts. |
| --- | --- |

Q.

Enligt EU:s riktlinjer för området är en dialog om mänskliga rättigheter enbart ett acceptabelt alternativ om det finns tillräcklig vilja i partnerlandet att verkligen förbättra situationen avseende de mänskliga rättigheterna. EU bör utvärdera dialogernas resultat med jämna mellanrum för att avgöra i vilken utsträckning förväntningarna har uppfyllts.

| R. | Rådet och kommissionen har ett ansvar för att stärka överensstämmelsen och följdriktigheten i EU:s politik för mänskliga rättigheter genom att integrera mänskliga rättigheter och demokratisering i alla delar av sina yttre förbindelser, och genom att ta upp dessa frågor i samband med alla relevanta sammanträden med tredje land, på alla nivåer. |
| --- | --- |

R.

Rådet och kommissionen har ett ansvar för att stärka överensstämmelsen och följdriktigheten i EU:s politik för mänskliga rättigheter genom att integrera mänskliga rättigheter och demokratisering i alla delar av sina yttre förbindelser, och genom att ta upp dessa frågor i samband med alla relevanta sammanträden med tredje land, på alla nivåer.

| S. | Mainstreaming bör definieras som att de mänskliga rättigheterna skall beaktas på alla nivåer och i all politik. Denna integrering av människorättsaspekterna kommer dock endast att fungera om den påbjuds och övervakas av de högsta instanserna inom rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

S.

Mainstreaming bör definieras som att de mänskliga rättigheterna skall beaktas på alla nivåer och i all politik. Denna integrering av människorättsaspekterna kommer dock endast att fungera om den påbjuds och övervakas av de högsta instanserna inom rådet och kommissionen.

| T. | Ytterligare ansträngningar krävs inom parlamentet för att hitta sätt att förbättra strukturer och arbetsmetoder inom dess politik för mänskliga rättigheter. Ytterligare förbättringar krävs snarast för att garantera en korrekt uppföljning av parlamentets uttalanden. |
| --- | --- |

T.

Ytterligare ansträngningar krävs inom parlamentet för att hitta sätt att förbättra strukturer och arbetsmetoder inom dess politik för mänskliga rättigheter. Ytterligare förbättringar krävs snarast för att garantera en korrekt uppföljning av parlamentets uttalanden.

| U. | Ordförandeskapet bör inte enbart rådfråga Europaparlamentet när det gäller huvudprinciperna och de grundläggande valen inom GUSP, utan det bör även tillse att vederbörlig hänsyn tas till Europaparlamentets synpunkter. Ordförandeskapet och kommissionen har en skyldighet att regelbundet informera om utvecklingen och genomförandet av unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. |
| --- | --- |

U.

Ordförandeskapet bör inte enbart rådfråga Europaparlamentet när det gäller huvudprinciperna och de grundläggande valen inom GUSP, utan det bör även tillse att vederbörlig hänsyn tas till Europaparlamentets synpunkter. Ordförandeskapet och kommissionen har en skyldighet att regelbundet informera om utvecklingen och genomförandet av unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik.

| V. | Det är nödvändigt att hitta medel och metoder för att stärka parlamentets position när det gäller att ställa rådet och kommissionen till svars för hur politiska beslut genomförs, framför allt när det gäller att respektera klausulerna om mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

V.

Det är nödvändigt att hitta medel och metoder för att stärka parlamentets position när det gäller att ställa rådet och kommissionen till svars för hur politiska beslut genomförs, framför allt när det gäller att respektera klausulerna om mänskliga rättigheter.

| W. | Frågor som gäller mänskliga rättigheter kan kräva omedelbara reaktioner. De mekanismer som finns i den nuvarande arbetsordningen gör det inte möjligt för parlamentets ledamöter att snabbt få svar på sina frågor till rådet och kommissionen och rådets skriftliga svar på de frågor som ställs i parlamentet är alltid kraftigt fördröjda och ofta alltför vaga och ytliga. |
| --- | --- |

W.

Frågor som gäller mänskliga rättigheter kan kräva omedelbara reaktioner. De mekanismer som finns i den nuvarande arbetsordningen gör det inte möjligt för parlamentets ledamöter att snabbt få svar på sina frågor till rådet och kommissionen och rådets skriftliga svar på de frågor som ställs i parlamentet är alltid kraftigt fördröjda och ofta alltför vaga och ytliga.

Tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet

| X. | Religionsfriheten finns inskriven i artikel 18 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. Dess text säger att ”envar har rätt till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet” och att ”denna rätt innefattar frihet att byta religion eller tro och att ensam eller i gemenskap med andra offentligt eller enskilt utöva sin religion eller tro genom undervisning, andaktsövningar, gudstjänst och iakttagande av religiösa sedvänjor”. Rätten att inte tillhöra någon religion är underförstådd och förtjänar att skyddas i lika hög grad. |
| --- | --- |

X.

Religionsfriheten finns inskriven i artikel 18 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. Dess text säger att ”envar har rätt till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet” och att ”denna rätt innefattar frihet att byta religion eller tro och att ensam eller i gemenskap med andra offentligt eller enskilt utöva sin religion eller tro genom undervisning, andaktsövningar, gudstjänst och iakttagande av religiösa sedvänjor”. Rätten att inte tillhöra någon religion är underförstådd och förtjänar att skyddas i lika hög grad.

| Y. | Religion, trosuppfattning eller ateism ingår i den individuella friheten. Religion och tro utgör ett referenssystem för meningen med livet och tillfredsställer de troendes andliga behov. Mer än 90 procent av världens befolkning är troende. |
| --- | --- |

Y.

Religion, trosuppfattning eller ateism ingår i den individuella friheten. Religion och tro utgör ett referenssystem för meningen med livet och tillfredsställer de troendes andliga behov. Mer än 90 procent av världens befolkning är troende.

| Z. | Det ankommer på regeringarna att se till att alla människors religions- och trosfrihet samt rätten att bekänna sig till ateismen skyddas fullt ut. |
| --- | --- |

Z.

Det ankommer på regeringarna att se till att alla människors religions- och trosfrihet samt rätten att bekänna sig till ateismen skyddas fullt ut.

| AA. | Tanke-, samvets- och religionsfriheten förtrampas och kränks godtyckligt i olika delar av världen, vilket ibland leder till allvarliga och våldsamma former av förföljelse inklusive fängslande, tortyr, förslavande och förnekande av yttrande-, församlings- och föreningsfriheten samt hot om straff vid byte av tro och förbud för missionärer. |
| --- | --- |

AA.

Tanke-, samvets- och religionsfriheten förtrampas och kränks godtyckligt i olika delar av världen, vilket ibland leder till allvarliga och våldsamma former av förföljelse inklusive fängslande, tortyr, förslavande och förnekande av yttrande-, församlings- och föreningsfriheten samt hot om straff vid byte av tro och förbud för missionärer.

| AB. | Staten bör per definition vara icke-religiös, och i frånvaro av en åtskillnad mellan stat och religion och trosuppfattning är det ibland svårt för troende eller ateister att leva fredligt tillsammans och det kan uppstå problem för minoriteter. |
| --- | --- |

AB.

Staten bör per definition vara icke-religiös, och i frånvaro av en åtskillnad mellan stat och religion och trosuppfattning är det ibland svårt för troende eller ateister att leva fredligt tillsammans och det kan uppstå problem för minoriteter.

| AC. | Enpartiregimer för en politik som innebär förtryck och allvarliga kränkningar av religionsfriheten, bland annat i Laos, Vietnam, Kuba och Folkrepubliken Kina. |
| --- | --- |

AC.

Enpartiregimer för en politik som innebär förtryck och allvarliga kränkningar av religionsfriheten, bland annat i Laos, Vietnam, Kuba och Folkrepubliken Kina.

| AD. | Det finns många olika hinder för tanke-, samvets- och religionsfriheten på statlig nivå i världen i dag, såsom försök att kontrollera eller påbjuda en tro eller religiöst utövande, fientlighet mot minoriteter som utövar en annan tro eller icke godkända religioner, underlåtenhet att beivra kränkningar av tanke-, samvets- och religionsfriheten samt diskriminerande lagstiftning och politik. |
| --- | --- |

AD.

Det finns många olika hinder för tanke-, samvets- och religionsfriheten på statlig nivå i världen i dag, såsom försök att kontrollera eller påbjuda en tro eller religiöst utövande, fientlighet mot minoriteter som utövar en annan tro eller icke godkända religioner, underlåtenhet att beivra kränkningar av tanke-, samvets- och religionsfriheten samt diskriminerande lagstiftning och politik.

| AE. | Att främja och skydda rättigheterna för personer som tillhör minoriteter av något slag bidrar till politisk och social stabilitet och fred, och kan berika kulturarvet för samhället som helhet. |
| --- | --- |

AE.

Att främja och skydda rättigheterna för personer som tillhör minoriteter av något slag bidrar till politisk och social stabilitet och fred, och kan berika kulturarvet för samhället som helhet.

| AF. | Allvarliga fall av intolerans, diskriminering och våldshandlingar grundade på en misstolkning av religion eller tro förekommer i många delar av världen, inklusive handlingar som är avsedda att skrämma och påverka och som motiveras av religiös fanatism. |
| --- | --- |

AF.

Allvarliga fall av intolerans, diskriminering och våldshandlingar grundade på en misstolkning av religion eller tro förekommer i många delar av världen, inklusive handlingar som är avsedda att skrämma och påverka och som motiveras av religiös fanatism.

| AG. | Religiösa organisationer, såväl moderata som radikala rörelser, griper ofta in och fullgör uppgifter som försummats av regeringar inom områden såsom hälsovård och utbildning. |
| --- | --- |

AG.

Religiösa organisationer, såväl moderata som radikala rörelser, griper ofta in och fullgör uppgifter som försummats av regeringar inom områden såsom hälsovård och utbildning.

| AH. | Religioner utnyttjas i allt högre grad för politiska syften, framför allt i samband med maktkamper eller i samband med etniska tvister och kan lätt missbrukas för att skärpa konflikter. Av de trettio större konflikter som för närvarande pågår i världen har tolv religiös anknytning. |
| --- | --- |

AH.

Religioner utnyttjas i allt högre grad för politiska syften, framför allt i samband med maktkamper eller i samband med etniska tvister och kan lätt missbrukas för att skärpa konflikter. Av de trettio större konflikter som för närvarande pågår i världen har tolv religiös anknytning.

| AI. | Traditionellt fredliga relationer mellan olika religioner har störts av maktkamper, till exempel på Balkan, i Moluckerna, Nigeria, Sudan, Pakistan och Indien, där sammanstötningar som främst drabbat minoriteten skett mellan muslimer och kristna, eller mellan hinduer och muslimer och andra religiösa minoriteter. |
| --- | --- |

AI.

Traditionellt fredliga relationer mellan olika religioner har störts av maktkamper, till exempel på Balkan, i Moluckerna, Nigeria, Sudan, Pakistan och Indien, där sammanstötningar som främst drabbat minoriteten skett mellan muslimer och kristna, eller mellan hinduer och muslimer och andra religiösa minoriteter.

| AJ. | Det är mycket viktigt att särskilja religion som tro och fredlig tillbedjan från religion som ett verktyg för att skapa hat och våld människor emellan. |
| --- | --- |

AJ.

Det är mycket viktigt att särskilja religion som tro och fredlig tillbedjan från religion som ett verktyg för att skapa hat och våld människor emellan.

| AK. | En ökning av den religiöst motiverade våldsanvändningen kan iakttas över hela världen, vilket leder till ökade spänningar mellan eller inom olika religioner eller trosuppfattningar. |
| --- | --- |

AK.

En ökning av den religiöst motiverade våldsanvändningen kan iakttas över hela världen, vilket leder till ökade spänningar mellan eller inom olika religioner eller trosuppfattningar.

| AL. | Religiös och ateistisk extremism undergräver möjligheterna för olika samfund att fredligt och lugnt samexistera. Definitionsmässigt utgör därför sådan extremism ett hot mot religions- och trosfriheten. |
| --- | --- |

AL.

Religiös och ateistisk extremism undergräver möjligheterna för olika samfund att fredligt och lugnt samexistera. Definitionsmässigt utgör därför sådan extremism ett hot mot religions- och trosfriheten.

| AM. | Ökningen av den religiösa extremismen kan ibland visa sig i våld och protester mot det moderna samhällets värderingar såsom religiös tolerans, yttrandefrihet, sekularisering, demokrati och pluralism. |
| --- | --- |

AM.

Ökningen av den religiösa extremismen kan ibland visa sig i våld och protester mot det moderna samhällets värderingar såsom religiös tolerans, yttrandefrihet, sekularisering, demokrati och pluralism.

| AN. | Orsakerna till den ökande extremismen är många och har inslag av ekonomisk, sociologisk, historisk och/eller politisk art, och det finns därför ingen unik patentlösning när det gäller att bekämpa fenomenet. |
| --- | --- |

AN.

Orsakerna till den ökande extremismen är många och har inslag av ekonomisk, sociologisk, historisk och/eller politisk art, och det finns därför ingen unik patentlösning när det gäller att bekämpa fenomenet.

| AO. | De extremistiska tolkningarnas spridning får näring av grupper som blir allt bättre organiserade och som verkar förfoga över stora ekonomiska resurser. |
| --- | --- |

AO.

De extremistiska tolkningarnas spridning får näring av grupper som blir allt bättre organiserade och som verkar förfoga över stora ekonomiska resurser.

| AP. | Den muslimska extremismen är särskilt stark i de mer avancerade och på ytan mer sekulariserade muslimska samhällena, såsom Algeriet, Egypten, Libanon och Tunisien, och den sprids till delar av Asien och Afrika. |
| --- | --- |

AP.

Den muslimska extremismen är särskilt stark i de mer avancerade och på ytan mer sekulariserade muslimska samhällena, såsom Algeriet, Egypten, Libanon och Tunisien, och den sprids till delar av Asien och Afrika.

| AQ. | Den politik med förtryck och kränkningar av demokratins principer som alltför ofta förs av regeringarna i ovan nämnda länder försvagar företrädarna för den politiska oppositionen och leder endast till en förstärkning av den extremism regeringarna säger sig vilja bekämpa. |
| --- | --- |

AQ.

Den politik med förtryck och kränkningar av demokratins principer som alltför ofta förs av regeringarna i ovan nämnda länder försvagar företrädarna för den politiska oppositionen och leder endast till en förstärkning av den extremism regeringarna säger sig vilja bekämpa.

| AR. | Religiös fanatism kan dyka upp även i länder som hittills ansetts konfessionslösa och där staten och religionen eller trosuppfattningen traditionellt varit åtskilda. Denna nya situation har tendens att få fäste och sprida sig till politiskt svaga länder. |
| --- | --- |

AR.

Religiös fanatism kan dyka upp även i länder som hittills ansetts konfessionslösa och där staten och religionen eller trosuppfattningen traditionellt varit åtskilda. Denna nya situation har tendens att få fäste och sprida sig till politiskt svaga länder.

| AS. | Extrema och oföränderliga tolkningar av tillämpning av islamsk lag, sharia, sker i synnerhet i länder som Saudiarabien och Iran och även i länder som Sudan, Somalia och Nigeria. |
| --- | --- |

AS.

Extrema och oföränderliga tolkningar av tillämpning av islamsk lag, sharia, sker i synnerhet i länder som Saudiarabien och Iran och även i länder som Sudan, Somalia och Nigeria.

| AT. | I flera länder med en stor muslimsk befolkning, såsom (norra) Nigeria, Sudan och Pakistan, kan man nu iaktta ett återinförande av sharian och andra bruk som strider mot de allmänna mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

AT.

I flera länder med en stor muslimsk befolkning, såsom (norra) Nigeria, Sudan och Pakistan, kan man nu iaktta ett återinförande av sharian och andra bruk som strider mot de allmänna mänskliga rättigheterna.

| AU. | Hänvisningarna till sharia i förslaget till konstitution för Afghanistan är i detta sammanhang oroande. |
| --- | --- |

AU.

Hänvisningarna till sharia i förslaget till konstitution för Afghanistan är i detta sammanhang oroande.

| AV. | Kvinnors och flickors samt andra sårbara samhällsgruppers rättigheter hotas i synnerhet av oacceptabla företeelser som bränning, stening, kvinnlig könsstympning, barnäktenskap eller tvångsäktenskap med kulturen, traditionella sedvänjor eller religionen som förevändning. Dessa företeelser ger dessa grupper en lägre social position och status än männen. |
| --- | --- |

AV.

Kvinnors och flickors samt andra sårbara samhällsgruppers rättigheter hotas i synnerhet av oacceptabla företeelser som bränning, stening, kvinnlig könsstympning, barnäktenskap eller tvångsäktenskap med kulturen, traditionella sedvänjor eller religionen som förevändning. Dessa företeelser ger dessa grupper en lägre social position och status än männen.

| AW. | Religiös extremism kan leda till annan religiös extremism, som till exempel på den asiatiska subkontinenten, där extremism inom en religion i till exempel Pakistan, Indonesien och Indien provocerat fram en annan religions extremism och vice versa. |
| --- | --- |

AW.

Religiös extremism kan leda till annan religiös extremism, som till exempel på den asiatiska subkontinenten, där extremism inom en religion i till exempel Pakistan, Indonesien och Indien provocerat fram en annan religions extremism och vice versa.

| AX. | Fundamentalism är ett växande hot mot lika konstitutionella rättigheter och tillträde till rättssystemet för miljontals människor i Indien, framför allt för muslimska och kristna minoriteter. |
| --- | --- |

AX.

Fundamentalism är ett växande hot mot lika konstitutionella rättigheter och tillträde till rättssystemet för miljontals människor i Indien, framför allt för muslimska och kristna minoriteter.

| AY. | Lagar om förbud att konvertera, såsom dem som antagits i Indien och Sri Lanka, kan i praktiken enkelt missbrukas för att undertrycka religiösa minoriteter. |
| --- | --- |

AY.

Lagar om förbud att konvertera, såsom dem som antagits i Indien och Sri Lanka, kan i praktiken enkelt missbrukas för att undertrycka religiösa minoriteter.

| AZ. | Det är oacceptabelt att man kan påstå sig ha eller utöva politisk makt i en religions eller en annan livsfilosofis namn. |
| --- | --- |

AZ.

Det är oacceptabelt att man kan påstå sig ha eller utöva politisk makt i en religions eller en annan livsfilosofis namn.

| BA. | Den potentiella ökningen av våld och kränkningar av mänskliga rättigheter som uppkommer ur en växande religiös och totalitär sekulär extremism världen över kräver beslutsamma reaktioner på bred front från Europeiska unionens och det europeiska samhällets sida. |
| --- | --- |

BA.

Den potentiella ökningen av våld och kränkningar av mänskliga rättigheter som uppkommer ur en växande religiös och totalitär sekulär extremism världen över kräver beslutsamma reaktioner på bred front från Europeiska unionens och det europeiska samhällets sida.

| BB. | Globaliseringen har lett till en allt intensivare interaktion mellan människor världen över, vilket gör behovet av tolerans i fråga om trosuppfattning och samvetsfrihet än större, liksom behovet hos människor med religiös bakgrund att kräva respekt för att undvika konflikter mellan olika värdesystem. |
| --- | --- |

BB.

Globaliseringen har lett till en allt intensivare interaktion mellan människor världen över, vilket gör behovet av tolerans i fråga om trosuppfattning och samvetsfrihet än större, liksom behovet hos människor med religiös bakgrund att kräva respekt för att undvika konflikter mellan olika värdesystem.

| BC. | Det finns en risk att vissa religioner stigmatiseras på grund av en allmän missuppfattning och okunnighet när det gäller ”de andras” kultur och religion, vilket i sig kan utgöra ett hot mot religionsfriheten. |
| --- | --- |

BC.

Det finns en risk att vissa religioner stigmatiseras på grund av en allmän missuppfattning och okunnighet när det gäller ”de andras” kultur och religion, vilket i sig kan utgöra ett hot mot religionsfriheten.

| BD. | Medierna kan spela en viktig roll när det gäller att sprida kunskap och adekvat information om trosuppfattningar och kulturer och främja en ömsesidig förståelse mellan människor från olika religiösa bakgrunder. Därför bör medierna undvika att skapa stereotypa bilder av andra trosuppfattningar genom att erkänna sin skyldighet att lämna sanningsenliga rapport från områden där religiös intolerans förekommer. |
| --- | --- |

BD.

Medierna kan spela en viktig roll när det gäller att sprida kunskap och adekvat information om trosuppfattningar och kulturer och främja en ömsesidig förståelse mellan människor från olika religiösa bakgrunder. Därför bör medierna undvika att skapa stereotypa bilder av andra trosuppfattningar genom att erkänna sin skyldighet att lämna sanningsenliga rapport från områden där religiös intolerans förekommer.

| 1. | Mänskliga rättigheter är hörnstenen i Europeiska unionens all inre och yttre politik. Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att i tydliga uttalanden ta avstånd från kränkningar av mänskliga rättigheter, oavsett var de äger rum. Europaparlamentet är därför starkt oroat över att de mänskliga rättigheterna möjligen marginaliseras jämfört med säkerhetsrelaterade, ekonomiska och politiska prioriteringar. |
| --- | --- |

1.

Mänskliga rättigheter är hörnstenen i Europeiska unionens all inre och yttre politik. Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att i tydliga uttalanden ta avstånd från kränkningar av mänskliga rättigheter, oavsett var de äger rum. Europaparlamentet är därför starkt oroat över att de mänskliga rättigheterna möjligen marginaliseras jämfört med säkerhetsrelaterade, ekonomiska och politiska prioriteringar.

| 2. | Europaparlamentet stöder kraftfullt rådets avsikt att skapa en effektivare och tydligare europeisk politik på området för mänskliga rättigheter och demokratisering genom en ökad sammanhållning och konsekvens mellan gemenskapens åtgärder och den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, integrering av de mänskliga rättigheterna i övriga politiska områden, större öppenhet och regelbunden inventering och granskning av prioriterade åtgärder. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet stöder kraftfullt rådets avsikt att skapa en effektivare och tydligare europeisk politik på området för mänskliga rättigheter och demokratisering genom en ökad sammanhållning och konsekvens mellan gemenskapens åtgärder och den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, integrering av de mänskliga rättigheterna i övriga politiska områden, större öppenhet och regelbunden inventering och granskning av prioriterade åtgärder.

| 3. | Europaparlamentet begär att rådet, kommissionen och medlemsstaterna skall lägga vikt vid att skydd av de mänskliga rättigheterna och rättsstaten är principer som är integrerade och avgörande komponenter vid konfliktlösning och långsiktigt återuppbyggnadsarbete efter konflikter. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet begär att rådet, kommissionen och medlemsstaterna skall lägga vikt vid att skydd av de mänskliga rättigheterna och rättsstaten är principer som är integrerade och avgörande komponenter vid konfliktlösning och långsiktigt återuppbyggnadsarbete efter konflikter.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att vidta de nödvändiga åtgärderna för att i praktiken tillämpa de åtgärder som angavs i rapporten från arbetsgruppen för mänskliga rättigheter (COHOM) om tillämpningen av uppföljningen av rådets (allmänna frågor) slutsatser av den 25 juni 2001, som rådet gav sitt stöd den 10 december 2002, och att rapportera till Europaparlamentet om de framsteg man uppnått före 2003 års utgång. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att vidta de nödvändiga åtgärderna för att i praktiken tillämpa de åtgärder som angavs i rapporten från arbetsgruppen för mänskliga rättigheter (COHOM) om tillämpningen av uppföljningen av rådets (allmänna frågor) slutsatser av den 25 juni 2001, som rådet gav sitt stöd den 10 december 2002, och att rapportera till Europaparlamentet om de framsteg man uppnått före 2003 års utgång.

Klausulen om mänskliga rättigheter

| 5. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att framhålla klausulen om mänskliga rättigheter som ett åtagande från båda de avtalsslutande parterna att respektera de mänskliga rättigheterna och att använda klausulen för att få till stånd positiva förändringar, men om detta misslyckas skall det få konsekvenser och klausulen skall tillämpas fullt ut. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att framhålla klausulen om mänskliga rättigheter som ett åtagande från båda de avtalsslutande parterna att respektera de mänskliga rättigheterna och att använda klausulen för att få till stånd positiva förändringar, men om detta misslyckas skall det få konsekvenser och klausulen skall tillämpas fullt ut.

| 6. | Europaparlamentet anser att tillämpningen av klausulen om mänskliga rättigheter i associerings- och samarbetsavtalen i första hand är beroende av EU:s politiska vilja att utöva ett tillräckligt starkt tryck på det berörda landet och att prioritera mänskliga rättigheter framför ekonomiska, säkerhetsmässiga och övriga politiska intressen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att tillämpningen av klausulen om mänskliga rättigheter i associerings- och samarbetsavtalen i första hand är beroende av EU:s politiska vilja att utöva ett tillräckligt starkt tryck på det berörda landet och att prioritera mänskliga rättigheter framför ekonomiska, säkerhetsmässiga och övriga politiska intressen.

| 7. | Europaparlamentet hävdar att de medlemsstater som genom sin nationella politik stöder odemokratiska regimer, håller dem kvar vid makten eller t.o.m. låter dem axla regeringsansvaret med syfte att säkra ekonomiska, militära och andra egenintressen, i praktiken inte uppfyller målen i associerings- och samarbetsavtalen inom området för mänskliga rättigheter, demokrati och god samhällsstyrning, samt att de alltid är ansvariga för detta inför de andra medlemsstaterna och inför Europaparlamentet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet hävdar att de medlemsstater som genom sin nationella politik stöder odemokratiska regimer, håller dem kvar vid makten eller t.o.m. låter dem axla regeringsansvaret med syfte att säkra ekonomiska, militära och andra egenintressen, i praktiken inte uppfyller målen i associerings- och samarbetsavtalen inom området för mänskliga rättigheter, demokrati och god samhällsstyrning, samt att de alltid är ansvariga för detta inför de andra medlemsstaterna och inför Europaparlamentet.

| 8. | Europaparlamentet understryker emellertid att bristen på en tydlig tillämpningsmekanism ytterligare minskar klausulens effektivitet och anser att tillämpningsmekanismen i Cotonouavtalet är föredömlig vad gäller bestämmelserna om samråd, upphävande och deltagande från det civila samhällets sida. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet understryker emellertid att bristen på en tydlig tillämpningsmekanism ytterligare minskar klausulens effektivitet och anser att tillämpningsmekanismen i Cotonouavtalet är föredömlig vad gäller bestämmelserna om samråd, upphävande och deltagande från det civila samhällets sida.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram det förslag som behövs för ett tillämpningssystem för klausulen om mänskliga rättigheter för att kunna ställa tydliga krav på betydande förbättringar av situationen när det gäller de mänskliga rättigheterna i respektive länder och att uppmuntra de delar av samhället som stöder demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram det förslag som behövs för ett tillämpningssystem för klausulen om mänskliga rättigheter för att kunna ställa tydliga krav på betydande förbättringar av situationen när det gäller de mänskliga rättigheterna i respektive länder och att uppmuntra de delar av samhället som stöder demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att utarbeta och offentliggöra riktmärken för de uppmuntrande och restriktiva åtgärder som skall tillämpas, för att öka öppenheten och trovärdigheten när klausulen tillämpas, samtidigt som det anser att en viss handlingsfrihet måste ges när det gäller att bestämma hur dessa mål bäst skall uppnås. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att utarbeta och offentliggöra riktmärken för de uppmuntrande och restriktiva åtgärder som skall tillämpas, för att öka öppenheten och trovärdigheten när klausulen tillämpas, samtidigt som det anser att en viss handlingsfrihet måste ges när det gäller att bestämma hur dessa mål bäst skall uppnås.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar enträget rådet och kommissionen att inleda en strukturerad dialog för att få till stånd en regelbunden granskning av hur partnerstaterna uppfyller sina skyldigheter när det gäller de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar enträget rådet och kommissionen att inleda en strukturerad dialog för att få till stånd en regelbunden granskning av hur partnerstaterna uppfyller sina skyldigheter när det gäller de mänskliga rättigheterna.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar rådet, som en av parterna i associerings- och samarbetsråden, att upprätta särskilda underkommittéer för de mänskliga rättigheterna som är tydligt kopplade till den högsta nivån i den politiska dialogen i syfte att tillämpa artikel 2 i avtalet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar rådet, som en av parterna i associerings- och samarbetsråden, att upprätta särskilda underkommittéer för de mänskliga rättigheterna som är tydligt kopplade till den högsta nivån i den politiska dialogen i syfte att tillämpa artikel 2 i avtalet.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att inrätta arbetsgrupper eller rundabordskonferenser om de mänskliga rättigheterna som ett led i en systematisk tillämpning av klausulen om de mänskliga rättigheterna. Dessa arbetsgrupper borde verka för att övervaka landets situation med avseende på mänskliga rättigheter på grundval av befintliga övervakningsinstrument och föreslå konkreta förbättrande åtgärder, inklusive tidsplaner och riktmärkning. I arbetsgrupperna bör företrädare för det civila samhället, icke-statliga organisationer, människorättsinstitutioner från EU och partnerlandet ingå. Europaparlamentets ledamöter bör inbjudas att delta. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att inrätta arbetsgrupper eller rundabordskonferenser om de mänskliga rättigheterna som ett led i en systematisk tillämpning av klausulen om de mänskliga rättigheterna. Dessa arbetsgrupper borde verka för att övervaka landets situation med avseende på mänskliga rättigheter på grundval av befintliga övervakningsinstrument och föreslå konkreta förbättrande åtgärder, inklusive tidsplaner och riktmärkning. I arbetsgrupperna bör företrädare för det civila samhället, icke-statliga organisationer, människorättsinstitutioner från EU och partnerlandet ingå. Europaparlamentets ledamöter bör inbjudas att delta.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med EU:s delegationer samla in och utvärdera information om specifika kränkningar av de mänskliga rättigheterna, med särskild uppmärksamhet på kränkning av kvinnors rättigheter - såsom infibulation och annan kvinnlig könsstympning — samt barns och funktionshindrades rättigheter i tredje land, som en viktig del av dess övervakande roll, framför allt med avseende på de länder som är bundna av människorättsklausuler som en del av avtalen med EU. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med EU:s delegationer samla in och utvärdera information om specifika kränkningar av de mänskliga rättigheterna, med särskild uppmärksamhet på kränkning av kvinnors rättigheter - såsom infibulation och annan kvinnlig könsstympning — samt barns och funktionshindrades rättigheter i tredje land, som en viktig del av dess övervakande roll, framför allt med avseende på de länder som är bundna av människorättsklausuler som en del av avtalen med EU.

| 15. | Europaparlamentet rekommenderar att man utöver regelbunden rapportering om de mänskliga rättigheterna utvecklar checklistor, utbildningsprogram och handböcker för att bistå tjänstemän. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet rekommenderar att man utöver regelbunden rapportering om de mänskliga rättigheterna utvecklar checklistor, utbildningsprogram och handböcker för att bistå tjänstemän.

| 16. | Europaparlamentet beklagar åter att parlamentet inte är engagerat i beslutsprocessen när det gäller att ta initiativ till samråd eller till att upphäva avtal. Europaparlamentet insisterar därför på att få fullständig information i god tid om alla sådana åtgärder som övervägs. Europaparlamentet kräver dessutom att dess synpunkter när det gäller vilken typ av klausul som skall förhandlas fram i kommande avtal skall beaktas i vederbörlig ordning. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet beklagar åter att parlamentet inte är engagerat i beslutsprocessen när det gäller att ta initiativ till samråd eller till att upphäva avtal. Europaparlamentet insisterar därför på att få fullständig information i god tid om alla sådana åtgärder som övervägs. Europaparlamentet kräver dessutom att dess synpunkter när det gäller vilken typ av klausul som skall förhandlas fram i kommande avtal skall beaktas i vederbörlig ordning.

Sanktioner

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att tillämpa restriktiva och upphävande åtgärder på grundval av en bedömning av handlingarnas allvar, som är mindre överslätande än vad som hittills varit fallet till skada för själva klausulen och till förfång för det juridiska värde som bör ges en klausul om respekt för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att tillämpa restriktiva och upphävande åtgärder på grundval av en bedömning av handlingarnas allvar, som är mindre överslätande än vad som hittills varit fallet till skada för själva klausulen och till förfång för det juridiska värde som bör ges en klausul om respekt för de mänskliga rättigheterna.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att effektivt tillämpa de restriktiva åtgärder som vidtagits av EU, så att de inte enbart förblir ett uttryck för ogillande. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att effektivt tillämpa de restriktiva åtgärder som vidtagits av EU, så att de inte enbart förblir ett uttryck för ogillande.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att effektivt förstärka EU:s sanktionspolitik i fråga om mänskliga rättigheter, och att se till att inga åtgärder vidtas som medvetet undergräver denna politik, såsom i fallet Zimbabwe där effekterna av sanktionerna systematiskt urholkats genom olika kryphål. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att effektivt förstärka EU:s sanktionspolitik i fråga om mänskliga rättigheter, och att se till att inga åtgärder vidtas som medvetet undergräver denna politik, såsom i fallet Zimbabwe där effekterna av sanktionerna systematiskt urholkats genom olika kryphål.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar till regelbunden översyn av sanktionspolitiken i syfte att bedöma och förstärka dess effektivitet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar till regelbunden översyn av sanktionspolitiken i syfte att bedöma och förstärka dess effektivitet.

Dialog om mänskliga rättigheter och den politiska dialogen

| 21. | Europaparlamentet framhåller att dialogerna om mänskliga rättigheter mellan EU och tredje land inte får förvandlas till diskussionsklubbar eller enbart äga rum inom ramen för diskussioner om kulturella eller historiska skillnader. I stället måste fasta mål ställas upp för de framsteg som skall göras och som skall återspeglas i konkreta förändringar på gräsrotsnivå. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet framhåller att dialogerna om mänskliga rättigheter mellan EU och tredje land inte får förvandlas till diskussionsklubbar eller enbart äga rum inom ramen för diskussioner om kulturella eller historiska skillnader. I stället måste fasta mål ställas upp för de framsteg som skall göras och som skall återspeglas i konkreta förändringar på gräsrotsnivå.

| 22. | Europaparlamentet är fullt medvetet om hur känsliga dessa frågor kan vara och om att det ibland kan krävas diskretion kring samtalen, men uppmanar rådet att hålla fast vid sina åtaganden när det gäller öppenheten i samband med de diskussioner om mänskliga rättigheter som EU för i samband med den politiska dialogen och människorättsdialogen. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet är fullt medvetet om hur känsliga dessa frågor kan vara och om att det ibland kan krävas diskretion kring samtalen, men uppmanar rådet att hålla fast vid sina åtaganden när det gäller öppenheten i samband med de diskussioner om mänskliga rättigheter som EU för i samband med den politiska dialogen och människorättsdialogen.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar rådet att i samband med den politiska dialogen inleda specifika dialoger om mänskliga rättigheter med de associerade länderna i Medelhavsregionen, med länder som är knutna till EU genom partnerskaps- och samarbetsavtal, till exempel Ryssland och Ukraina samt länderna i södra Kaukasus, samt i samband med stabiliserings- och associeringsavtalen med länderna på västra Balkan. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar rådet att i samband med den politiska dialogen inleda specifika dialoger om mänskliga rättigheter med de associerade länderna i Medelhavsregionen, med länder som är knutna till EU genom partnerskaps- och samarbetsavtal, till exempel Ryssland och Ukraina samt länderna i södra Kaukasus, samt i samband med stabiliserings- och associeringsavtalen med länderna på västra Balkan.

| 24. | Europaparlamentet begär att förfaranden för dialogen mellan regeringarna och det civila samhället skall ingå i alla associerings- och samarbetsavtal, via omförhandlingar eller som gemensamma uttalanden, för att lyfta fram det civila samhällets roll och främja ett ömsesidigt förtroende mellan parterna. Europaparlamentet understryker i detta sammanhang Cotonouavtalet, som är unikt i det avseendet att det engagerar det civila samhället i en dialog med regeringarna och i samband med utvecklingsprojekt. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet begär att förfaranden för dialogen mellan regeringarna och det civila samhället skall ingå i alla associerings- och samarbetsavtal, via omförhandlingar eller som gemensamma uttalanden, för att lyfta fram det civila samhällets roll och främja ett ömsesidigt förtroende mellan parterna. Europaparlamentet understryker i detta sammanhang Cotonouavtalet, som är unikt i det avseendet att det engagerar det civila samhället i en dialog med regeringarna och i samband med utvecklingsprojekt.

| 25. | Europaparlamentet uppmuntrar Gulfstaternas samarbetsråd att göra framsteg när det gäller upprättandet av en rundabordskonferens för människorättsfrågor i syfte att underlätta dialogen mellan samarbetsrådet och EU i frågor som gäller de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmuntrar Gulfstaternas samarbetsråd att göra framsteg när det gäller upprättandet av en rundabordskonferens för människorättsfrågor i syfte att underlätta dialogen mellan samarbetsrådet och EU i frågor som gäller de mänskliga rättigheterna.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att ta upp frågan om kvarhållande av män i egyptiska fängelser på grund av deras påstådda homosexualitet och ”upprepade sedeslöshet”, och hyser farhågor över att homosexuella män luras via Internet att gå i fällor. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att ta upp frågan om kvarhållande av män i egyptiska fängelser på grund av deras påstådda homosexualitet och ”upprepade sedeslöshet”, och hyser farhågor över att homosexuella män luras via Internet att gå i fällor.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar rådet att handla i enlighet med EU:s riktlinjer för dialogerna om mänskliga rättigheter och att regelbundet varje år utvärdera EU:s dialoger om mänskliga rättigheter med Iran och Kina. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar rådet att handla i enlighet med EU:s riktlinjer för dialogerna om mänskliga rättigheter och att regelbundet varje år utvärdera EU:s dialoger om mänskliga rättigheter med Iran och Kina.

| 28. | Europaparlamentet beklagar att EU under toppmötet mellan EU och Kina i september 2002 inte förde fram EU:s oro över situationen i Kina, trots att EU lovat att ta upp frågor när det gäller de mänskliga rättigheterna i sammanträden med Kina på alla nivåer. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet beklagar att EU under toppmötet mellan EU och Kina i september 2002 inte förde fram EU:s oro över situationen i Kina, trots att EU lovat att ta upp frågor när det gäller de mänskliga rättigheterna i sammanträden med Kina på alla nivåer.

| 29. | Europaparlamentet beklagar att Förenta staterna i samband med de konflikter som nyligen ägt rum inte har anslutit sig till, eller fullt ut håller sig till, viktiga internationella avtal om internationella mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt, såsom de om skydd av barnets rättigheter, om avskaffande av dödsstraffet och övervakning av behandlingen av krigsfångar. Parlamentet uppmanar Förenta staterna särskilt att ansluta sig till den internationella brottmålsdomstolens stadga. Parlamentet uppmanar dessutom rådet och kommissionen att ta med dessa frågor på dagordningen för den politiska dialogen med Förenta staterna. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet beklagar att Förenta staterna i samband med de konflikter som nyligen ägt rum inte har anslutit sig till, eller fullt ut håller sig till, viktiga internationella avtal om internationella mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt, såsom de om skydd av barnets rättigheter, om avskaffande av dödsstraffet och övervakning av behandlingen av krigsfångar. Parlamentet uppmanar Förenta staterna särskilt att ansluta sig till den internationella brottmålsdomstolens stadga. Parlamentet uppmanar dessutom rådet och kommissionen att ta med dessa frågor på dagordningen för den politiska dialogen med Förenta staterna.

| 30. | Parlamentet delar åsikten att återuppbyggnad av den juridiska och rättsliga infrastrukturen, liksom en förstärkning av den oberoende kommissionen för de mänskliga rättigheterna och dess kapacitet att övervaka de mänskliga rättigheterna och genomföra undersökningar av överträdelser av de mänskliga rättigheterna är av grundläggande betydelse. Parlamentet begär att det internationella biståndet till dessa områden skall förstärkas. Parlamentet anser att det är absolut nödvändigt att en snabb och objektiv undersökning av samtliga överträdelser av de mänskliga rättigheterna och krigsförbrytelser genomförs. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att bistå Förenta nationerna i dess ansträngningar att undersöka krigsförbrytelser och överträdelser av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

30.

Parlamentet delar åsikten att återuppbyggnad av den juridiska och rättsliga infrastrukturen, liksom en förstärkning av den oberoende kommissionen för de mänskliga rättigheterna och dess kapacitet att övervaka de mänskliga rättigheterna och genomföra undersökningar av överträdelser av de mänskliga rättigheterna är av grundläggande betydelse. Parlamentet begär att det internationella biståndet till dessa områden skall förstärkas. Parlamentet anser att det är absolut nödvändigt att en snabb och objektiv undersökning av samtliga överträdelser av de mänskliga rättigheterna och krigsförbrytelser genomförs. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att bistå Förenta nationerna i dess ansträngningar att undersöka krigsförbrytelser och överträdelser av de mänskliga rättigheterna.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar den kinesiska regeringen att godkänna tidigast möjliga datum för en formellt utfärdad inbjudan till FN:s kommissarie för de mänskliga rättigheterna, FN:s särskilda rapportör för tortyr och utbildning, samt ordföranden i arbetsgruppen om godtycklig arrestering. Europaparlamentet uppmanar den kinesiska regeringen att rikta en formell inbjudan till FN:s särskilda rapportör med ansvar för religionsfrihet. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar den kinesiska regeringen att godkänna tidigast möjliga datum för en formellt utfärdad inbjudan till FN:s kommissarie för de mänskliga rättigheterna, FN:s särskilda rapportör för tortyr och utbildning, samt ordföranden i arbetsgruppen om godtycklig arrestering. Europaparlamentet uppmanar den kinesiska regeringen att rikta en formell inbjudan till FN:s särskilda rapportör med ansvar för religionsfrihet.

| 32. | Europaparlamentet anser att Irans beslut att inleda en villkorslös dialog om mänskliga rättigheter är ett positivt bidrag i strävandena att normalisera förbindelserna mellan EU och Iran. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet anser att Irans beslut att inleda en villkorslös dialog om mänskliga rättigheter är ett positivt bidrag i strävandena att normalisera förbindelserna mellan EU och Iran.

| 33. | Europaparlamentet framhåller att ett misslyckande i människorättsdialogen med Iran skulle få direkta konsekvenser för förhandlingarna om handels- och samarbetsavtalet, eftersom det framgår av riktlinjerna för dialogerna om mänskliga rättigheter att framsteg på marknivå är av avgörande betydelse. I rådets slutsatser av den 17 juni 2002 görs dessutom en klar koppling mellan framstegen i förhandlingarna kring avtalet och framstegen i den politiska dialogen, och där sägs att de mänskliga rättigheterna är en integrerad del av den dialogen. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet framhåller att ett misslyckande i människorättsdialogen med Iran skulle få direkta konsekvenser för förhandlingarna om handels- och samarbetsavtalet, eftersom det framgår av riktlinjerna för dialogerna om mänskliga rättigheter att framsteg på marknivå är av avgörande betydelse. I rådets slutsatser av den 17 juni 2002 görs dessutom en klar koppling mellan framstegen i förhandlingarna kring avtalet och framstegen i den politiska dialogen, och där sägs att de mänskliga rättigheterna är en integrerad del av den dialogen.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar den iranska regeringen att ta emot FN:s särskilda rapportörer för yttrandefrihet respektive våld mot kvinnor snarast möjligt. Europaparlamentet anser att besöket från arbetsgruppen om godtyckliga arresteringar i februari 2003 och från arbetsgruppen om ofrivilliga försvinnanden, som är avsett att äga rum i juni 2003, innebär en positiv utveckling, under förutsättning att arbetsgruppernas rekommendationer tillämpas. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar den iranska regeringen att ta emot FN:s särskilda rapportörer för yttrandefrihet respektive våld mot kvinnor snarast möjligt. Europaparlamentet anser att besöket från arbetsgruppen om godtyckliga arresteringar i februari 2003 och från arbetsgruppen om ofrivilliga försvinnanden, som är avsett att äga rum i juni 2003, innebär en positiv utveckling, under förutsättning att arbetsgruppernas rekommendationer tillämpas.

| 35. | Europaparlamentet fördömer bruket av stening och alla former av förnedrande och grym bestraffning, särskilt i Iran, Nigeria och Saudiarabien, och uppmanar enträget rådet och kommissionen att i sin politiska dialog med regeringarna insistera på att dessa metoder skall avskaffas. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet fördömer bruket av stening och alla former av förnedrande och grym bestraffning, särskilt i Iran, Nigeria och Saudiarabien, och uppmanar enträget rådet och kommissionen att i sin politiska dialog med regeringarna insistera på att dessa metoder skall avskaffas.

| 36. | Europaparlamentet konstaterar att det nu i praktiken råder ett moratorium i Iran för dödsdomar som verkställs genom stening. Europaparlamentet uppmanar den iranska regeringen att slutgiltigt avskaffa denna avrättningsmetod. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet konstaterar att det nu i praktiken råder ett moratorium i Iran för dödsdomar som verkställs genom stening. Europaparlamentet uppmanar den iranska regeringen att slutgiltigt avskaffa denna avrättningsmetod.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och de iranska myndigheterna att se till att alla relevanta internationella och iranska icke-statliga organisationer samt ledamöter av Europaparlamentet och det iranska parlamentet inbjuds till rundabordssamtalen i samband med dialogen mellan EU och Iran om mänskliga rättigheter för att man skall kunna dra nytta av deras expertkunskaper när det gäller mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och de iranska myndigheterna att se till att alla relevanta internationella och iranska icke-statliga organisationer samt ledamöter av Europaparlamentet och det iranska parlamentet inbjuds till rundabordssamtalen i samband med dialogen mellan EU och Iran om mänskliga rättigheter för att man skall kunna dra nytta av deras expertkunskaper när det gäller mänskliga rättigheter.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att samarbeta intimt med människorättsorganisationer i Iran och Kina och med de relevanta människorättsorganen inom FN, så att den förteckning över politiska fångar som överlämnas till de iranska och kinesiska myndigheterna i samband med dialogen om mänskliga rättigheter är aktuell och att den information som EU får i dialogen sprids till dessa organ. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att samarbeta intimt med människorättsorganisationer i Iran och Kina och med de relevanta människorättsorganen inom FN, så att den förteckning över politiska fångar som överlämnas till de iranska och kinesiska myndigheterna i samband med dialogen om mänskliga rättigheter är aktuell och att den information som EU får i dialogen sprids till dessa organ.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar rådet att fördjupa diskussionen om de etniska och religiösa minoriteternas rättigheter, om dödsstraff, om kroppsstraff och om föreningsfrihet inom ramen för rundabordssamtalen med Iran om de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar rådet att fördjupa diskussionen om de etniska och religiösa minoriteternas rättigheter, om dödsstraff, om kroppsstraff och om föreningsfrihet inom ramen för rundabordssamtalen med Iran om de mänskliga rättigheterna.

| 40. | Europaparlamentet fördömer Knessets godkännande av ett lagförslag som förbjuder palestinier att erhålla israeliskt medborgarskap genom äktenskap. Parlamentet uppmanar den israeliska regeringen att varken ratificera eller tillämpa denna diskriminerande och rasistiska lag. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet fördömer Knessets godkännande av ett lagförslag som förbjuder palestinier att erhålla israeliskt medborgarskap genom äktenskap. Parlamentet uppmanar den israeliska regeringen att varken ratificera eller tillämpa denna diskriminerande och rasistiska lag.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkra kontinuiteten när det gäller nätverken samt medel för samordning och uppföljning av människorättsdialogens rundabordssamtal, och att stödja upprättandet av en permanent pool av människorättsexperter inom berörda länder, som ett bidrag till uppbyggandet av värdefulla expertkunskaper om mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkra kontinuiteten när det gäller nätverken samt medel för samordning och uppföljning av människorättsdialogens rundabordssamtal, och att stödja upprättandet av en permanent pool av människorättsexperter inom berörda länder, som ett bidrag till uppbyggandet av värdefulla expertkunskaper om mänskliga rättigheter.

| 42. | Europaparlamentet beklagar att frågan om en strikt granskning av den ryska regeringens uppträdande i Tjetjenien inte togs upp som en huvudfråga inom ramen för EU:s politiska dialog vid toppmötet mellan EU och Ryssland 2002, och inte heller under sammanträdet med samarbetsrådet EURyssland i mars 2003, trots Europaparlamentets begäran till rådet om ett kraftfullt politiskt initiativ för att garantera att så skedde. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet beklagar att frågan om en strikt granskning av den ryska regeringens uppträdande i Tjetjenien inte togs upp som en huvudfråga inom ramen för EU:s politiska dialog vid toppmötet mellan EU och Ryssland 2002, och inte heller under sammanträdet med samarbetsrådet EURyssland i mars 2003, trots Europaparlamentets begäran till rådet om ett kraftfullt politiskt initiativ för att garantera att så skedde.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar rådet att kräva av den ryska regeringen att den skall vidta kraftfulla åtgärder för att bekämpa straffrihet i samband med kränkningar av internationella lagar om mänskliga rättigheter och humanitära regler, inklusive eventuella krigsförbrytelser. Europaparlamentet kräver att en internationell kommission undersöker eventuella kränkningar av de mänskliga rättigheterna från de ryska säkerhetsstyrkornas och de tjetjenska soldaternas sida, om inte Ryssland kan bevisa att man bedriver nationella undersökningar. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar rådet att kräva av den ryska regeringen att den skall vidta kraftfulla åtgärder för att bekämpa straffrihet i samband med kränkningar av internationella lagar om mänskliga rättigheter och humanitära regler, inklusive eventuella krigsförbrytelser. Europaparlamentet kräver att en internationell kommission undersöker eventuella kränkningar av de mänskliga rättigheterna från de ryska säkerhetsstyrkornas och de tjetjenska soldaternas sida, om inte Ryssland kan bevisa att man bedriver nationella undersökningar.

| 44. | Europaparlamentet upprepar sitt krav till Ryssland att bevilja internationella humanitära organisationer, oberoende medier och människorättsövervakare fritt tillträde till Tjetjenien och att se till att repatriering av internt fördrivna personer och flyktingar i Tjetjenien sker på grundval av fullständig respekt för principerna i internationell humanitär lagstiftning och uteslutande på frivillig grund. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet upprepar sitt krav till Ryssland att bevilja internationella humanitära organisationer, oberoende medier och människorättsövervakare fritt tillträde till Tjetjenien och att se till att repatriering av internt fördrivna personer och flyktingar i Tjetjenien sker på grundval av fullständig respekt för principerna i internationell humanitär lagstiftning och uteslutande på frivillig grund.

| 45. | Europaparlamentet fördömer de ständiga bortförandena av civilpersoner och utländska medborgare i Tjetjenien och uppmanar alla berörda parter att se till att all gisslan omedelbart släpps fri. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet fördömer de ständiga bortförandena av civilpersoner och utländska medborgare i Tjetjenien och uppmanar alla berörda parter att se till att all gisslan omedelbart släpps fri.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar rådet att kräva av den ryska regeringen att den ser till att mandatet för OSSE:s stödgrupp till Tjetjenien förlängs så snart som möjligt, så att stödgruppen kan bidra till samordning av de humanitära hjälpinsatserna, konfliktlösning, förhindrande av kränkningar av de mänskliga rättigheterna och till att upprätta stödmekanismer för bevarande av lag och ordning i Tjetjenien. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar rådet att kräva av den ryska regeringen att den ser till att mandatet för OSSE:s stödgrupp till Tjetjenien förlängs så snart som möjligt, så att stödgruppen kan bidra till samordning av de humanitära hjälpinsatserna, konfliktlösning, förhindrande av kränkningar av de mänskliga rättigheterna och till att upprätta stödmekanismer för bevarande av lag och ordning i Tjetjenien.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar unionen och dess medlemsstater att vara vaksamma och aktiva när det gäller personer som förföljs eller fängslats på grund av sitt engagemang eller sina ställningstaganden i vetenskapliga, ekologiska eller humanitära frågor, och erkänna deras existens i lagstiftning, precis som för politiska fångar. Parlamentet erinrar om fallet med den vitryske vetenskapsmannen Jurij Bandazjevskij som dömdes till 8 års straffarbete för att ha kritiserat den sanitära situationen i Vitryssland efter explosionen i kärnreaktorn i Tjernobyl. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar unionen och dess medlemsstater att vara vaksamma och aktiva när det gäller personer som förföljs eller fängslats på grund av sitt engagemang eller sina ställningstaganden i vetenskapliga, ekologiska eller humanitära frågor, och erkänna deras existens i lagstiftning, precis som för politiska fångar. Parlamentet erinrar om fallet med den vitryske vetenskapsmannen Jurij Bandazjevskij som dömdes till 8 års straffarbete för att ha kritiserat den sanitära situationen i Vitryssland efter explosionen i kärnreaktorn i Tjernobyl.

FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna

| 48. | Europaparlamentet understryker att dialogerna om mänskliga rättigheter inte får betraktas som en ersättning för FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna eller resolutioner från FN:s säkerhetsråd, utan att den bör gå hand i hand med en oberoende övervakning och regelbundna rapporter från FN:s särskilda rapportör för de mänskliga rättigheterna i det aktuella landet. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet understryker att dialogerna om mänskliga rättigheter inte får betraktas som en ersättning för FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna eller resolutioner från FN:s säkerhetsråd, utan att den bör gå hand i hand med en oberoende övervakning och regelbundna rapporter från FN:s särskilda rapportör för de mänskliga rättigheterna i det aktuella landet.

| 49. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över att den position som världens främsta organ när det gäller mänskliga rättigheter, som FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna intar, riskerar att undergrävas av den negativa tendensen till ökande politisering. Europaparlamentet beklagar att diskussioner och resolutioner inte återspeglar situationen när det gäller de mänskliga rättigheterna utan snarare blir en mobilisering av stöd för de länder som anklagas för kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Blockerande förslag mot resolutioner blir ofta framgångsrika efter intensiva kampanjer från berörda länder. Europaparlamentet efterlyser sådana reformer som krävs för att vända politiseringstrenden och därigenom bevara detta viktiga forums trovärdighet. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över att den position som världens främsta organ när det gäller mänskliga rättigheter, som FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna intar, riskerar att undergrävas av den negativa tendensen till ökande politisering. Europaparlamentet beklagar att diskussioner och resolutioner inte återspeglar situationen när det gäller de mänskliga rättigheterna utan snarare blir en mobilisering av stöd för de länder som anklagas för kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Blockerande förslag mot resolutioner blir ofta framgångsrika efter intensiva kampanjer från berörda länder. Europaparlamentet efterlyser sådana reformer som krävs för att vända politiseringstrenden och därigenom bevara detta viktiga forums trovärdighet.

| 50. | Europaparlamentet beklagar att FN:s medlemsstater valde Libyen, ett land som knappast har utmärkt sig för att respektera de mänskliga fri- och rättigheterna, att vara ordförande för FN:s kommission för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet beklagar att FN:s medlemsstater valde Libyen, ett land som knappast har utmärkt sig för att respektera de mänskliga fri- och rättigheterna, att vara ordförande för FN:s kommission för mänskliga rättigheter.

| 51. | Europaparlamentet anser att det måste ställas villkor på medlemskap i FN:s kommission för mänskliga rättigheter, t.ex. att internationella avtal om mänskliga rättigheter skall undertecknas, ratificeras och efterlevas, och att besök av en speciell FN-rapportör skall tillåtas. Parlamentet hävdar också att det är skäl att ändra reglerna för beslutsfattande inom FN-kommissionen så att besluten skall fattas med två tredjedelars majoritet istället för enhälligt. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet anser att det måste ställas villkor på medlemskap i FN:s kommission för mänskliga rättigheter, t.ex. att internationella avtal om mänskliga rättigheter skall undertecknas, ratificeras och efterlevas, och att besök av en speciell FN-rapportör skall tillåtas. Parlamentet hävdar också att det är skäl att ändra reglerna för beslutsfattande inom FN-kommissionen så att besluten skall fattas med två tredjedelars majoritet istället för enhälligt.

| 52. | Europaparlamentet beklagar att de åtgärder som EU vidtog under den 59:e sessionen med FN:s kommission om de mänskliga rättigheterna endast delvis återspeglade parlamentets ståndpunkt och insisterar på att EU:s ordförandeskap beaktar samtliga parlamentets prioriteringar vid kommande sessioner. Europaparlamentet uttrycker framför allt sin besvikelse över att EU, i strid med parlamentets krav, inte stödde några resolutioner om Kina eller Iran. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet beklagar att de åtgärder som EU vidtog under den 59:e sessionen med FN:s kommission om de mänskliga rättigheterna endast delvis återspeglade parlamentets ståndpunkt och insisterar på att EU:s ordförandeskap beaktar samtliga parlamentets prioriteringar vid kommande sessioner. Europaparlamentet uttrycker framför allt sin besvikelse över att EU, i strid med parlamentets krav, inte stödde några resolutioner om Kina eller Iran.

| 53. | Europaparlamentet välkomnar EU:s initiativ vid den femtionionde sessionen för FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna, vilket bestod av elva landsresolutioner och två tematiska resolutioner. Dessutom stödde EU ett stort antal resolutioner, vilket gjorde unionen till en av de mest aktiva deltagarna. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet välkomnar EU:s initiativ vid den femtionionde sessionen för FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna, vilket bestod av elva landsresolutioner och två tematiska resolutioner. Dessutom stödde EU ett stort antal resolutioner, vilket gjorde unionen till en av de mest aktiva deltagarna.

| 54. | Europaparlamentet beklagar att FN:s kommission om de mänskliga rättigheterna tillbakavisade den EU-stödda resolutionen om Tjetjenien med en majoritet av en röst, såväl 2002 som 2003. Europaparlamentet beklagar att en resolution om situationen när det gäller de mänskliga rättigheterna i Zimbabwe stoppades vid båda dessa FN-sessioner genom blockerande förslag. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet beklagar att FN:s kommission om de mänskliga rättigheterna tillbakavisade den EU-stödda resolutionen om Tjetjenien med en majoritet av en röst, såväl 2002 som 2003. Europaparlamentet beklagar att en resolution om situationen när det gäller de mänskliga rättigheterna i Zimbabwe stoppades vid båda dessa FN-sessioner genom blockerande förslag.

| 55. | Europaparlamentet beklagar att UNCHR avslog resolutionen om Kuba som fördömde de långa fängelsestraffen i april 2003 för 78 fredliga demokratiaktivister och som kritiserade de summariska rättegångar de utsattes för. Parlamentet förväntar sig en ny och opartisk domstolsprövning samt uppmanar Kubas regering att snarast möjliggöra för ett FN-sändebud för mänskliga rättigheter att besöka ön för att kunna rapportera om situationen för grundläggande fri- och rättigheter på Kuba. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet beklagar att UNCHR avslog resolutionen om Kuba som fördömde de långa fängelsestraffen i april 2003 för 78 fredliga demokratiaktivister och som kritiserade de summariska rättegångar de utsattes för. Parlamentet förväntar sig en ny och opartisk domstolsprövning samt uppmanar Kubas regering att snarast möjliggöra för ett FN-sändebud för mänskliga rättigheter att besöka ön för att kunna rapportera om situationen för grundläggande fri- och rättigheter på Kuba.

| 56. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till rådet att fullt ut stödja tillämpningen av de resolutioner som EU tagit initiativet till i FN:s kommission om de mänskliga rättigheterna och att ta vederbörlig hänsyn till rekommendationerna från FN:s särskilda rapportör samt parlamentets resolutioner i EU:s politiska dialoger och människorättsdialoger med berörda länder. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till rådet att fullt ut stödja tillämpningen av de resolutioner som EU tagit initiativet till i FN:s kommission om de mänskliga rättigheterna och att ta vederbörlig hänsyn till rekommendationerna från FN:s särskilda rapportör samt parlamentets resolutioner i EU:s politiska dialoger och människorättsdialoger med berörda länder.

| 57. | Europaparlamentet beslutar att genomföra en årlig diskussion med rådet och kommissionen för att utvärdera resultatet av FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna och den roll som EU har spelat i FN:s kommission. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet beslutar att genomföra en årlig diskussion med rådet och kommissionen för att utvärdera resultatet av FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna och den roll som EU har spelat i FN:s kommission.

| 58. | Europaparlamentet rekommenderar att man i nära samarbete med rådet skall försöka upprätta arrangemang för att göra det möjligt för Europaparlamentets talman att göra ett policyuttalande för Europaparlamentets räkning vid de årliga sammanträdena i FN-kommissionen för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet rekommenderar att man i nära samarbete med rådet skall försöka upprätta arrangemang för att göra det möjligt för Europaparlamentets talman att göra ett policyuttalande för Europaparlamentets räkning vid de årliga sammanträdena i FN-kommissionen för mänskliga rättigheter.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar talmanskonferensen att överväga att ha en ständig representation på administrativ nivå i Genève under de perioder då FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna sammanträder. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar talmanskonferensen att överväga att ha en ständig representation på administrativ nivå i Genève under de perioder då FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna sammanträder.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillsammans med FN:s medlemsstater verka för en ökning av de ekonomiska resurser som ställs till förfogande för kansliet för FN:s kommissarie för de mänskliga rättigheterna från FN:s allmänna budget, inte minst med tanke på de nya åtagandena i Irak. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillsammans med FN:s medlemsstater verka för en ökning av de ekonomiska resurser som ställs till förfogande för kansliet för FN:s kommissarie för de mänskliga rättigheterna från FN:s allmänna budget, inte minst med tanke på de nya åtagandena i Irak.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar till förstärkt samråd, samarbete och samordning mellan EU och FN, framför allt mellan människorättskommissarien, OSSE och Europarådet när det gäller att formulera en policy samt utarbeta program och förslag. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uppmanar till förstärkt samråd, samarbete och samordning mellan EU och FN, framför allt mellan människorättskommissarien, OSSE och Europarådet när det gäller att formulera en policy samt utarbeta program och förslag.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen, rådet och medlemsstaterna att stödja initiativ för att främja och förstärka kampen mot kastväsendet inom alla relevanta FN-forum, framför allt FN:s människorättsorgan, ILO och Världsbanken, och att verka för att det tillsätts en särskild rapportör för kastdiskriminering. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen, rådet och medlemsstaterna att stödja initiativ för att främja och förstärka kampen mot kastväsendet inom alla relevanta FN-forum, framför allt FN:s människorättsorgan, ILO och Världsbanken, och att verka för att det tillsätts en särskild rapportör för kastdiskriminering.

Effektiviteten i EU:s politik för mänskliga rättigheter

| 63. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att se över och bättre samordna all pågående verksamhet som syftar till integrering av vissa frågor inom EU, genom att komma överens om en klar definition av och metod för denna integrering och ta fasta på lärdomar som gjorts inom andra sektorer, internationella organisationer och länder. Medlemsstaterna uppmanas sätta människorättsfrågorna i fokus i sina förbindelser med tredje land och att dela erfarenheter och samverka med andra medlemsstater och EU-institutionerna. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att se över och bättre samordna all pågående verksamhet som syftar till integrering av vissa frågor inom EU, genom att komma överens om en klar definition av och metod för denna integrering och ta fasta på lärdomar som gjorts inom andra sektorer, internationella organisationer och länder. Medlemsstaterna uppmanas sätta människorättsfrågorna i fokus i sina förbindelser med tredje land och att dela erfarenheter och samverka med andra medlemsstater och EU-institutionerna.

| 64. | Europaparlamentet konstaterar att rådets och kommissionens nya strategi för årsvis planering syftar till en större grad av samstämmighet, i huvudsak genom en utökad samordning på interinstitutionell nivå och mellan på varandra följande ordförandeskap. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet konstaterar att rådets och kommissionens nya strategi för årsvis planering syftar till en större grad av samstämmighet, i huvudsak genom en utökad samordning på interinstitutionell nivå och mellan på varandra följande ordförandeskap.

| 65. | Europaparlamentet bekräftar sin ståndpunkt att institutionerna borde definiera årliga prioriteringar och politiska åtgärder i en konstruktiv dialog för att ytterligare förstärka unionens integrerade politiska planeringsprocess. Europaparlamentet uppmanar därför rådet att inkludera parlamentet i dialogen kring sitt arbetsprogram för 2004. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet bekräftar sin ståndpunkt att institutionerna borde definiera årliga prioriteringar och politiska åtgärder i en konstruktiv dialog för att ytterligare förstärka unionens integrerade politiska planeringsprocess. Europaparlamentet uppmanar därför rådet att inkludera parlamentet i dialogen kring sitt arbetsprogram för 2004.

| 66. | Europaparlamentet beslutar att genomföra en årlig diskussion med rådet och kommissionen om ”riktlinjer för de mänskliga rättigheterna i samband med EU:s yttre verksamhet” för att bidra till rådets vägledande diskussion om externa politiska prioriteringar och till diskussionerna om hur EU:s insatser på detta område skall kunna förbättras. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet beslutar att genomföra en årlig diskussion med rådet och kommissionen om ”riktlinjer för de mänskliga rättigheterna i samband med EU:s yttre verksamhet” för att bidra till rådets vägledande diskussion om externa politiska prioriteringar och till diskussionerna om hur EU:s insatser på detta område skall kunna förbättras.

| 67. | Europaparlamentet beklagar att varken rådets arbetsplanering för 2003 eller ordförandeskapens planeringar innehåller någon specifik agenda för de mänskliga rättigheterna i något enskilt land eller i någon enskild region. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet beklagar att varken rådets arbetsplanering för 2003 eller ordförandeskapens planeringar innehåller någon specifik agenda för de mänskliga rättigheterna i något enskilt land eller i någon enskild region.

| 68. | Europaparlamentet understryker att bristen på samband mellan de olika ordförandeskapens skilda politiska dagordningar endast kan undvikas och att ett konsekvent agerande endast kan garanteras om planeringen av EU:s policy när det gäller mänskliga rättigheter och demokratisering grundas på en långsiktig planering med tydligt angivna mål och åtgärder för genomförandet. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet understryker att bristen på samband mellan de olika ordförandeskapens skilda politiska dagordningar endast kan undvikas och att ett konsekvent agerande endast kan garanteras om planeringen av EU:s policy när det gäller mänskliga rättigheter och demokratisering grundas på en långsiktig planering med tydligt angivna mål och åtgärder för genomförandet.

| 69. | Europaparlamentet rekommenderar att frågor som gäller de mänskliga rättigheterna och demokrati skall tas upp som en fast punkt på föredragningslistan för sammanträden med rådet (utrikesfrågor). |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet rekommenderar att frågor som gäller de mänskliga rättigheterna och demokrati skall tas upp som en fast punkt på föredragningslistan för sammanträden med rådet (utrikesfrågor).

| 70. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare stärka integreringen av frågor som gäller mänskliga rättigheter och demokratisering i landstrategidokumenten, i syfte att garantera att alla externa samarbetsprogram tar hänsyn till prioriteringarna på området för mänskliga rättigheter för tredje land, så att de utgör ett effektivt komplement till resurserna för människorättsprojekt enligt Europeiska initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare stärka integreringen av frågor som gäller mänskliga rättigheter och demokratisering i landstrategidokumenten, i syfte att garantera att alla externa samarbetsprogram tar hänsyn till prioriteringarna på området för mänskliga rättigheter för tredje land, så att de utgör ett effektivt komplement till resurserna för människorättsprojekt enligt Europeiska initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter.

| 71. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att införa en systematisk utvärdering av de mänskliga rättigheternas effekter i samband med policyformulering och när det gäller genomförandet av externa bidragsprogram. Europaparlamentet understryker att en ”utvärdering av effekterna av en hållbar utveckling” redan genomförs i samband med EU:s handelspolitik. Europaparlamentet understryker att utvärderingen i alla avseenden måste överensstämma med EU:s riktlinjer när det gäller dödsstraff och tortyr. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att införa en systematisk utvärdering av de mänskliga rättigheternas effekter i samband med policyformulering och när det gäller genomförandet av externa bidragsprogram. Europaparlamentet understryker att en ”utvärdering av effekterna av en hållbar utveckling” redan genomförs i samband med EU:s handelspolitik. Europaparlamentet understryker att utvärderingen i alla avseenden måste överensstämma med EU:s riktlinjer när det gäller dödsstraff och tortyr.

| 72. | Europaparlamentet uppmanar ordförandeskapet och kommissionen att främja upprättandet av ett ”europeiskt nätverk för mänskliga rättigheter och demokrati i samband med yttre förbindelser” som skall byggas upp tillsammans med direktoraten för mänskliga rättigheter vid medlemsstaternas och kandidatländernas utrikesministerier och deras nationella människorättsinstitut, EU:s sändebud i tredje land, Europeiska kommissionens externa enheter, de relevanta organen inom rådet och Europaparlamentet, regionala och internationella organisationer såsom FN, Europarådet, OSSE/ODIHR samt internationella icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet uppmanar ordförandeskapet och kommissionen att främja upprättandet av ett ”europeiskt nätverk för mänskliga rättigheter och demokrati i samband med yttre förbindelser” som skall byggas upp tillsammans med direktoraten för mänskliga rättigheter vid medlemsstaternas och kandidatländernas utrikesministerier och deras nationella människorättsinstitut, EU:s sändebud i tredje land, Europeiska kommissionens externa enheter, de relevanta organen inom rådet och Europaparlamentet, regionala och internationella organisationer såsom FN, Europarådet, OSSE/ODIHR samt internationella icke-statliga organisationer.

| 73. | Europaparlamentet anser att nätverkets huvudmål bör vara att öka kunskaperna om de mänskliga rättigheterna på nationell och interinstitutionell nivå, att bidra till utveckling och genomförande av EU:s politik på området för mänskliga rättigheter, att stärka öppenhet och utbyte av information på området och att förstärka kopplingarna mellan samverkande enheter. Europaparlamentet rekommenderar att nätverket samverkar genom utbyte av direktinformation via en särskild webbplats som skall inrättas och genom seminarier som organiseras kring aktuella frågor. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet anser att nätverkets huvudmål bör vara att öka kunskaperna om de mänskliga rättigheterna på nationell och interinstitutionell nivå, att bidra till utveckling och genomförande av EU:s politik på området för mänskliga rättigheter, att stärka öppenhet och utbyte av information på området och att förstärka kopplingarna mellan samverkande enheter. Europaparlamentet rekommenderar att nätverket samverkar genom utbyte av direktinformation via en särskild webbplats som skall inrättas och genom seminarier som organiseras kring aktuella frågor.

| 74. | Europaparlamentet understryker behovet av särskild utbildning i frågor som gäller de mänskliga rättigheterna för diplomater som tjänstgör i kommissionens externa enheter och i EU:s delegationer. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet understryker behovet av särskild utbildning i frågor som gäller de mänskliga rättigheterna för diplomater som tjänstgör i kommissionens externa enheter och i EU:s delegationer.

Europaparlamentets samverkan med rådet

| 75. | Europaparlamentet upprepar sin fasta övertygelse att rådets samverkan med Europaparlamentet i frågor som gäller de mänskliga rättigheterna är långt ifrån tillfredsställande. Europaparlamentet uppmanar rådet att kraftigt förbättra sin information till Europaparlamentet om de politiska åtgärder som vidtagits avseende mänskliga rättigheter och att svara mer positivt på parlamentets ståndpunkter och uttalanden, särskilt de som uttrycks i brådskande resolutioner, så att Europaparlamentet kan bidra mer effektivt till tillämpningen av EU:s politik på området för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet upprepar sin fasta övertygelse att rådets samverkan med Europaparlamentet i frågor som gäller de mänskliga rättigheterna är långt ifrån tillfredsställande. Europaparlamentet uppmanar rådet att kraftigt förbättra sin information till Europaparlamentet om de politiska åtgärder som vidtagits avseende mänskliga rättigheter och att svara mer positivt på parlamentets ståndpunkter och uttalanden, särskilt de som uttrycks i brådskande resolutioner, så att Europaparlamentet kan bidra mer effektivt till tillämpningen av EU:s politik på området för mänskliga rättigheter.

| 76. | Europaparlamentet förväntar sig stora framsteg när det gäller dialogen med rådet efter rådets slutsatser från december 2002. Europaparlamentet uppmanar rådet att agera i enlighet med dess avsikt att verka för en större grad av samverkan med Europaparlamentets utskott för utrikesfrågor, att utarbeta tydligare synpunkter på parlamentets årliga betänkande om de mänskliga rättigheterna samt dess resolutioner om olika frågor som rör mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet förväntar sig stora framsteg när det gäller dialogen med rådet efter rådets slutsatser från december 2002. Europaparlamentet uppmanar rådet att agera i enlighet med dess avsikt att verka för en större grad av samverkan med Europaparlamentets utskott för utrikesfrågor, att utarbeta tydligare synpunkter på parlamentets årliga betänkande om de mänskliga rättigheterna samt dess resolutioner om olika frågor som rör mänskliga rättigheter.

| 77. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till rådet att uttömmande redovisa sina synpunkter på Europaparlamentets årliga betänkande om de mänskliga rättigheterna inom ramen för EU:s årsrapport och i form av ett skriftligt uppföljningsdokument som en tidig reaktion efter antagandet av Europaparlamentets betänkande. Europaparlamentet förväntar sig att rådets reaktioner skall ge en klar indikation om huruvida det har för avsikt att genomföra Europaparlamentets förslag eller inte, och om inte, i så fall av vilken anledning. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till rådet att uttömmande redovisa sina synpunkter på Europaparlamentets årliga betänkande om de mänskliga rättigheterna inom ramen för EU:s årsrapport och i form av ett skriftligt uppföljningsdokument som en tidig reaktion efter antagandet av Europaparlamentets betänkande. Europaparlamentet förväntar sig att rådets reaktioner skall ge en klar indikation om huruvida det har för avsikt att genomföra Europaparlamentets förslag eller inte, och om inte, i så fall av vilken anledning.

| 78. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till rådet och kommissionen att förbättra strukturen för EU:s årsrapport. Europaparlamentet insisterar på att rapporten borde innehålla en analys av effekterna av EU:s åtgärder och en utvärdering av i vilken mån klausulerna om de mänskliga rättigheterna i avtalen med tredje land har efterlevts. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till rådet och kommissionen att förbättra strukturen för EU:s årsrapport. Europaparlamentet insisterar på att rapporten borde innehålla en analys av effekterna av EU:s åtgärder och en utvärdering av i vilken mån klausulerna om de mänskliga rättigheterna i avtalen med tredje land har efterlevts.

| 79. | Europaparlamentet uppmanar rådet att rapportera, på ministernivå och minst en gång under varje ordförandeskap, till parlamentets utskott med ansvar för uppföljningen av Europaparlamentets resolutioner, framför allt när det gäller resolutioner om fall av brott mot de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatens principer. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet uppmanar rådet att rapportera, på ministernivå och minst en gång under varje ordförandeskap, till parlamentets utskott med ansvar för uppföljningen av Europaparlamentets resolutioner, framför allt när det gäller resolutioner om fall av brott mot de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatens principer.

| 80. | Europaparlamentet insisterar på att rådets rapporter också skall innehålla en utvärdering av människorättsdialogerna och de frågor som diskuterats under den politiska dialogen, med tonvikten på mänskliga rättigheter inom ramen för associerings- och samarbetsrådets sammanträden, EU:s toppmöten med tredje land och EU:s ståndpunkt i FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna och i FN:s generalförsamling. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet insisterar på att rådets rapporter också skall innehålla en utvärdering av människorättsdialogerna och de frågor som diskuterats under den politiska dialogen, med tonvikten på mänskliga rättigheter inom ramen för associerings- och samarbetsrådets sammanträden, EU:s toppmöten med tredje land och EU:s ståndpunkt i FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna och i FN:s generalförsamling.

| 81. | Europaparlamentet uppmanar rådet att se till att ordföranden för rådets arbetsgrupp om de mänskliga rättigheterna (COHOM) kan delta i sammanträden med parlamentets ansvariga utskott. Europaparlamentet förväntar sig att rådets företrädare skall vara beredd att omgående besvara frågor från ledamöterna om brådskande ärenden. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet uppmanar rådet att se till att ordföranden för rådets arbetsgrupp om de mänskliga rättigheterna (COHOM) kan delta i sammanträden med parlamentets ansvariga utskott. Europaparlamentet förväntar sig att rådets företrädare skall vara beredd att omgående besvara frågor från ledamöterna om brådskande ärenden.

| 82. | Europaparlamentet uppmanar rådet att arrangera regelbundna ad hoc-sammanträden med COHOM och föredraganden för Europaparlamentets årliga betänkande om de mänskliga rättigheterna, vilket redan skett i juni 2003, samt med parlamentsledamöterna, framför allt med tanke på förberedelserna inför det årliga sammanträdet med FN:s kommission om de mänskliga rättigheterna, i samband med framläggandet av ordförandeskapets program för externa förbindelser och mänskliga rättigheter, samt i form av avrapporteringar om resultatet från sammanträdena med COHOM. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet uppmanar rådet att arrangera regelbundna ad hoc-sammanträden med COHOM och föredraganden för Europaparlamentets årliga betänkande om de mänskliga rättigheterna, vilket redan skett i juni 2003, samt med parlamentsledamöterna, framför allt med tanke på förberedelserna inför det årliga sammanträdet med FN:s kommission om de mänskliga rättigheterna, i samband med framläggandet av ordförandeskapets program för externa förbindelser och mänskliga rättigheter, samt i form av avrapporteringar om resultatet från sammanträdena med COHOM.

| 83. | Europaparlamentet understryker behovet av att förstärka arbetsrelationerna när det gäller mänskliga rättigheter mellan rådets generalsekretariat, kommissionen och sekretariaten inom dess egna ansvariga utskott, för att förbättra informationen och de proaktiva initiativen från parlamentsledamöterna inom detta område. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet understryker behovet av att förstärka arbetsrelationerna när det gäller mänskliga rättigheter mellan rådets generalsekretariat, kommissionen och sekretariaten inom dess egna ansvariga utskott, för att förbättra informationen och de proaktiva initiativen från parlamentsledamöterna inom detta område.

| 84. | Europaparlamentet insisterar på att rådet granskar sina rutiner för att garantera att tidsfristerna för skriftliga svar på parlamentsledamöternas frågor respekteras. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet insisterar på att rådet granskar sina rutiner för att garantera att tidsfristerna för skriftliga svar på parlamentsledamöternas frågor respekteras.

| 85. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att se till att berörda parlamentsutskott regelbundet får tillgång till tidsplanerna för kommissionsledamöterna och ordförandeskapets företrädare, liksom till tidsplaneringen för kommande politiska dialoger, så att parlamentet ges möjlighet att ge rådet och kommissionen rekommendationer. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att se till att berörda parlamentsutskott regelbundet får tillgång till tidsplanerna för kommissionsledamöterna och ordförandeskapets företrädare, liksom till tidsplaneringen för kommande politiska dialoger, så att parlamentet ges möjlighet att ge rådet och kommissionen rekommendationer.

Europaparlamentets åtgärder inom området mänskliga rättigheter och demokrati

| 86. | Europaparlamentet understryker, som en prioriterad fråga, att dess egen struktur och dess egna arbetsmetoder borde förbättras för att garantera den nödvändiga systematiska uppföljningen av parlamentets åtgärder på området för mänskliga rättigheter, med särskild uppmärksamhet på de individuella fall som tas upp, och för att ge ökat stöd åt ledamöternas initiativ. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet understryker, som en prioriterad fråga, att dess egen struktur och dess egna arbetsmetoder borde förbättras för att garantera den nödvändiga systematiska uppföljningen av parlamentets åtgärder på området för mänskliga rättigheter, med särskild uppmärksamhet på de individuella fall som tas upp, och för att ge ökat stöd åt ledamöternas initiativ.

| 87. | Europaparlamentet understryker i detta sammanhang det uppenbara behovet av att förstärka sin administrativa kapacitet på området för mänskliga rättigheter, som för tillfället är klart otillräcklig. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet understryker i detta sammanhang det uppenbara behovet av att förstärka sin administrativa kapacitet på området för mänskliga rättigheter, som för tillfället är klart otillräcklig.

| 88. | Europaparlamentet rekommenderar starkt en integrering av de mänskliga rättigheterna i all dess verksamhet som avser externa förbindelser, och att parlamentets aktiviteter för mänskliga rättigheter görs synligare. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet rekommenderar starkt en integrering av de mänskliga rättigheterna i all dess verksamhet som avser externa förbindelser, och att parlamentets aktiviteter för mänskliga rättigheter görs synligare.

| 89. | Europaparlamentet anser att det borde utnyttja samtliga parlamentets resurser betydligt mer, inte bara för att diskutera frågor i samband med EU:s politik på området för mänskliga rättigheter, utan också för att ge systematisk information om uppföljningen av Europaparlamentets rekommendationer, framför allt muntliga frågor under frågestunden, som också skall äga rum i utskottet. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet anser att det borde utnyttja samtliga parlamentets resurser betydligt mer, inte bara för att diskutera frågor i samband med EU:s politik på området för mänskliga rättigheter, utan också för att ge systematisk information om uppföljningen av Europaparlamentets rekommendationer, framför allt muntliga frågor under frågestunden, som också skall äga rum i utskottet.

| 90. | Europaparlamentet rekommenderar de ansvariga utskotten att oftare tillämpa den nya artikeln i arbetsordningen (104 a) som ger ytterligare tillfällen att diskutera kränkningar av de mänskliga rättigheterna på utskottsnivå. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet rekommenderar de ansvariga utskotten att oftare tillämpa den nya artikeln i arbetsordningen (104 a) som ger ytterligare tillfällen att diskutera kränkningar av de mänskliga rättigheterna på utskottsnivå.

| 91. | Europaparlamentet understryker att möten med parlamentsledamöter och företrädare för det civila samhället från tredje land som har undertecknat klausulen om de mänskliga rättigheterna borde kunna bidra till att parlamentets övervakning av den konkreta tillämpningen av klausulen blir effektivare. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet understryker att möten med parlamentsledamöter och företrädare för det civila samhället från tredje land som har undertecknat klausulen om de mänskliga rättigheterna borde kunna bidra till att parlamentets övervakning av den konkreta tillämpningen av klausulen blir effektivare.

| 92. | Europaparlamentet understryker att offentliga utfrågningar med företrädare för det civila samhället från tredje land, och framför allt med människorättsförsvarare, systematiskt borde organiseras inom ramen för Europaparlamentets samtyckesförfarande i samband med avtal. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet understryker att offentliga utfrågningar med företrädare för det civila samhället från tredje land, och framför allt med människorättsförsvarare, systematiskt borde organiseras inom ramen för Europaparlamentets samtyckesförfarande i samband med avtal.

| 93. | Europaparlamentet anser att dess delegationsordförandekonferens borde komma överens om riktlinjer för att ta upp frågor om mänskliga rättigheter i samband med möten med parlamentsledamöter från tredje land. Europaparlamentet rekommenderar framför allt att de mänskliga rättigheterna skall diskuteras systematiskt, att individuella fall skall tas upp och att regelbundna diskussioner med icke-statliga organ skall genomföras. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet anser att dess delegationsordförandekonferens borde komma överens om riktlinjer för att ta upp frågor om mänskliga rättigheter i samband med möten med parlamentsledamöter från tredje land. Europaparlamentet rekommenderar framför allt att de mänskliga rättigheterna skall diskuteras systematiskt, att individuella fall skall tas upp och att regelbundna diskussioner med icke-statliga organ skall genomföras.

| 94. | Europaparlamentet rekommenderar att det upprättas ett utskott för de mänskliga rättigheterna och demokrati under den kommande gemensamma parlamentariska Europa-Medelhavsförsamlingen för att medge en mer strukturerad dialog om mänskliga rättigheter och demokrati, vilket kan bidra till att förstärka den kulturella medvetenheten och öka effektiviteten för partnerskapet mellan Europa och Medelhavsregionen inom detta område. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet rekommenderar att det upprättas ett utskott för de mänskliga rättigheterna och demokrati under den kommande gemensamma parlamentariska Europa-Medelhavsförsamlingen för att medge en mer strukturerad dialog om mänskliga rättigheter och demokrati, vilket kan bidra till att förstärka den kulturella medvetenheten och öka effektiviteten för partnerskapet mellan Europa och Medelhavsregionen inom detta område.

| 95. | Europaparlamentet beslutar att stärka och systematiskt bygga upp kontakterna med tidigare vinnare av Sacharovpriset för att garantera att dessa personer skyddas i egenskap av pristagare och övervaka situationen vad gäller mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i deras respektive länder. Dessutom uppmanar parlamentet till fortsatt stöd till de tidigare vinnare av Sacharovpriset som är förtryckta i sina länder, bl.a. Leyla Zana och Aung San Suu Kyi. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet beslutar att stärka och systematiskt bygga upp kontakterna med tidigare vinnare av Sacharovpriset för att garantera att dessa personer skyddas i egenskap av pristagare och övervaka situationen vad gäller mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i deras respektive länder. Dessutom uppmanar parlamentet till fortsatt stöd till de tidigare vinnare av Sacharovpriset som är förtryckta i sina länder, bl.a. Leyla Zana och Aung San Suu Kyi.

| 96. | Europaparlamentet begär att de burmesiska myndigheterna omedelbart friger Aung San Suu Kyi, ledare för Nationella förbundet för demokrati. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet begär att de burmesiska myndigheterna omedelbart friger Aung San Suu Kyi, ledare för Nationella förbundet för demokrati.

| 97. | Europaparlamentet uttrycker sin föresats att engagera sig mer i demokratiseringsprocessen i tredje land. Europaparlamentet rekommenderar därför att dess parlamentsledamöter deltar i EU-finansierade projekt för utbildning av parlamentariker från tredje land, eventuellt i samarbete med Europarådet, som ett stöd för demokratin och för att göra det möjligt för dem att bidra med sina expertkunskaper och utbyta bästa praxis. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet uttrycker sin föresats att engagera sig mer i demokratiseringsprocessen i tredje land. Europaparlamentet rekommenderar därför att dess parlamentsledamöter deltar i EU-finansierade projekt för utbildning av parlamentariker från tredje land, eventuellt i samarbete med Europarådet, som ett stöd för demokratin och för att göra det möjligt för dem att bidra med sina expertkunskaper och utbyta bästa praxis.

| 98. | Europaparlamentet beslutar att förbättra granskningen på utskottssekretariatsnivå av de frågor som lämnas in för skriftliga svar. Europaparlamentet anser att svar som gäller de mänskliga rättigheterna och demokrati borde offentliggöras online. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet beslutar att förbättra granskningen på utskottssekretariatsnivå av de frågor som lämnas in för skriftliga svar. Europaparlamentet anser att svar som gäller de mänskliga rättigheterna och demokrati borde offentliggöras online.

| 99. | Europaparlamentet överväger att återinrätta ett utskott för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet överväger att återinrätta ett utskott för mänskliga rättigheter.

Öppenhet mot det civila samhället

| 100. | Europaparlamentet anser att de som försvarar de mänskliga rättigheterna, framför allt de personer som verkar i tredje land, blir mer uppmuntrade i sitt engagemang om EU öppet och uttryckligen förespråkar förbättringar vad gäller de mänskliga rättigheterna i tredje land inom ramen för den politiska dialogen. |
| --- | --- |

100.

Europaparlamentet anser att de som försvarar de mänskliga rättigheterna, framför allt de personer som verkar i tredje land, blir mer uppmuntrade i sitt engagemang om EU öppet och uttryckligen förespråkar förbättringar vad gäller de mänskliga rättigheterna i tredje land inom ramen för den politiska dialogen.

| 101. | Europaparlamentet uppmanar kraftfullt EU att stödja de människorättsaktivister som vittnat inför institutionerna efter att de återvänt till sina ursprungsländer, och att vidta åtgärder för att säkerställa att de inte utsätts för fler repressalier och trakasserier. |
| --- | --- |

101.

Europaparlamentet uppmanar kraftfullt EU att stödja de människorättsaktivister som vittnat inför institutionerna efter att de återvänt till sina ursprungsländer, och att vidta åtgärder för att säkerställa att de inte utsätts för fler repressalier och trakasserier.

| 102. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att i sina politiska dialoger med tredje land understryka den viktiga roll som människorättsförkämparna spelar samt deras behov av skydd, eftersom deras mänskliga rättigheter i allt högre grad kränks, bl.a. på grund av regeringarnas terroristbekämpningsåtgärder som ofta begränsar yttrandefriheten och rörelsefriheten för människorättsaktivisterna i orimligt hög grad i förhållande till den legitimitet deras arbete har. |
| --- | --- |

102.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att i sina politiska dialoger med tredje land understryka den viktiga roll som människorättsförkämparna spelar samt deras behov av skydd, eftersom deras mänskliga rättigheter i allt högre grad kränks, bl.a. på grund av regeringarnas terroristbekämpningsåtgärder som ofta begränsar yttrandefriheten och rörelsefriheten för människorättsaktivisterna i orimligt hög grad i förhållande till den legitimitet deras arbete har.

| 103. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att vidta åtgärder för att journalisters fysiska integritet och absoluta oberoende skall tryggas då de utför sitt arbete. |
| --- | --- |

103.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att vidta åtgärder för att journalisters fysiska integritet och absoluta oberoende skall tryggas då de utför sitt arbete.

| 104. | Europaparlamentet uppmanar ordförandeskapet att regelbundet samråda med och informera ickestatliga organisationer som är aktiva på området för mänskliga rättigheter om sina aktiviteter för att garantera att den öppenhet som uppnåddes under det danska ordförandeskapet fortsätter. |
| --- | --- |

104.

Europaparlamentet uppmanar ordförandeskapet att regelbundet samråda med och informera ickestatliga organisationer som är aktiva på området för mänskliga rättigheter om sina aktiviteter för att garantera att den öppenhet som uppnåddes under det danska ordförandeskapet fortsätter.

| 105. | Europaparlamentet uppmanar framför allt rådet att ställa heltäckande och snabb information till förfogande online, inklusive föredragningslistor och resultat från COHOM-sammanträden, människorättsdialoger och politiska dialoger samt politiska beslut som gäller mänskliga rättigheter och deras genomförande i tredje land. |
| --- | --- |

105.

Europaparlamentet uppmanar framför allt rådet att ställa heltäckande och snabb information till förfogande online, inklusive föredragningslistor och resultat från COHOM-sammanträden, människorättsdialoger och politiska dialoger samt politiska beslut som gäller mänskliga rättigheter och deras genomförande i tredje land.

| 106. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att förbättra sina respektive webbplatser så att de bättre återspeglar deras respektive behörigheter i samband med GUSP och gemensamma åtgärder. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att strukturera sin webbplats på ett bättre sätt för att underlätta tillgängligheten för olika aktörer, framför allt vad gäller projektfinansiering. |
| --- | --- |

106.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att förbättra sina respektive webbplatser så att de bättre återspeglar deras respektive behörigheter i samband med GUSP och gemensamma åtgärder. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att strukturera sin webbplats på ett bättre sätt för att underlätta tillgängligheten för olika aktörer, framför allt vad gäller projektfinansiering.

| 107. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta att informera lokala icke-statliga organisationer i tredje land om EU:s politik på området för mänskliga rättigheter, i enlighet med det meddelande som kommissionen nyligen lagt fram till rådet, Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén om icke-statliga aktörers deltagande i Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik (KOM(2002) 598), och att regelbundet bjuda in dem att rapportera i EU:s delegationer och undersökningsgrupper om situationen i det aktuella landet för att stärka utvärderingen av resultaten inom området för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

107.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta att informera lokala icke-statliga organisationer i tredje land om EU:s politik på området för mänskliga rättigheter, i enlighet med det meddelande som kommissionen nyligen lagt fram till rådet, Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén om icke-statliga aktörers deltagande i Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik (KOM(2002) 598), och att regelbundet bjuda in dem att rapportera i EU:s delegationer och undersökningsgrupper om situationen i det aktuella landet för att stärka utvärderingen av resultaten inom området för mänskliga rättigheter.

| 108. | Europaparlamentet understryker behovet av att bjuda in företrädare från tredje land för deltagande i EU:s forum för de mänskliga rättigheterna och att utvidga urvalet av experter till att även omfatta handel och utveckling. |
| --- | --- |

108.

Europaparlamentet understryker behovet av att bjuda in företrädare från tredje land för deltagande i EU:s forum för de mänskliga rättigheterna och att utvidga urvalet av experter till att även omfatta handel och utveckling.

| 109. | Europaparlamentet understryker än en gång att information om EU:s roll i världen, som har valts ut som en prioriterad fråga i Europeiska unionens nya informations- och kommunikationsstrategi, bör lyfta fram EU:s politik på området för mänskliga rättigheter i syfte att öka medvetenheten. |
| --- | --- |

109.

Europaparlamentet understryker än en gång att information om EU:s roll i världen, som har valts ut som en prioriterad fråga i Europeiska unionens nya informations- och kommunikationsstrategi, bör lyfta fram EU:s politik på området för mänskliga rättigheter i syfte att öka medvetenheten.

Europeiskt initiativ för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDHR)

| 110. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast samråda med parlamentet när det gäller uppdateringen av planeringsdokumentet för EIDHR:s finansiering under 2004. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tidigt inleda en dialog med Europaparlamentet mot bakgrund av den kommande granskningen av förordningarna om de mänskliga rättigheterna som löper ut under 2004. |
| --- | --- |

110.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast samråda med parlamentet när det gäller uppdateringen av planeringsdokumentet för EIDHR:s finansiering under 2004. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tidigt inleda en dialog med Europaparlamentet mot bakgrund av den kommande granskningen av förordningarna om de mänskliga rättigheterna som löper ut under 2004.

| 111. | Europaparlamentet konstaterar att antagandet av kommissionens uppdaterade prioriteringar för EIDHR:s finansiering (i november) och antagandet av EU:s budget (i december) för det kommande budgetåret, skapar en tidslucka som hindrar kommissionen från att ta fullständig hänsyn till Europaparlamentets synpunkter avseende budgeten. Europaparlamentet beslutar att diskutera denna fråga med kommissionen för att komma fram till en lösning på denna fråga. |
| --- | --- |

111.

Europaparlamentet konstaterar att antagandet av kommissionens uppdaterade prioriteringar för EIDHR:s finansiering (i november) och antagandet av EU:s budget (i december) för det kommande budgetåret, skapar en tidslucka som hindrar kommissionen från att ta fullständig hänsyn till Europaparlamentets synpunkter avseende budgeten. Europaparlamentet beslutar att diskutera denna fråga med kommissionen för att komma fram till en lösning på denna fråga.

| 112. | Vidare beklagar parlamentet kommissionens återkommande försök att minska anslagen till artikel 19 04 03 (”Utveckling och befästande av demokratin och rättsstaten — Respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter”, tidigare B7-7010) i sitt preliminära förslag till budget, och upprepar sitt stöd till den viktiga verksamhet som finansieras genom denna budgetkategori. |
| --- | --- |

112.

Vidare beklagar parlamentet kommissionens återkommande försök att minska anslagen till artikel 19 04 03 (”Utveckling och befästande av demokratin och rättsstaten — Respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter”, tidigare B7-7010) i sitt preliminära förslag till budget, och upprepar sitt stöd till den viktiga verksamhet som finansieras genom denna budgetkategori.

| 113. | Europaparlamentet konstaterar att den senaste rapporten om genomförandet av EIDHR-projekt är från 2000. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra dessa rapporter varje år, eftersom de är nyttiga utvärderingsinstrument. |
| --- | --- |

113.

Europaparlamentet konstaterar att den senaste rapporten om genomförandet av EIDHR-projekt är från 2000. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra dessa rapporter varje år, eftersom de är nyttiga utvärderingsinstrument.

| 114. | Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att prioritera respekten av religionsfriheten i unionens förbindelser med tredje land och att, om denna frihet kränks, föreskriva sanktioner av det slag som sedan 1998 föreskrivs i den amerikanska lagen om religionsfrihet i världen (International Religious Freedom Act, Public Law 105-292/105th Congress). |
| --- | --- |

114.

Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att prioritera respekten av religionsfriheten i unionens förbindelser med tredje land och att, om denna frihet kränks, föreskriva sanktioner av det slag som sedan 1998 föreskrivs i den amerikanska lagen om religionsfrihet i världen (International Religious Freedom Act, Public Law 105-292/105th Congress).

| 115. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att vidareutveckla reformprocessen och förvaltningen av EIDHR och se till att det finns tillräckligt med kvalificerad personal för att säkra ett effektivt genomförande av EIDHR-programmen samt att få ett slut på förseningarna i genomförandet av 2001 och 2002 års mikroprojekt inom ramen för EIDHR. |
| --- | --- |

115.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att vidareutveckla reformprocessen och förvaltningen av EIDHR och se till att det finns tillräckligt med kvalificerad personal för att säkra ett effektivt genomförande av EIDHR-programmen samt att få ett slut på förseningarna i genomförandet av 2001 och 2002 års mikroprojekt inom ramen för EIDHR.

| 116. | Europaparlamentet förespråkar sitt deltagande i de regionala arbetsgrupper som organiseras av kommissionen om EIDHR-finansierade projekt och om utvärderingen av deras resultat. |
| --- | --- |

116.

Europaparlamentet förespråkar sitt deltagande i de regionala arbetsgrupper som organiseras av kommissionen om EIDHR-finansierade projekt och om utvärderingen av deras resultat.

| 117. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samband med utarbetandet av nationella vägledande program intensifiera samrådet med det civila samhället i det berörda landet om de åtgärder som föreslagits för att främja respekten för mänskliga rättigheter och demokrati och att stödja deltagandet av oberoende sammanslutningar när det gäller genomförandet av olika projekt. Dessutom uppmanas kommissionen att utöka de rättsliga bestämmelser om samråd med det civila samhället som redan ingår i Cotonouavtalet till att omfatta även andra länder och regioner i världen. |
| --- | --- |

117.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samband med utarbetandet av nationella vägledande program intensifiera samrådet med det civila samhället i det berörda landet om de åtgärder som föreslagits för att främja respekten för mänskliga rättigheter och demokrati och att stödja deltagandet av oberoende sammanslutningar när det gäller genomförandet av olika projekt. Dessutom uppmanas kommissionen att utöka de rättsliga bestämmelser om samråd med det civila samhället som redan ingår i Cotonouavtalet till att omfatta även andra länder och regioner i världen.

| 118. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom EIDHR-programmet ägna särskild uppmärksamhet åt kvinnor, barn, etniska och religiösa minoriteter och funktionshindrade personer samt effektivt övervaka samrådet med civila organisationer som företräder dessa utsatta gruppers intressen inom EIDHR-finansierade projekt. |
| --- | --- |

118.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom EIDHR-programmet ägna särskild uppmärksamhet åt kvinnor, barn, etniska och religiösa minoriteter och funktionshindrade personer samt effektivt övervaka samrådet med civila organisationer som företräder dessa utsatta gruppers intressen inom EIDHR-finansierade projekt.

| 119. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta med Iran bland fokusländerna för EIDHR-finansiering under 2004 för att hjälpa det civila samhället, oberoende medier och icke-statliga organisationer att stärka sin profil och spela en avgörande roll i demokratiseringen av det iranska samhället, samt att följa upp frågor som diskuterats i samband med människorättsdialogen. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att förbättra sin samordning i detta avseende. |
| --- | --- |

119.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta med Iran bland fokusländerna för EIDHR-finansiering under 2004 för att hjälpa det civila samhället, oberoende medier och icke-statliga organisationer att stärka sin profil och spela en avgörande roll i demokratiseringen av det iranska samhället, samt att följa upp frågor som diskuterats i samband med människorättsdialogen. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att förbättra sin samordning i detta avseende.

| 120. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bistå Ryssland med EIDHR-finansierade projekt för att utveckla Kaliningradregionen för att främja demokratins kvalitet, rättssamhällets principer och den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

120.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bistå Ryssland med EIDHR-finansierade projekt för att utveckla Kaliningradregionen för att främja demokratins kvalitet, rättssamhällets principer och den offentliga förvaltningen.

| 121. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att begära att den ryska regeringen sänker den höga skatt på över 30 procent av bidragen till människorättsprogram som finansieras av utländska stiftelser och organisationer, och som av uppenbara skäl bromsar genomförandet av denna typ av projekt. |
| --- | --- |

121.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att begära att den ryska regeringen sänker den höga skatt på över 30 procent av bidragen till människorättsprogram som finansieras av utländska stiftelser och organisationer, och som av uppenbara skäl bromsar genomförandet av denna typ av projekt.

| 122. | Europaparlamentet beklagar att kommissionens ökade ekonomiska stöd till förebyggande arbete mot tortyr har inneburit att medlen till organisationer som erbjuder tortyroffer konkret hjälp och rehabilitering har minskat. Parlamentet begär att kommissionen anslår en balanserad finansiering både till förebyggande arbete och till fortsatt stöd för rehabilitering av tortyroffer. |
| --- | --- |

122.

Europaparlamentet beklagar att kommissionens ökade ekonomiska stöd till förebyggande arbete mot tortyr har inneburit att medlen till organisationer som erbjuder tortyroffer konkret hjälp och rehabilitering har minskat. Parlamentet begär att kommissionen anslår en balanserad finansiering både till förebyggande arbete och till fortsatt stöd för rehabilitering av tortyroffer.

| 123. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fokusera på den sociala återintegrationen av fångar genom EIDHR-finansierade projekt. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ägna särskild uppmärksamhet åt situationen för de mest sårbara grupperna av intagna, såsom ungdomar, kvinnor, utländska medborgare, personer från etniska och religiösa minoriteter samt homosexuella och tortyroffer. |
| --- | --- |

123.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fokusera på den sociala återintegrationen av fångar genom EIDHR-finansierade projekt. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ägna särskild uppmärksamhet åt situationen för de mest sårbara grupperna av intagna, såsom ungdomar, kvinnor, utländska medborgare, personer från etniska och religiösa minoriteter samt homosexuella och tortyroffer.

Tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet

| 124. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att reagera kraftfullt i samband med allvarliga och ihållande kränkningar av tanke-, samvets- och religionsfriheten i tredje land genom att inta en tydlig hållning mot berörda regeringar och genom att undvika dubbla budskap. |
| --- | --- |

124.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att reagera kraftfullt i samband med allvarliga och ihållande kränkningar av tanke-, samvets- och religionsfriheten i tredje land genom att inta en tydlig hållning mot berörda regeringar och genom att undvika dubbla budskap.

| 125. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att systematiskt understryka betydelsen av att skydda de grundläggande friheterna religions- och trosfrihet samt friheten att inte bekänna sig till någon tro alls i diskussionerna i samband med den politiska dialogen, och att detta måste ske, inte bara genom att man skriver in de friheterna i konstitutionen eller i brottsbalken, utan genom att de tillämpas i praktiken. |
| --- | --- |

125.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att systematiskt understryka betydelsen av att skydda de grundläggande friheterna religions- och trosfrihet samt friheten att inte bekänna sig till någon tro alls i diskussionerna i samband med den politiska dialogen, och att detta måste ske, inte bara genom att man skriver in de friheterna i konstitutionen eller i brottsbalken, utan genom att de tillämpas i praktiken.

| 126. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att utarbeta riktlinjer för EU:s politik gentemot tredje land i samband med religionsfrihet och yttrandefrihet. |
| --- | --- |

126.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att utarbeta riktlinjer för EU:s politik gentemot tredje land i samband med religionsfrihet och yttrandefrihet.

| 127. | Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att om nödvändigt insistera på samvetsfriheten i sina kontakter med tredje länder och att uppmana regeringarna i dessa länder att respektera vägran att bära vapen från personer som arbetar i den offentliga sektorn, oberoende av om det rör sig om förvaltningen, sjukvården eller militären, samt i andra relevanta sektorer. |
| --- | --- |

127.

Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att om nödvändigt insistera på samvetsfriheten i sina kontakter med tredje länder och att uppmana regeringarna i dessa länder att respektera vägran att bära vapen från personer som arbetar i den offentliga sektorn, oberoende av om det rör sig om förvaltningen, sjukvården eller militären, samt i andra relevanta sektorer.

| 128. | Europaparlamentet fördömer alla former av statliga kränkningar av religionsfriheten, vilket är fallet då totalitära regimer undertrycker och försöker kontrollera religiös tro och religiös utövning, men även då diskriminerande lagstiftning eller politik används mot minoriteter och icke tillåtna religioner och då staten negligerar problemet med diskriminering eller förföljelser av minoriteter eller icke tillåtna religioner, och uppmanar de regeringarna att respektera internationella humanitära lagar och garantera tanke-, samvets- och religionsfriheten. |
| --- | --- |

128.

Europaparlamentet fördömer alla former av statliga kränkningar av religionsfriheten, vilket är fallet då totalitära regimer undertrycker och försöker kontrollera religiös tro och religiös utövning, men även då diskriminerande lagstiftning eller politik används mot minoriteter och icke tillåtna religioner och då staten negligerar problemet med diskriminering eller förföljelser av minoriteter eller icke tillåtna religioner, och uppmanar de regeringarna att respektera internationella humanitära lagar och garantera tanke-, samvets- och religionsfriheten.

| 129. | Europaparlamentet uppmanar på nytt den kinesiska regeringen att omedelbart upphöra med de storskaliga förföljelse- och förtalskampanjerna mot Falun gong och dess anhängare. Parlamentet uppmanar med eftertryck den kinesiska regeringen att upphöra med arresteringar, tortyr, mord, hjärntvätt och restriktioner av yttrande- och föreningsfriheten som riktar sig mot medlemmar av denna rörelse. |
| --- | --- |

129.

Europaparlamentet uppmanar på nytt den kinesiska regeringen att omedelbart upphöra med de storskaliga förföljelse- och förtalskampanjerna mot Falun gong och dess anhängare. Parlamentet uppmanar med eftertryck den kinesiska regeringen att upphöra med arresteringar, tortyr, mord, hjärntvätt och restriktioner av yttrande- och föreningsfriheten som riktar sig mot medlemmar av denna rörelse.

| 130. | Europaparlamentet uttrycker sin solidaritet med den kristna montagnardbefolkningen som i decennier utsatts för brutalt förtryck av myndigheterna i Hanoi, och uppmanar Vietnams regering att upphöra med sitt förtryck och sin utrotningspolitik. |
| --- | --- |

130.

Europaparlamentet uttrycker sin solidaritet med den kristna montagnardbefolkningen som i decennier utsatts för brutalt förtryck av myndigheterna i Hanoi, och uppmanar Vietnams regering att upphöra med sitt förtryck och sin utrotningspolitik.

| 131. | Europaparlamentet noterar den vietnamesiska premiärministerns första positiva steg gentemot patriarken i den enade buddhistkyrkan, som regimen förbjuder sedan mer än 20 år, men insisterar på att den vietnamesiska regeringen utan dröjsmål skall vidta konkreta åtgärder för att garantera religionsfrihet och respekt för de grundläggande rättigheterna, och garantera fullständig rörelse-, yttrande- och religionsfrihet för den högt vördade Thich Quang Do, som släpptes fri i juni 2003 men fortfarande kontrolleras av polisen, och häva förbudet mot den enade buddhistkyrkan. |
| --- | --- |

131.

Europaparlamentet noterar den vietnamesiska premiärministerns första positiva steg gentemot patriarken i den enade buddhistkyrkan, som regimen förbjuder sedan mer än 20 år, men insisterar på att den vietnamesiska regeringen utan dröjsmål skall vidta konkreta åtgärder för att garantera religionsfrihet och respekt för de grundläggande rättigheterna, och garantera fullständig rörelse-, yttrande- och religionsfrihet för den högt vördade Thich Quang Do, som släpptes fri i juni 2003 men fortfarande kontrolleras av polisen, och häva förbudet mot den enade buddhistkyrkan.

| 132. | Europaparlamentet fördömer även de ständiga kränkningarna av de grundläggande rättigheterna i Laos, liksom det brutala och ständiga förtrycket mot hmong-folket och kristna befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

132.

Europaparlamentet fördömer även de ständiga kränkningarna av de grundläggande rättigheterna i Laos, liksom det brutala och ständiga förtrycket mot hmong-folket och kristna befolkningsgrupper.

| 133. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att i samband med den politiska dialogen med den indiska regeringen diskutera hotet mot de mänskliga rättigheterna, och framför allt mot religionsfriheten, från de gällande ”antikonverteringslagarna”, som innebär ett missbruk av hinduismen i nationellt syfte, samt läget i Gujarat. |
| --- | --- |

133.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att i samband med den politiska dialogen med den indiska regeringen diskutera hotet mot de mänskliga rättigheterna, och framför allt mot religionsfriheten, från de gällande ”antikonverteringslagarna”, som innebär ett missbruk av hinduismen i nationellt syfte, samt läget i Gujarat.

| 134. | Europaparlamentet beklagar våldet mot människor som tillhör minoriteter i Pakistan, i synnerhet kristna och ahmadiya-anhängare, och regeringens avsaknad av skydd för dessa personer. Parlamentet beklagar även djupt den godtyckliga tillämpningen av lagen om hädelse. |
| --- | --- |

134.

Europaparlamentet beklagar våldet mot människor som tillhör minoriteter i Pakistan, i synnerhet kristna och ahmadiya-anhängare, och regeringens avsaknad av skydd för dessa personer. Parlamentet beklagar även djupt den godtyckliga tillämpningen av lagen om hädelse.

| 135. | Europaparlamentet anser att Europeiska unionen, med beaktande av att staten och kyrkan skall vara skilda från varandra, borde uppmuntra företrädare för olika religioner att utveckla en politik i syfte att förbättra toleransen, den ömsesidiga förståelsen och respekten för olika kulturella och religiösa samfund, i såväl som utanför Europeiska unionen. |
| --- | --- |

135.

Europaparlamentet anser att Europeiska unionen, med beaktande av att staten och kyrkan skall vara skilda från varandra, borde uppmuntra företrädare för olika religioner att utveckla en politik i syfte att förbättra toleransen, den ömsesidiga förståelsen och respekten för olika kulturella och religiösa samfund, i såväl som utanför Europeiska unionen.

| 136. | Europaparlamentet tar kraftigt avstånd från det avvisande av förslagen att rättsligt erkänna homosexuella par som Vatikanens församling för trons doktrin nyligen uttalade. |
| --- | --- |

136.

Europaparlamentet tar kraftigt avstånd från det avvisande av förslagen att rättsligt erkänna homosexuella par som Vatikanens församling för trons doktrin nyligen uttalade.

| 137. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att inleda regelbundna dialoger med lokala religiösa samfund för att skapa en bättre förståelse för den roll som religionen kan spela i ett öppet samhälle och att diskutera hur EU:s medlemsstater själva hanterar frågor om sekularisering och religionsfrihet. Man bör tillhandahålla riktlinjer för hur dessa samråd skall organiseras och för att fastställa relevanta kriterier för deltagande partner. |
| --- | --- |

137.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att inleda regelbundna dialoger med lokala religiösa samfund för att skapa en bättre förståelse för den roll som religionen kan spela i ett öppet samhälle och att diskutera hur EU:s medlemsstater själva hanterar frågor om sekularisering och religionsfrihet. Man bör tillhandahålla riktlinjer för hur dessa samråd skall organiseras och för att fastställa relevanta kriterier för deltagande partner.

| 138. | Europaparlamentet uppmanar EU att tillämpa internationellt vedertagna standarder för mänskliga rättigheter som måttstock i dess diskussioner om tanke-, samvets- och religionsfrihet med tredje land. Samtidigt måste EU försöka hitta referenspunkter i övertygelser, värderingar och normer hos motparten, i syfte att avskaffa vedervärdiga former av bestraffningar eller andra sedvänjor som sker i religionens namn och som kränker de mänskliga fri- och rättigheterna, framför allt när det gäller tillämpningen av sharian, och uppmuntra till utvecklandet av alternativa former av straff samt lagar som är förenliga med internationella standarder för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

138.

Europaparlamentet uppmanar EU att tillämpa internationellt vedertagna standarder för mänskliga rättigheter som måttstock i dess diskussioner om tanke-, samvets- och religionsfrihet med tredje land. Samtidigt måste EU försöka hitta referenspunkter i övertygelser, värderingar och normer hos motparten, i syfte att avskaffa vedervärdiga former av bestraffningar eller andra sedvänjor som sker i religionens namn och som kränker de mänskliga fri- och rättigheterna, framför allt när det gäller tillämpningen av sharian, och uppmuntra till utvecklandet av alternativa former av straff samt lagar som är förenliga med internationella standarder för mänskliga rättigheter.

| 139. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att ta upp frågan om tanke-, samvetsoch religionsfrihet i ramverket för allmänna mänskliga värden, och att uppmuntra religiösa ledare att tolka sina texter på ett sådant sätt att sådana värden försvaras. |
| --- | --- |

139.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att ta upp frågan om tanke-, samvetsoch religionsfrihet i ramverket för allmänna mänskliga värden, och att uppmuntra religiösa ledare att tolka sina texter på ett sådant sätt att sådana värden försvaras.

| 140. | Europaparlamentet anser att Kairodeklarationen om de mänskliga rättigheterna inom islam (1991) och den arabiska stadgan om de mänskliga rättigheterna (1994) till viss del strider öppet mot den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. Europaparlamentet uppmanar därför rådet och kommissionen att uppmana ledarna i den islamiska världen att jämföra sin syn på den islamiska lagen med denna förklaring, för att undanröja förbud mot och hot vid religionsbyte samt undvika överdrifter som inhumana straff eller sedvänjor och prioritera alternativa bestraffningsformer. |
| --- | --- |

140.

Europaparlamentet anser att Kairodeklarationen om de mänskliga rättigheterna inom islam (1991) och den arabiska stadgan om de mänskliga rättigheterna (1994) till viss del strider öppet mot den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. Europaparlamentet uppmanar därför rådet och kommissionen att uppmana ledarna i den islamiska världen att jämföra sin syn på den islamiska lagen med denna förklaring, för att undanröja förbud mot och hot vid religionsbyte samt undvika överdrifter som inhumana straff eller sedvänjor och prioritera alternativa bestraffningsformer.

| 141. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att inleda en dialog med ledande islamiska lärda för att identifiera och uppmärksamma straff som betecknas som ”sharia” men som i själva verket inte är något annat än stamsedvänjor. |
| --- | --- |

141.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att inleda en dialog med ledande islamiska lärda för att identifiera och uppmärksamma straff som betecknas som ”sharia” men som i själva verket inte är något annat än stamsedvänjor.

| 142. | Europaparlamentet uttrycker stark oro över den växande religiösa extremismen i Pakistan och över att en allians av religiösa fundamentalistpartier infört sharialagstiftning i North west frontierprovinsen. |
| --- | --- |

142.

Europaparlamentet uttrycker stark oro över den växande religiösa extremismen i Pakistan och över att en allians av religiösa fundamentalistpartier infört sharialagstiftning i North west frontierprovinsen.

| 143. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att finansiera externa stödprojekt för offren för kränkningar av religionsfriheten, framför allt de som förföljts för sin tros skull, och offren för kulturellt eller religiöst motiverade barbariska sedvänjor som stening, kvinnlig könsstympning, amputeringar och arrangerade tvångsäktenskap. |
| --- | --- |

143.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att finansiera externa stödprojekt för offren för kränkningar av religionsfriheten, framför allt de som förföljts för sin tros skull, och offren för kulturellt eller religiöst motiverade barbariska sedvänjor som stening, kvinnlig könsstympning, amputeringar och arrangerade tvångsäktenskap.

| 144. | Europaparlamentet upprepar att åtgärderna som syftar till att bekämpa könsstympningen av kvinnor måste engagera berörda samhällen och ta hänsyn till deras situation, för att garantera att de blir övertygade om behovet av att utrota sådana företeelser. |
| --- | --- |

144.

Europaparlamentet upprepar att åtgärderna som syftar till att bekämpa könsstympningen av kvinnor måste engagera berörda samhällen och ta hänsyn till deras situation, för att garantera att de blir övertygade om behovet av att utrota sådana företeelser.

| 145. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att ägna särskild uppmärksamhet åt tidiga varningar om missbruk av religioner för politiska syften inom ramen för EU:s politik för de mänskliga rättigheterna, och att föra en dialog med de ansvariga ledarna för att förebygga våldsamma former av religiös extremism. |
| --- | --- |

145.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att ägna särskild uppmärksamhet åt tidiga varningar om missbruk av religioner för politiska syften inom ramen för EU:s politik för de mänskliga rättigheterna, och att föra en dialog med de ansvariga ledarna för att förebygga våldsamma former av religiös extremism.

| 146. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra och i förekommande fall bistå tredje land när det gäller att vidta åtgärder för att bekämpa våld, hat, hot och tvång som motiveras av intolerans baserad på religion, trosuppfattning eller ateism, med särskild hänvisning till religiösa och filosofiska minoriteter och till seder som diskriminerar kvinnor och kränker deras mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

146.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra och i förekommande fall bistå tredje land när det gäller att vidta åtgärder för att bekämpa våld, hat, hot och tvång som motiveras av intolerans baserad på religion, trosuppfattning eller ateism, med särskild hänvisning till religiösa och filosofiska minoriteter och till seder som diskriminerar kvinnor och kränker deras mänskliga rättigheter.

| 147. | Europaparlamentet understryker utbildningens grundläggande betydelse för att fördjupa den ömsesidiga förståelsen och respekten för olika religioner. Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att främja den ömsesidiga toleransen mellan personer med olika religiösa övertygelser genom en konstruktiv men opartisk hållning till olika religioner. Parlamentet hävdar att folkuppvigling bl.a. inom ramen för undervisning bör vara straffbart. Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen, rådet och medlemsstaterna att förvissa sig om att de inte finansierar inköpet av skolböcker och annat material som underblåser religiöst eller annat hat. Europaparlamentet anser att tillgången på modern kommunikationsteknik och språkkurser kan underlätta det interkulturella utbytet, toleransen och förståelsen för andra religioner inom och utanför Europeiska unionen. |
| --- | --- |

147.

Europaparlamentet understryker utbildningens grundläggande betydelse för att fördjupa den ömsesidiga förståelsen och respekten för olika religioner. Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att främja den ömsesidiga toleransen mellan personer med olika religiösa övertygelser genom en konstruktiv men opartisk hållning till olika religioner. Parlamentet hävdar att folkuppvigling bl.a. inom ramen för undervisning bör vara straffbart. Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen, rådet och medlemsstaterna att förvissa sig om att de inte finansierar inköpet av skolböcker och annat material som underblåser religiöst eller annat hat. Europaparlamentet anser att tillgången på modern kommunikationsteknik och språkkurser kan underlätta det interkulturella utbytet, toleransen och förståelsen för andra religioner inom och utanför Europeiska unionen.

| 148. | Europaparlamentet anser att man bör försöka förhindra att medierna skapar stereotypa bilder av andra religioner som fiender, bland annat genom att man ökar den kulturella medvetenheten bland dem. |
| --- | --- |

148.

Europaparlamentet anser att man bör försöka förhindra att medierna skapar stereotypa bilder av andra religioner som fiender, bland annat genom att man ökar den kulturella medvetenheten bland dem.

| 149. | Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att i utbildningsmodulerna för de anställda som arbetar med externa förbindelser lägga tonvikten vid förvärv av grundliga kunskaper om värderingar och bruk i olika kulturer och religioner för att fördjupa deras kulturella medvetenhet. |
| --- | --- |

149.

Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att i utbildningsmodulerna för de anställda som arbetar med externa förbindelser lägga tonvikten vid förvärv av grundliga kunskaper om värderingar och bruk i olika kulturer och religioner för att fördjupa deras kulturella medvetenhet.

| 150. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja strukturer för en interkulturell och interreligiös dialog och att tillhandahålla tillräcklig finansiering för detta. |
| --- | --- |

150.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja strukturer för en interkulturell och interreligiös dialog och att tillhandahålla tillräcklig finansiering för detta.

| 151. | Europaparlamentet rekommenderar en fördjupad interkulturell dialog mellan EU och tredje land kring specifika frågor, såsom rätten att byta eller avsäga sig sin tro, kvinnors rättigheter och rättssäkerhet som överensstämmer med internationella standarder för mänskliga rättigheter, och en förstärkning av dialogen med deltagande av ledamöter från Europaparlamentet och företrädare för regeringarna, parlamentariker, akademiker och företrädare för det civila samhället från såväl EU:s medlemsstater som tredje land. |
| --- | --- |

151.

Europaparlamentet rekommenderar en fördjupad interkulturell dialog mellan EU och tredje land kring specifika frågor, såsom rätten att byta eller avsäga sig sin tro, kvinnors rättigheter och rättssäkerhet som överensstämmer med internationella standarder för mänskliga rättigheter, och en förstärkning av dialogen med deltagande av ledamöter från Europaparlamentet och företrädare för regeringarna, parlamentariker, akademiker och företrädare för det civila samhället från såväl EU:s medlemsstater som tredje land.

| 152. | Europaparlamentet välkomnar initiativet från kommissionens ordförande att upprätta en ”rådgivande grupp på hög nivå om dialogen mellan befolkningar och kulturer” i syfte att intensifiera den interkulturella dialogen med och mellan länder och samhällen längs Medelhavets södra stränder, grundad på nyckelprinciperna jämlikhet, gemensamt ägande och korsbefruktning, och som syftar till att förstärka den interna sammanhållningen i EU:s samhällen. |
| --- | --- |

152.

Europaparlamentet välkomnar initiativet från kommissionens ordförande att upprätta en ”rådgivande grupp på hög nivå om dialogen mellan befolkningar och kulturer” i syfte att intensifiera den interkulturella dialogen med och mellan länder och samhällen längs Medelhavets södra stränder, grundad på nyckelprinciperna jämlikhet, gemensamt ägande och korsbefruktning, och som syftar till att förstärka den interna sammanhållningen i EU:s samhällen.

| 153. | Europaparlamentet förväntar sig att slutsatserna i den rådgivande gruppens rapport, som planeras till i slutet av september 2003, kommer att peka på praktiska strategier och specifika åtgärder för att främja en interkulturell dialog, och att den kommer att följas upp i handling, inte bara av kommissionen utan också av medlemsstaterna och EU:s partner runt Medelhavet på nationell och lokal nivå. |
| --- | --- |

153.

Europaparlamentet förväntar sig att slutsatserna i den rådgivande gruppens rapport, som planeras till i slutet av september 2003, kommer att peka på praktiska strategier och specifika åtgärder för att främja en interkulturell dialog, och att den kommer att följas upp i handling, inte bara av kommissionen utan också av medlemsstaterna och EU:s partner runt Medelhavet på nationell och lokal nivå.

| 154. | Europaparlamentet understryker betydelsen av en permanent struktur för interkulturell och interreligiös dialog och uppmanar medlemsstaterna och deras partner bland Medelhavsländerna att så snart som möjligt skapa den Europa-Medelhavsstiftelse som det fattades beslut om vid ministerkonferensen i Valencia i april 2002. Europaparlamentet understryker att stiftelsen bör fungera som en katalysator för den interkulturella dialogen med allmänheten, i synnerhet inom utbildningsväsendet, och uppmuntra till ett positivare engagemang från mediernas sida. |
| --- | --- |

154.

Europaparlamentet understryker betydelsen av en permanent struktur för interkulturell och interreligiös dialog och uppmanar medlemsstaterna och deras partner bland Medelhavsländerna att så snart som möjligt skapa den Europa-Medelhavsstiftelse som det fattades beslut om vid ministerkonferensen i Valencia i april 2002. Europaparlamentet understryker att stiftelsen bör fungera som en katalysator för den interkulturella dialogen med allmänheten, i synnerhet inom utbildningsväsendet, och uppmuntra till ett positivare engagemang från mediernas sida.

| 155. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta intimt med de olika initiativ avseende ”interkulturell och interreligiös dialog” som genomförs inom ramen för Europarådet, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa, UNHCHR och andra nationella och internationella forum, för att undvika dubbelarbete och förstärka erfarenheterna av och kunskaperna i ämnet. |
| --- | --- |

155.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta intimt med de olika initiativ avseende ”interkulturell och interreligiös dialog” som genomförs inom ramen för Europarådet, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa, UNHCHR och andra nationella och internationella forum, för att undvika dubbelarbete och förstärka erfarenheterna av och kunskaperna i ämnet.

| 156. | Europaparlamentet är mycket oroat över ökningen av angreppen mot pressfriheten, i synnerhet i Marocko, Algeriet och Tunisien. |
| --- | --- |

156.

Europaparlamentet är mycket oroat över ökningen av angreppen mot pressfriheten, i synnerhet i Marocko, Algeriet och Tunisien.

Övergripande frågor

| 157. | Europaparlamentet upprepar att staterna måste se till att alla åtgärder mot terrorism är förenliga med deras skyldigheter enligt internationell lag, i synnerhet vad gäller mänskliga rättigheter, flyktingar och humanitär rätt. Parlamentet upprepar även sitt krav på att en FN-mekanism bör inrättas för att övervaka och analysera vilken effekt åtgärderna för att bekämpa terrorismen får för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

157.

Europaparlamentet upprepar att staterna måste se till att alla åtgärder mot terrorism är förenliga med deras skyldigheter enligt internationell lag, i synnerhet vad gäller mänskliga rättigheter, flyktingar och humanitär rätt. Parlamentet upprepar även sitt krav på att en FN-mekanism bör inrättas för att övervaka och analysera vilken effekt åtgärderna för att bekämpa terrorismen får för de mänskliga rättigheterna.

| 158. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, kandidatländerna och samtliga tredje länder att skyndsamt överväga behovet av att underteckna och ratificera det frivilliga protokollet till FN:s konvention mot tortyr, och att tillhandahålla tillräckliga ekonomiska resurser för att garantera att fördraget fyller sitt avsedda syfte. |
| --- | --- |

158.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, kandidatländerna och samtliga tredje länder att skyndsamt överväga behovet av att underteckna och ratificera det frivilliga protokollet till FN:s konvention mot tortyr, och att tillhandahålla tillräckliga ekonomiska resurser för att garantera att fördraget fyller sitt avsedda syfte.

| 159. | Europaparlamentet uppmanar ordförandeskapet och medlemsstaterna att tillse att kommissionens förslag av den 30 december 2002 om begränsningar av handeln med utrustning som används för att verkställa dödsstraff, tortyr eller annan grym, inhuman eller förnedrande behandling antas med det snaraste. |
| --- | --- |

159.

Europaparlamentet uppmanar ordförandeskapet och medlemsstaterna att tillse att kommissionens förslag av den 30 december 2002 om begränsningar av handeln med utrustning som används för att verkställa dödsstraff, tortyr eller annan grym, inhuman eller förnedrande behandling antas med det snaraste.

| 160. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att prioritera frågan om handeln med kvinnor och barn i sin politiska dialog med de länder som berörs. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kandidatländerna att skyndsamt överföra rådets rambeslut av den 19 juli 2002 2002/629/RIF om bekämpande av människohandel (14) till den nationella lagstiftningen. Europaparlamentet uppmanar till en snabb ratificering av FN:s protokoll om människohandel, som kompletterar FN:s konvention om gränsöverskridande organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

160.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att prioritera frågan om handeln med kvinnor och barn i sin politiska dialog med de länder som berörs. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kandidatländerna att skyndsamt överföra rådets rambeslut av den 19 juli 2002 2002/629/RIF om bekämpande av människohandel (14) till den nationella lagstiftningen. Europaparlamentet uppmanar till en snabb ratificering av FN:s protokoll om människohandel, som kompletterar FN:s konvention om gränsöverskridande organiserad brottslighet.

| 161. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att stödja kampen mot slaveri i berörda länder, särskilt mot slavarbete bland barn, och uppmanar regeringarna i dessa länder att undersöka problemets omfattning och vidta åtgärder för att utrota denna grova kränkning, till exempel införa mekanismer för befriande och återanpassning. |
| --- | --- |

161.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att stödja kampen mot slaveri i berörda länder, särskilt mot slavarbete bland barn, och uppmanar regeringarna i dessa länder att undersöka problemets omfattning och vidta åtgärder för att utrota denna grova kränkning, till exempel införa mekanismer för befriande och återanpassning.

| 162. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att ta itu med och vidta konkreta åtgärder mot kastdiskriminering i den politiska dialogen och i EU:s utvecklings- och handelssamarbete med berörda länder. Europaparlamentet kräver att det upprättas bilaterala samrådsmekanismer i frågan och stöd för daliternas frigörelse genom externa stödprogram. Europaparlamentet uppmanar EU att ta till vara varje möjlighet att se till att den allmänna rekommendationen nr XXIX om diskriminering på grund av härkomst, antagen av FN:s kommitté för avskaffande av rasdiskriminering i augusti 2002, skall ges vidast möjliga tillämpning och erkännande. |
| --- | --- |

162.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att ta itu med och vidta konkreta åtgärder mot kastdiskriminering i den politiska dialogen och i EU:s utvecklings- och handelssamarbete med berörda länder. Europaparlamentet kräver att det upprättas bilaterala samrådsmekanismer i frågan och stöd för daliternas frigörelse genom externa stödprogram. Europaparlamentet uppmanar EU att ta till vara varje möjlighet att se till att den allmänna rekommendationen nr XXIX om diskriminering på grund av härkomst, antagen av FN:s kommitté för avskaffande av rasdiskriminering i augusti 2002, skall ges vidast möjliga tillämpning och erkännande.

| 163. | Europaparlamentet uppmanar rådet att i sin rapport om de mänskliga rättigheterna inkludera en analys av diskriminering grundad på kast, samt faktarapporter och en kritisk granskning av hur effektiv EU:s politik på området för mänskliga rättigheter är när det gäller att motverka diskriminering som grundas på kast. |
| --- | --- |

163.

Europaparlamentet uppmanar rådet att i sin rapport om de mänskliga rättigheterna inkludera en analys av diskriminering grundad på kast, samt faktarapporter och en kritisk granskning av hur effektiv EU:s politik på området för mänskliga rättigheter är när det gäller att motverka diskriminering som grundas på kast.

| 164. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ett rättsligt ramverk för att bekämpa den illegala ekonomiska exploateringen av tredje land som genomförs av privata företag från EU, och för att införa oberoende övervakning av genomförandet av rådets förordning (EG) nr 254/2003 av den 11 februari 2003 om ändring av förordning (EG) nr 2368/2002 om genomförande av Kimberleyprocessens certifieringssystem för den internationella handeln med rådiamanter (15) |
| --- | --- |

164.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ett rättsligt ramverk för att bekämpa den illegala ekonomiska exploateringen av tredje land som genomförs av privata företag från EU, och för att införa oberoende övervakning av genomförandet av rådets förordning (EG) nr 254/2003 av den 11 februari 2003 om ändring av förordning (EG) nr 2368/2002 om genomförande av Kimberleyprocessens certifieringssystem för den internationella handeln med rådiamanter (15)

| 165. | Europaparlamentet stöder de ansträngningar som gjorts av ILO för att definitivt avskaffa tvångsarbete i alla berörda länder. Europaparlamentet upprepar sitt krav till rådet att förstärka sin gemensamma ståndpunkt för att inkludera ett förbud mot utländska investeringar för att hindra internationella företag från att profitera på den spridda och systematiska användningen av tvångsarbete. |
| --- | --- |

165.

Europaparlamentet stöder de ansträngningar som gjorts av ILO för att definitivt avskaffa tvångsarbete i alla berörda länder. Europaparlamentet upprepar sitt krav till rådet att förstärka sin gemensamma ståndpunkt för att inkludera ett förbud mot utländska investeringar för att hindra internationella företag från att profitera på den spridda och systematiska användningen av tvångsarbete.

| 166. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att vidtala och vidta konkreta åtgärder gentemot de länder som har lagstiftning som diskriminerar människor på grund av sexuell läggning. |
| --- | --- |

166.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att vidtala och vidta konkreta åtgärder gentemot de länder som har lagstiftning som diskriminerar människor på grund av sexuell läggning.

| 167. | Europaparlamentet uppmanar rådet att göra allt som står i dess makt för att stoppa utnyttjandet av arbetstagare, förtryck av fackföreningar och mord på fackföreningsmedlemmar. Parlamentet uppmanar EU att göra en grundlig granskning av situationen för fackföreningar och fackföreningsmedlemmar i alla länder som ingått samarbetsavtal med unionen. |
| --- | --- |

167.

Europaparlamentet uppmanar rådet att göra allt som står i dess makt för att stoppa utnyttjandet av arbetstagare, förtryck av fackföreningar och mord på fackföreningsmedlemmar. Parlamentet uppmanar EU att göra en grundlig granskning av situationen för fackföreningar och fackföreningsmedlemmar i alla länder som ingått samarbetsavtal med unionen.

Dödsstraffet

| 168. | Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt att EU måste fortsätta att arbeta för att dödsstraffet upphävs i hela världen. Parlamentet uppmanar alla stater där dödsstraff fortfarande ingår i strafflagstiftningen att utfärda ett moratorium mot alla planerade avrättningar, med målet att helt upphäva dödsstraffet. |
| --- | --- |

168.

Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt att EU måste fortsätta att arbeta för att dödsstraffet upphävs i hela världen. Parlamentet uppmanar alla stater där dödsstraff fortfarande ingår i strafflagstiftningen att utfärda ett moratorium mot alla planerade avrättningar, med målet att helt upphäva dödsstraffet.

| 169. | Europaparlamentet uppmanar alla stater som fortfarande har dödsstraff att handla i enlighet med resolution 2003/67, som antogs vid den 59:e sessionen med FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna, vari man krävde att dödsstraffet inte skulle utmätas för icke våldsrelaterade brott som begåtts av personer som var under 18 år, personer som led av mentala funktionshinder, gravida kvinnor eller mödrar till spädbarn. Europaparlamentet motsätter sig starkt tillämpningen av dödsstraff på grund av könsdiskriminerande lagstiftning, offentliga avrättningar och grymma straff som stening, som måste stoppas omedelbart. |
| --- | --- |

169.

Europaparlamentet uppmanar alla stater som fortfarande har dödsstraff att handla i enlighet med resolution 2003/67, som antogs vid den 59:e sessionen med FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna, vari man krävde att dödsstraffet inte skulle utmätas för icke våldsrelaterade brott som begåtts av personer som var under 18 år, personer som led av mentala funktionshinder, gravida kvinnor eller mödrar till spädbarn. Europaparlamentet motsätter sig starkt tillämpningen av dödsstraff på grund av könsdiskriminerande lagstiftning, offentliga avrättningar och grymma straff som stening, som måste stoppas omedelbart.

| 170. | Europaparlamentet uppmanar det italienska ordförandeskapet att konkretisera sitt åtagande att se till att ett allmänt moratorium för avrättningar antas vid FN:s kommande generalförsamling. |
| --- | --- |

170.

Europaparlamentet uppmanar det italienska ordförandeskapet att konkretisera sitt åtagande att se till att ett allmänt moratorium för avrättningar antas vid FN:s kommande generalförsamling.

| 171. | Europaparlamentet välkomnar att Turkiet avskaffat dödsstraffet för vanliga brott, men begär att dödsstraffet upphävs för alla brott. |
| --- | --- |

171.

Europaparlamentet välkomnar att Turkiet avskaffat dödsstraffet för vanliga brott, men begär att dödsstraffet upphävs för alla brott.

| 172. | Europaparlamentet upprepar sin oro över det ökande antalet dödsdomar i andra länder som EU har nära förbindelser med, till exempel Förenta staterna, Saudiarabien och Kina. Parlamentet påpekar att i Saudiarabien i synnerhet nekas utländska invandrarkvinnor rättvisa rättegångsförfaranden och rätten till rättslig prövning, såsom i de välkända fallen i den islamiska domstolen. |
| --- | --- |

172.

Europaparlamentet upprepar sin oro över det ökande antalet dödsdomar i andra länder som EU har nära förbindelser med, till exempel Förenta staterna, Saudiarabien och Kina. Parlamentet påpekar att i Saudiarabien i synnerhet nekas utländska invandrarkvinnor rättvisa rättegångsförfaranden och rätten till rättslig prövning, såsom i de välkända fallen i den islamiska domstolen.

| 173. | Europaparlamentet uppmanar de nyligen valda statliga myndigheterna i Nigeria att se till att den befintliga lagstiftningen i deras olika delstater följer den nigerianska konstitutionen och internationell lagstiftning om de mänskliga rättigheterna, som ratificerats av den nigerianska regeringen. Europaparlamentet uppmanar framför allt de norra delstaterna som har infört sharialagen att upphöra med att rutinmässigt utdöma dödsstraff och att tillämpa annan inhuman bestraffning, såsom amputering och stening, och att sluta stödja så kallade medborgargarden. |
| --- | --- |

173.

Europaparlamentet uppmanar de nyligen valda statliga myndigheterna i Nigeria att se till att den befintliga lagstiftningen i deras olika delstater följer den nigerianska konstitutionen och internationell lagstiftning om de mänskliga rättigheterna, som ratificerats av den nigerianska regeringen. Europaparlamentet uppmanar framför allt de norra delstaterna som har infört sharialagen att upphöra med att rutinmässigt utdöma dödsstraff och att tillämpa annan inhuman bestraffning, såsom amputering och stening, och att sluta stödja så kallade medborgargarden.

Internationella domstolar

| 174. | Europaparlamentet uppmanar EU att se till att det upprättas en internationell undersökningskommission för anklagelser om allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna och av internationell lagstiftning på området för mänskliga rättigheter i samband med konflikten i Demokratiska republiken Kongo. Europaparlamentet beklagar att FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna år 2003 misslyckades i detta avseende, trots en begäran från FN:s höge kommissionär. |
| --- | --- |

174.

Europaparlamentet uppmanar EU att se till att det upprättas en internationell undersökningskommission för anklagelser om allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna och av internationell lagstiftning på området för mänskliga rättigheter i samband med konflikten i Demokratiska republiken Kongo. Europaparlamentet beklagar att FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna år 2003 misslyckades i detta avseende, trots en begäran från FN:s höge kommissionär.

| 175. | Europaparlamentet understryker den stora betydelse det tillmäter att samtliga länder och parter på västra Balkan samarbetar fullt ut med Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien. |
| --- | --- |

175.

Europaparlamentet understryker den stora betydelse det tillmäter att samtliga länder och parter på västra Balkan samarbetar fullt ut med Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien.

| 176. | Europaparlamentet uppmanar Indonesiens regering att ta itu med bristerna i ad hoc-tribunalen om Östtimor för att garantera en förbättrad redovisning av kränkningarna av de mänskliga rättigheterna som skedde 1999, så att samtliga som gjort sig skyldiga till kränkningar av de mänskliga rättigheterna ställs inför rätta. Parlamentet begär att fortsatt uppmärksamhet ägnas stödet till östtimorianska flyktingars säkra återvändande från flyktingläger i Indonesien. |
| --- | --- |

176.

Europaparlamentet uppmanar Indonesiens regering att ta itu med bristerna i ad hoc-tribunalen om Östtimor för att garantera en förbättrad redovisning av kränkningarna av de mänskliga rättigheterna som skedde 1999, så att samtliga som gjort sig skyldiga till kränkningar av de mänskliga rättigheterna ställs inför rätta. Parlamentet begär att fortsatt uppmärksamhet ägnas stödet till östtimorianska flyktingars säkra återvändande från flyktingläger i Indonesien.

Internationella brottmålsdomstolen

| 177. | Europaparlamentet välkomnar att stadgan om Internationella brottmålsdomstolen trädde i kraft den 1 juli 2002 och att domstolen invigdes den 11 mars 2003. Europaparlamentet uppmanar samtliga stater som ännu inte gjort detta, att ansluta sig till stadgan om Internationella brottmålsdomstolen, och uppmanar samtliga signatärstater att se till att stadgan snarast ratificeras. |
| --- | --- |

177.

Europaparlamentet välkomnar att stadgan om Internationella brottmålsdomstolen trädde i kraft den 1 juli 2002 och att domstolen invigdes den 11 mars 2003. Europaparlamentet uppmanar samtliga stater som ännu inte gjort detta, att ansluta sig till stadgan om Internationella brottmålsdomstolen, och uppmanar samtliga signatärstater att se till att stadgan snarast ratificeras.

| 178. | Europaparlamentet uppmanar samtliga stadgeparter att skyndsamt harmonisera sin nationella lagstiftning med bestämmelserna i stadgan, för att kunna samarbeta med Internationell brottmålsdomstolen och fullt ut tillämpa principen om att Internationella brottmålsdomstolen och de nationella domstolarna skall komplettera varandra. |
| --- | --- |

178.

Europaparlamentet uppmanar samtliga stadgeparter att skyndsamt harmonisera sin nationella lagstiftning med bestämmelserna i stadgan, för att kunna samarbeta med Internationell brottmålsdomstolen och fullt ut tillämpa principen om att Internationella brottmålsdomstolen och de nationella domstolarna skall komplettera varandra.

| 179. | Europaparlamentet välkomnar rådets antagande av en ny gemensam ståndpunkt om Internationella brottmålsdomstolen, vilken stärker EU:s stöd till domstolen, och uppmanar det italienska ordförandeskapet att anpassa och modernisera handlingsplanen i enlighet med det nya mandat och de nya mål som den gemensamma ståndpunkten medför. |
| --- | --- |

179.

Europaparlamentet välkomnar rådets antagande av en ny gemensam ståndpunkt om Internationella brottmålsdomstolen, vilken stärker EU:s stöd till domstolen, och uppmanar det italienska ordförandeskapet att anpassa och modernisera handlingsplanen i enlighet med det nya mandat och de nya mål som den gemensamma ståndpunkten medför.

| 180. | Europaparlamentet uppmanar Förenta staterna att upphöra med sin politik att avråda regeringar från att ratificera Romstadgan genom att utöva påtryckningar på stater över hela världen för slutandet av ”bilaterala icke-utlämningsavtal” och därmed försvåra det multilaterala samarbetet inom FN:s ram med hjälp av lagen om skydd av amerikansk militär personal (”American Service-Members' Protection Act”). |
| --- | --- |

180.

Europaparlamentet uppmanar Förenta staterna att upphöra med sin politik att avråda regeringar från att ratificera Romstadgan genom att utöva påtryckningar på stater över hela världen för slutandet av ”bilaterala icke-utlämningsavtal” och därmed försvåra det multilaterala samarbetet inom FN:s ram med hjälp av lagen om skydd av amerikansk militär personal (”American Service-Members' Protection Act”).

| 181. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen, liksom sina egna gemensamma parlamentarikerkommittéer, att ta med en ratificering och tillämpning av Romstadgan om Internationella brottmålsdomstolen som en punkt på föredragningslistan för de politiska kontakterna med tredje land, framför allt med Förenta staterna. |
| --- | --- |

181.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen, liksom sina egna gemensamma parlamentarikerkommittéer, att ta med en ratificering och tillämpning av Romstadgan om Internationella brottmålsdomstolen som en punkt på föredragningslistan för de politiska kontakterna med tredje land, framför allt med Förenta staterna.

| 182. | Europaparlamentet uppmanar samtliga regeringar att inte ingå några bilaterala icke-utlämningsavtal med Förenta staterna eftersom de strider mot Romstadgan och mot rådets slutsatser och riktlinjer av den 30 september 2002, och att vägra engagera sig i planerna på att förvandla kampen mot terrorismen till en ursäkt för att ingå sådana avtal. |
| --- | --- |

182.

Europaparlamentet uppmanar samtliga regeringar att inte ingå några bilaterala icke-utlämningsavtal med Förenta staterna eftersom de strider mot Romstadgan och mot rådets slutsatser och riktlinjer av den 30 september 2002, och att vägra engagera sig i planerna på att förvandla kampen mot terrorismen till en ursäkt för att ingå sådana avtal.

| 183. | Europaparlamentet är övertygat om att ett antal länder i Sydostasien skulle kunna ta Kina och Japan till exempel när det gäller en framtida ratificering och tillämpning av stadgan om Internationella brottmålsdomstolen, framför allt i samband med Förenta staternas ansträngningar att erhålla bilaterala immunitetsavtal från länderna i regionen. Europaparlamentet uppmanar därför Kina och Japan att snarast ansluta sig till stadgan om Internationella brottmålsdomstolen. |
| --- | --- |

183.

Europaparlamentet är övertygat om att ett antal länder i Sydostasien skulle kunna ta Kina och Japan till exempel när det gäller en framtida ratificering och tillämpning av stadgan om Internationella brottmålsdomstolen, framför allt i samband med Förenta staternas ansträngningar att erhålla bilaterala immunitetsavtal från länderna i regionen. Europaparlamentet uppmanar därför Kina och Japan att snarast ansluta sig till stadgan om Internationella brottmålsdomstolen.

Irak

| 184. | Europaparlamentet tar del av resolutionen som antogs av FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna 2001, varigenom mandatet för den särskilda rapportören för Irak skall förlängas ytterligare ett år. Europaparlamentet kräver att människorättsobservatörer skickas till Irak så snart säkerhetssituationen tillåter detta. |
| --- | --- |

184.

Europaparlamentet tar del av resolutionen som antogs av FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna 2001, varigenom mandatet för den särskilda rapportören för Irak skall förlängas ytterligare ett år. Europaparlamentet kräver att människorättsobservatörer skickas till Irak så snart säkerhetssituationen tillåter detta.

| 185. | Europaparlamentet fördömer kraftigt attackerna mot FN:s högkvarter i Bagdad den 19 augusti 2003, då 20 personer dödades, bl.a. FN:s höge kommissionär för mänskliga rättigheter och FN:s särskilda sändebud i Irak, Sergio Vieira de Mello. Parlamentet betonar att detta utgör en krigsförbrytelse och att de ansvariga måste identifieras och ställas inför rätta. |
| --- | --- |

185.

Europaparlamentet fördömer kraftigt attackerna mot FN:s högkvarter i Bagdad den 19 augusti 2003, då 20 personer dödades, bl.a. FN:s höge kommissionär för mänskliga rättigheter och FN:s särskilda sändebud i Irak, Sergio Vieira de Mello. Parlamentet betonar att detta utgör en krigsförbrytelse och att de ansvariga måste identifieras och ställas inför rätta.

| 186. | Europaparlamentet uppmanar FN att på grundval av FN:s säkerhetsråds resolution 1502 (2003) göra allt som står i dess makt för att skydda FN-personal, till FN knuten personal och humanitär personal i konfliktområden. Det uppmanar med eftertryck FN:s medlemsstater att samarbeta för att stärka säkerheten för humanitära biståndsarbetare världen över. |
| --- | --- |

186.

Europaparlamentet uppmanar FN att på grundval av FN:s säkerhetsråds resolution 1502 (2003) göra allt som står i dess makt för att skydda FN-personal, till FN knuten personal och humanitär personal i konfliktområden. Det uppmanar med eftertryck FN:s medlemsstater att samarbeta för att stärka säkerheten för humanitära biståndsarbetare världen över.

| 187. | Europaparlamentet upprepar sitt krav till rådet och medlemsstaterna att verka för att det upprättas en kommission med mandat från FN:s generalsekreterare och/eller säkerhetsrådet för att undersöka krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten som begicks under Irakregimen i syfte att skapa en särskild internationell brottsdomstol för att rannsaka de personer som är ansvariga för sådana brott. |
| --- | --- |

187.

Europaparlamentet upprepar sitt krav till rådet och medlemsstaterna att verka för att det upprättas en kommission med mandat från FN:s generalsekreterare och/eller säkerhetsrådet för att undersöka krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten som begicks under Irakregimen i syfte att skapa en särskild internationell brottsdomstol för att rannsaka de personer som är ansvariga för sådana brott.

| 188. | Europaparlamentet uppmanar arbetsgruppen om minoriteter inom ramen för FN:s underutskott om mänskliga rättigheter att undersöka situationen i Irak. |
| --- | --- |

188.

Europaparlamentet uppmanar arbetsgruppen om minoriteter inom ramen för FN:s underutskott om mänskliga rättigheter att undersöka situationen i Irak.

| 189. | Europaparlamentet uppmanar FN:s generalsekreterare att garantera fortsatt övervakning, i samarbete med FN:s höga flyktingkommissionär och andra relevanta organ samt att med ockupationsmakten i Irak övervaka situationen för flyktingar och personer som förflyttats inom Irak samt att finna lösningar på övergreppen mot dem, även då flyktingar och tvångsförflyttade människor återvänder till sina hemtrakter och till sin egendom. |
| --- | --- |

189.

Europaparlamentet uppmanar FN:s generalsekreterare att garantera fortsatt övervakning, i samarbete med FN:s höga flyktingkommissionär och andra relevanta organ samt att med ockupationsmakten i Irak övervaka situationen för flyktingar och personer som förflyttats inom Irak samt att finna lösningar på övergreppen mot dem, även då flyktingar och tvångsförflyttade människor återvänder till sina hemtrakter och till sin egendom.

Ursprungsbefolkningar

| 190. | Europaparlamentet begär att kommissionen och rådet säkrar att rådets resolutioner från 1998 och 2002 om ursprungsbefolkningar efterlevs till fullo, i synnerhet att det utvecklas särskilda metoder för utvecklingsarbete med ursprungsbefolkningar och utbildning av kommissionspersonal. |
| --- | --- |

190.

Europaparlamentet begär att kommissionen och rådet säkrar att rådets resolutioner från 1998 och 2002 om ursprungsbefolkningar efterlevs till fullo, i synnerhet att det utvecklas särskilda metoder för utvecklingsarbete med ursprungsbefolkningar och utbildning av kommissionspersonal.

| 191. | Europaparlamentet begär att kommissionen och rådet följer upp parlamentets krav på att man främjar en global strategi för ursprungsbefolkningar i allmänhet, inte bara ursprungsbefolkningar i utvecklingsländer. |
| --- | --- |

191.

Europaparlamentet begär att kommissionen och rådet följer upp parlamentets krav på att man främjar en global strategi för ursprungsbefolkningar i allmänhet, inte bara ursprungsbefolkningar i utvecklingsländer.

| 192. | Europaparlamentet ger starkt stöd till pygméernas, massajernas, sanernas och andra afrikanska ursprungsbefolkningars krav på att de afrikanska länderna skall erkänna dem som ursprungsbefolkningar enligt den internationella debatt som pågår i denna fråga. |
| --- | --- |

192.

Europaparlamentet ger starkt stöd till pygméernas, massajernas, sanernas och andra afrikanska ursprungsbefolkningars krav på att de afrikanska länderna skall erkänna dem som ursprungsbefolkningar enligt den internationella debatt som pågår i denna fråga.

| 193. | Europaparlamentet begär att frågan om ursprungsbefolkningar där så är lämpligt skall föras upp som en permanent punkt på dagordningen för dess interparlamentariska delegationer till länder där ursprungsbefolkningar lever, i syfte att kontrollera och komplettera den relevanta informationen i landstrategidokumenten. |
| --- | --- |

193.

Europaparlamentet begär att frågan om ursprungsbefolkningar där så är lämpligt skall föras upp som en permanent punkt på dagordningen för dess interparlamentariska delegationer till länder där ursprungsbefolkningar lever, i syfte att kontrollera och komplettera den relevanta informationen i landstrategidokumenten.

| 194. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i alla landstrategidokument om länder med ursprungsbefolkningar införa en punkt eller ett kapitel om dessa befolkningars levnadsförhållanden och huvudsakliga problem. |
| --- | --- |

194.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i alla landstrategidokument om länder med ursprungsbefolkningar införa en punkt eller ett kapitel om dessa befolkningars levnadsförhållanden och huvudsakliga problem.

| 195. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i avtalen med tredje land införa särskilda klausuler och system för utvärdering avseende hur ursprungsbefolkningens grundläggande rättigheter respekteras och skyddas, eftersom dessa befolkningar alltför ofta utsätts för mycket allvarliga och systematiska kränkningar. |
| --- | --- |

195.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i avtalen med tredje land införa särskilda klausuler och system för utvärdering avseende hur ursprungsbefolkningens grundläggande rättigheter respekteras och skyddas, eftersom dessa befolkningar alltför ofta utsätts för mycket allvarliga och systematiska kränkningar.

| 196. | Europaparlamentet upprepar sin begäran om att det inrättas en permanent delegation för förbindelserna mellan Europaparlamentet och FN:s forum för ursprungsbefolkningar och åtar sig att medverka vid anordnandet av nästa möte i detta forum. |
| --- | --- |

196.

Europaparlamentet upprepar sin begäran om att det inrättas en permanent delegation för förbindelserna mellan Europaparlamentet och FN:s forum för ursprungsbefolkningar och åtar sig att medverka vid anordnandet av nästa möte i detta forum.

Barnens rättigheter

| 197. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över den allvarliga kränkningen av barnens rättigheter, såsom dessa framgår av konventionen om barnets rättigheter, inklusive rätten till hälsa, utbildning och näring samt till skydd från våld, utnyttjande och kränkningar. Europaparlamentet konstaterar att 600 miljoner barn lever i fattigdom i världen, att ett barn dör var tredje sekund på grund av undernäring, brist på vatten eller brist på sjukvård, att 130 miljoner barn, två tredjedelar flickor, förvägras rätten till grundutbildning, att 2 miljoner barn har dödats i krig under de senaste tio åren, att över 300 000 barn under 18 års ålder aktivt deltar i väpnade konflikter, att 2 miljoner flickor utsätts för könsstympning. |
| --- | --- |

197.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över den allvarliga kränkningen av barnens rättigheter, såsom dessa framgår av konventionen om barnets rättigheter, inklusive rätten till hälsa, utbildning och näring samt till skydd från våld, utnyttjande och kränkningar. Europaparlamentet konstaterar att 600 miljoner barn lever i fattigdom i världen, att ett barn dör var tredje sekund på grund av undernäring, brist på vatten eller brist på sjukvård, att 130 miljoner barn, två tredjedelar flickor, förvägras rätten till grundutbildning, att 2 miljoner barn har dödats i krig under de senaste tio åren, att över 300 000 barn under 18 års ålder aktivt deltar i väpnade konflikter, att 2 miljoner flickor utsätts för könsstympning.

| 198. | Europaparlamentet uppmanar alla länder att ratificera och genomdriva FN:s konvention om barnets rättigheter och dess frivilliga protokoll, fördraget om förbud mot minor från Ottawa, ILO:s konvention om att avskaffa de värsta formerna av barnarbete och ILO:s konvention om minimiålder. |
| --- | --- |

198.

Europaparlamentet uppmanar alla länder att ratificera och genomdriva FN:s konvention om barnets rättigheter och dess frivilliga protokoll, fördraget om förbud mot minor från Ottawa, ILO:s konvention om att avskaffa de värsta formerna av barnarbete och ILO:s konvention om minimiålder.

| 199. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att tydligare låta perspektivet om barnets rättigheter prägla alla EU:s externa och interna politikområden, grundat på riktlinjer för strategisk tillämpning, och att garantera en övergripande samordning. Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att utveckla en strategi för att följa upp den särskilda sessionen om barn i FN:s generalförsamling. |
| --- | --- |

199.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att tydligare låta perspektivet om barnets rättigheter prägla alla EU:s externa och interna politikområden, grundat på riktlinjer för strategisk tillämpning, och att garantera en övergripande samordning. Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att utveckla en strategi för att följa upp den särskilda sessionen om barn i FN:s generalförsamling.

| 200. | Europaparlamentet uppmanar rådet att börja utarbeta en gemensam strategi för barn och väpnade konflikter. Europaparlamentet understryker att alla åtgärder måste vara inriktade på dem som ägnar sig åt människohandel och deras kunder, adekvata påföljder måste planeras och tillämpas i ursprungslandet, i transitlandet och destinationslandet, och de barn som är offer för människohandel måste få ett adekvat skydd. |
| --- | --- |

200.

Europaparlamentet uppmanar rådet att börja utarbeta en gemensam strategi för barn och väpnade konflikter. Europaparlamentet understryker att alla åtgärder måste vara inriktade på dem som ägnar sig åt människohandel och deras kunder, adekvata påföljder måste planeras och tillämpas i ursprungslandet, i transitlandet och destinationslandet, och de barn som är offer för människohandel måste få ett adekvat skydd.

| 201. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillse att frågan om barn och väpnade konflikter på ett adekvat sätt återspeglas i landstrategidokumenten, med särskild uppmärksamhet på förebyggande och rehabiliterande åtgärder riktade till barnsoldater. |
| --- | --- |

201.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillse att frågan om barn och väpnade konflikter på ett adekvat sätt återspeglas i landstrategidokumenten, med särskild uppmärksamhet på förebyggande och rehabiliterande åtgärder riktade till barnsoldater.

Funktionshindrade personer

| 202. | Europaparlamentet noterar med djup oro uppgifterna i rapporten från Disability Awareness in Action (från mars 2003) om 483 rapporterade fall av övergrepp mot 4 292 funktionshindrade personer runt om i världen under de senaste 12 månaderna och att 13 procent av det totala antalet offer har avlidit som en direkt följd av kränkningar av deras mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

202.

Europaparlamentet noterar med djup oro uppgifterna i rapporten från Disability Awareness in Action (från mars 2003) om 483 rapporterade fall av övergrepp mot 4 292 funktionshindrade personer runt om i världen under de senaste 12 månaderna och att 13 procent av det totala antalet offer har avlidit som en direkt följd av kränkningar av deras mänskliga rättigheter.

| 203. | Europaparlamentet är djupt oroat över bevisen i Amnesty Internationals rapport om personer som genomgår psykiatrisk behandling och i rapporten från Mental Disability Advocacy Centre om ”bursängar” för att funktionshindrade personer som lever på institutioner över hela Europa utsätts för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna, något som de berörda ländernas regeringar omedelbart måste åtgärda. |
| --- | --- |

203.

Europaparlamentet är djupt oroat över bevisen i Amnesty Internationals rapport om personer som genomgår psykiatrisk behandling och i rapporten från Mental Disability Advocacy Centre om ”bursängar” för att funktionshindrade personer som lever på institutioner över hela Europa utsätts för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna, något som de berörda ländernas regeringar omedelbart måste åtgärda.

| 204. | Parlamentet är särskilt oroat över att ”bursängar” fortfarande används på psykiatriska kliniker och i hem för särskilt boende för personer med psykiska funktionshinder i ett antal östeuropeiska länder, och uppmanar de berörda länderna att omedelbart upphöra med denna förnedrande och omänskliga behandling. |
| --- | --- |

204.

Parlamentet är särskilt oroat över att ”bursängar” fortfarande används på psykiatriska kliniker och i hem för särskilt boende för personer med psykiska funktionshinder i ett antal östeuropeiska länder, och uppmanar de berörda länderna att omedelbart upphöra med denna förnedrande och omänskliga behandling.

| 205. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd till en FN-konvention om funktionshindrade personers mänskliga rättigheter, vilken måste grundas på bestämmelserna i FN:s standardregler och utformas på ett sådant sätt att funktionshindrade personers rättigheter fullt ut erkänns och främjas. Parlamentet anser att en sådan FN-konvention måste vara rättsligt bindande. |
| --- | --- |

205.

Europaparlamentet upprepar sitt stöd till en FN-konvention om funktionshindrade personers mänskliga rättigheter, vilken måste grundas på bestämmelserna i FN:s standardregler och utformas på ett sådant sätt att funktionshindrade personers rättigheter fullt ut erkänns och främjas. Parlamentet anser att en sådan FN-konvention måste vara rättsligt bindande.

| 206. | Europaparlamentet uppmanar FN:s medlemsstater och organ att se till att de sex befintliga FNkonventionerna om mänskliga rättigheter tolkas så att funktionshindrade personers och deras familjers rättigheter och behov erkänns och främjas fullt ut, vilket hittills inte varit fallet. |
| --- | --- |

206.

Europaparlamentet uppmanar FN:s medlemsstater och organ att se till att de sex befintliga FNkonventionerna om mänskliga rättigheter tolkas så att funktionshindrade personers och deras familjers rättigheter och behov erkänns och främjas fullt ut, vilket hittills inte varit fallet.

| 207. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkra att funktionshinder uttryckligen tas upp i kommissionens rapporter om mänskliga rättigheter och att funktionshindrade personer erkänns i kommissionens arbete som en grupp som är särskilt sårbar för kränkningar av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

207.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkra att funktionshinder uttryckligen tas upp i kommissionens rapporter om mänskliga rättigheter och att funktionshindrade personer erkänns i kommissionens arbete som en grupp som är särskilt sårbar för kränkningar av de mänskliga rättigheterna.

Fängelseförhållanden

| 208. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över att det stigande antalet fängslade personer i världen, i kombination med bristen på ytterligare resurser, utsätter fängelsesystemen för ett hårt tryck och ökar risken för omänskliga förhållanden i fängelserna och för ett åsidosättande av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

208.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över att det stigande antalet fängslade personer i världen, i kombination med bristen på ytterligare resurser, utsätter fängelsesystemen för ett hårt tryck och ökar risken för omänskliga förhållanden i fängelserna och för ett åsidosättande av de mänskliga rättigheterna.

| 209. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att i sina förbindelser med tredje land uppmuntra till att man inför bestämmelser om alternativ till fängelsestraff för mindre brott i straffrätten. Europaparlamentet understryker betydelsen av att förbättra förhållandena i fängelserna, i första hand för att förhindra spridningen av livshotande sjukdomar, såsom malaria, tuberkulos, hepatit och hiv/aids, samt att förbättra situationen för de ungdomar, kvinnor, utlänningar, personer från etniska och religiösa minoriteter och homosexuella som befinner sig i fängelserna. |
| --- | --- |

209.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att i sina förbindelser med tredje land uppmuntra till att man inför bestämmelser om alternativ till fängelsestraff för mindre brott i straffrätten. Europaparlamentet understryker betydelsen av att förbättra förhållandena i fängelserna, i första hand för att förhindra spridningen av livshotande sjukdomar, såsom malaria, tuberkulos, hepatit och hiv/aids, samt att förbättra situationen för de ungdomar, kvinnor, utlänningar, personer från etniska och religiösa minoriteter och homosexuella som befinner sig i fängelserna.

| 210. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att inkludera information om riktade åtgärder som vidtagits när det gäller fängelseförhållandena i EU:s årsrapport, som en övergripande fråga med särskild betydelse för EU. |
| --- | --- |

210.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att inkludera information om riktade åtgärder som vidtagits när det gäller fängelseförhållandena i EU:s årsrapport, som en övergripande fråga med särskild betydelse för EU.

| 211. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en utökad inventering av fängelseförhållandena i de länder med vilka EU har undertecknat ett samarbets- eller associeringsavtal. |
| --- | --- |

211.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en utökad inventering av fängelseförhållandena i de länder med vilka EU har undertecknat ett samarbets- eller associeringsavtal.

*

- *

| 212. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas och kandidatländernas regeringar och parlament, Förenta nationerna, Europarådet, OSSE, regeringarna i de länder som nämns i denna resolution och EU-kontoren för de ledande ickestatliga organisationerna för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

212.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas och kandidatländernas regeringar och parlament, Förenta nationerna, Europarådet, OSSE, regeringarna i de länder som nämns i denna resolution och EU-kontoren för de ledande ickestatliga organisationerna för mänskliga rättigheter.

---

(1)  OBS: för alla relevanta grundtexter, se bilagan till betänkandet.

(2)  EUT C 131 E, 5.6.2003, s. 138, EGT C 65 E, 14.3.2002, s. 336, EGT C 377, 29.12.2000, s. 336, EGT C 98, 9.4.1999, s. 270, EGT C 20, 20.1.1997, s. 161, EGT C 126, 22.5.1995, s. 15, EGT C 115, 26.4.1993, s. 214, EGT C 267, 14.10.1991, s. 165, EGT C 47, 27.2.1989, s. 61, EGT C 99, 13.4.1987, s. 157, EGT C 343, 31.12.1985, s. 29, EGT C 172, 2.7.1984, s. 36, EGT C 161, 10.6.1983, s. 58.

(3)  P5_TA(2003)0034.

(4)  EUT C 131 E, 5.6.2003, s. 147.

(5)  EGT C 364, 18.12.2000, s. 1.

(6)  P5_TA-PROV(2003)0012.

(7)  P5_TA(2002)0367.

(8)  P5_TA(2002)0449 och P5_TA(2002)0521.

(9)  EGT L 155, 12.6.2001, s. 19 och EGT L 164, 22.6.2002, s. 1.

(10)  EUT L 150, 18.6.2003, s. 67.

(11)  EGT C 379, 7.12.1998, s. 265, EGT C 262, 18.9.2001, s. 262, EGT C 293 E, 28.11.2002, s. 88.

(12)  EGT C 77 E, 28.3.2002, s. 126.

(13)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 3.

(14)  EGT L 203, 1.8.2002, s. 1.

(15)  EUT L 36, 12.2.2003, s. 7.

P5_TA(2003)0376

Situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2002)

Europaparlamentets resolution om situationen när det gäller de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2002) (2002/2013(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av resolutionsförslagen från:






  a) | Mauro Nobilia med flera, om inrättande av en europeisk ombudsman för skydd av minderåriga, (B5-0154/2003), |
| --- | --- | --- |

—

med beaktande av resolutionsförslagen från:

a)

Mauro Nobilia med flera, om inrättande av en europeisk ombudsman för skydd av minderåriga, (B5-0154/2003),

| b) | Mauro Nobilia med flera, om upprättande av ett europeiskt centrum för övervakning av ungdomsbrottslighet, (B5-0155/2003). |
| --- | --- |

b)

Mauro Nobilia med flera, om upprättande av ett europeiskt centrum för övervakning av ungdomsbrottslighet, (B5-0155/2003).

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av artiklarna 6 och 7 i EU-fördraget och artikel 13 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 6 och 7 i EU-fördraget och artikel 13 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av EU:s fjärde årsrapport om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s fjärde årsrapport om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av alla internationella konventioner på området, |
| --- | --- |

—

med beaktande av alla internationella konventioner på området,

| — | med beaktande av rapporterna från Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet och Europarådets och berörda frivilligorganisationers fackorgan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna från Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet och Europarådets och berörda frivilligorganisationers fackorgan,

| — | med beaktande av den offentliga utfrågningen den 17-18 februari 2003 med föreningen Europeisk ungdom, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den offentliga utfrågningen den 17-18 februari 2003 med föreningen Europeisk ungdom,

| — | med beaktande av den offentliga utfrågningen den 24 april 2003 med företrädare för de nationella parlamenten, frivilligorganisationer och journalister om situationen när det gäller de grundläggande rättigheterna i EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den offentliga utfrågningen den 24 april 2003 med företrädare för de nationella parlamenten, frivilligorganisationer och journalister om situationen när det gäller de grundläggande rättigheterna i EU,

| — | med beaktande av rättspraxisen vid Europeiska gemenskapernas domstol och Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rättspraxisen vid Europeiska gemenskapernas domstol och Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av sammanfattningen från samordnaren EU:s nätverk av medlemsstaternas oberoende experter för grundläggande rättigheter, under kommissionens ledning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sammanfattningen från samordnaren EU:s nätverk av medlemsstaternas oberoende experter för grundläggande rättigheter, under kommissionens ledning,

| — | med beaktande av resolutionerna av den 5 juli 2001 (1) och den 15 januari 2003 (2) om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen 2000 och 2001, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionerna av den 5 juli 2001 (1) och den 15 januari 2003 (2) om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen 2000 och 2001,

| — | med beaktande av artiklarna 163 och 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 163 och 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning, medier och idrott och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor (A5-0281/2003). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning, medier och idrott och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor (A5-0281/2003).

Inledning

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att stadgan om de grundläggande rättigheterna som sammanfattar de grundläggande värderingar på vilka EU baseras, med alla sina principer har ”erkänts” (artikel 7 i avdelning II) och finns med i del II i det förslag till konstitution som utarbetats av Europeiska konventet. Detta erkännande och det faktum att texten finns med i konventets förslag räcker ändå inte, eftersom det inte sägs explicit att stadgan är juridiskt bindande, och inte heller att en direkt och individuell begäran om prövning hos EG-domstolen är möjlig. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att stadgan om de grundläggande rättigheterna som sammanfattar de grundläggande värderingar på vilka EU baseras, med alla sina principer har ”erkänts” (artikel 7 i avdelning II) och finns med i del II i det förslag till konstitution som utarbetats av Europeiska konventet. Detta erkännande och det faktum att texten finns med i konventets förslag räcker ändå inte, eftersom det inte sägs explicit att stadgan är juridiskt bindande, och inte heller att en direkt och individuell begäran om prövning hos EG-domstolen är möjlig.

| 2. | Europaparlamentet noterar att den nya artikel 7.1 i EU-fördraget innebär att EU:s institutioner, och då framför allt Europaparlamentet, kan kontrollera inom sina respektive befogenhetsområden hur medlemsstaterna respekterar de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att den nya artikel 7.1 i EU-fördraget innebär att EU:s institutioner, och då framför allt Europaparlamentet, kan kontrollera inom sina respektive befogenhetsområden hur medlemsstaterna respekterar de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar rapporten om situationen gällande de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen och dess medlemsstater 2002, som utarbetats av EU:s nätverk av oberoende experter för grundläggande rättigheter och som är mycket informationsrik och användbar. Rapporten innehåller viktiga byggstenar för utformandet av EU:s politik för de mänskliga rättigheterna, både på kort och lång sikt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar rapporten om situationen gällande de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen och dess medlemsstater 2002, som utarbetats av EU:s nätverk av oberoende experter för grundläggande rättigheter och som är mycket informationsrik och användbar. Rapporten innehåller viktiga byggstenar för utformandet av EU:s politik för de mänskliga rättigheterna, både på kort och lång sikt.

| 4. | Europaparlamentet anser att för att uppnå en så rigorös och objektiv kontroll av tillämpningen av stadgan som möjligt måste Europaparlamentets årliga föredragande kunna använda sig av alla de medel som behövs, bland annat






  — | den sammanfattande rapporten från samordnaren för EU:s nätverk av oberoende experter för grundläggande rättigheter som lades fram första gången i mars 2003 och vars omfångsrikedom och användbarhet måste betonas men som i framtiden måste kunna läggas fram för kommissionen och Europaparlamentets föredragande tidigare och gå lättare att använda (t.ex. innehålla en tydlig översikt över vad Europaparlamentet prioriterat och hur dess rekommendationer påverkat tillämpningen av de grundläggande rättigheterna under det år som granskats), |
| --- | --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att för att uppnå en så rigorös och objektiv kontroll av tillämpningen av stadgan som möjligt måste Europaparlamentets årliga föredragande kunna använda sig av alla de medel som behövs, bland annat

—

den sammanfattande rapporten från samordnaren för EU:s nätverk av oberoende experter för grundläggande rättigheter som lades fram första gången i mars 2003 och vars omfångsrikedom och användbarhet måste betonas men som i framtiden måste kunna läggas fram för kommissionen och Europaparlamentets föredragande tidigare och gå lättare att använda (t.ex. innehålla en tydlig översikt över vad Europaparlamentet prioriterat och hur dess rekommendationer påverkat tillämpningen av de grundläggande rättigheterna under det år som granskats),

| — | en så komplett lista som möjligt, i denna rapport, över god praxis som noterats under året, |
| --- | --- |

—

en så komplett lista som möjligt, i denna rapport, över god praxis som noterats under året,

| — | ett mycket mer fördjupat samarbete med de nationella och regionala parlamentens fackutskott, frivilligorganisationer och organ för mänskliga rättigheter och friheter samt ett interinstitutionellt förfarande som, på grundval av en rapport från EU:s nätverk av oberoende experter för grundläggande rättigheter, involverar Europaparlamentet, rådet och kommissionen (årsrapporten om de mänskliga rättigheterna, frivilligorganisationernas forum), |
| --- | --- |

—

ett mycket mer fördjupat samarbete med de nationella och regionala parlamentens fackutskott, frivilligorganisationer och organ för mänskliga rättigheter och friheter samt ett interinstitutionellt förfarande som, på grundval av en rapport från EU:s nätverk av oberoende experter för grundläggande rättigheter, involverar Europaparlamentet, rådet och kommissionen (årsrapporten om de mänskliga rättigheterna, frivilligorganisationernas forum),

| — | med hänsyn till rådets ansvar för tillämpningen av de grundläggande rättigheterna inom EU (årlig rapport och övervakning av medlemsstaterna enligt artikel 7.1) och när så är lämpligt, deltagande av ledningen för rådets arbetsgrupp COHOM vid sammanträdena för utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och eventuellt organiserande av ad hoc-sammanträden med parlamentets föredragande och skuggföredragande, |
| --- | --- |

—

med hänsyn till rådets ansvar för tillämpningen av de grundläggande rättigheterna inom EU (årlig rapport och övervakning av medlemsstaterna enligt artikel 7.1) och när så är lämpligt, deltagande av ledningen för rådets arbetsgrupp COHOM vid sammanträdena för utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och eventuellt organiserande av ad hoc-sammanträden med parlamentets föredragande och skuggföredragande,

| — | tillgång till en hemsida på Internet som särskilt behandlar de grundläggande rättigheterna i EU och som ständigt uppdateras, likt dem som finns och ständigt förbättras på Europaparlamentets webbplats, inklusive ett forum för diskussion med medborgarna, |
| --- | --- |

—

tillgång till en hemsida på Internet som särskilt behandlar de grundläggande rättigheterna i EU och som ständigt uppdateras, likt dem som finns och ständigt förbättras på Europaparlamentets webbplats, inklusive ett forum för diskussion med medborgarna,

| — | en detaljerad plan som inte kan rubbas för nästa valperiod beträffande datum (datum för framläggande och antagande av förslaget till betänkande i utskottet och kammaren, utfrågningarnas datum och antal), parallellt och gemensamt arbete med utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik samt stöd från de rådgivande utskotten. |
| --- | --- |

—

en detaljerad plan som inte kan rubbas för nästa valperiod beträffande datum (datum för framläggande och antagande av förslaget till betänkande i utskottet och kammaren, utfrågningarnas datum och antal), parallellt och gemensamt arbete med utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik samt stöd från de rådgivande utskotten.

| 5. | Europaparlamentet anser att denna hemsida även bör innehålla samtliga texter som är juridiskt giltiga på Europeiska unionens territorium, samt rapporterna från EU:s nätverk av oberoende experter för grundläggande rättigheter, så att var och en lättare kan få kunskap om sina rättigheter och kontrollera att bestämmelserna efterlevs. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att denna hemsida även bör innehålla samtliga texter som är juridiskt giltiga på Europeiska unionens territorium, samt rapporterna från EU:s nätverk av oberoende experter för grundläggande rättigheter, så att var och en lättare kan få kunskap om sina rättigheter och kontrollera att bestämmelserna efterlevs.

| 6. | Europaparlamentet anser att dessa villkor måste uppfyllas om Europaparlamentets årliga betänkande om situationen när det gäller de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen verkligen skall tas på allvar, lämna ett värdefullt bidrag och kanske till och med fruktas. Detta är ännu viktigare med hänsyn till betänkandets roll i samband med de risker för kränkningar av de grundläggande rättigheterna i medlemsstaterna som avses i det nya varningssystemet i artikel 7.1 i Nicefördraget. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att dessa villkor måste uppfyllas om Europaparlamentets årliga betänkande om situationen när det gäller de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen verkligen skall tas på allvar, lämna ett värdefullt bidrag och kanske till och med fruktas. Detta är ännu viktigare med hänsyn till betänkandets roll i samband med de risker för kränkningar av de grundläggande rättigheterna i medlemsstaterna som avses i det nya varningssystemet i artikel 7.1 i Nicefördraget.

| 7. | Europaparlamentet anser att det utvidgade EU måste baseras på en absolut respekt för värderingarna i stadgan om de grundläggande rättigheterna. Det är tyvärr nödvändigt att konstatera att situationen 2002 är oroande på flera områden i de femton medlemsstaterna och att det i vissa fall till och med verkar ha skett en tillbakagång. Det räcker inte att proklamera rättigheterna, de måste kontrolleras och respekteras. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att det utvidgade EU måste baseras på en absolut respekt för värderingarna i stadgan om de grundläggande rättigheterna. Det är tyvärr nödvändigt att konstatera att situationen 2002 är oroande på flera områden i de femton medlemsstaterna och att det i vissa fall till och med verkar ha skett en tillbakagång. Det räcker inte att proklamera rättigheterna, de måste kontrolleras och respekteras.

| 8. | Europaparlamentet anser att Europaparlamentets årliga betänkande om de grundläggande rättigheterna skulle kunna vara ett tillfälle att jämföra de bästa tillvägagångssätten och med andra ord understryka det europeiska mervärdet på området när det gäller respekten för värderingar, samtidigt som varje medlemsstats egen kultur och situation beaktas. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att Europaparlamentets årliga betänkande om de grundläggande rättigheterna skulle kunna vara ett tillfälle att jämföra de bästa tillvägagångssätten och med andra ord understryka det europeiska mervärdet på området när det gäller respekten för värderingar, samtidigt som varje medlemsstats egen kultur och situation beaktas.

Kapitel I: Människans värdighet

Rätt till liv

| 9. | Europaparlamentet välkomnar att alla medlemsstater har undertecknat protokoll nr 13 till konventionen om de mänskliga rättigheterna om avskaffande av dödsstraffet under alla omständigheter (krig) och ber enträget medlemsstaterna att omgående ratificera detta protokoll, med undantag för Belgien, Danmark, Irland och Sverige som redan har ratificerat det. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar att alla medlemsstater har undertecknat protokoll nr 13 till konventionen om de mänskliga rättigheterna om avskaffande av dödsstraffet under alla omständigheter (krig) och ber enträget medlemsstaterna att omgående ratificera detta protokoll, med undantag för Belgien, Danmark, Irland och Sverige som redan har ratificerat det.

| 10. | Europaparlamentet fördömer utan förbehåll terrorism, som kränker den grundläggande rätten till liv och hotar att destabilisera demokratierna, oavsett vilket uttryck den tar sig och oberoende av om dess ursprung eller verksamhet finns inom eller utanför Europeiska unionen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet fördömer utan förbehåll terrorism, som kränker den grundläggande rätten till liv och hotar att destabilisera demokratierna, oavsett vilket uttryck den tar sig och oberoende av om dess ursprung eller verksamhet finns inom eller utanför Europeiska unionen.

| 11. | Europaparlamentet påminner emellertid om att terrorismen har som mål att destabilisera rättsstaten, och att politiken för att förebygga och bestraffa terrorism därför främst bör syfta till att vidmakthålla och stärka rättsstaten. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påminner emellertid om att terrorismen har som mål att destabilisera rättsstaten, och att politiken för att förebygga och bestraffa terrorism därför främst bör syfta till att vidmakthålla och stärka rättsstaten.

| 12. | Europaparlamentet upprepar att terrorismen orsakar irreparabla skador och enormt lidande för dem som drabbas och deras familjer. Parlamentet anser därför att bestämmelser som tar hänsyn till de särskilda omständigheterna bör antas, till exempel EU-föreskrifter om ersättning. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet upprepar att terrorismen orsakar irreparabla skador och enormt lidande för dem som drabbas och deras familjer. Parlamentet anser därför att bestämmelser som tar hänsyn till de särskilda omständigheterna bör antas, till exempel EU-föreskrifter om ersättning.

| 13. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för åtgärderna för terrorismbekämpning, och påminner om att dessa måste vidtas inom de gränser som definierats av rättsstaten och under fullständigt beaktande av de mänskliga rättigheterna och de allmänna friheterna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet upprepar sitt stöd för åtgärderna för terrorismbekämpning, och påminner om att dessa måste vidtas inom de gränser som definierats av rättsstaten och under fullständigt beaktande av de mänskliga rättigheterna och de allmänna friheterna.

| 14. | Europaparlamentet är oroat över konsekvenserna av det internationella samarbetet med Förenta staterna, som tillämpar normer som är annorlunda och mindre stränga än EU:s normer såväl när det rör sig om överförandet av sådana personuppgifter som krävs av flygbolag eller som lämnas av Europol som när det gäller de unionsmedborgare som sitter fängslade på Guantanamobasen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet är oroat över konsekvenserna av det internationella samarbetet med Förenta staterna, som tillämpar normer som är annorlunda och mindre stränga än EU:s normer såväl när det rör sig om överförandet av sådana personuppgifter som krävs av flygbolag eller som lämnas av Europol som när det gäller de unionsmedborgare som sitter fängslade på Guantanamobasen.

Förbud mot tortyr och omänsklig eller förnedrande bestraffning och behandling

| 15. | Europaparlamentet beklagar starkt att konventionen mot tortyr och annan omänsklig eller förnedrande bestraffning och behandling fortfarande inte har ratificerats av Irland (resolution 39/46). |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet beklagar starkt att konventionen mot tortyr och annan omänsklig eller förnedrande bestraffning och behandling fortfarande inte har ratificerats av Irland (resolution 39/46).

| 16. | Europaparlamentet fördömer starkt alla former av återupptagande, godkännande eller rättfärdigande av tortyr och uppmanar medlemsstaterna att under alla omständigheter se till att totalförbudet mot tortyr verkställs utan inskränkningar, speciellt om detta förbud ifrågasätts av företrädare från politiken, rättsväsendet eller polisväsendet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet fördömer starkt alla former av återupptagande, godkännande eller rättfärdigande av tortyr och uppmanar medlemsstaterna att under alla omständigheter se till att totalförbudet mot tortyr verkställs utan inskränkningar, speciellt om detta förbud ifrågasätts av företrädare från politiken, rättsväsendet eller polisväsendet.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av det frivilliga protokollet till FN:s konvention mot tortyr och annan omänsklig eller förnedrande bestraffning och behandling. Protokollet syftar till att upprätta ett system för regelbundna besök på anstalter för att förhindra tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande bestraffning och behandling och inrättandet av en förebyggande underkommission till kommissionen mot tortyr, och införandet i varje signatärstat av en nationell förebyggande mekanism bestående av ett eller två oberoende organ för att besöka de platser där frihetsberövade personer befinner sig. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att underteckna och snabbt ratificera detta frivilliga protokoll. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar antagandet av det frivilliga protokollet till FN:s konvention mot tortyr och annan omänsklig eller förnedrande bestraffning och behandling. Protokollet syftar till att upprätta ett system för regelbundna besök på anstalter för att förhindra tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande bestraffning och behandling och inrättandet av en förebyggande underkommission till kommissionen mot tortyr, och införandet i varje signatärstat av en nationell förebyggande mekanism bestående av ett eller två oberoende organ för att besöka de platser där frihetsberövade personer befinner sig. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att underteckna och snabbt ratificera detta frivilliga protokoll.

| 18. | Europaparlamentet konstaterar ännu en gång att polisen använder oproportionerligt mycket våld vilket under 2002 resulterade i att minst 10 personer misshandlades till döds i EU, trots att de inte utgjorde någon verklig fara, samt oacceptabel polisbrutalitet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet konstaterar ännu en gång att polisen använder oproportionerligt mycket våld vilket under 2002 resulterade i att minst 10 personer misshandlades till döds i EU, trots att de inte utgjorde någon verklig fara, samt oacceptabel polisbrutalitet.

| 19. | Europaparlamentet uppmärksammar också att situationen för fängslade personer i EU har försämrats i vissa medlemsstater under 2002 främst på grund av överfulla fängelser (Förenade kungariket, Portugal, Belgien, Italien och Frankrike) vilket leder till spänningar mellan fångar och fångvaktare, våld mellan fångar, bristande övervakning (som har lett till ett ökat antal självmord eller försök till självmord) och hinder för återintegrering i samhället. Parlamentet anser i detta sammanhang, bland annat med hänsyn till principerna om lagenlighet, demokrati och respekt för rättsstaten — som är gemensamma för medlemsstaterna och som utgör grunden för Europeiska unionen — att det åligger de behöriga nationella myndigheterna att i högre grad undersöka och kontrollera det verkligt legitima i att behålla i fängsligt förvar personer vars uppträdande i fängelset och vars civila och sociala verksamhet efter det att de avtjänat de straff de dömts för visar att målet med fängslandet såsom instrument för förbättring och positiv social återanpassning har lyckats. Parlamentet menar att fallet Adriano Sofri i Italien härvidlag är särskilt talande, vilket också de högsta statliga myndigheterna, en absolut majoritet av parlamentsledamöterna, de mest respekterade oppositionstidningarna samt inflytelserika miljöer och personligheter på Europanivå har framhållit. Parlamentet konstaterar bekymrat att andelen tredjelandsmedborgare och narkomaner har ökat på fängelserna, och uttrycker oro över att detta är ett resultat av misslyckade socialpolitiska åtgärder för att integrera invandrare, och av en politik som i mångt och mycket är repressiv i stället för att vara inriktad på att stödja en återintegrering. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmärksammar också att situationen för fängslade personer i EU har försämrats i vissa medlemsstater under 2002 främst på grund av överfulla fängelser (Förenade kungariket, Portugal, Belgien, Italien och Frankrike) vilket leder till spänningar mellan fångar och fångvaktare, våld mellan fångar, bristande övervakning (som har lett till ett ökat antal självmord eller försök till självmord) och hinder för återintegrering i samhället. Parlamentet anser i detta sammanhang, bland annat med hänsyn till principerna om lagenlighet, demokrati och respekt för rättsstaten — som är gemensamma för medlemsstaterna och som utgör grunden för Europeiska unionen — att det åligger de behöriga nationella myndigheterna att i högre grad undersöka och kontrollera det verkligt legitima i att behålla i fängsligt förvar personer vars uppträdande i fängelset och vars civila och sociala verksamhet efter det att de avtjänat de straff de dömts för visar att målet med fängslandet såsom instrument för förbättring och positiv social återanpassning har lyckats. Parlamentet menar att fallet Adriano Sofri i Italien härvidlag är särskilt talande, vilket också de högsta statliga myndigheterna, en absolut majoritet av parlamentsledamöterna, de mest respekterade oppositionstidningarna samt inflytelserika miljöer och personligheter på Europanivå har framhållit. Parlamentet konstaterar bekymrat att andelen tredjelandsmedborgare och narkomaner har ökat på fängelserna, och uttrycker oro över att detta är ett resultat av misslyckade socialpolitiska åtgärder för att integrera invandrare, och av en politik som i mångt och mycket är repressiv i stället för att vara inriktad på att stödja en återintegrering.

| 20. | Europaparlamentet anser därför att det är nödvändigt, särskilt med tanke på utvidgningen av EU, att medlemsstaterna vidtar kraftigare åtgärder för att bland annat






  — | förbättra polisutbildningen och rekryteringen av poliser och kriminalvårdspersonal, |
| --- | --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser därför att det är nödvändigt, särskilt med tanke på utvidgningen av EU, att medlemsstaterna vidtar kraftigare åtgärder för att bland annat

—

förbättra polisutbildningen och rekryteringen av poliser och kriminalvårdspersonal,

| — | inrätta, där så ännu inte har skett, (Förenade kungariket, Grekland och Österrike gjorde det under 2002) oberoende kontrollorgan för att kontrollera polisens verksamhet och hur fängelserna fungerar, |
| --- | --- |

—

inrätta, där så ännu inte har skett, (Förenade kungariket, Grekland och Österrike gjorde det under 2002) oberoende kontrollorgan för att kontrollera polisens verksamhet och hur fängelserna fungerar,

| — | om nödvändigt skapa effektiva förfaranden för att överklaga beslut om disciplinära påföljder som utdöms på fängelserna, tillåta de intagna att ha tillgång till en advokat från första stund och vid behov en läkare samt att kontakta de närmast anhöriga, |
| --- | --- |

—

om nödvändigt skapa effektiva förfaranden för att överklaga beslut om disciplinära påföljder som utdöms på fängelserna, tillåta de intagna att ha tillgång till en advokat från första stund och vid behov en läkare samt att kontakta de närmast anhöriga,

| — | främja system med administrativa straff och/eller böter för smärre brott och alternativa straff som samhällstjänst, samt i så hög utsträckning som möjligt utveckla systemen med öppna eller delvis öppna anstalter, med möjlighet till villkorliga permissioner, |
| --- | --- |

—

främja system med administrativa straff och/eller böter för smärre brott och alternativa straff som samhällstjänst, samt i så hög utsträckning som möjligt utveckla systemen med öppna eller delvis öppna anstalter, med möjlighet till villkorliga permissioner,

| — | se till att personer som dömts till långa straff ges möjlighet till tillräcklig verksamhet där de inte utnyttjas och att de ges möjlighet till utbildning och kultur, samt till speciella omskolningsprogram med tyngdpunkt på återintegrering i samhället, både för fångar som kommer från det land där de avtjänar sitt fängelsestraff och för fångar från utlandet som efter avtjänat fängelsestraff vill återvända till sitt hemland, |
| --- | --- |

—

se till att personer som dömts till långa straff ges möjlighet till tillräcklig verksamhet där de inte utnyttjas och att de ges möjlighet till utbildning och kultur, samt till speciella omskolningsprogram med tyngdpunkt på återintegrering i samhället, både för fångar som kommer från det land där de avtjänar sitt fängelsestraff och för fångar från utlandet som efter avtjänat fängelsestraff vill återvända till sitt hemland,

| — | se till att bristerna inom polisen och fängelserna utreds snabbare av domstolarna och leds till åtal i enlighet med hur allvarliga handlingarna är, |
| --- | --- |

—

se till att bristerna inom polisen och fängelserna utreds snabbare av domstolarna och leds till åtal i enlighet med hur allvarliga handlingarna är,

| — | säkerställa åtminstone miniminormer för de sanitära förhållandena och boendevillkoren för fångarna, |
| --- | --- |

—

säkerställa åtminstone miniminormer för de sanitära förhållandena och boendevillkoren för fångarna,

| — | se över häktingsförfaranden för att säkerställa att mänskliga rättigheter inte kränks, inte tillämpa onödigt långa häktningstider och se till att omprövning av häktningsgrund sker regelbundet. |
| --- | --- |

—

se över häktingsförfaranden för att säkerställa att mänskliga rättigheter inte kränks, inte tillämpa onödigt långa häktningstider och se till att omprövning av häktningsgrund sker regelbundet.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar dessutom berörda medlemsstater att omgående vidta åtgärder mot vissa kategorier av fångar, bland annat






  — | för att minimera den tid som minderåriga sitter fängelser, på ungdomsvårdsanstalter eller flyktingförläggningar (Belgien, Frankrike, Luxemburg, Förenade Kungariket), |
| --- | --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar dessutom berörda medlemsstater att omgående vidta åtgärder mot vissa kategorier av fångar, bland annat

—

för att minimera den tid som minderåriga sitter fängelser, på ungdomsvårdsanstalter eller flyktingförläggningar (Belgien, Frankrike, Luxemburg, Förenade Kungariket),

| — | för att frige eller skapa alternativa fängelsestraff för interner som är mycket gamla eller som har allvarliga och obotliga sjukdomar (Frankrike), |
| --- | --- |

—

för att frige eller skapa alternativa fängelsestraff för interner som är mycket gamla eller som har allvarliga och obotliga sjukdomar (Frankrike),

| — | för att se till att narkomaner får tillgång till den läkarvård och ersättningsbehandling som krävs, utan att diskrimineras, |
| --- | --- |

—

för att se till att narkomaner får tillgång till den läkarvård och ersättningsbehandling som krävs, utan att diskrimineras,

| — | för att förbättra kontrollen av mentalsjukhus (informera patienterna om deras rättigheter och förhindra eventuella övergrepp)(Belgien och Danmark). |
| --- | --- |

—

för att förbättra kontrollen av mentalsjukhus (informera patienterna om deras rättigheter och förhindra eventuella övergrepp)(Belgien och Danmark).

| 22. | Europaparlamentet anser rent allmänt att det inom ett europeiskt område med frihet, säkerhet och rättvisa också måste mobiliseras krafter för att förbättra polis- och fångvårdssystemet, exempelvis genom att






  — | främja insamling av uppgifter om bästa praxis och göra det möjligt att utbyta information beträffande polisen, fängelserna och mentalsjukhusen mellan de ansvariga i olika medlemsstater, |
| --- | --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser rent allmänt att det inom ett europeiskt område med frihet, säkerhet och rättvisa också måste mobiliseras krafter för att förbättra polis- och fångvårdssystemet, exempelvis genom att

—

främja insamling av uppgifter om bästa praxis och göra det möjligt att utbyta information beträffande polisen, fängelserna och mentalsjukhusen mellan de ansvariga i olika medlemsstater,

| — | uppmuntra medlemsstaterna att ansluta sig till Europarådets program om polisväsendet och de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

uppmuntra medlemsstaterna att ansluta sig till Europarådets program om polisväsendet och de mänskliga rättigheterna,

| — | utarbeta ett rambeslut om minimivillkor till skydd för de internerades rättigheter i EU. |
| --- | --- |

—

utarbeta ett rambeslut om minimivillkor till skydd för de internerades rättigheter i EU.

Förbud mot slaveri och tvångsarbete

| 23. | Europaparlamentet betonar på nytt att människohandel måste fördömas och kraftfullt bekämpas eftersom det strider mot den mänskliga värdigheten och leder till sexuellt utnyttjande och arbetsutnyttjande under slavliknande förhållanden. Offren är oftast kvinnor, unga flickor eller barn. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar på nytt att människohandel måste fördömas och kraftfullt bekämpas eftersom det strider mot den mänskliga värdigheten och leder till sexuellt utnyttjande och arbetsutnyttjande under slavliknande förhållanden. Offren är oftast kvinnor, unga flickor eller barn.

| 24. | Europaparlamentet rekommenderar därför






  — | alla medlemsstater att ratificera Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet, |
| --- | --- | --- |

24.

Europaparlamentet rekommenderar därför

—

alla medlemsstater att ratificera Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet,

| — | alla övriga medlemsstater som ännu inte har ratificerat det frivilliga protokollet till konventionen om barnets rättigheter beträffande handel med barn, barnprostitution och barnpornografi att göra detta så snabbt som möjligt, |
| --- | --- |

—

alla övriga medlemsstater som ännu inte har ratificerat det frivilliga protokollet till konventionen om barnets rättigheter beträffande handel med barn, barnprostitution och barnpornografi att göra detta så snabbt som möjligt,

| — | alla medlemsstater att ratificera konventionen om brottslighet på nätet, med undantag för Danmark och Luxemburg, som redan har gjort så. |
| --- | --- |

—

alla medlemsstater att ratificera konventionen om brottslighet på nätet, med undantag för Danmark och Luxemburg, som redan har gjort så.

| 25. | Europaparlamentet framhåller att EU bör anta en effektiv politik mot människohandel, bland annat genom att






  — | främja Brysseldeklarationen — som antagits av både rådet och kommissionen — tillsammans med alla regeringar i dess nuvarande och framtida medlemsstater och regeringarna i ursprungs- och transitländerna, |
| --- | --- | --- |

25.

Europaparlamentet framhåller att EU bör anta en effektiv politik mot människohandel, bland annat genom att

—

främja Brysseldeklarationen — som antagits av både rådet och kommissionen — tillsammans med alla regeringar i dess nuvarande och framtida medlemsstater och regeringarna i ursprungs- och transitländerna,

| — | inrätta ett system för utbyte av information, |
| --- | --- |

—

inrätta ett system för utbyte av information,

| — | upprätta en europeisk databas, i samförstånd med Europol och Interpol, inriktad på försvunna personer som tros ha fallit offer för människohandel, |
| --- | --- |

—

upprätta en europeisk databas, i samförstånd med Europol och Interpol, inriktad på försvunna personer som tros ha fallit offer för människohandel,

| — | skapa ett bättre rättsligt skydd för offer genom att anta rådets direktiv om tillfälligt uppehållstillstånd för offer för medhjälp till olaglig invandring och människohandel som samarbetar med de behöriga myndigheterna (kommissionens förslag vilket antogs av parlamentet den 5 december 2002) (3), |
| --- | --- |

—

skapa ett bättre rättsligt skydd för offer genom att anta rådets direktiv om tillfälligt uppehållstillstånd för offer för medhjälp till olaglig invandring och människohandel som samarbetar med de behöriga myndigheterna (kommissionens förslag vilket antogs av parlamentet den 5 december 2002) (3),

| — | inrätta särskilda program för att utrota fattigdomen i ursprungsländerna. |
| --- | --- |

—

inrätta särskilda program för att utrota fattigdomen i ursprungsländerna.

| 26. | Europaparlamentet kräver att det skall bedrivas en omfattande europeisk politik mot människohandel — den moderna formen av slaveri — som skall inbegripa hela kedjan, ursprungsländer, transitländer och destinationsländer i lika hög grad, och som skall riktas mot rekryterare, personer som transporterar offren, exploatörer, andra mellanhänder, kunder och mottagare. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet kräver att det skall bedrivas en omfattande europeisk politik mot människohandel — den moderna formen av slaveri — som skall inbegripa hela kedjan, ursprungsländer, transitländer och destinationsländer i lika hög grad, och som skall riktas mot rekryterare, personer som transporterar offren, exploatörer, andra mellanhänder, kunder och mottagare.

Kapitel II: Friheter

| 27. | Europaparlamentet anser att det utan strikta garantier för de olika medborgerliga och politiska rättigheterna inte finns något effektivt skydd för människors värdighet. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att det utan strikta garantier för de olika medborgerliga och politiska rättigheterna inte finns något effektivt skydd för människors värdighet.

Skydd av personuppgifter

| 28. | Europaparlamentet rekommenderar






  — | Luxemburg och Spanien att underteckna, och samtliga medlemsstater förutom Tyskland och Sverige, att så snabbt som möjligt ratificera tilläggsprotokollet till konventionen om skydd för personer i samband med automatisk behandling av personuppgifter när det gäller de myndigheter som kontrollerar detta och den gränsöverskridande strömmen av uppgifter, |
| --- | --- | --- |

28.

Europaparlamentet rekommenderar

—

Luxemburg och Spanien att underteckna, och samtliga medlemsstater förutom Tyskland och Sverige, att så snabbt som möjligt ratificera tilläggsprotokollet till konventionen om skydd för personer i samband med automatisk behandling av personuppgifter när det gäller de myndigheter som kontrollerar detta och den gränsöverskridande strömmen av uppgifter,

| — | Frankrike att införliva direktiv 95/46/EG (4) om skydd av personuppgifter i sin lagstiftning, |
| --- | --- |

—

Frankrike att införliva direktiv 95/46/EG (4) om skydd av personuppgifter i sin lagstiftning,

| — | EU att utrusta sig med ett juridiskt bindande instrument, som på de områden som faller under andra och tredje pelaren erbjuder garantier likvärdiga dem som ges genom direktiv 95/46/EG, |
| --- | --- |

—

EU att utrusta sig med ett juridiskt bindande instrument, som på de områden som faller under andra och tredje pelaren erbjuder garantier likvärdiga dem som ges genom direktiv 95/46/EG,

| — | medlemsstaterna och unionen att se till att bestämmelserna för bevarande av kommunikationsuppgifter är förenliga med Europadomstolens rättspraxis, dvs. tidsbegränsade, proportionerliga och nödvändiga i ett demokratiskt samhälle, och att i annat fall ändra eller upphäva dem. |
| --- | --- |

—

medlemsstaterna och unionen att se till att bestämmelserna för bevarande av kommunikationsuppgifter är förenliga med Europadomstolens rättspraxis, dvs. tidsbegränsade, proportionerliga och nödvändiga i ett demokratiskt samhälle, och att i annat fall ändra eller upphäva dem.

| 29. | Europaparlamentet oroar sig över innehållet i direktiv 2002/58/EG (5) om integritet och elektronisk kommunikation som öppnar en möjlighet att bevara uppgifter om elektronisk kommunikation, och förespråkar ännu en gång att man skall vidta åtgärder för att ge skydd mot olagliga avlyssningssystem. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet oroar sig över innehållet i direktiv 2002/58/EG (5) om integritet och elektronisk kommunikation som öppnar en möjlighet att bevara uppgifter om elektronisk kommunikation, och förespråkar ännu en gång att man skall vidta åtgärder för att ge skydd mot olagliga avlyssningssystem.

| 30. | Europaparlamentet är starkt oroat över de avtal som håller på att förhandlas fram eller som redan ingåtts, och som innebär att personuppgifter kan överföras mellan EU och externa instanser (som Interpol) eller tredje länder (som USA) som inte garanterar samma nivå när det gäller uppgiftsskydd. Sådana avtal måste under alla omständigheter bibehålla den skyddsnivå som ges genom direktiv 95/46/EG, och parlamentet begär därför att avtalen skall innehålla bestämmelser om att ett organ skall inrättas som skall följa upp och kontrollera att de garantier som ges i ovan nämnda direktiv till fullo respekteras då avtalen tillämpas. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet är starkt oroat över de avtal som håller på att förhandlas fram eller som redan ingåtts, och som innebär att personuppgifter kan överföras mellan EU och externa instanser (som Interpol) eller tredje länder (som USA) som inte garanterar samma nivå när det gäller uppgiftsskydd. Sådana avtal måste under alla omständigheter bibehålla den skyddsnivå som ges genom direktiv 95/46/EG, och parlamentet begär därför att avtalen skall innehålla bestämmelser om att ett organ skall inrättas som skall följa upp och kontrollera att de garantier som ges i ovan nämnda direktiv till fullo respekteras då avtalen tillämpas.

| 31. | Europaparlamentet oroar sig framför allt över de amerikanska myndigheternas krav att flygbolagen skall ge dem tillgång till de passageraruppgifter de förfogar över vid resor över Atlanten. En sådan bestämmelse är inte i överensstämmelse med gemenskapsrätten och parlamentet begär alltså att den omedelbart avskaffas så länge den inte uppfyller gemenskapsrättens skyddsregler. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet oroar sig framför allt över de amerikanska myndigheternas krav att flygbolagen skall ge dem tillgång till de passageraruppgifter de förfogar över vid resor över Atlanten. En sådan bestämmelse är inte i överensstämmelse med gemenskapsrätten och parlamentet begär alltså att den omedelbart avskaffas så länge den inte uppfyller gemenskapsrättens skyddsregler.

Tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet

| 32. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och EU att främja den interreligiösa dialogen där denna fördömer all slags fanatism och fundamentalism, liksom att garantera principen om sekularisering, vilket inte innebär avskaffande av religionsundervisning i skolorna. Inom ramen för en sådan dialog eller undervisning skall lika mycket tid ägnas åt icke-religiös livsåskådning. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och EU att främja den interreligiösa dialogen där denna fördömer all slags fanatism och fundamentalism, liksom att garantera principen om sekularisering, vilket inte innebär avskaffande av religionsundervisning i skolorna. Inom ramen för en sådan dialog eller undervisning skall lika mycket tid ägnas åt icke-religiös livsåskådning.

| 33. | Europaparlamentet ställer sig helt och hållet bakom Greklands framsteg när det gäller respekten för religionsfriheten och livsåskådningsfriheten. Parlamentet önskar att lagstiftningen om proselytvärvning avskaffas och att muslimer kan få tillstånd att bygga moskéer och anlägga begravningsplatser för sina döda enligt de egna religiösa traditionerna. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet ställer sig helt och hållet bakom Greklands framsteg när det gäller respekten för religionsfriheten och livsåskådningsfriheten. Parlamentet önskar att lagstiftningen om proselytvärvning avskaffas och att muslimer kan få tillstånd att bygga moskéer och anlägga begravningsplatser för sina döda enligt de egna religiösa traditionerna.

| 34. | Europaparlamentet rekommenderar återigen Finland och Grekland att modifiera sin lagstiftning om längden på vapenfri tjänst för att se till att denna inte utgör ett straff eller är diskriminerande. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet rekommenderar återigen Finland och Grekland att modifiera sin lagstiftning om längden på vapenfri tjänst för att se till att denna inte utgör ett straff eller är diskriminerande.

| 35. | Europaparlamentet uppmärksammar på nytt medlemsstaterna på farorna för sektliknande grupper som hotar enskilda individers mentala eller fysiska integritet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att med stöd av sin normala straffrättsliga och civilrättsliga lagstiftning bekämpa oegentligheter och missförhållanden i dessa sektliknande grupper. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmärksammar på nytt medlemsstaterna på farorna för sektliknande grupper som hotar enskilda individers mentala eller fysiska integritet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att med stöd av sin normala straffrättsliga och civilrättsliga lagstiftning bekämpa oegentligheter och missförhållanden i dessa sektliknande grupper.

Yttrandefrihet och informationsfrihet

| 36. | Europaparlamentet rekommenderar på nytt Belgien, Danmark och Irland att underteckna och ratificera Europarådets konvention om television utan gränser och uppmanar Grekland, Luxemburg, Nederländerna och Sverige att ratificera den. (Portugal ratificerade konventionen under 2002.) Parlamentet uppmanar dessa länder och även Portugal att ratificera protokollet av den 1 oktober 1998 om ändring av denna konvention. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet rekommenderar på nytt Belgien, Danmark och Irland att underteckna och ratificera Europarådets konvention om television utan gränser och uppmanar Grekland, Luxemburg, Nederländerna och Sverige att ratificera den. (Portugal ratificerade konventionen under 2002.) Parlamentet uppmanar dessa länder och även Portugal att ratificera protokollet av den 1 oktober 1998 om ändring av denna konvention.

| 37. | Europaparlamentet beklagar att EU har ett problem med mediekoncentration där medierna är i händerna på några stora grupper och att man fortfarandet inte har hittat en lagstiftningslösning. Parlamentet påminner om sin resolution av den 20 november 2002 (6) om mediakoncentration i vilken det ansåg det nödvändigt att skapa en europeisk mediemarknad för att motverka ökade skillnader i de nationella bestämmelserna och för att bevara informationsfriheten och informationens mångfald. Parlamentet beklagar att det, särskilt i Italien, fortfarande finns en situation där makten över medierna är i händerna på premiärministern utan att det har antagits några lagar som reglerar intressekonflikterna. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet beklagar att EU har ett problem med mediekoncentration där medierna är i händerna på några stora grupper och att man fortfarandet inte har hittat en lagstiftningslösning. Parlamentet påminner om sin resolution av den 20 november 2002 (6) om mediakoncentration i vilken det ansåg det nödvändigt att skapa en europeisk mediemarknad för att motverka ökade skillnader i de nationella bestämmelserna och för att bevara informationsfriheten och informationens mångfald. Parlamentet beklagar att det, särskilt i Italien, fortfarande finns en situation där makten över medierna är i händerna på premiärministern utan att det har antagits några lagar som reglerar intressekonflikterna.

| 38. | Europaparlamentet upprepar att alla ideologier är legitima så länge de uttrycks demokratiskt, och visar därför sin avsky för de terroristorganisationer som hotar och dödar personer för att de har politiska uppdrag och/eller är aktiva inom vissa politiska grupper. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet upprepar att alla ideologier är legitima så länge de uttrycks demokratiskt, och visar därför sin avsky för de terroristorganisationer som hotar och dödar personer för att de har politiska uppdrag och/eller är aktiva inom vissa politiska grupper.

| 39. | Europaparlamentet tillbakavisar kraftfullt alla våldshandlingar, trakasserier eller hot som kan försöka styra det fria utövandet av journalistyrket. Samtliga medlemsstater uppmanas därför att respektera och försvara rätten till åsikts- och yttrandefrihet, och parlamentet upprepar sin solidaritet med journalister som blivit utsatta för attentat, även inom Europeiska unionen, för att de inte låter sig kuvas utan fritt utövar sin rätt. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet tillbakavisar kraftfullt alla våldshandlingar, trakasserier eller hot som kan försöka styra det fria utövandet av journalistyrket. Samtliga medlemsstater uppmanas därför att respektera och försvara rätten till åsikts- och yttrandefrihet, och parlamentet upprepar sin solidaritet med journalister som blivit utsatta för attentat, även inom Europeiska unionen, för att de inte låter sig kuvas utan fritt utövar sin rätt.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar i samband med detta kommissionen att






  — | anordna ett samråd för att utarbeta ett direktiv, |
| --- | --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar i samband med detta kommissionen att

—

anordna ett samråd för att utarbeta ett direktiv,

| — | se till att de offentliga och privata medierna tillhandahåller medborgarna korrekt information, undviker diskriminering och ger olika grupper, kulturer och åsikter lika utrymme, särskilt i samband med val och folkomröstningar, |
| --- | --- |

—

se till att de offentliga och privata medierna tillhandahåller medborgarna korrekt information, undviker diskriminering och ger olika grupper, kulturer och åsikter lika utrymme, särskilt i samband med val och folkomröstningar,

| — | planera för införandet av en europeisk rättslig ram i slutet av 2005, |
| --- | --- |

—

planera för införandet av en europeisk rättslig ram i slutet av 2005,

| — | tillsammans med medlemsstaterna planera åtgärder för att bekämpa våldshandlingar mot journalister i deras yrkesutövande. |
| --- | --- |

—

tillsammans med medlemsstaterna planera åtgärder för att bekämpa våldshandlingar mot journalister i deras yrkesutövande.

Mötes- och föreningsfrihet

| 41. | Europaparlamentet rekommenderar enträget Österrike och Luxemburg att modifiera sin lagstiftning som förbjuder utlänningar eller icke nationella medborgare att ingå i företagsråd. Det rör sig om en lag som kränker fackföreningsrätten. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet rekommenderar enträget Österrike och Luxemburg att modifiera sin lagstiftning som förbjuder utlänningar eller icke nationella medborgare att ingå i företagsråd. Det rör sig om en lag som kränker fackföreningsrätten.

Rätt till utbildning

| 42. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att med alla medel garantera gratis och effektiv skolgång för alla barn inklusive barn till mycket fattiga familjer och vissa grupper av romer eller flyktingar, inklusive funktionshindrade barn med särskilda framkomlighetsbehov. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra allt för att säkerställa en effektiv integrering av barn till flyktingar, asylsökande och invandrare i utbildningssystemet. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att med alla medel garantera gratis och effektiv skolgång för alla barn inklusive barn till mycket fattiga familjer och vissa grupper av romer eller flyktingar, inklusive funktionshindrade barn med särskilda framkomlighetsbehov. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra allt för att säkerställa en effektiv integrering av barn till flyktingar, asylsökande och invandrare i utbildningssystemet.

Rätt till asyl och skydd vid avlägsnande, utvisning och utlämning

| 43. | Europaparlamentet rekommenderar enträget






  — | Österrike och Portugal att ratificera Genèvekonventionen om statslösas ställning, |
| --- | --- | --- |

43.

Europaparlamentet rekommenderar enträget

—

Österrike och Portugal att ratificera Genèvekonventionen om statslösas ställning,

| — | Spanien, Grekland, Frankrike, Italien, Luxemburg, Portugal och Finland att ratificera konventionen om minskning av antalet statslösa, |
| --- | --- |

—

Spanien, Grekland, Frankrike, Italien, Luxemburg, Portugal och Finland att ratificera konventionen om minskning av antalet statslösa,

| — | Grekland att underteckna och ratificera protokoll nr 4 (förbud mot kollektiva utvisningar) till konventionen om de mänskliga rättigheterna, Spanien och Förenade kungariket att ratificera protokoll nr 4 till samma konvention, Belgien och Förenade kungariket att underteckna och ratificera protokoll nr 7 till samma konvention (utvisningsvillkor) samt Tyskland, Spanien, Nederländerna och Portugal att ratificera protokoll nr 7. |
| --- | --- |

—

Grekland att underteckna och ratificera protokoll nr 4 (förbud mot kollektiva utvisningar) till konventionen om de mänskliga rättigheterna, Spanien och Förenade kungariket att ratificera protokoll nr 4 till samma konvention, Belgien och Förenade kungariket att underteckna och ratificera protokoll nr 7 till samma konvention (utvisningsvillkor) samt Tyskland, Spanien, Nederländerna och Portugal att ratificera protokoll nr 7.

| 44. | Europaparlamentet kritiserar dröjsmålen när det gäller att anta nödvändiga instrument för den gemensamma asyl- och invandringspolitiken och beklagar att de överenskommelser som hittills gjorts alla reducerats till den minsta gemensamma nämnaren. Parlamentet påminner om att politiken bör






  — | strängt respektera de asylsökandes rättigheter och grundas på en icke restriktiv tolkning av Genèvekonventionen och dess protokoll från 1967, och även behandla sådan förföljelse som utövats av icke statliga tjänstemän, förföljelse grundad på könstillhörighet och förföljelse vid allmänna väpnade konflikter, |
| --- | --- | --- |

44.

Europaparlamentet kritiserar dröjsmålen när det gäller att anta nödvändiga instrument för den gemensamma asyl- och invandringspolitiken och beklagar att de överenskommelser som hittills gjorts alla reducerats till den minsta gemensamma nämnaren. Parlamentet påminner om att politiken bör

—

strängt respektera de asylsökandes rättigheter och grundas på en icke restriktiv tolkning av Genèvekonventionen och dess protokoll från 1967, och även behandla sådan förföljelse som utövats av icke statliga tjänstemän, förföljelse grundad på könstillhörighet och förföljelse vid allmänna väpnade konflikter,

| — | bygga på rekommendationerna och slutsatserna från FN:s flyktingkommissariat och garantera full integrering för personer vars rätt till asyl blivit fastställd. |
| --- | --- |

—

bygga på rekommendationerna och slutsatserna från FN:s flyktingkommissariat och garantera full integrering för personer vars rätt till asyl blivit fastställd.

| 45. | Europaparlamentet noterar vissa framsteg under 2002 mot en harmoniserad gemensam asyl- och invandringspolitik men beklagar att medlemsstaternas befintliga gemenskapslagstiftning baserar sig på minimibestämmelser som ligger på en alltför låg nivå och som omfattar främst restriktiva och negativa åtgärder inom asyl- och invandringspolitiken. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet noterar vissa framsteg under 2002 mot en harmoniserad gemensam asyl- och invandringspolitik men beklagar att medlemsstaternas befintliga gemenskapslagstiftning baserar sig på minimibestämmelser som ligger på en alltför låg nivå och som omfattar främst restriktiva och negativa åtgärder inom asyl- och invandringspolitiken.

| 46. | Europaparlamentet vädjar enträget till medlemsstaterna att endast i undantagsfall fängsla asylsökande, och enbart av sådana skäl som fastställs i riktlinjerna från FN:s flyktingkommissariat avseende kriterier och normer för fängslande av asylsökande. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet vädjar enträget till medlemsstaterna att endast i undantagsfall fängsla asylsökande, och enbart av sådana skäl som fastställs i riktlinjerna från FN:s flyktingkommissariat avseende kriterier och normer för fängslande av asylsökande.

| 47. | Ett stort antal människor dog under 2002 då de sökte fly till Europeiska unionen. Detta är oroväckande och Europaparlamentet anser att denna dramatiska situation kräver en balanserad politik, med legala invandringsmöjligheter. |
| --- | --- |

47.

Ett stort antal människor dog under 2002 då de sökte fly till Europeiska unionen. Detta är oroväckande och Europaparlamentet anser att denna dramatiska situation kräver en balanserad politik, med legala invandringsmöjligheter.

| 48. | Europaparlamentet vädjar enträget till medlemsstaterna att maximalt begränsa fängslande av asylsökande och att garantera fungerande mottagningar av asylsökande bland annat på flygplatser, samt att se till att de får hjälp av jurister och tolkar, ge dem möjlighet att kommunicera med relevanta frivilligorganisationer och med sina familjer och se till att de betraktas som fria människor i väntan på att deras fall avgörs. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet vädjar enträget till medlemsstaterna att maximalt begränsa fängslande av asylsökande och att garantera fungerande mottagningar av asylsökande bland annat på flygplatser, samt att se till att de får hjälp av jurister och tolkar, ge dem möjlighet att kommunicera med relevanta frivilligorganisationer och med sina familjer och se till att de betraktas som fria människor i väntan på att deras fall avgörs.

| 49. | Europaparlamentet vädjar enträget till rådet att snarast möjligt anta förslaget till direktiv med bestämmelser om hjälp för personer som inte omfattas av Genèvekonventionen men som inte kan sändas tillbaka till sina hemländer på grund av a) hot om tortyr eller omänsklig eller förnedrande behandling, b) allmänt våld eller händelser som allvarligt påverkar den allmänna ordningen eller c) humanitära skäl. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet vädjar enträget till rådet att snarast möjligt anta förslaget till direktiv med bestämmelser om hjälp för personer som inte omfattas av Genèvekonventionen men som inte kan sändas tillbaka till sina hemländer på grund av a) hot om tortyr eller omänsklig eller förnedrande behandling, b) allmänt våld eller händelser som allvarligt påverkar den allmänna ordningen eller c) humanitära skäl.

| 50. | Europaparlamentet kritiserar den allvarliga situationen för minderåriga asylsökande utan vuxet sällskap bland annat i Belgien, Spanien, Italien, Österrike och Sverige. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet kritiserar den allvarliga situationen för minderåriga asylsökande utan vuxet sällskap bland annat i Belgien, Spanien, Italien, Österrike och Sverige.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar enträget medlemsstaterna att modifiera sina bestämmelser och praxis för utvisningar eftersom dessa alltför ofta är olagliga och kränker den mänskliga värdigheten. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att rent allmänt övervaka villkoren för genomförande av kollektiva utvisningar och tvångsutvisningar som ibland har lett till dödsfall. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar enträget medlemsstaterna att modifiera sina bestämmelser och praxis för utvisningar eftersom dessa alltför ofta är olagliga och kränker den mänskliga värdigheten. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att rent allmänt övervaka villkoren för genomförande av kollektiva utvisningar och tvångsutvisningar som ibland har lett till dödsfall.

| 52. | Europaparlamentet vädjar enträget till medlemsstaterna att avhålla sig från alla initiativ som syftar till att förändra Genèvekonventionens text. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet vädjar enträget till medlemsstaterna att avhålla sig från alla initiativ som syftar till att förändra Genèvekonventionens text.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vägra att lämna ut personer till länder där de skulle kunna dömas till döden för sina brott och där de skulle kunna riskera tortyr eller omänsklig eller förnedrande behandling. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vägra att lämna ut personer till länder där de skulle kunna dömas till döden för sina brott och där de skulle kunna riskera tortyr eller omänsklig eller förnedrande behandling.

| 54. | Europaparlamentet vädjar enträget till Europeiska konventet och regeringskonferensen att föreslå att Aznars protokoll till Amsterdamfördraget skall utgå, eftersom det, vilket FN:s flyktingkommissariat flera gånger påpekat, strider mot Genèvekonventionen då det begränsar en asylsökandes individuella rättigheter. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet vädjar enträget till Europeiska konventet och regeringskonferensen att föreslå att Aznars protokoll till Amsterdamfördraget skall utgå, eftersom det, vilket FN:s flyktingkommissariat flera gånger påpekat, strider mot Genèvekonventionen då det begränsar en asylsökandes individuella rättigheter.

Kapitel III: Jämlikhet

Icke-diskriminering

| 55. | Europaparlamentet beklagar att endast Danmark, Nederländerna, Österrike, Portugal, och Sverige har ratificerat Europakonventionen om nationalitet. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet beklagar att endast Danmark, Nederländerna, Österrike, Portugal, och Sverige har ratificerat Europakonventionen om nationalitet.

| 56. | Europaparlamentet insisterar på att stadgan om de grundläggande rättigheterna skall respekteras, tillsammans med i synnerhet rätten att söka asyl, rätten till effektivt rättsligt skydd och principen om ”non-refoulement”. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet insisterar på att stadgan om de grundläggande rättigheterna skall respekteras, tillsammans med i synnerhet rätten att söka asyl, rätten till effektivt rättsligt skydd och principen om ”non-refoulement”.

| 57. | Europaparlamentet rekommenderar på nytt Danmark, Spanien, Frankrike, Sverige och Förenade kungariket att underteckna protokoll nr 12 (icke-diskriminering) till konventionen om de mänskliga rättigheterna och uppmanar samtliga medlemsstater att ratificera detta protokoll. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet rekommenderar på nytt Danmark, Spanien, Frankrike, Sverige och Förenade kungariket att underteckna protokoll nr 12 (icke-diskriminering) till konventionen om de mänskliga rättigheterna och uppmanar samtliga medlemsstater att ratificera detta protokoll.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera att alla barn som finns på deras område kan utnyttja rätten till utbildning oavsett familjens administrativa situation. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera att alla barn som finns på deras område kan utnyttja rätten till utbildning oavsett familjens administrativa situation.

| 59. | Europaparlamentet vädjar enträget till medlemsstaterna att garantera att varje person som bor på deras område har tillgång till hälsovård oavsett administrativ situation. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet vädjar enträget till medlemsstaterna att garantera att varje person som bor på deras område har tillgång till hälsovård oavsett administrativ situation.

Kamp mot rasism och främlingsfientlighet

| 60. | Europaparlamentet uppmärksammar det fortsatta fysiska våldet med rasistiska förtecken under 2002, särskilt i Tyskland, Frankrike och Nederländerna, liksom den kraftigt ökade verbala rasismen mot muslimer, särskilt på den tyska musikscenen, rasistiska budskap på hemsidor på Internet och på fotbollsarenorna i Italien. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmärksammar det fortsatta fysiska våldet med rasistiska förtecken under 2002, särskilt i Tyskland, Frankrike och Nederländerna, liksom den kraftigt ökade verbala rasismen mot muslimer, särskilt på den tyska musikscenen, rasistiska budskap på hemsidor på Internet och på fotbollsarenorna i Italien.

| 61. | Europaparlamentet oroar sig för ökningen av hat och diskriminering av antimuslimsk och antisemitisk karaktär efter attackerna den 11 september 2001. Parlament välkomnar däremot de åtgärder för att öka medvetenheten som har vidtagits av flera regeringar (Tyskland, Finland, Portugal, Sverige och Förenade kungariket) för att göra medborgarna uppmärksamma på faran av att blanda ihop begreppen och tala om krockar mellan olika ”civilisationer”. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet oroar sig för ökningen av hat och diskriminering av antimuslimsk och antisemitisk karaktär efter attackerna den 11 september 2001. Parlament välkomnar däremot de åtgärder för att öka medvetenheten som har vidtagits av flera regeringar (Tyskland, Finland, Portugal, Sverige och Förenade kungariket) för att göra medborgarna uppmärksamma på faran av att blanda ihop begreppen och tala om krockar mellan olika ”civilisationer”.

| 62. | Europaparlamentet rekommenderar därför medlemsstaterna att snabba på arbetet med att fullständigt och effektivt införliva de direktiv om icke-diskriminering som rådet antog under 2000. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet rekommenderar därför medlemsstaterna att snabba på arbetet med att fullständigt och effektivt införliva de direktiv om icke-diskriminering som rådet antog under 2000.

| 63. | Europaparlamentet ställer sig bakom förslagen om att på EU-nivå anta en gemensam flerårig handlingsplan för att främja en säkrare användning av Internet. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet ställer sig bakom förslagen om att på EU-nivå anta en gemensam flerårig handlingsplan för att främja en säkrare användning av Internet.

| 64. | Europaparlamentet välkomnar särskilt Förenade kungarikets initiativ som innebar att alla tjänstemän i den offentliga förvaltningen skulle tillhandahållas en uppförandekod med regler för hur de skulle bemöta allmänheten oavsett personernas ursprung för att främja lika behandling. Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att vidta kraftfulla åtgärder för att bekämpa rasistiska yttringar och rasistiskt beteende och införa utbildning för poliskåren och tjänstemän verksamma inom rättsväsendet, och i synnerhet för personal som handhar migranter vid gränserna (förmedla kunskap om och förståelse för utländska kulturer, förebygga rasistiskt beteende och verka för ökad tolerans). |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet välkomnar särskilt Förenade kungarikets initiativ som innebar att alla tjänstemän i den offentliga förvaltningen skulle tillhandahållas en uppförandekod med regler för hur de skulle bemöta allmänheten oavsett personernas ursprung för att främja lika behandling. Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att vidta kraftfulla åtgärder för att bekämpa rasistiska yttringar och rasistiskt beteende och införa utbildning för poliskåren och tjänstemän verksamma inom rättsväsendet, och i synnerhet för personal som handhar migranter vid gränserna (förmedla kunskap om och förståelse för utländska kulturer, förebygga rasistiskt beteende och verka för ökad tolerans).

| 65. | Europaparlamentet uppmanar Danmark, Grekland, Nederländerna, Österrike och Italien att föra en mer aktiv politik för att eliminera rasistiskt beteende. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet uppmanar Danmark, Grekland, Nederländerna, Österrike och Italien att föra en mer aktiv politik för att eliminera rasistiskt beteende.

| 66. | Europaparlamentet välkomnar de ansträngningar som gjorts av Danmark, Förenade kungariket, Nederländerna, Portugal och Tyskland för att skapa ett system för att samla in pålitliga uppgifter, vilket är oumbärligt för en effektiv politik mot rasism. Parlamentet uppmanar medlemsstater som Grekland, Österrike och Italien att göra samma sak. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet välkomnar de ansträngningar som gjorts av Danmark, Förenade kungariket, Nederländerna, Portugal och Tyskland för att skapa ett system för att samla in pålitliga uppgifter, vilket är oumbärligt för en effektiv politik mot rasism. Parlamentet uppmanar medlemsstater som Grekland, Österrike och Italien att göra samma sak.

| 67. | Europaparlamentet välkomnar de initiativ som tagits av flera medlemsstater för att minska uppmärksamheten för politiska partier som sprider rasistisk och främlingsfientlig propaganda och uppmanar Danmark, Grekland, Italien, Nederländerna och Österrike att vara mer aktiva på detta område. Parlamentet uppmanar enträget de demokratiska partier som ännu inte gjort så att underteckna de europeiska politiska partiernas stadga för ett samhälle utan rasism från 1998, oavsett om det rör sig om partier i EU eller i kandidatländerna. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet välkomnar de initiativ som tagits av flera medlemsstater för att minska uppmärksamheten för politiska partier som sprider rasistisk och främlingsfientlig propaganda och uppmanar Danmark, Grekland, Italien, Nederländerna och Österrike att vara mer aktiva på detta område. Parlamentet uppmanar enträget de demokratiska partier som ännu inte gjort så att underteckna de europeiska politiska partiernas stadga för ett samhälle utan rasism från 1998, oavsett om det rör sig om partier i EU eller i kandidatländerna.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en analys och en rapport om genomförandet av direktiv 2000/43/EG (7) om likabehandling oberoende av ras eller etniskt ursprung och att belysa eventuella olikheter i samband med medlemsstaternas införlivande av direktivet. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en analys och en rapport om genomförandet av direktiv 2000/43/EG (7) om likabehandling oberoende av ras eller etniskt ursprung och att belysa eventuella olikheter i samband med medlemsstaternas införlivande av direktivet.

Diskriminering av minoriteter

| 69. | Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att se till att förfarandet för att en person skall räknas som nationell medborgare gör det möjligt för invånare som vistats under lång tid i landet att få fullvärdigt medborgarskap om de så önskar. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att se till att förfarandet för att en person skall räknas som nationell medborgare gör det möjligt för invånare som vistats under lång tid i landet att få fullvärdigt medborgarskap om de så önskar.

| 70. | Europaparlamentet kritiserar de fortsatta rasistiska handlingarna mot romer och utländska arbetstagare under 2002. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet kritiserar de fortsatta rasistiska handlingarna mot romer och utländska arbetstagare under 2002.

| 71. | Europaparlamentet gläder sig åt det finländska förslaget om att inrätta ett permanent europeiskt forum för romerna och de grekiska myndigheternas ansträngningar för att genomföra ett integreringsprogram för romer. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet gläder sig åt det finländska förslaget om att inrätta ett permanent europeiskt forum för romerna och de grekiska myndigheternas ansträngningar för att genomföra ett integreringsprogram för romer.

| 72. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att anta en gemensam och integrerad strategi för att lösa de problem som den romska minoriteten har. Romerna fortsätter tyvärr att utsättas för diskriminering i stor utsträckning. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att anta en gemensam och integrerad strategi för att lösa de problem som den romska minoriteten har. Romerna fortsätter tyvärr att utsättas för diskriminering i stor utsträckning.

| 73. | Europaparlamentet uppmanar Frankrike, som är den enda medlemsstat som inte gjort så, att underteckna Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter och uppmanar Belgien, Grekland, Luxemburg och Nederländerna att ratificera denna konvention. Parlamentet noterar att denna konvention endast omfattar tio medlemsstater. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet uppmanar Frankrike, som är den enda medlemsstat som inte gjort så, att underteckna Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter och uppmanar Belgien, Grekland, Luxemburg och Nederländerna att ratificera denna konvention. Parlamentet noterar att denna konvention endast omfattar tio medlemsstater.

| 74. | Europaparlamentet uppmanar rent allmänt de medlemsstater som har ratificerat konventionen om skydd för minoriteter att fortsätta sina åtgärder till förmån för minoriteter så att dessa kan behålla och utveckla sin identitet, men också att säkerställa minoriteternas frihet och främja deras integrering i samhället. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet uppmanar rent allmänt de medlemsstater som har ratificerat konventionen om skydd för minoriteter att fortsätta sina åtgärder till förmån för minoriteter så att dessa kan behålla och utveckla sin identitet, men också att säkerställa minoriteternas frihet och främja deras integrering i samhället.

| 75. | Europaparlamentet rekommenderar starkt Belgien, Grekland, Irland och Portugal att underteckna den europeiska stadgan om regionala språk och minoritetsspråk och uppmanar Frankrike, Luxemburg och Italien att ratificera denna stadga. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet rekommenderar starkt Belgien, Grekland, Irland och Portugal att underteckna den europeiska stadgan om regionala språk och minoritetsspråk och uppmanar Frankrike, Luxemburg och Italien att ratificera denna stadga.

| 76. | Europaparlamentet uppmanar Europarådet att anta ett protokoll till stadgan om regionala språk och minoritetsspråk som främjar teckenspråk för att minska diskrimineringen av döva (1,6 miljoner i EU) genom utbildning i teckenspråk och tillgång till arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet uppmanar Europarådet att anta ett protokoll till stadgan om regionala språk och minoritetsspråk som främjar teckenspråk för att minska diskrimineringen av döva (1,6 miljoner i EU) genom utbildning i teckenspråk och tillgång till arbetsmarknaden.

Diskriminering grundad på sexuell läggning

| 77. | Europaparlamentet uppmanar på nytt medlemsstaterna att avskaffa all slags diskriminering — i lagstiftning och i praktiken — som homosexuella fortfarande utsätts för t.ex. när det gäller rätt att gifta sig och att adoptera barn. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet uppmanar på nytt medlemsstaterna att avskaffa all slags diskriminering — i lagstiftning och i praktiken — som homosexuella fortfarande utsätts för t.ex. när det gäller rätt att gifta sig och att adoptera barn.

| 78. | Europaparlamentet gläder sig åt de stora framsteg som gjorts under 2002 i Österrike (avskaffandet av artikel 209 i strafflagen) och Finland (erkännandet av transsexuellas rättigheter) och Belgien (giftermål mellan homosexuella). |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet gläder sig åt de stora framsteg som gjorts under 2002 i Österrike (avskaffandet av artikel 209 i strafflagen) och Finland (erkännandet av transsexuellas rättigheter) och Belgien (giftermål mellan homosexuella).

| 79. | Trots detta uppmanar Europaparlamentet Österrike att slutföra alla pågående rättegångar som gäller artikel 209 i (den gamla) strafflagen och att vidta rehabiliteringsåtgärder för de personer som dömts enligt denna lagstiftning. Parlamentet uppmanar även Österrike att tillämpa den nya artikeln 207b i strafflagen på ett icke-diskriminerande sätt. |
| --- | --- |

79.

Trots detta uppmanar Europaparlamentet Österrike att slutföra alla pågående rättegångar som gäller artikel 209 i (den gamla) strafflagen och att vidta rehabiliteringsåtgärder för de personer som dömts enligt denna lagstiftning. Parlamentet uppmanar även Österrike att tillämpa den nya artikeln 207b i strafflagen på ett icke-diskriminerande sätt.

| 80. | Europaparlamentet uppmanar Grekland, Irland och Portugal att omgående modifiera sin lagstiftning som fastställer olika tillåten lägsta ålder för sexuellt umgänge beroende på sexuell läggning, vilket ger bestämmelserna en diskriminerande karaktär. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet uppmanar Grekland, Irland och Portugal att omgående modifiera sin lagstiftning som fastställer olika tillåten lägsta ålder för sexuellt umgänge beroende på sexuell läggning, vilket ger bestämmelserna en diskriminerande karaktär.

| 81. | Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att på ett allmänt plan erkänna icke-äktenskapliga partnerskap både mellan personer av olika kön och mellan personer av samma kön och att jämställa dessa partnerskap med ett äktenskap i fråga om rättigheter, bland annat genom att vidta åtgärder för att garantera att dessa par har rätt till fri rörlighet i EU. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att på ett allmänt plan erkänna icke-äktenskapliga partnerskap både mellan personer av olika kön och mellan personer av samma kön och att jämställa dessa partnerskap med ett äktenskap i fråga om rättigheter, bland annat genom att vidta åtgärder för att garantera att dessa par har rätt till fri rörlighet i EU.

| 82. | Europaparlamentet är oroat över urvattningen av direktiv 2000/78/EG (8) om inrättande av en allmän ram för likabehandling och uppmanar enträget kommissionen att analysera genomförandet och införlivandet av direktivet och att belysa eventuella skillnader mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet är oroat över urvattningen av direktiv 2000/78/EG (8) om inrättande av en allmän ram för likabehandling och uppmanar enträget kommissionen att analysera genomförandet och införlivandet av direktivet och att belysa eventuella skillnader mellan medlemsstaterna.

Jämställdhet mellan kvinnor och män

| 83. | Europaparlamentet rekommenderar Belgien och Luxemburg att ratificera tilläggsprotokollet till FN:s konvention om avskaffande av alla former av diskriminering av kvinnor och Förenade kungariket att underteckna och ratificera detta protokoll. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet rekommenderar Belgien och Luxemburg att ratificera tilläggsprotokollet till FN:s konvention om avskaffande av alla former av diskriminering av kvinnor och Förenade kungariket att underteckna och ratificera detta protokoll.

| 84. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av direktiv 2002/73/EG (9) om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män. Parlamentet önskar att det oberoende organ som fastställs i detta direktiv och som har till uppgift att stödja personer som utsätts för könsdiskriminering, att genomföra studier om diskriminering, att offentliggöra rapporter och att utfärda rekommendationer om alla ämnen med koppling till diskriminering, skall inrättas så snabbt som möjligt i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet välkomnar antagandet av direktiv 2002/73/EG (9) om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män. Parlamentet önskar att det oberoende organ som fastställs i detta direktiv och som har till uppgift att stödja personer som utsätts för könsdiskriminering, att genomföra studier om diskriminering, att offentliggöra rapporter och att utfärda rekommendationer om alla ämnen med koppling till diskriminering, skall inrättas så snabbt som möjligt i alla medlemsstater.

| 85. | Europaparlamentet beklagar att kvinnors integrering på arbetsmarknaden (särskilt när det gäller minoriteter) fortfarande är långt ifrån verklighet, även om flera positiva åtgärder tagits i denna riktning under 2002 i Belgien, Grekland, och Sverige (kvoter för utnämning av kvinnor till ledande poster inom företag och till ledande befattningar som högre tjänstemän). |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet beklagar att kvinnors integrering på arbetsmarknaden (särskilt när det gäller minoriteter) fortfarande är långt ifrån verklighet, även om flera positiva åtgärder tagits i denna riktning under 2002 i Belgien, Grekland, och Sverige (kvoter för utnämning av kvinnor till ledande poster inom företag och till ledande befattningar som högre tjänstemän).

| 86. | Europaparlamentet begär att den grekiska regeringen upphäver de straffrättsliga bestämmelser i artikel 43b i det grekiska lagdekretet nr 2623/1953/A-268 som föreskriver ett fängelsestraff på mellan 2-12 månader för kvinnor som bryter mot förbudet att besöka Athos. Parlamentet återupprepar sin begäran om att förbudet för kvinnor att besöka Athos skall upphävas och konstaterar att detta förbud är ett brott mot principerna om jämställdhet och icke-diskriminering på grundval av kön och mot de internationella konventionerna på detta område samt mot de bestämmelser om fri rörlighet för personer som fastställs i den grekiska grundlagen och i gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet begär att den grekiska regeringen upphäver de straffrättsliga bestämmelser i artikel 43b i det grekiska lagdekretet nr 2623/1953/A-268 som föreskriver ett fängelsestraff på mellan 2-12 månader för kvinnor som bryter mot förbudet att besöka Athos. Parlamentet återupprepar sin begäran om att förbudet för kvinnor att besöka Athos skall upphävas och konstaterar att detta förbud är ett brott mot principerna om jämställdhet och icke-diskriminering på grundval av kön och mot de internationella konventionerna på detta område samt mot de bestämmelser om fri rörlighet för personer som fastställs i den grekiska grundlagen och i gemenskapslagstiftningen.

| 87. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att aktivt förbättra kvinnors ställning, bland annat genom att vidta tillfälliga särskilda åtgärder för att jämställdhet mellan kvinnor och män snabbare skall kunna uppnås i praktiken i enlighet med deras skyldigheter enligt FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW), särskilt artiklarna 3 och 4. Parlamentet rekommenderar att europeiska institutioner i samband med bedömningen av lagenligheten hos de åtgärder för positiv särbehandling som vidtas på grundval av artikel 141.4 i EG-fördraget, förklaring nr 28 till Amsterdamfördraget och direktiven på basis av artikel 13 i EG-fördraget, tar hänsyn till den verkliga jämställdhetsstrategi som följer av denna konvention, vilket betyder att (bland annat) tillfälliga särskilda åtgärder anses vara ett lämpligt instrument för att nå reell jämställdhet i stället för ett inkräktande på den formella principen om lika behandling. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att aktivt förbättra kvinnors ställning, bland annat genom att vidta tillfälliga särskilda åtgärder för att jämställdhet mellan kvinnor och män snabbare skall kunna uppnås i praktiken i enlighet med deras skyldigheter enligt FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW), särskilt artiklarna 3 och 4. Parlamentet rekommenderar att europeiska institutioner i samband med bedömningen av lagenligheten hos de åtgärder för positiv särbehandling som vidtas på grundval av artikel 141.4 i EG-fördraget, förklaring nr 28 till Amsterdamfördraget och direktiven på basis av artikel 13 i EG-fördraget, tar hänsyn till den verkliga jämställdhetsstrategi som följer av denna konvention, vilket betyder att (bland annat) tillfälliga särskilda åtgärder anses vara ett lämpligt instrument för att nå reell jämställdhet i stället för ett inkräktande på den formella principen om lika behandling.

| 88. | Europaparlamentet konstaterar med oro att trots de senaste fem årens framsteg är könsskillnaderna (bland annat löneklyftorna på i medeltal 16 procent) fortfarande stora och att detta är något man måste ta itu med om sysselsättningsmålen från toppmötena i Lissabon och Stockholm skall kunna uppfyllas. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet konstaterar med oro att trots de senaste fem årens framsteg är könsskillnaderna (bland annat löneklyftorna på i medeltal 16 procent) fortfarande stora och att detta är något man måste ta itu med om sysselsättningsmålen från toppmötena i Lissabon och Stockholm skall kunna uppfyllas.

Barnets rättigheter

| 89. | Europaparlamentet rekommenderar Belgien, Spanien, Nederländerna och Finland att underteckna och ratificera Europakonventionen om adoption av barn och uppmanar Frankrike och Luxemburg att ratificera denna konvention. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet rekommenderar Belgien, Spanien, Nederländerna och Finland att underteckna och ratificera Europakonventionen om adoption av barn och uppmanar Frankrike och Luxemburg att ratificera denna konvention.

| 90. | Europaparlamentet rekommenderar på nytt Belgien, Tyskland, Spanien, Nederländerna och Finland att underteckna och ratificera Europakonventionen om den rättsliga ställningen för barn födda utom äktenskapet. Frankrike och Italien uppmanas dessutom att ratificera denna konvention. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet rekommenderar på nytt Belgien, Tyskland, Spanien, Nederländerna och Finland att underteckna och ratificera Europakonventionen om den rättsliga ställningen för barn födda utom äktenskapet. Frankrike och Italien uppmanas dessutom att ratificera denna konvention.

| 91. | Europaparlamentet gläder sig åt att Tyskland i likhet med Grekland under 2002 ratificerade Europakonventionen om barnets rättigheter. Övriga medlemsstater uppmanas att omgående underteckna och ratificera denna konvention. Parlamentet uppmanar Förenade kungariket (där minderåriga som inte har fyllt 18 år fortfarande rekryteras till militären) att ratificera det frivilliga protokollet till den internationella konventionen om barnens rättigheter. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet gläder sig åt att Tyskland i likhet med Grekland under 2002 ratificerade Europakonventionen om barnets rättigheter. Övriga medlemsstater uppmanas att omgående underteckna och ratificera denna konvention. Parlamentet uppmanar Förenade kungariket (där minderåriga som inte har fyllt 18 år fortfarande rekryteras till militären) att ratificera det frivilliga protokollet till den internationella konventionen om barnens rättigheter.

| 92. | Europaparlamentet uppmanar Danmark, Spanien, Irland, Portugal, Finland, Sverige och Förenade kungariket att underteckna och ratificera Europakonventionen om repatriering av minderåriga. Belgien, Tyskland, Grekland, Frankrike, Luxemburg, Nederländerna och Österrike uppmanas att ratificera denna konvention. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet uppmanar Danmark, Spanien, Irland, Portugal, Finland, Sverige och Förenade kungariket att underteckna och ratificera Europakonventionen om repatriering av minderåriga. Belgien, Tyskland, Grekland, Frankrike, Luxemburg, Nederländerna och Österrike uppmanas att ratificera denna konvention.

| 93. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, särskilt Belgien, Spanien och Förenade kungariket, att på ett effektivare sätt förhindra våld mot barn (avskaffande av hänvisningen till ”skälig” bestraffning, förbud mot att placera barn i häkte och bekämpning av könsstympning av flickor). |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, särskilt Belgien, Spanien och Förenade kungariket, att på ett effektivare sätt förhindra våld mot barn (avskaffande av hänvisningen till ”skälig” bestraffning, förbud mot att placera barn i häkte och bekämpning av könsstympning av flickor).

| 94. | Europaparlamentet välkomnar att Belgien, Danmark och Sverige har antagit flera lagar som förbättrar minderårigas situation inom ramen för en rättsprocess. Parlamentet välkomnar rent allmänt att barnens intressen och åsikter beaktas allt mer och önskar en rättslig status för barn i EU:s kommande konstitutionella fördrag. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet välkomnar att Belgien, Danmark och Sverige har antagit flera lagar som förbättrar minderårigas situation inom ramen för en rättsprocess. Parlamentet välkomnar rent allmänt att barnens intressen och åsikter beaktas allt mer och önskar en rättslig status för barn i EU:s kommande konstitutionella fördrag.

| 95. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bekämpa skolfrånvaro och garantera alla barn på EU:s territorium, inklusive barn till romer och flyktingar och funktionshindrade barn, fullständig tillgång till utbildning. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bekämpa skolfrånvaro och garantera alla barn på EU:s territorium, inklusive barn till romer och flyktingar och funktionshindrade barn, fullständig tillgång till utbildning.

Äldres rättigheter

| 96. | Europaparlamentet gläder sig åt att Finland och Portugal har ratificerat den reviderade sociala stadgan (artikel 23) och uppmanar enträget Tyskland och Nederländerna att underteckna och ratificera denna stadga. Belgien, Danmark, Spanien, Grekland, Luxemburg, Österrike och Förenade kungariket uppmanas att ratificera stadgan. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet gläder sig åt att Finland och Portugal har ratificerat den reviderade sociala stadgan (artikel 23) och uppmanar enträget Tyskland och Nederländerna att underteckna och ratificera denna stadga. Belgien, Danmark, Spanien, Grekland, Luxemburg, Österrike och Förenade kungariket uppmanas att ratificera stadgan.

| 97. | Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner och regeringarna eller de behöriga myndigheterna att komma till rätta med den direkta eller indirekta diskriminering som äldre personer utsätts för (särskilt när det gäller möjlighet till arbete för personer mellan 50 och 65 år och tillgång till fortbildning — inom flera olika ämnesområden — under samma tid av deras yrkesverksamma liv och deras återintegrering i arbeten där deras erfarenhet tas tillvara) och se till att äldre sjuka eller funktionshindrade personers värdighet garanteras (tillräckliga pensioner, särskilt för äldre kvinnor; vanvård på ålderdomshem; bekämpning av isolering). |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner och regeringarna eller de behöriga myndigheterna att komma till rätta med den direkta eller indirekta diskriminering som äldre personer utsätts för (särskilt när det gäller möjlighet till arbete för personer mellan 50 och 65 år och tillgång till fortbildning — inom flera olika ämnesområden — under samma tid av deras yrkesverksamma liv och deras återintegrering i arbeten där deras erfarenhet tas tillvara) och se till att äldre sjuka eller funktionshindrade personers värdighet garanteras (tillräckliga pensioner, särskilt för äldre kvinnor; vanvård på ålderdomshem; bekämpning av isolering).

Funktionshindrade personers rättigheter

| 98. | Europaparlamentet uppmanar Belgien och Förenade kungariket att ratificera konventionen om funktionshindrade personers återanpassning på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet uppmanar Belgien och Förenade kungariket att ratificera konventionen om funktionshindrade personers återanpassning på arbetsmarknaden.

| 99. | Europaparlamentet välkomnar de många initiativ som EU antog under 2002 vilka förbättrar tillgången till tjänster för funktionshindrade personer, särskilt när det gäller transport, information och kommunikationsteknik, och uppmanar enträget medlemsstaterna att i god tid vidta åtgärder för att införliva direktiv 2000/78/EG. |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet välkomnar de många initiativ som EU antog under 2002 vilka förbättrar tillgången till tjänster för funktionshindrade personer, särskilt när det gäller transport, information och kommunikationsteknik, och uppmanar enträget medlemsstaterna att i god tid vidta åtgärder för att införliva direktiv 2000/78/EG.

| 100. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda arbetet med ett nytt handikappspecifikt direktiv. Detta direktiv skulle ha sin rättsliga grund i den nuvarande artikel 13 i EG-fördraget och skulle bekämpa diskriminering på grundval av funktionshinder inom alla de områden där EU är behörigt. Direktivet bör införa genomförandeförfaranden, så att funktionshindrade personer effektivt kan utöva sina rättigheter i alla EU:s medlemsstater, inklusive rättigheten att gå till domstol. |
| --- | --- |

100.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda arbetet med ett nytt handikappspecifikt direktiv. Detta direktiv skulle ha sin rättsliga grund i den nuvarande artikel 13 i EG-fördraget och skulle bekämpa diskriminering på grundval av funktionshinder inom alla de områden där EU är behörigt. Direktivet bör införa genomförandeförfaranden, så att funktionshindrade personer effektivt kan utöva sina rättigheter i alla EU:s medlemsstater, inklusive rättigheten att gå till domstol.

| 101. | Europaparlamentet efterlyser, med anledning av det pågående arbetet med att se över fördragen, en förstärkning av de bestämmelser om icke-diskriminering som fastställs i fördraget. |
| --- | --- |

101.

Europaparlamentet efterlyser, med anledning av det pågående arbetet med att se över fördragen, en förstärkning av de bestämmelser om icke-diskriminering som fastställs i fördraget.

| 102. | Europaparlamentet påminner om att begreppet ”funktionshinder” omfattar fysiskt handikapp, sensoriska störningar, förståndshandikapp och psykiska handikapp liksom multipla problem och problem som varierar beroende på individens handikapp och ålder. Parlamentet kritiserar de fall där funktionshindrade personer ännu inte har samma politiska, sociala, ekonomiska och kulturella rättigheter som andra medborgare. Parlamentet förslår, med anledning av att 2003 är det europeiska handikappåret, att det fastställs en minimikvot för antalet anställda personer med funktionshinder på företag med fler än femtio anställda. |
| --- | --- |

102.

Europaparlamentet påminner om att begreppet ”funktionshinder” omfattar fysiskt handikapp, sensoriska störningar, förståndshandikapp och psykiska handikapp liksom multipla problem och problem som varierar beroende på individens handikapp och ålder. Parlamentet kritiserar de fall där funktionshindrade personer ännu inte har samma politiska, sociala, ekonomiska och kulturella rättigheter som andra medborgare. Parlamentet förslår, med anledning av att 2003 är det europeiska handikappåret, att det fastställs en minimikvot för antalet anställda personer med funktionshinder på företag med fler än femtio anställda.

| 103. | När det gäller införandet av en FN-konvention om de funktionshindrades rättigheter uppmanar Europaparlamentet medlemsstaterna att komma överens om en gemensam hållning. Parlamentet upprepar sitt stöd för en sådan konvention, som skall bygga på bestämmelserna i FN:s standardregler på ett sådant sätt att de funktionshindrades rättigheter erkänns fullt ut och främjas. Denna FN-konvention skall vara rättsligt bindande. |
| --- | --- |

103.

När det gäller införandet av en FN-konvention om de funktionshindrades rättigheter uppmanar Europaparlamentet medlemsstaterna att komma överens om en gemensam hållning. Parlamentet upprepar sitt stöd för en sådan konvention, som skall bygga på bestämmelserna i FN:s standardregler på ett sådant sätt att de funktionshindrades rättigheter erkänns fullt ut och främjas. Denna FN-konvention skall vara rättsligt bindande.

Kapitel IV: Solidaritet

| 104. | Europaparlamentet bekräftar att kränkandet av de ekonomiska och sociala rättigheterna bland annat när det gäller rättvisa och jämlika arbetsförhållanden och drägliga levnadsförhållanden (bostad, tillgång till allmänna hälsotjänster och transporter) utgör ett allvarligt hot mot människors värdighet och de facto kränker de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

104.

Europaparlamentet bekräftar att kränkandet av de ekonomiska och sociala rättigheterna bland annat när det gäller rättvisa och jämlika arbetsförhållanden och drägliga levnadsförhållanden (bostad, tillgång till allmänna hälsotjänster och transporter) utgör ett allvarligt hot mot människors värdighet och de facto kränker de grundläggande rättigheterna.

Arbetstagares rätt till information och samråd inom företaget

| 105. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av direktiv 2002/14/EG (10) om inrättande av en allmän ram för information till och samråd med arbetstagare i Europeiska gemenskapen. |
| --- | --- |

105.

Europaparlamentet välkomnar antagandet av direktiv 2002/14/EG (10) om inrättande av en allmän ram för information till och samråd med arbetstagare i Europeiska gemenskapen.

| 106. | Europaparlamentet efterlyser, med anledning av det nuvarande arbetet med att se över fördragen, en förstärkning av de bestämmelser om icke-diskriminering som fastställs i fördraget. |
| --- | --- |

106.

Europaparlamentet efterlyser, med anledning av det nuvarande arbetet med att se över fördragen, en förstärkning av de bestämmelser om icke-diskriminering som fastställs i fördraget.

Förhandlingsrätt och rätt till kollektiva åtgärder

| 107. | Europaparlamentet rekommenderar Danmark, Spanien, Irland och Förenade kungariket att modifiera de bestämmelser som inte är förenliga med artiklarna som rör kollektivförhandlingar i den reviderade sociala stadgan och den sociala stadgan. |
| --- | --- |

107.

Europaparlamentet rekommenderar Danmark, Spanien, Irland och Förenade kungariket att modifiera de bestämmelser som inte är förenliga med artiklarna som rör kollektivförhandlingar i den reviderade sociala stadgan och den sociala stadgan.

| 108. | Europaparlamentet uppmanar Tyskland, Danmark, Frankrike, Irland och Italien att modifiera de delar av lagstiftningen som inte är förenliga med utövandet av strejkrätten för personer i offentlig tjänst enligt den reviderade sociala stadgan. |
| --- | --- |

108.

Europaparlamentet uppmanar Tyskland, Danmark, Frankrike, Irland och Italien att modifiera de delar av lagstiftningen som inte är förenliga med utövandet av strejkrätten för personer i offentlig tjänst enligt den reviderade sociala stadgan.

Skydd mot uppsägning utan saklig grund

| 109. | Europaparlamentet gläder sig åt antagandet av direktiv 2002/74/EG (11) som utvidgar skyddet för arbetstagare vid en arbetsgivares insolvens till att gälla även deltidsanställda och tillfälligt anställda. |
| --- | --- |

109.

Europaparlamentet gläder sig åt antagandet av direktiv 2002/74/EG (11) som utvidgar skyddet för arbetstagare vid en arbetsgivares insolvens till att gälla även deltidsanställda och tillfälligt anställda.

| 110. | Europaparlamentet ställer sig helt och hållet bakom inrättandet av ett europeiskt observationscentrum för omställning vid Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor. Parlamentet önskar att arbetet vid detta centrum skall bidra till att man skall kunna förutse ekonomiska och tekniska förändringar med hjälp av prognoser och framtidsforskning och därigenom underlätta arbetstagarnas anpassning till olika aspekter av förändring. |
| --- | --- |

110.

Europaparlamentet ställer sig helt och hållet bakom inrättandet av ett europeiskt observationscentrum för omställning vid Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor. Parlamentet önskar att arbetet vid detta centrum skall bidra till att man skall kunna förutse ekonomiska och tekniska förändringar med hjälp av prognoser och framtidsforskning och därigenom underlätta arbetstagarnas anpassning till olika aspekter av förändring.

| 111. | Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen att lägga fram förslag med förebyggande strategier för att förhindra de drastiska konsekvenserna vid konjunkturella uppsägningar vars ekonomiska och psykologiska effekter på arbetstagarna är fruktansvärda och oacceptabla. |
| --- | --- |

111.

Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen att lägga fram förslag med förebyggande strategier för att förhindra de drastiska konsekvenserna vid konjunkturella uppsägningar vars ekonomiska och psykologiska effekter på arbetstagarna är fruktansvärda och oacceptabla.

Rättvisa arbetsförhållanden

| 112. | Europaparlamentet uppmanar på nytt






  — | medlemsstaterna att ratificera den internationella konventionen om skydd för migrerande arbetstagares rättigheter och deras familjer av den 18 december 1990, |
| --- | --- | --- |

112.

Europaparlamentet uppmanar på nytt

—

medlemsstaterna att ratificera den internationella konventionen om skydd för migrerande arbetstagares rättigheter och deras familjer av den 18 december 1990,

| — | Österrike och Finland att ratificera den europeiska socialförsäkringslagen från 1964, |
| --- | --- |

—

Österrike och Finland att ratificera den europeiska socialförsäkringslagen från 1964,

| — | Tyskland, Danmark, Grekland, Frankrike, Irland, Finland, Sverige och Förenade kungariket att ratificera den europeiska konventionen om social trygghet. |
| --- | --- |

—

Tyskland, Danmark, Grekland, Frankrike, Irland, Finland, Sverige och Förenade kungariket att ratificera den europeiska konventionen om social trygghet.

| 113. | Europaparlamentet noterar att det i Europa huvudsakligen finns fyra kategorier personer som utsätts för diskriminering (utlänningar, tillfälligt anställda, funktionshindrade personer och kvinnor). Medlemsstaterna uppmanas enträget att vidta de åtgärder som krävs för att få bort denna diskriminering bland annat när det gäller maximal arbetstid
  ,
  tillträde till arbetsplatsen, garantier för verklig säkerhet och hälsa på arbetsplatsen (5 000 dödsolyckor i EU under 2002), förhindrande av mobbning på arbetsplatsen (9 procent av arbetstagarna i EU) och fastställande av en skälig minimilön (Spanien, Grekland och Irland har en minimilön som är lägre än 50 procent av den genomsnittliga nettolönen). |
| --- | --- |

113.

Europaparlamentet noterar att det i Europa huvudsakligen finns fyra kategorier personer som utsätts för diskriminering (utlänningar, tillfälligt anställda, funktionshindrade personer och kvinnor). Medlemsstaterna uppmanas enträget att vidta de åtgärder som krävs för att få bort denna diskriminering bland annat när det gäller maximal arbetstid
  ,
  tillträde till arbetsplatsen, garantier för verklig säkerhet och hälsa på arbetsplatsen (5 000 dödsolyckor i EU under 2002), förhindrande av mobbning på arbetsplatsen (9 procent av arbetstagarna i EU) och fastställande av en skälig minimilön (Spanien, Grekland och Irland har en minimilön som är lägre än 50 procent av den genomsnittliga nettolönen).

Förbud mot barnarbete och skydd av ungdomar i arbetslivet

| 114. | Europaparlamentet välkomnar att Tyskland och Belgien under 2002 ratificerade ILO:s konvention om de värsta formerna av barnarbete. |
| --- | --- |

114.

Europaparlamentet välkomnar att Tyskland och Belgien under 2002 ratificerade ILO:s konvention om de värsta formerna av barnarbete.

| 115. | Europaparlamentet kritiserar att flera medlemsstater (Frankrike, Italien, Portugal och Nederländerna) fortfarande inte respekterar de bestämmelser för barnarbete som fastställs i den sociala stadgan och den reviderade sociala stadgan. Dessa medlemsstater uppmanas att modifiera sin lagstiftning för att åtgärda detta. |
| --- | --- |

115.

Europaparlamentet kritiserar att flera medlemsstater (Frankrike, Italien, Portugal och Nederländerna) fortfarande inte respekterar de bestämmelser för barnarbete som fastställs i den sociala stadgan och den reviderade sociala stadgan. Dessa medlemsstater uppmanas att modifiera sin lagstiftning för att åtgärda detta.

Familjeliv och yrkesliv

| 116. | Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater att så mycket som möjligt underlätta familjeåterföreningar för de migrerande arbetstagare som visas lagligt i unionen. |
| --- | --- |

116.

Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater att så mycket som möjligt underlätta familjeåterföreningar för de migrerande arbetstagare som visas lagligt i unionen.

| 117. | Europaparlamentet rekommenderar institutionerna och medlemsstaterna att försöka hitta en optimal strategi för att förena arbetsliv och yrkesliv, genom bestämmelser om tjänstledighet, barnomsorg eller genom andra åtgärder. |
| --- | --- |

117.

Europaparlamentet rekommenderar institutionerna och medlemsstaterna att försöka hitta en optimal strategi för att förena arbetsliv och yrkesliv, genom bestämmelser om tjänstledighet, barnomsorg eller genom andra åtgärder.

Social trygghet, socialt stöd och framför allt kampen mot social utslagning

| 118. | Europaparlamentet framhåller att de två grundläggande aspekterna av den europeiska ”sociala modellen” (rätten till social trygghet och kampen mot utslagning) måste bevaras. |
| --- | --- |

118.

Europaparlamentet framhåller att de två grundläggande aspekterna av den europeiska ”sociala modellen” (rätten till social trygghet och kampen mot utslagning) måste bevaras.

| 119. | Europaparlamentet kritiserar det faktum att en rad medlemsstater (Belgien, Tyskland, Spanien, Grekland, Irland, Luxemburg och Österrike) vägrar att betala ut barnbidrag om det barn som en invandrare har vårdnaden om inte bor på medlemsstatens territorium eller har krav på en viss varaktighet för uppehålls- eller arbetstillstånd, vilket missgynnar utlänningar. |
| --- | --- |

119.

Europaparlamentet kritiserar det faktum att en rad medlemsstater (Belgien, Tyskland, Spanien, Grekland, Irland, Luxemburg och Österrike) vägrar att betala ut barnbidrag om det barn som en invandrare har vårdnaden om inte bor på medlemsstatens territorium eller har krav på en viss varaktighet för uppehålls- eller arbetstillstånd, vilket missgynnar utlänningar.

| 120. | Europaparlamentet rekommenderar Belgien, Danmark, Tyskland, Grekland, Irland, Nederländerna och Finland att garantera att invandrade arbetstagare får tillgodoräkna sig den sammanlagda försäkringseller sysselsättningsperioden. |
| --- | --- |

120.

Europaparlamentet rekommenderar Belgien, Danmark, Tyskland, Grekland, Irland, Nederländerna och Finland att garantera att invandrade arbetstagare får tillgodoräkna sig den sammanlagda försäkringseller sysselsättningsperioden.

| 121. | Europaparlamentet framhåller att gemenskapsprogrammet för att bekämpa social utslagning, vilket har som mål att minska andelen personer som lever under existensminimum i EU till 10 procent till 2010, måste drivas effektivt. |
| --- | --- |

121.

Europaparlamentet framhåller att gemenskapsprogrammet för att bekämpa social utslagning, vilket har som mål att minska andelen personer som lever under existensminimum i EU till 10 procent till 2010, måste drivas effektivt.

Hälsoskydd

| 122. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av beslut nr 1786/2002/EG (12) av den 23 september 2002 om det gemensamma handlingsprogrammet på folkhälsoområdet (2003-2008). |
| --- | --- |

122.

Europaparlamentet välkomnar antagandet av beslut nr 1786/2002/EG (12) av den 23 september 2002 om det gemensamma handlingsprogrammet på folkhälsoområdet (2003-2008).

| 123. | Europaparlamentet uppmanar Belgien (vaccinering), Grekland (kamp mot tobaksmissbruk), Italien och Irland (hygien på arbetsplatsen), Sverige (otillräckliga hälsokontroller), Frankrike och Österrike (nyligen införda restriktioner för tillgång till gratis sjukvård för de sämst ställda) att övervaka folkhälsan med större uppmärksamhet och modifiera sin lagstiftning i enlighet med rapporterna från 2002 från Europeiska kommittén för sociala rättigheter. |
| --- | --- |

123.

Europaparlamentet uppmanar Belgien (vaccinering), Grekland (kamp mot tobaksmissbruk), Italien och Irland (hygien på arbetsplatsen), Sverige (otillräckliga hälsokontroller), Frankrike och Österrike (nyligen införda restriktioner för tillgång till gratis sjukvård för de sämst ställda) att övervaka folkhälsan med större uppmärksamhet och modifiera sin lagstiftning i enlighet med rapporterna från 2002 från Europeiska kommittén för sociala rättigheter.

Kapitel V: Att förstärka unionsmedborgarskapet

Rösträtt och valbarhet i lokala val och valet till Europaparlamentet

| 124. | Europaparlamentet rekommenderar på nytt Belgien, Tyskland, Spanien, Grekland, Frankrike, Irland, Luxemburg, Österrike och Portugal att underteckna och ratificera Europakonventionen om utlänningars deltagande i det politiska livet på lokal nivå. Förenade kungariket uppmanas att ratificera denna konvention. |
| --- | --- |

124.

Europaparlamentet rekommenderar på nytt Belgien, Tyskland, Spanien, Grekland, Frankrike, Irland, Luxemburg, Österrike och Portugal att underteckna och ratificera Europakonventionen om utlänningars deltagande i det politiska livet på lokal nivå. Förenade kungariket uppmanas att ratificera denna konvention.

| 125. | Europaparlamentet framhåller att alla lämpliga åtgärder måste vidtas av institutionerna och medlemsstaterna för att gynna ett så stort deltagande som möjligt i valet till Europaparlamentet i juni 2004, bland annat genom informationskampanjer i syfte att öka medvetenheten, förbättra bilden av EU och göra unionen mer synlig. |
| --- | --- |

125.

Europaparlamentet framhåller att alla lämpliga åtgärder måste vidtas av institutionerna och medlemsstaterna för att gynna ett så stort deltagande som möjligt i valet till Europaparlamentet i juni 2004, bland annat genom informationskampanjer i syfte att öka medvetenheten, förbättra bilden av EU och göra unionen mer synlig.

| 126. | Europaparlamentet rekommenderar särskilt medlemsstaterna att så mycket som möjligt gynna inskrivningen av medborgare från andra medlemsstater som är bosatta på deras territorium i vallängden för att underlätta deras deltagande både som röstande och kandidater i lokala val och i valet till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

126.

Europaparlamentet rekommenderar särskilt medlemsstaterna att så mycket som möjligt gynna inskrivningen av medborgare från andra medlemsstater som är bosatta på deras territorium i vallängden för att underlätta deras deltagande både som röstande och kandidater i lokala val och i valet till Europaparlamentet.

| 127. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för att se till att alla val är fysiskt tillgängliga för alla funktionshindrade personer. |
| --- | --- |

127.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för att se till att alla val är fysiskt tillgängliga för alla funktionshindrade personer.

| 128. | Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater och de politiska partierna att anstränga sig för att sträva mot en jämlik fördelning mellan kvinnor och män i lokala val och valet till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

128.

Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater och de politiska partierna att anstränga sig för att sträva mot en jämlik fördelning mellan kvinnor och män i lokala val och valet till Europaparlamentet.

| 129. | Europaparlamentet uppmanar på nytt regeringarna, särskilt i de länder där kvinnors deltagande i beslutsfattande organ fortfarande är lägre än 30 procent, att se över valsystemens konsekvenser för representationen av kvinnor och män i valda organ och eventuellt justera eller reformera dessa system för att uppnå balans mellan könen. |
| --- | --- |

129.

Europaparlamentet uppmanar på nytt regeringarna, särskilt i de länder där kvinnors deltagande i beslutsfattande organ fortfarande är lägre än 30 procent, att se över valsystemens konsekvenser för representationen av kvinnor och män i valda organ och eventuellt justera eller reformera dessa system för att uppnå balans mellan könen.

| 130. | Europaparlamentet anser också att det är nödvändigt att utvidga begreppet unionsmedborgare så att det betyder något mer än att vara medborgare i en medlemsstat, och att låta tredjelandsmedborgare som är varaktigt bosatta i en medlemsstat under en längre tid (tre år) att omfattas av rösträtt och valbarhet vid de lokala valen och valen till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

130.

Europaparlamentet anser också att det är nödvändigt att utvidga begreppet unionsmedborgare så att det betyder något mer än att vara medborgare i en medlemsstat, och att låta tredjelandsmedborgare som är varaktigt bosatta i en medlemsstat under en längre tid (tre år) att omfattas av rösträtt och valbarhet vid de lokala valen och valen till Europaparlamentet.

| 131. | Europaparlamentet rekommenderar att EU och medlemsstaterna antar och genomför en ambitiös integrationspolitik för tredjelandsmedborgare, grundad på principen om icke-diskriminering. |
| --- | --- |

131.

Europaparlamentet rekommenderar att EU och medlemsstaterna antar och genomför en ambitiös integrationspolitik för tredjelandsmedborgare, grundad på principen om icke-diskriminering.

Rätt till god förvaltning och tillgång till handlingar

| 132. | Europaparlamentet understryker den viktiga roll som Europeiska ombudsmannen spelar vid tillämpningen av principen om god förvaltning och tillgång till handlingar. |
| --- | --- |

132.

Europaparlamentet understryker den viktiga roll som Europeiska ombudsmannen spelar vid tillämpningen av principen om god förvaltning och tillgång till handlingar.

| 133. | Europaparlamentet ber enträget Europeiska unionen att genomföra förordning (EG) nr 1049/2001 (13) om tillgång till handlingar i en anda av öppenhet, att tillämpa undantag och bestämmelser om särskild behandling av känsliga handlingar endast då det är absolut nödvändigt, och att så snart som möjligt anta ett instrument som gör bestämmelserna om tillgången till Europeiska unionens institutioners och organs handlingar överensstämmande med förordningen. |
| --- | --- |

133.

Europaparlamentet ber enträget Europeiska unionen att genomföra förordning (EG) nr 1049/2001 (13) om tillgång till handlingar i en anda av öppenhet, att tillämpa undantag och bestämmelser om särskild behandling av känsliga handlingar endast då det är absolut nödvändigt, och att så snart som möjligt anta ett instrument som gör bestämmelserna om tillgången till Europeiska unionens institutioners och organs handlingar överensstämmande med förordningen.

| 134. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att fullt ut tillämpa medborgarnas rätt till tillgång till handlingar. I detta sammanhang påpekas följande:






  — | Institutionerna uppmanar att ge tillgång till rättstjänsternas yttranden, under iakttagande av EGdomstolens principer. |
| --- | --- | --- |

134.

Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att fullt ut tillämpa medborgarnas rätt till tillgång till handlingar. I detta sammanhang påpekas följande:

—

Institutionerna uppmanar att ge tillgång till rättstjänsternas yttranden, under iakttagande av EGdomstolens principer.

| — | Rådet uppmanas att garantera tillgång inte bara till de nationella delegationernas ståndpunkter utan också till deras identitet när det diskuterar och godkänner lagar eller förordningar. |
| --- | --- |

—

Rådet uppmanas att garantera tillgång inte bara till de nationella delegationernas ståndpunkter utan också till deras identitet när det diskuterar och godkänner lagar eller förordningar.

| — | Kommissionen uppmanas att sluta att tillämpa sin nuvarande praxis som består i att automatiskt avstå från att offentliggöra en handling om den medlemsstat som utarbetat handlingen lägger in sitt veto mot ett offentliggörande. |
| --- | --- |

—

Kommissionen uppmanas att sluta att tillämpa sin nuvarande praxis som består i att automatiskt avstå från att offentliggöra en handling om den medlemsstat som utarbetat handlingen lägger in sitt veto mot ett offentliggörande.

| — | Medlemsstaterna uppmanas att åtminstone tillämpa de europeiska bestämmelserna om tillgång till handlingar när det gäller de dokument som tagits fram på nationell nivå och som behandlar utarbetandet och genomförandet av EU-politiken. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna uppmanas att åtminstone tillämpa de europeiska bestämmelserna om tillgång till handlingar när det gäller de dokument som tagits fram på nationell nivå och som behandlar utarbetandet och genomförandet av EU-politiken.

| 135. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att åtminstone ge parlamentets ledamöter systematisk tillgång till handlingar inom ramen för lagstiftningsförfarandet, till vilka medborgarna inte skulle ha direkttillgång enligt förordning (EG) nr 1049/2001 (14). |
| --- | --- |

135.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att åtminstone ge parlamentets ledamöter systematisk tillgång till handlingar inom ramen för lagstiftningsförfarandet, till vilka medborgarna inte skulle ha direkttillgång enligt förordning (EG) nr 1049/2001 (14).

Rörelse- och uppehållsfrihet

| 136. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, rådet och medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för fullständigt verkställande av den fria rörligheten för personer, i enlighet med artikel 14 i EGfördraget. |
| --- | --- |

136.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, rådet och medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för fullständigt verkställande av den fria rörligheten för personer, i enlighet med artikel 14 i EGfördraget.

| 137. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att undanröja de hinder för den fria rörligheten för personer som fortfarande kvarstår, bland annat när det gäller etableringsfrihet. Parlamentet kritiserar också de oacceptabla hindren för romernas rörelse- och uppehållsfrihet i vissa av EU:s medlemsstater vilket gör dem till andra klassens medborgare. |
| --- | --- |

137.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att undanröja de hinder för den fria rörligheten för personer som fortfarande kvarstår, bland annat när det gäller etableringsfrihet. Parlamentet kritiserar också de oacceptabla hindren för romernas rörelse- och uppehållsfrihet i vissa av EU:s medlemsstater vilket gör dem till andra klassens medborgare.

| 138. | Europaparlamentet begär att lagstiftningen om fri rörlighet för personer skall förenklas så att den följer principen att alla tredjelandsmedborgare skall ha full rätt att röra sig fritt, vistas och etablera sig så snart de har ett lagligt långvarigt uppehållstillstånd. |
| --- | --- |

138.

Europaparlamentet begär att lagstiftningen om fri rörlighet för personer skall förenklas så att den följer principen att alla tredjelandsmedborgare skall ha full rätt att röra sig fritt, vistas och etablera sig så snart de har ett lagligt långvarigt uppehållstillstånd.

| 139. | Europaparlamentet välkomnar att rådet lyckades uppnå en politisk överenskommelse om förslaget till direktiv om ställningen för tredjelandsmedborgare som är varaktigt bosatta i unionen (15) och som bland annat garanterar dem rätt till fri rörlighet inom EU. |
| --- | --- |

139.

Europaparlamentet välkomnar att rådet lyckades uppnå en politisk överenskommelse om förslaget till direktiv om ställningen för tredjelandsmedborgare som är varaktigt bosatta i unionen (15) och som bland annat garanterar dem rätt till fri rörlighet inom EU.

Kapitel VI: Tillgång till opartiskt rättsväsende

| 140. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens grönbok om rättssäkerhetsgarantier för misstänkta och tilltalade i brottmål i Europeiska unionen (KOM(2003) 75). Kommissionen uppmanas emellertid att utan dröjsmål gå vidare och lägga fram ett förslag till rambeslut. |
| --- | --- |

140.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens grönbok om rättssäkerhetsgarantier för misstänkta och tilltalade i brottmål i Europeiska unionen (KOM(2003) 75). Kommissionen uppmanas emellertid att utan dröjsmål gå vidare och lägga fram ett förslag till rambeslut.

| 141. | Europaparlamentet uppmanar rådet att anta ett rambeslut om gemensamma processrättsnormer, till exempel om bestämmelser avseende beslut som fattas innan domslut avkunnas (pre-trial order) och om försvarets rättigheter, inklusive bestämmelser om kriterier och metoder för utredning och bevisföring, i syfte att garantera en gemensam nivå för skyddet av de grundläggande rättigheterna i hela EU. Ett sådant rambeslut bör träda i kraft samtidigt som den europeiska arresteringsordern. |
| --- | --- |

141.

Europaparlamentet uppmanar rådet att anta ett rambeslut om gemensamma processrättsnormer, till exempel om bestämmelser avseende beslut som fattas innan domslut avkunnas (pre-trial order) och om försvarets rättigheter, inklusive bestämmelser om kriterier och metoder för utredning och bevisföring, i syfte att garantera en gemensam nivå för skyddet av de grundläggande rättigheterna i hela EU. Ett sådant rambeslut bör träda i kraft samtidigt som den europeiska arresteringsordern.

| 142. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att en ”rättighetsförklaring” översätts och publiceras för att delas ut till personer som skall förhöras, antingen då de kommer till polisstationen eller till den plats där förhöret skall äga rum. |
| --- | --- |

142.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att en ”rättighetsförklaring” översätts och publiceras för att delas ut till personer som skall förhöras, antingen då de kommer till polisstationen eller till den plats där förhöret skall äga rum.

| 143. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens planer på att i juli 2003 lägga fram en grönbok om tillnärmning, erkännande och verkställande av straffrättsliga påföljder i Europeiska unionen. Parlamentet rekommenderar starkt att denna grönbok följs av ett förslag till rambeslut om samma ämne före slutet av 2003. |
| --- | --- |

143.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens planer på att i juli 2003 lägga fram en grönbok om tillnärmning, erkännande och verkställande av straffrättsliga påföljder i Europeiska unionen. Parlamentet rekommenderar starkt att denna grönbok följs av ett förslag till rambeslut om samma ämne före slutet av 2003.

| 144. | Europaparlamentet välkomnar direktiv 2002/8/EG (16) om förbättrade möjligheter att väcka talan vid domstol vid gränsöverskridande tvister, vilket kommer att garantera att mindre bemedlade unionsmedborgare och tredjelandsmedborgare som är lagligt bosatta i EU ges verklig möjlighet att väcka talan vid domstol. |
| --- | --- |

144.

Europaparlamentet välkomnar direktiv 2002/8/EG (16) om förbättrade möjligheter att väcka talan vid domstol vid gränsöverskridande tvister, vilket kommer att garantera att mindre bemedlade unionsmedborgare och tredjelandsmedborgare som är lagligt bosatta i EU ges verklig möjlighet att väcka talan vid domstol.

| 145. | Europaparlamentet gläder sig åt utvecklingen i fråga om rättspraxis från förstainstansrätten och EG-domstolen om prövningen av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (Max.mobil mot kommissionen), och rättsskydd för enskilda (Jégo-Quéré mot kommissionen). |
| --- | --- |

145.

Europaparlamentet gläder sig åt utvecklingen i fråga om rättspraxis från förstainstansrätten och EG-domstolen om prövningen av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (Max.mobil mot kommissionen), och rättsskydd för enskilda (Jégo-Quéré mot kommissionen).

| 146. | Europaparlamentet är bekymrat över de allvarliga kränkningar som Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna har konstaterat när det gäller rätten till en dom inom skälig tid (Italien och Belgien), möjlighet att väcka talan
  ,
  rätt till försvar och en rättvis rättegång (Spanien, Grekland, Frankrike, Italien, Österrike, Finland, Sverige och Förenade kungariket). |
| --- | --- |

146.

Europaparlamentet är bekymrat över de allvarliga kränkningar som Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna har konstaterat när det gäller rätten till en dom inom skälig tid (Italien och Belgien), möjlighet att väcka talan
  ,
  rätt till försvar och en rättvis rättegång (Spanien, Grekland, Frankrike, Italien, Österrike, Finland, Sverige och Förenade kungariket).

| 147. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att noga och utan dröjsmål efterleva domsluten från Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna om garantier för rättskipning och att se till att deras lagstiftning anpassas i överensstämmelse med dessa domslut. |
| --- | --- |

147.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att noga och utan dröjsmål efterleva domsluten från Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna om garantier för rättskipning och att se till att deras lagstiftning anpassas i överensstämmelse med dessa domslut.

| 148. | Europaparlamentet uttrycker än en gång sin oro över det stora antal fall där Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna har konstaterat att Italien har kränkt rätten till rättegång inom skälig tid. Parlamentet anser att detta inte bidrar till ett förtroende för rättsstaten och uppmanar Italien att vidta alla åtgärder som krävs för att garantera snabba och rättvisa rättsprocesser. |
| --- | --- |

148.

Europaparlamentet uttrycker än en gång sin oro över det stora antal fall där Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna har konstaterat att Italien har kränkt rätten till rättegång inom skälig tid. Parlamentet anser att detta inte bidrar till ett förtroende för rättsstaten och uppmanar Italien att vidta alla åtgärder som krävs för att garantera snabba och rättvisa rättsprocesser.

| 149. | Europaparlamentet anser att innehållet i denna resolution inte skall ha någon begränsande effekt för (framtida) tolkningar och utveckling av de rättigheter, friheter och principer för medborgarna i Europeiska unionen som anges i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

149.

Europaparlamentet anser att innehållet i denna resolution inte skall ha någon begränsande effekt för (framtida) tolkningar och utveckling av de rättigheter, friheter och principer för medborgarna i Europeiska unionen som anges i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

*

- *

| 150. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska gemenskapernas domstol, Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna, Europeiska ombudsmannen, Europarådet och regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och kandidatländerna. |
| --- | --- |

150.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska gemenskapernas domstol, Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna, Europeiska ombudsmannen, Europarådet och regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och kandidatländerna.

---

(1)  EGT C 65 E, 14.3.2002, s. 350.

(2)  P5_TA(2003)0012.

(3)  P5_TA(2002)0591.

(4)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

(5)  EGT L 201, 31.7.2002, s. 37.

(6)  P5_TA(2002)0554.

(7)  EGT L 180, 19.7.2000, s. 22.

(8)  EGT L 303, 2.12.2000, s. 16.

(9)  EGT L 269, 5.10.2002, s. 15.

(10)  EGT L 80, 23.3.2002, s. 29.

(11)  EGT L 270, 8.10.2002, s. 10.

(12)  EGT L 271, 9.10.2002, s. 1.

(13)  EGT L 45, 31.5.2001, s. 43.

(14)  För rådet rör det sig om handlingar med beteckningen ”LIMITE”.

(15)  EGT C 240 E, 28.8.2001, s. 79.

(16)  EGT L 26, 31.1.2003, s. 41.

P5_TA(2003)0377

Förvaltning av vatten i utvecklingsländer

Europaparlamentets resolution om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om förvaltning av vatten i utvecklingsländer och prioriteringar för EU:s utvecklingssamarbete (KOM(2002) 132 — C5-0335/2002 — 2002/2179(COS))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande (KOM(2002) 132 — C5-0335/2002), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande (KOM(2002) 132 — C5-0335/2002),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande (KOM(2003) 211), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande (KOM(2003) 211),

| — | med beaktande av artiklarna 177-181 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 177-181 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av Agenda 21 som godkändes i Rio de Janeiro 1992, särskilt punkt 18 i denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Agenda 21 som godkändes i Rio de Janeiro 1992, särskilt punkt 18 i denna,

| — | med beaktande av resultatet från det andra världsvattenforumet i Haag den 17-22 mars 2000, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet från det andra världsvattenforumet i Haag den 17-22 mars 2000,

| — | med beaktande av den internationella sötvattenskonferensen i Bonn (2001), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella sötvattenskonferensen i Bonn (2001),

| — | med beaktande av det politiska uttalandet som antogs vid världstoppmötet för hållbar utveckling i Johannesburg den 26 augusti-4 september 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det politiska uttalandet som antogs vid världstoppmötet för hållbar utveckling i Johannesburg den 26 augusti-4 september 2002,

| — | med beaktande av riktlinjerna för Europeiska kommissionens utvecklingssamarbete när det gäller att lyfta fram vattenresurserna och förvaltningen av dessa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av riktlinjerna för Europeiska kommissionens utvecklingssamarbete när det gäller att lyfta fram vattenresurserna och förvaltningen av dessa,

| — | med beaktande av det politiska uttalandet från det fjärde toppmötet P7 i Bryssel den 7-9 juni 2000, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det politiska uttalandet från det fjärde toppmötet P7 i Bryssel den 7-9 juni 2000,

| — | med beaktande av den studie som utfördes i maj 2000 av Stockholm International Water Institute (SIWI) för Europaparlamentets räkning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den studie som utfördes i maj 2000 av Stockholm International Water Institute (SIWI) för Europaparlamentets räkning,

| — | med beaktande av artikel 47.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 47.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och samarbete (A5-0273/2003), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och samarbete (A5-0273/2003), och av följande skäl:

| A. | Av sex miljarder människor saknar 1,7 miljarder tillgång till dricksvatten och över tre miljarder saknar tillgång till tillfredsställande sanitära förhållanden. |
| --- | --- |

A.

Av sex miljarder människor saknar 1,7 miljarder tillgång till dricksvatten och över tre miljarder saknar tillgång till tillfredsställande sanitära förhållanden.

| B. | Nära 30 000 personer dör varje dag på grund av sjukdomar som beror på avsaknad av dricksvatten eller tillfredsställande sanitära förhållanden. Kvinnor och barn och utsatta befolkningsgrupper i allmänhet drabbas hårdast av de negativa konsekvenserna av bristen på åtgärder på området för vatten och sanitet. |
| --- | --- |

B.

Nära 30 000 personer dör varje dag på grund av sjukdomar som beror på avsaknad av dricksvatten eller tillfredsställande sanitära förhållanden. Kvinnor och barn och utsatta befolkningsgrupper i allmänhet drabbas hårdast av de negativa konsekvenserna av bristen på åtgärder på området för vatten och sanitet.

| C. | Tillgång till vatten är en förutsättning för liv, hälsa, föda, välbefinnande och utveckling, och vatten kan därför inte betraktas som vilken handelsvara som helst. |
| --- | --- |

C.

Tillgång till vatten är en förutsättning för liv, hälsa, föda, välbefinnande och utveckling, och vatten kan därför inte betraktas som vilken handelsvara som helst.

| D. | Förenta Nationernas kommitté för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter har skrivit in tillgång till vatten i människans grundläggande rättigheter, och de 145 länder som har ratificerat den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter är skyldiga att garantera tillgång till vatten för befolkningen på ett rättvist och icke-diskriminerande sätt. |
| --- | --- |

D.

Förenta Nationernas kommitté för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter har skrivit in tillgång till vatten i människans grundläggande rättigheter, och de 145 länder som har ratificerat den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter är skyldiga att garantera tillgång till vatten för befolkningen på ett rättvist och icke-diskriminerande sätt.

| E. | Den ökande vattenbristen liksom de ekonomiska och territoriella frågorna i anslutning till vatten riskerar att orsaka väpnade konflikter inom vissa av jordens regioner och kan därmed äventyra hållbar utveckling, fred och samarbete. |
| --- | --- |

E.

Den ökande vattenbristen liksom de ekonomiska och territoriella frågorna i anslutning till vatten riskerar att orsaka väpnade konflikter inom vissa av jordens regioner och kan därmed äventyra hållbar utveckling, fred och samarbete.

| F. | Bevattning i ett intensivt jordbruk och en ekonomi som huvudsakligen är inriktad på export står för nära 75 procent av jordens förbrukning av sötvatten. |
| --- | --- |

F.

Bevattning i ett intensivt jordbruk och en ekonomi som huvudsakligen är inriktad på export står för nära 75 procent av jordens förbrukning av sötvatten.

| G. | Kvinnors vattenanvändning förbises ofta och kan inte kategoriseras eftersom kvinnor använder vatten för köksträdgårdar och murning, och bevattningsvatten också används i hushållet och för boskap. |
| --- | --- |

G.

Kvinnors vattenanvändning förbises ofta och kan inte kategoriseras eftersom kvinnor använder vatten för köksträdgårdar och murning, och bevattningsvatten också används i hushållet och för boskap.

| H. | Stora fördämningar, föroreningar från industrin och avskogning leder bland annat till att grundvattnet försämras och att bristen på säkert vatten ökar. |
| --- | --- |

H.

Stora fördämningar, föroreningar från industrin och avskogning leder bland annat till att grundvattnet försämras och att bristen på säkert vatten ökar.

| I. | Den nuvarande metoden att producera elektricitet innebär ett stort slöseri med vatten på grund av avdunstning och ger upphov till konkurrens mellan elektricitetsproduktion och bevattning. |
| --- | --- |

I.

Den nuvarande metoden att producera elektricitet innebär ett stort slöseri med vatten på grund av avdunstning och ger upphov till konkurrens mellan elektricitetsproduktion och bevattning.

| J. | Bristen på dricksvatten har förvärrats i utvecklingsländerna på grund av budgetåtstramningar, i vissa fall till följd av program för strukturanpassning, och på grund av att centralregeringarna inte i tillräcklig utsträckning prioriterar vattenfrågorna. |
| --- | --- |

J.

Bristen på dricksvatten har förvärrats i utvecklingsländerna på grund av budgetåtstramningar, i vissa fall till följd av program för strukturanpassning, och på grund av att centralregeringarna inte i tillräcklig utsträckning prioriterar vattenfrågorna.

| K. | Långivarnas lösning på vattenproblemet består ibland i att förmå den privata sektorn att göra stora åtaganden på internationell nivå via program för partnerskap mellan offentlig och privat verksamhet, vilket kan marginalisera den offentliga servicefunktionen. |
| --- | --- |

K.

Långivarnas lösning på vattenproblemet består ibland i att förmå den privata sektorn att göra stora åtaganden på internationell nivå via program för partnerskap mellan offentlig och privat verksamhet, vilket kan marginalisera den offentliga servicefunktionen.

| L. | Avreglering av den offentliga basservicen inbegripet vattensektorn kan, ibland i praktiken men inte formellt politiskt, vara ett av de villkor som Världsbanken och IMF ställt upp för att bevilja lån till länderna i Syd. |
| --- | --- |

L.

Avreglering av den offentliga basservicen inbegripet vattensektorn kan, ibland i praktiken men inte formellt politiskt, vara ett av de villkor som Världsbanken och IMF ställt upp för att bevilja lån till länderna i Syd.

| M. | Kommissionen erbjuder alternativet att avreglera vattendistributionen till intresserade länder i Syd, däribland 14 av de minst utvecklade länderna, inom ramen för GATS-förhandlingarna. |
| --- | --- |

M.

Kommissionen erbjuder alternativet att avreglera vattendistributionen till intresserade länder i Syd, däribland 14 av de minst utvecklade länderna, inom ramen för GATS-förhandlingarna.

| N. | Privatisering av vattentjänster ger oftast upphov till en prisökning och hindrar de fattiga befolkningsgrupperna i de minst utvecklade länderna från att få tillgång till vatten. Den privata sektorn spelar en viktig roll när det gäller att inrätta säkra och effektiva vattenförvaltningssystem i utvecklingsländerna, eftersom den besitter teknisk sakkunskap och kunskaper om kostnadshantering. |
| --- | --- |

N.

Privatisering av vattentjänster ger oftast upphov till en prisökning och hindrar de fattiga befolkningsgrupperna i de minst utvecklade länderna från att få tillgång till vatten. Den privata sektorn spelar en viktig roll när det gäller att inrätta säkra och effektiva vattenförvaltningssystem i utvecklingsländerna, eftersom den besitter teknisk sakkunskap och kunskaper om kostnadshantering.

| O. | Privatisering av vatten kan få negativa följder för lokalbefolkningen när stora projekt som grundas på kostsam teknik inrättas istället för små projekt som stärker lokala anläggningar. Behovet av och förutsättningarna för vattenförsörjning varierar mycket. Därför behöver ett mycket varierat utbud av tjänster erbjudas. |
| --- | --- |

O.

Privatisering av vatten kan få negativa följder för lokalbefolkningen när stora projekt som grundas på kostsam teknik inrättas istället för små projekt som stärker lokala anläggningar. Behovet av och förutsättningarna för vattenförsörjning varierar mycket. Därför behöver ett mycket varierat utbud av tjänster erbjudas.

| P. | Det är möjligt att verksamheten inom den privata sektorn är oförenlig med kravet att tillhandahålla tjänster för allmänheten och en renodlat affärsdriven förvaltning av resursen skulle kunna hindra den socio-ekonomiska utvecklingen för befolkningsgrupper som lever i områden där tillhandahållande av denna tjänst skulle uppfattas som olönsam. |
| --- | --- |

P.

Det är möjligt att verksamheten inom den privata sektorn är oförenlig med kravet att tillhandahålla tjänster för allmänheten och en renodlat affärsdriven förvaltning av resursen skulle kunna hindra den socio-ekonomiska utvecklingen för befolkningsgrupper som lever i områden där tillhandahållande av denna tjänst skulle uppfattas som olönsam.

| Q. | De nationella och lokala offentliga myndigheterna bör spela en viktig reglerande roll för att till överkomliga priser säkerställa tillgång till vatten för alla, särskilt de minst gynnade befolkningsgrupperna. |
| --- | --- |

Q.

De nationella och lokala offentliga myndigheterna bör spela en viktig reglerande roll för att till överkomliga priser säkerställa tillgång till vatten för alla, särskilt de minst gynnade befolkningsgrupperna.

| R. | En rationell förvaltning av vattnet förutsätter att lokalbefolkningen är delaktig — särskilt kvinnorna — vare sig det är på nationell, regional eller lokal nivå, men också att prissättningen är korrekt och tillåter att alla får tillgång till vatten för att täcka sina grundläggande behov och säkerställer att vattnet utnyttjas effektivt samtidigt som användarna blir ansvarsmedvetna. |
| --- | --- |

R.

En rationell förvaltning av vattnet förutsätter att lokalbefolkningen är delaktig — särskilt kvinnorna — vare sig det är på nationell, regional eller lokal nivå, men också att prissättningen är korrekt och tillåter att alla får tillgång till vatten för att täcka sina grundläggande behov och säkerställer att vattnet utnyttjas effektivt samtidigt som användarna blir ansvarsmedvetna.

Beträffande EU-vattenfonden

| S. | Kommissionens har tagit initiativ till att inrätta en EU-vattenfond avsedd att finansiera vattenförsörjning och rening i AVS-länderna. |
| --- | --- |

S.

Kommissionens har tagit initiativ till att inrätta en EU-vattenfond avsedd att finansiera vattenförsörjning och rening i AVS-länderna.

| T. | Det är beklagligt att initiativet tagits utan samråd med AVS-länderna, vilket leder till att partnerskapstänkandet undergrävs i Cotonouavtalet som bygger på samrådsprincipen, ökad kapacitet och på att AVS-länderna tar till sig utvecklingspolitiken. |
| --- | --- |

T.

Det är beklagligt att initiativet tagits utan samråd med AVS-länderna, vilket leder till att partnerskapstänkandet undergrävs i Cotonouavtalet som bygger på samrådsprincipen, ökad kapacitet och på att AVS-länderna tar till sig utvecklingspolitiken.

| U. | Fonden på en miljard euro som kommer att inrättas för att inleda initiativet tas från EUF-reserven och inte från ytterligare medel, vilket bör betonas. |
| --- | --- |

U.

Fonden på en miljard euro som kommer att inrättas för att inleda initiativet tas från EUF-reserven och inte från ytterligare medel, vilket bör betonas.

| V. | Genomförandet av fondens målsättningar innebär krav på bland annat god förvaltning. |
| --- | --- |

V.

Genomförandet av fondens målsättningar innebär krav på bland annat god förvaltning.

| W. | Inrättandet av en EU-vattenfond motiveras av att den offentliga sektorn i utvecklingsländerna inte lyckas tillhandahålla alla medborgare tillräckliga mängder säkert vatten. |
| --- | --- |

W.

Inrättandet av en EU-vattenfond motiveras av att den offentliga sektorn i utvecklingsländerna inte lyckas tillhandahålla alla medborgare tillräckliga mängder säkert vatten.

| 1. | Europaparlamentet bekräftar på nytt att tillgång till dricksvatten av tillräcklig kvantitet och kvalitet är en grundläggande mänsklig rättighet och anser att de nationella regeringarna måste ta på sig detta ansvar. En skälig tillgång till vatten innebär minst 20 liter per person per dag från en ren källa på högst en kilometers avstånd (Global Water Supply and Sanitation Assessment Report 2000, WHO/Unicef). |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet bekräftar på nytt att tillgång till dricksvatten av tillräcklig kvantitet och kvalitet är en grundläggande mänsklig rättighet och anser att de nationella regeringarna måste ta på sig detta ansvar. En skälig tillgång till vatten innebär minst 20 liter per person per dag från en ren källa på högst en kilometers avstånd (Global Water Supply and Sanitation Assessment Report 2000, WHO/Unicef).

| 2. | Vid flera tillfällen, bl. a. i Mar del Plata (1997) och i Rio de Janeiro (1992), har man i uttalanden som antagits i samband med FN-konferenser bekräftat ”allas rätt att ha tillgång till tillräckligt med dricksvatten av god kvalitet för de grundläggande behoven”. Europaparlamentet gläds åt att denna rättighet nu återfinns i den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. |
| --- | --- |

2.

Vid flera tillfällen, bl. a. i Mar del Plata (1997) och i Rio de Janeiro (1992), har man i uttalanden som antagits i samband med FN-konferenser bekräftat ”allas rätt att ha tillgång till tillräckligt med dricksvatten av god kvalitet för de grundläggande behoven”. Europaparlamentet gläds åt att denna rättighet nu återfinns i den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter.

| 3. | Europaparlamentet understryker att vattendistribution i grund och botten bör betraktas som en offentlig tjänst och därför organiseras så att tillgång till överkomliga priser garanteras för alla. Parlamentet betonar att nyckelfrågan inte är huruvida vattendistributionen handhas av offentliga eller privata organ utan snarare vilka särskilda skyldigheter som fastställs i rambestämmelserna. Europaparlamentet anser att det är de offentliga myndigheterna i utvecklingsländerna som skall fastställa den rättsliga ramen för regleringen av aktörers arbete. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker att vattendistribution i grund och botten bör betraktas som en offentlig tjänst och därför organiseras så att tillgång till överkomliga priser garanteras för alla. Parlamentet betonar att nyckelfrågan inte är huruvida vattendistributionen handhas av offentliga eller privata organ utan snarare vilka särskilda skyldigheter som fastställs i rambestämmelserna. Europaparlamentet anser att det är de offentliga myndigheterna i utvecklingsländerna som skall fastställa den rättsliga ramen för regleringen av aktörers arbete.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att de missgynnade befolkningsgrupperna i utvecklingsländerna fortfarande lider brist på dricksvatten trots de insatser som det internationella samfundet hittills gjort, att långivarnas förslag till lösningar som bygger på privatisering av dricksvattendistributionen har misslyckats, att befolkningens tillgång till dricksvatten därför inte har ökat och att sjukdomar som beror på avsaknad av dricksvatten inte minskat. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att de missgynnade befolkningsgrupperna i utvecklingsländerna fortfarande lider brist på dricksvatten trots de insatser som det internationella samfundet hittills gjort, att långivarnas förslag till lösningar som bygger på privatisering av dricksvattendistributionen har misslyckats, att befolkningens tillgång till dricksvatten därför inte har ökat och att sjukdomar som beror på avsaknad av dricksvatten inte minskat.

| 5. | Europaparlamentet anser att partnerskap mellan offentlig och privat sektor, som innebär att de offentliga myndigheterna kvarstår som ägare till infrastruktur och ingår ett förvaltningsavtal med den privata sektorn — där tillgång för alla och en tydlig prissättning garanteras — inte bör ses som en patentlösning utan endast som en av många möjligheter att säkra ökad tillgång till vatten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att partnerskap mellan offentlig och privat sektor, som innebär att de offentliga myndigheterna kvarstår som ägare till infrastruktur och ingår ett förvaltningsavtal med den privata sektorn — där tillgång för alla och en tydlig prissättning garanteras — inte bör ses som en patentlösning utan endast som en av många möjligheter att säkra ökad tillgång till vatten.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att flera studier visar att privatisering av vattentjänster utifrån grundprincipen ”Full Cost Recovery” har resulterat i att avgifterna ökat, vilket hindrar den minst gynnade befolkningen i de minst utvecklade länderna från att få tillgång till dricksvatten. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att flera studier visar att privatisering av vattentjänster utifrån grundprincipen ”Full Cost Recovery” har resulterat i att avgifterna ökat, vilket hindrar den minst gynnade befolkningen i de minst utvecklade länderna från att få tillgång till dricksvatten.

| 7. | Europaparlamentet betonar behovet av en prissättning som gör det möjligt för alla att få tillgång till vatten för att täcka sina grundläggande behov och som säkerställer att vattnet utnyttjas effektivt samtidigt som användarna blir ansvarsmedvetna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar behovet av en prissättning som gör det möjligt för alla att få tillgång till vatten för att täcka sina grundläggande behov och som säkerställer att vattnet utnyttjas effektivt samtidigt som användarna blir ansvarsmedvetna.

| 8. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att inleda en seriös översikt — inbegripet social, ekonomisk och miljömässig inverkan — av privatiseringen av vattentjänster i utvecklingsländerna. Detta måste genomföras snarast så att resultaten kan beaktas fullt ut i förhandlingarna om GATS-avtalet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att inleda en seriös översikt — inbegripet social, ekonomisk och miljömässig inverkan — av privatiseringen av vattentjänster i utvecklingsländerna. Detta måste genomföras snarast så att resultaten kan beaktas fullt ut i förhandlingarna om GATS-avtalet.

| 9. | Europaparlamentet uppmärksammar att teknikval får olika konsekvenser för kvinnor och män och att införlivande av jämställdhetsperspektiv har visat sig vara framgångsrikt på lokal nivå men att det fortfarande är svårt i stor skala. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmärksammar att teknikval får olika konsekvenser för kvinnor och män och att införlivande av jämställdhetsperspektiv har visat sig vara framgångsrikt på lokal nivå men att det fortfarande är svårt i stor skala.

| 10. | Europaparlamentet anser att det finns flera modeller för förvaltning, alltifrån lokalt kooperativ, kommunal eller nationell myndighet, en kombination av privat och offentlig förvaltning till privat förvaltning, och anser därför att det är de offentliga myndigheternas rättighet och ansvar i de berörda länderna att anta en lämplig politik för att tillgodose befolkningens behov. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att det finns flera modeller för förvaltning, alltifrån lokalt kooperativ, kommunal eller nationell myndighet, en kombination av privat och offentlig förvaltning till privat förvaltning, och anser därför att det är de offentliga myndigheternas rättighet och ansvar i de berörda länderna att anta en lämplig politik för att tillgodose befolkningens behov.

| 11. | Europaparlamentet anser att det finns ett behov av att se över artiklarna VI och XXI i GATSavtalet för att skydda varje utvecklingslands rätt att fritt välja hur det vill lösa sin vattenförsörjning i överensstämmelse med befolkningens kollektiva nationella eller regionala intresse. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att det finns ett behov av att se över artiklarna VI och XXI i GATSavtalet för att skydda varje utvecklingslands rätt att fritt välja hur det vill lösa sin vattenförsörjning i överensstämmelse med befolkningens kollektiva nationella eller regionala intresse.

| 12. | Europaparlamentet begär att kommissionen och medlemsstaterna skall uppmana Världsbanken och IMF att visa flexibilitet när det gäller vilken sorts förvaltning och distribution av vatten som krävs för att man skall bevilja anslag och lån, och att acceptera den nationella rätten att fritt besluta om metod för vattenförsörjning, oavsett om den är privat, offentlig eller en blandning av båda. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet begär att kommissionen och medlemsstaterna skall uppmana Världsbanken och IMF att visa flexibilitet när det gäller vilken sorts förvaltning och distribution av vatten som krävs för att man skall bevilja anslag och lån, och att acceptera den nationella rätten att fritt besluta om metod för vattenförsörjning, oavsett om den är privat, offentlig eller en blandning av båda.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att anta en politik för stöd till förvaltning av vatten, som bygger på principen om allmän, rättvis och icke-diskriminerande tillgång till tjänligt vatten. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att anta en politik för stöd till förvaltning av vatten, som bygger på principen om allmän, rättvis och icke-diskriminerande tillgång till tjänligt vatten.

| 14. | Europaparlamentet begär konsekvensanalyser ur ett jämställdhetsperspektiv för alla vattenprojekt i syfte att garantera lika fördelning av ansvar och fördelar mellan män och kvinnor, inbegripet fördelning av arbete, möjligheter till betald sysselsättning och kapacitetsuppbyggnad. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet begär konsekvensanalyser ur ett jämställdhetsperspektiv för alla vattenprojekt i syfte att garantera lika fördelning av ansvar och fördelar mellan män och kvinnor, inbegripet fördelning av arbete, möjligheter till betald sysselsättning och kapacitetsuppbyggnad.

| 15. | Europaparlamentet betonar behovet av att stödja de lokala offentliga myndigheterna i deras ansträngningar för att inrätta innovativa, delaktighetsbaserade och demokratiska system för offentlig vattenförvaltning som är effektiva, öppna och reglerade och som uppfyller målsättningarna om en hållbar utveckling för att tillgodose befolkningens behov. Europaparlamentet understryker i detta sammanhang behovet av att utveckla den lokala kapaciteten för att bygga upp och underhålla vattenförsörjningsanläggningar samt för att befolkningen hanterar den knappa resursen vatten på ett hållbart sätt. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar behovet av att stödja de lokala offentliga myndigheterna i deras ansträngningar för att inrätta innovativa, delaktighetsbaserade och demokratiska system för offentlig vattenförvaltning som är effektiva, öppna och reglerade och som uppfyller målsättningarna om en hållbar utveckling för att tillgodose befolkningens behov. Europaparlamentet understryker i detta sammanhang behovet av att utveckla den lokala kapaciteten för att bygga upp och underhålla vattenförsörjningsanläggningar samt för att befolkningen hanterar den knappa resursen vatten på ett hållbart sätt.

| 16. | Europaparlamentet anser att det åligger de offentliga myndigheterna i utvecklingsländerna att fastställa den rättsliga ramen för hur de privata aktörerna skall arbeta. Det är inom denna ram som den privata sektorn kan spela en viktig roll. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att det åligger de offentliga myndigheterna i utvecklingsländerna att fastställa den rättsliga ramen för hur de privata aktörerna skall arbeta. Det är inom denna ram som den privata sektorn kan spela en viktig roll.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja offentlig-privata partnerskap inom vattenförvaltningen i utvecklingsländerna och på det viset utnyttja den privata sektorns avancerade tekniska och förvaltningsrelaterade kapacitet samtidigt som sysselsättning skapas på lokal nivå. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja offentlig-privata partnerskap inom vattenförvaltningen i utvecklingsländerna och på det viset utnyttja den privata sektorns avancerade tekniska och förvaltningsrelaterade kapacitet samtidigt som sysselsättning skapas på lokal nivå.

| 18. | Europaparlamentet betonar behovet av att införa nya tekniker som anpassas till och bygger på lokal kunskap vad gäller bevattning, kanalisering av vatten, uppsamling av regnvatten, återvinning av avloppsvatten samt användning av förnybara energikällor för elproduktion. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar behovet av att införa nya tekniker som anpassas till och bygger på lokal kunskap vad gäller bevattning, kanalisering av vatten, uppsamling av regnvatten, återvinning av avloppsvatten samt användning av förnybara energikällor för elproduktion.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att sätta stopp för export till utvecklingsländerna av bekämpningsmedel som är förbjudna inom EU. Dessa förorenar miljön och smittar grundvattnet, vilket innebär en fara för befolkningens hälsa. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att sätta stopp för export till utvecklingsländerna av bekämpningsmedel som är förbjudna inom EU. Dessa förorenar miljön och smittar grundvattnet, vilket innebär en fara för befolkningens hälsa.

| 20. | Europaparlamentet betonar att det finns fördelar med att inrätta organ för gemensam förvaltning av vatten för länder som gränsar till samma avrinningsområde, för att skapa eller förstärka solidaritet som bidrar till att minska spänningar eller lösa konflikter. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar att det finns fördelar med att inrätta organ för gemensam förvaltning av vatten för länder som gränsar till samma avrinningsområde, för att skapa eller förstärka solidaritet som bidrar till att minska spänningar eller lösa konflikter.

Beträffande EU-vattenfonden

| 21. | Europaparlamentet erkänner att det är nödvändigt att ta fram avsevärda medel för att möta de grundläggande behoven hos den stora majoriteten av befolkningen, bland annat i Afrika, som saknar dricksvatten och reningstjänster. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet erkänner att det är nödvändigt att ta fram avsevärda medel för att möta de grundläggande behoven hos den stora majoriteten av befolkningen, bland annat i Afrika, som saknar dricksvatten och reningstjänster.

| 22. | Europaparlamentet anser att inrättandet av en EU-vattenfond i princip är ett bra initiativ och att fonden bör ha som huvudmålsättning att stödja vattenpolitiken i mottagarländerna, vilken bör bygga på en demokratisk förvaltning och en rättvis fördelning. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att inrättandet av en EU-vattenfond i princip är ett bra initiativ och att fonden bör ha som huvudmålsättning att stödja vattenpolitiken i mottagarländerna, vilken bör bygga på en demokratisk förvaltning och en rättvis fördelning.

| 23. | Europaparlamentet bekräftar på nytt att allas tillgång till vatten utan diskriminering är en rättighet, och anser därför att lämpliga åtgärder bör vidtas för att säkerställa att fattiga människor inte berövas denna tillgång. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet bekräftar på nytt att allas tillgång till vatten utan diskriminering är en rättighet, och anser därför att lämpliga åtgärder bör vidtas för att säkerställa att fattiga människor inte berövas denna tillgång.

| 24. | Europaparlamentet anser att fonden bör bidra till att hjälpa AVS-länderna att inrätta system som tydligt reglerar förvaltningen och kontrollen av vattensektorn samt till att påskynda utvecklingen av den lokala kapaciteten för att bygga upp och underhålla vattenförsörjningsanläggningarna. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att fonden bör bidra till att hjälpa AVS-länderna att inrätta system som tydligt reglerar förvaltningen och kontrollen av vattensektorn samt till att påskynda utvecklingen av den lokala kapaciteten för att bygga upp och underhålla vattenförsörjningsanläggningarna.

| 25. | Europaparlamentet föreslår att förvaltningen av fonden baseras på partnerskapet mellan EU och AVS, inbegripet nationella och regionala organisationer som består av AVS-ländernas myndigheter, företrädare för den lokala privata sektorn och användarna. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet föreslår att förvaltningen av fonden baseras på partnerskapet mellan EU och AVS, inbegripet nationella och regionala organisationer som består av AVS-ländernas myndigheter, företrädare för den lokala privata sektorn och användarna.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar AVS-länderna att organisera nationella och regionala samråd tillsammans med det civila samhällets aktörer och lokala privata aktörer, i syfte att utarbeta lämpliga strategier för att bemöta befolkningens socio-ekonomiska behov. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar AVS-länderna att organisera nationella och regionala samråd tillsammans med det civila samhällets aktörer och lokala privata aktörer, i syfte att utarbeta lämpliga strategier för att bemöta befolkningens socio-ekonomiska behov.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och AVS-länderna att gemensamt lägga fram ett förslag när det gäller de specifika villkoren för fondens genomförande, exempelvis typer av infrastruktur, förvaltningsorganisationer och finansieringsvillkor. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och AVS-länderna att gemensamt lägga fram ett förslag när det gäller de specifika villkoren för fondens genomförande, exempelvis typer av infrastruktur, förvaltningsorganisationer och finansieringsvillkor.

| 28. | Europaparlamentet anser att fondens framgång beror på hur delaktiga mottagarna är och att de bör delta i utformningen, genomförandet, uppföljningen och bedömningen samt i förvaltningen och kontrollen av fonden. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att fondens framgång beror på hur delaktiga mottagarna är och att de bör delta i utformningen, genomförandet, uppföljningen och bedömningen samt i förvaltningen och kontrollen av fonden.

| 29. | Europaparlamentet kräver en skuld-vatten-växling, så att vissa AVS-länders skulder på detta sätt kan avskrivas och det belopp som då frigörs kan användas för att finansiera grundläggande infrastruktur för vattenförsörjning och vattenrening. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet kräver en skuld-vatten-växling, så att vissa AVS-länders skulder på detta sätt kan avskrivas och det belopp som då frigörs kan användas för att finansiera grundläggande infrastruktur för vattenförsörjning och vattenrening.

| 30. | Europaparlamentet kräver att en konsekvensutredning genomförs om den vattenpolitik som hittills bedrivits, för att dra nödvändiga lärdomar och fastställa en politik som är lämplig för varje specifik situation. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet kräver att en konsekvensutredning genomförs om den vattenpolitik som hittills bedrivits, för att dra nödvändiga lärdomar och fastställa en politik som är lämplig för varje specifik situation.

| 31. | Europaparlamentet anser att vattenpolitiken bör integrera ekonomisk bärkraftighet, social solidaritet, miljöansvar och ett rationellt utnyttjande för att inte äventyra kommande generationers behov. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att vattenpolitiken bör integrera ekonomisk bärkraftighet, social solidaritet, miljöansvar och ett rationellt utnyttjande för att inte äventyra kommande generationers behov.

*

- *

| 32. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, regeringarna i AVS-länderna, Världsbanken och FN:s specialorgan. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, regeringarna i AVS-länderna, Världsbanken och FN:s specialorgan.

P5_TA(2003)0378

Handel och utveckling

Europaparlamentets resolution om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om handel och utveckling ”Att hjälpa utvecklingsländerna att dra nytta av handeln” (KOM(2002) 513 — 2002/2282(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande (KOM(2002) 513), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande (KOM(2002) 513),

| — | med beaktande av WTO:s ministerdeklaration som antogs den 14 november 2001 i Doha (Qatar), |
| --- | --- |

—

med beaktande av WTO:s ministerdeklaration som antogs den 14 november 2001 i Doha (Qatar),

| — | med beaktande av partnerskapet AVS-EG som undertecknades den 23 juni 2000 i Cotonou (Benin), och i synnerhet i del 3 i dess avdelning II om ekonomiskt samarbete och handel (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapet AVS-EG som undertecknades den 23 juni 2000 i Cotonou (Benin), och i synnerhet i del 3 i dess avdelning II om ekonomiskt samarbete och handel (1),

| — | med beaktande av den politiska deklarationen från världstoppmötet om hållbar utveckling som hölls i Johannesburg den 26 augusti till 4 september 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den politiska deklarationen från världstoppmötet om hållbar utveckling som hölls i Johannesburg den 26 augusti till 4 september 2002,

| — | med beaktande av deklarationen om de kommande handelsförhandlingarna AVS-EG för att sluta nya handelsavtal som antogs av den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen den 21 mars 2002, i Kapstaden (Sydafrika) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av deklarationen om de kommande handelsförhandlingarna AVS-EG för att sluta nya handelsavtal som antogs av den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen den 21 mars 2002, i Kapstaden (Sydafrika) (2),

| — | med beaktande av AVS riktlinjer för förhandlingarna om avtalet om ekonomiskt partnerskap vilka antogs av AVS ministerråd den 27 juni 2002 i Punta Cana (Dominikanska republiken), och beslutet om förhandlingarna om ekonomiska partnerskap och deltagande i det internationella handelssystemet, som antogs vid det tredje toppmötet med stats- och regeringscheferna i AVS den 19 juli 2002 i Nadi (Fijiöarna), |
| --- | --- |

—

med beaktande av AVS riktlinjer för förhandlingarna om avtalet om ekonomiskt partnerskap vilka antogs av AVS ministerråd den 27 juni 2002 i Punta Cana (Dominikanska republiken), och beslutet om förhandlingarna om ekonomiska partnerskap och deltagande i det internationella handelssystemet, som antogs vid det tredje toppmötet med stats- och regeringscheferna i AVS den 19 juli 2002 i Nadi (Fijiöarna),

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 september 2002 om handel och utveckling för fattigdomsutrotning och säkrad livsmedelsförsörjning (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 september 2002 om handel och utveckling för fattigdomsutrotning och säkrad livsmedelsförsörjning (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 september 2002 om Europaparlamentets rekommendationer till kommissionen om förhandlingarna om ekonomiskt partnerskap med regionerna och AVS-staterna (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 september 2002 om Europaparlamentets rekommendationer till kommissionen om förhandlingarna om ekonomiskt partnerskap med regionerna och AVS-staterna (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 maj 2003 om förstärkning av kapaciteten i utvecklingsländerna (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 maj 2003 om förstärkning av kapaciteten i utvecklingsländerna (5),

| — | med beaktande av slutdeklarationen som antogs den 18 februari 2003 av parlamentskonferensen om WTO i Genève (Schweiz), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutdeklarationen som antogs den 18 februari 2003 av parlamentskonferensen om WTO i Genève (Schweiz),

| — | med beaktande av bidragen från den gemensamma utfrågningen med utskottet för utveckling och samarbete samt utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi den 21 maj 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bidragen från den gemensamma utfrågningen med utskottet för utveckling och samarbete samt utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi den 21 maj 2003,

| — | med beaktande av rapporten ”handel och utveckling” från UNCTAD för år 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten ”handel och utveckling” från UNCTAD för år 2002,

| — | med beaktande av artikel 47.2 och artikel 163 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 47.2 och artikel 163 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och samarbete och yttrandet från utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi (A5-0277/2003), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och samarbete och yttrandet från utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi (A5-0277/2003), och av följande skäl:

| A. | Europaparlamentet konstaterar med oro att de fattigaste ländernas deltagande i världshandeln åter har gått tillbaka under de senaste tio åren och att deras beroende av råvaror av lågt värde har ökat. |
| --- | --- |

A.

Europaparlamentet konstaterar med oro att de fattigaste ländernas deltagande i världshandeln åter har gått tillbaka under de senaste tio åren och att deras beroende av råvaror av lågt värde har ökat.

| B. | Vid WTO-Doha-förhandlingsrundan är den viktigaste prioriteringen att rätta till den obalans i världshandelssystemet som råder mellan nord och syd, vilket skulle gynna en hållbar utveckling och kampen mot fattigdom. |
| --- | --- |

B.

Vid WTO-Doha-förhandlingsrundan är den viktigaste prioriteringen att rätta till den obalans i världshandelssystemet som råder mellan nord och syd, vilket skulle gynna en hållbar utveckling och kampen mot fattigdom.

| C. | De fördelar som handeln ger upphov till kommer inte i lika utsträckning alla länder till gagn och kan i vissa fall till och med få negativa följder, vilket visas av det faktum att skillnaden mellan de rika och de fattiga länderna blivit större. |
| --- | --- |

C.

De fördelar som handeln ger upphov till kommer inte i lika utsträckning alla länder till gagn och kan i vissa fall till och med få negativa följder, vilket visas av det faktum att skillnaden mellan de rika och de fattiga länderna blivit större.

| D. | Världshandelsorganisationens (WTO) handlingsprogram för utveckling har som mål att se till att de minst utvecklade länderna kan dra fördel av liberaliseringen av handeln och därmed förbättra sin ekonomiska tillväxtnivå vilket bidrar till att utrota fattigdomen. |
| --- | --- |

D.

Världshandelsorganisationens (WTO) handlingsprogram för utveckling har som mål att se till att de minst utvecklade länderna kan dra fördel av liberaliseringen av handeln och därmed förbättra sin ekonomiska tillväxtnivå vilket bidrar till att utrota fattigdomen.

| E. | För att hjälpa utvecklingsländerna att dra nytta av handeln, måste man som första åtgärd betala priser för de produkter som exporteras av dessa länder som återspeglar deras verkliga värde, det vill säga främja rättvis handel. |
| --- | --- |

E.

För att hjälpa utvecklingsländerna att dra nytta av handeln, måste man som första åtgärd betala priser för de produkter som exporteras av dessa länder som återspeglar deras verkliga värde, det vill säga främja rättvis handel.

| F. | Utvecklingen och ökningen av ekonomisk aktivitet är främst resultatet av tekniska överföringar, utveckling av den tjänster i allmänhetens intresse, välutbildad arbetskraft, utveckling av interna och regionala marknader och välbetänkt och selektiv öppning av marknader för utländsk konkurrens och balans mellan öppna marknader och bättre reglering. |
| --- | --- |

F.

Utvecklingen och ökningen av ekonomisk aktivitet är främst resultatet av tekniska överföringar, utveckling av den tjänster i allmänhetens intresse, välutbildad arbetskraft, utveckling av interna och regionala marknader och välbetänkt och selektiv öppning av marknader för utländsk konkurrens och balans mellan öppna marknader och bättre reglering.

| G. | Utan produkter att sälja finns ingen handel, och för att skapa en produktionsstruktur och export som klarar av konkurrensen på de internationella marknaderna bör medelstora länder med inkomster strukturera om sin produktionssektor. Detta är något som tar lång för medelinkomstländer och ännu längre tid för de minst utvecklade länderna. |
| --- | --- |

G.

Utan produkter att sälja finns ingen handel, och för att skapa en produktionsstruktur och export som klarar av konkurrensen på de internationella marknaderna bör medelstora länder med inkomster strukturera om sin produktionssektor. Detta är något som tar lång för medelinkomstländer och ännu längre tid för de minst utvecklade länderna.

| H. | Gemenskapens politik för utvecklingssamarbete måste främja kapacitetsutbyggnad så att de minst utvecklade länderna kan integreras i den internationella handeln. |
| --- | --- |

H.

Gemenskapens politik för utvecklingssamarbete måste främja kapacitetsutbyggnad så att de minst utvecklade länderna kan integreras i den internationella handeln.

| I. | Rätten till ensidigt förmånstillträde till marknaden är nödvändig, men det räcker inte för att skapa ett verkligt uppsving för handelsutbytet om man inte samtidigt förstärker produktionskapaciteten, upprättar stabila priser och prisgarantier för produkter som är viktiga för utvecklingen och löser problemet med utlandsskulden. |
| --- | --- |

I.

Rätten till ensidigt förmånstillträde till marknaden är nödvändig, men det räcker inte för att skapa ett verkligt uppsving för handelsutbytet om man inte samtidigt förstärker produktionskapaciteten, upprättar stabila priser och prisgarantier för produkter som är viktiga för utvecklingen och löser problemet med utlandsskulden.

| J. | Det finns anledning att med oro iaktta den ökade överexploateringen av de naturresurser som den fattiga befolkningen i stor utsträckning är beroende av för sin överlevnad. |
| --- | --- |

J.

Det finns anledning att med oro iaktta den ökade överexploateringen av de naturresurser som den fattiga befolkningen i stor utsträckning är beroende av för sin överlevnad.

| K. | Liberaliseringen av tjänster, framför allt på området för energi, vatten och miljö, kan motverka kapacitetsuppbyggnaden i utvecklingsländerna inom dessa sektorer som är vitala för ländernas ekonomier, folkets överlevnad och minskningen av fattigdomen. |
| --- | --- |

K.

Liberaliseringen av tjänster, framför allt på området för energi, vatten och miljö, kan motverka kapacitetsuppbyggnaden i utvecklingsländerna inom dessa sektorer som är vitala för ländernas ekonomier, folkets överlevnad och minskningen av fattigdomen.

| L. | De tidsfrister som fastslogs i Doha gällande ärenden av särskild betydelse för utvecklingsländer — inklusive jordbruksstöd, särskild och olika behandling, TRIPS och folkhälsa och genomförandefrågor — har inte respekterats, och i stället för att avveckla exportstöden har Förenta staterna tvärtom ökat dem kraftigt. |
| --- | --- |

L.

De tidsfrister som fastslogs i Doha gällande ärenden av särskild betydelse för utvecklingsländer — inklusive jordbruksstöd, särskild och olika behandling, TRIPS och folkhälsa och genomförandefrågor — har inte respekterats, och i stället för att avveckla exportstöden har Förenta staterna tvärtom ökat dem kraftigt.

| M. | Avregleringen av marknaderna för jordbruksprodukter måste inledas med en kraftig sänkning i alla industriländer av tullar på jordbruksprodukter och en minskning av kvantitativa restriktioner på import av jordbruksprodukter från utvecklingsländerna och de minst utvecklade länderna. Jordbrukarnas överlevnad, livsmedelssäkerhet och miljövänliga jordbruksmetoder måste främjas både i utvecklingsländerna och industriländerna. |
| --- | --- |

M.

Avregleringen av marknaderna för jordbruksprodukter måste inledas med en kraftig sänkning i alla industriländer av tullar på jordbruksprodukter och en minskning av kvantitativa restriktioner på import av jordbruksprodukter från utvecklingsländerna och de minst utvecklade länderna. Jordbrukarnas överlevnad, livsmedelssäkerhet och miljövänliga jordbruksmetoder måste främjas både i utvecklingsländerna och industriländerna.

| N. | Priset på kaffe och kakao har bokstavligen rasat under de senaste månaderna. |
| --- | --- |

N.

Priset på kaffe och kakao har bokstavligen rasat under de senaste månaderna.

| O. | Exportsektorn i utvecklingsländerna är i många fall inte integrerad i resten av ekonomin, därför minskar eller uteblir dess kapacitet att inleda en tillväxt av övriga produktionssektorer. |
| --- | --- |

O.

Exportsektorn i utvecklingsländerna är i många fall inte integrerad i resten av ekonomin, därför minskar eller uteblir dess kapacitet att inleda en tillväxt av övriga produktionssektorer.

| P. | Handeln är ett utvecklingsredskap bland andra, som varken kan eller bör ersätta utvecklingsbiståndet. Det är värt att notera att EU:s medlemsstater gör långsamma framsteg mot målet att anslå 0,7 procent av BNP till utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

P.

Handeln är ett utvecklingsredskap bland andra, som varken kan eller bör ersätta utvecklingsbiståndet. Det är värt att notera att EU:s medlemsstater gör långsamma framsteg mot målet att anslå 0,7 procent av BNP till utvecklingsbistånd.

| Q. | Det är med förvåning man konstaterar att kommissionen inte har tagit upp frågan om utlandsskulden i sina överväganden med tanke på att det handlar om ett problem som många utvecklingsländer står inför och som gör deras utveckling omöjlig. |
| --- | --- |

Q.

Det är med förvåning man konstaterar att kommissionen inte har tagit upp frågan om utlandsskulden i sina överväganden med tanke på att det handlar om ett problem som många utvecklingsländer står inför och som gör deras utveckling omöjlig.

| R. | Det finns ett behov av att demokratisera systemet för reglering av den internationella handeln och skapa en bättre balans mellan de olika världsorganisationernas befogenheter och behörigheter. |
| --- | --- |

R.

Det finns ett behov av att demokratisera systemet för reglering av den internationella handeln och skapa en bättre balans mellan de olika världsorganisationernas befogenheter och behörigheter.

| S. | AVS-länderna hyser betänkligheter inför att Brasilien och Australien har inlett förfaranden inför organet för tvistlösning inom WTO mot vissa inslag i den ordning som gäller för socker och mot initiativet ”Allt utom vapen”. |
| --- | --- |

S.

AVS-länderna hyser betänkligheter inför att Brasilien och Australien har inlett förfaranden inför organet för tvistlösning inom WTO mot vissa inslag i den ordning som gäller för socker och mot initiativet ”Allt utom vapen”.

| T. | Miljötoppmötet om jorden i Rio 1992 satte som mål att främja en hållbar utveckling som kan tillmötesgå kraven på ekonomisk tillväxt, social integrering och skydd av miljön. |
| --- | --- |

T.

Miljötoppmötet om jorden i Rio 1992 satte som mål att främja en hållbar utveckling som kan tillmötesgå kraven på ekonomisk tillväxt, social integrering och skydd av miljön.

| 1. | Europaparlamentet påminner om att handeln skall stå i utvecklingens tjänst och främja välfärden för världens folk. Parlamentet välkomnar detta meddelande från kommissionen som innehåller viktiga delar för att EU skall kunna uppfylla sin åtaganden gentemot de minst utvecklade ländernas. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet påminner om att handeln skall stå i utvecklingens tjänst och främja välfärden för världens folk. Parlamentet välkomnar detta meddelande från kommissionen som innehåller viktiga delar för att EU skall kunna uppfylla sin åtaganden gentemot de minst utvecklade ländernas.

| 2. | Europaparlamentet anser att EU måste föra en sammanhängande politik när det gäller utvecklingsbistånd till förmån för utvecklingsländerna genom att reformera både jordbruks- och handelspolitiken liksom fiskeripolitiken, i syfte att främja en hållbar utveckling och på ett effektivt sätt bekämpa fattigdom. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att EU måste föra en sammanhängande politik när det gäller utvecklingsbistånd till förmån för utvecklingsländerna genom att reformera både jordbruks- och handelspolitiken liksom fiskeripolitiken, i syfte att främja en hållbar utveckling och på ett effektivt sätt bekämpa fattigdom.

| 3. | Europaparlamentet anser att EU:s handelsutbyten måste främja rättvis handel som gör det möjligt för utvecklingsländerna att utveckla sina ekonomier, återupprätta social sammanhållning och skydda sina marknader och naturresurser. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att EU:s handelsutbyten måste främja rättvis handel som gör det möjligt för utvecklingsländerna att utveckla sina ekonomier, återupprätta social sammanhållning och skydda sina marknader och naturresurser.

| 4. | Europaparlamentet begär att kommissionen skall beakta nya utvecklingsmål och EU:s nya internationella åtaganden, i synnerhet i Bangkok, Monterrey, Johannesburg och vid G8-toppmötet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet begär att kommissionen skall beakta nya utvecklingsmål och EU:s nya internationella åtaganden, i synnerhet i Bangkok, Monterrey, Johannesburg och vid G8-toppmötet.

| 5. | Europaparlamentet kräver att konsekvensanalyser ur ett perspektiv av hållbar utveckling systematiskt genomförs före och efter ingåendet av handelsavtal, med ett aktivt deltagande av de berörda befolkningarna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet kräver att konsekvensanalyser ur ett perspektiv av hållbar utveckling systematiskt genomförs före och efter ingåendet av handelsavtal, med ett aktivt deltagande av de berörda befolkningarna.

| 6. | Europaparlamentet begär att kommissionen inte skall utöva påtryckningar på utvecklingsländerna att godtyckligt liberalisera och avreglera sina marknader, utan i stället ger större eftertryck åt politik som uppmanar dessa länder att utöka sin kapacitet att tillhandahålla nödvändiga varor och tjänster, i första hand för sin egen inre marknad, och efter att kvaliteten förbättrats, för att kunna konkurrera på internationella marknader. Europaparlamentet begär också kommissionen att hjälpa till att förstärka och diversifiera sina ekonomier och att aktivera sin inre marknad genom asymmetriska utbyten med EU och främja deras handelsförbindelser med grannländerna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet begär att kommissionen inte skall utöva påtryckningar på utvecklingsländerna att godtyckligt liberalisera och avreglera sina marknader, utan i stället ger större eftertryck åt politik som uppmanar dessa länder att utöka sin kapacitet att tillhandahålla nödvändiga varor och tjänster, i första hand för sin egen inre marknad, och efter att kvaliteten förbättrats, för att kunna konkurrera på internationella marknader. Europaparlamentet begär också kommissionen att hjälpa till att förstärka och diversifiera sina ekonomier och att aktivera sin inre marknad genom asymmetriska utbyten med EU och främja deras handelsförbindelser med grannländerna.

| 7. | Europaparlamentet anser att om EU effektivt önskar stödja utvecklingsländerna, måste man analysera konsekvenserna av sin handelspolitik för befolkningarna i utvecklingsländerna, både på bilateral och/eller multilateral nivå, för att skaffa sig nödvändiga kunskaper och omorientera sin handelspolitik. Parlamentet anser därför att ett rättvist och reglerat handelssystem, med en övergripande strategi för hållbar utveckling som mål, är det bästa sättet för att främja den ekonomiska tillväxten och sysselsättningen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att om EU effektivt önskar stödja utvecklingsländerna, måste man analysera konsekvenserna av sin handelspolitik för befolkningarna i utvecklingsländerna, både på bilateral och/eller multilateral nivå, för att skaffa sig nödvändiga kunskaper och omorientera sin handelspolitik. Parlamentet anser därför att ett rättvist och reglerat handelssystem, med en övergripande strategi för hållbar utveckling som mål, är det bästa sättet för att främja den ekonomiska tillväxten och sysselsättningen.

| 8. | Europaparlamentet erinrar om att rättvisehandeln mellan nord och syd innebär att ett rättvist pris betalas för utvecklingsländernas resurser och jordbruksprodukter, det vill säga ett pris som återspeglar de interna och externa produktionskostnaderna, samtidigt som minimistandarder för arbetarnas arbets- och lönevillkor och för skyddet av miljön respekteras. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet erinrar om att rättvisehandeln mellan nord och syd innebär att ett rättvist pris betalas för utvecklingsländernas resurser och jordbruksprodukter, det vill säga ett pris som återspeglar de interna och externa produktionskostnaderna, samtidigt som minimistandarder för arbetarnas arbets- och lönevillkor och för skyddet av miljön respekteras.

| 9. | Europaparlamentet begär att kommissionen förstärker eller eventuellt återupprättar system för att garantera minimipriser på vissa produkter som är väsentliga för miljontals människor i utvecklingsländerna, till exempel kaffe och kakao för vilket det krävs mycket snabba åtgärder. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet begär att kommissionen förstärker eller eventuellt återupprättar system för att garantera minimipriser på vissa produkter som är väsentliga för miljontals människor i utvecklingsländerna, till exempel kaffe och kakao för vilket det krävs mycket snabba åtgärder.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snabbt utarbeta ett meddelande om basprodukter, i vilket man lägger tyngdpunkten vid typen av handelsutbyte mellan utvecklingsländerna och resten av världen och tillhandahåller lämpliga och realistiska lösningar till råvaru- och jordbruksmarknadernas föränderlighet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snabbt utarbeta ett meddelande om basprodukter, i vilket man lägger tyngdpunkten vid typen av handelsutbyte mellan utvecklingsländerna och resten av världen och tillhandahåller lämpliga och realistiska lösningar till råvaru- och jordbruksmarknadernas föränderlighet.

| 11. | Europaparlamentet begär att kommissionen för in frågan om skydd eller förnyelse av naturresurser och skydd av den befolkning som är beroende av dessa resurser som ett väsentligt inslag i de nationella strategidokumenten för utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet begär att kommissionen för in frågan om skydd eller förnyelse av naturresurser och skydd av den befolkning som är beroende av dessa resurser som ett väsentligt inslag i de nationella strategidokumenten för utvecklingsländerna.

| 12. | Europaparlamentet begär att tidsplanen för minskning av exportstöd skall accelereras i enlighet med överenskommelserna i Doha. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet begär att tidsplanen för minskning av exportstöd skall accelereras i enlighet med överenskommelserna i Doha.

| 13. | Europaparlamentet erinrar om målen för landsbygdsbefolkningens överlevnad i utvecklingsländerna och i industriländerna samt målet om livsmedelssäkerhet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet erinrar om målen för landsbygdsbefolkningens överlevnad i utvecklingsländerna och i industriländerna samt målet om livsmedelssäkerhet.

| 14. | Europaparlamentet erinrar om den kompromiss som antogs i Doha och som syftar till att särskilt förbättra marknadstillgången för de produkter där utvecklingsländerna har jämförbar konkurrens, framför allt jordbruksprodukter och industriprodukter som kräver stor arbetskraftsinsats. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet erinrar om den kompromiss som antogs i Doha och som syftar till att särskilt förbättra marknadstillgången för de produkter där utvecklingsländerna har jämförbar konkurrens, framför allt jordbruksprodukter och industriprodukter som kräver stor arbetskraftsinsats.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta med att i samarbete med de 49 minst utvecklade länderna utreda vilka hinder de möter när det gäller att delta i den globala handeln samt vilka nationella faktorer som inte främjar nationella och utländska investeringar och utveckling av privatföretag samt utveckling av humankapital. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta med att i samarbete med de 49 minst utvecklade länderna utreda vilka hinder de möter när det gäller att delta i den globala handeln samt vilka nationella faktorer som inte främjar nationella och utländska investeringar och utveckling av privatföretag samt utveckling av humankapital.

| 16. | Europaparlamentet understryker den viktiga roll som de multilaterala förhandlingar som inleddes i Doha har för att uppnå dessa mål, men stödjer samtidigt regional integrering mellan utvecklingsländer. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet understryker den viktiga roll som de multilaterala förhandlingar som inleddes i Doha har för att uppnå dessa mål, men stödjer samtidigt regional integrering mellan utvecklingsländer.

| 17. | Europaparlamentet anser att Doha-förhandlingsrundan måste ge utvecklingsländerna och de minst utvecklade länderna den flexibilitet de behöver för att upprätthålla sin existerande jordbrukssektor och för att uppfylla sina behov gällande utveckling och livsmedelssäkerhet. Europaparlamentet begär därför att kommissionen stödjer tillämpningen av särskilda åtgärder i enlighet med WTO:s avtal om jordbruket som ger utvecklingsländerna rätt att skydda sina småbrukare. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att Doha-förhandlingsrundan måste ge utvecklingsländerna och de minst utvecklade länderna den flexibilitet de behöver för att upprätthålla sin existerande jordbrukssektor och för att uppfylla sina behov gällande utveckling och livsmedelssäkerhet. Europaparlamentet begär därför att kommissionen stödjer tillämpningen av särskilda åtgärder i enlighet med WTO:s avtal om jordbruket som ger utvecklingsländerna rätt att skydda sina småbrukare.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar EU och alla industriländer att göra ytterligare ansträngningar för att hjälpa de fattigaste länderna att diversifiera sin produktion och öka exporten av lokalt förädlade produkter med högt värde. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar EU och alla industriländer att göra ytterligare ansträngningar för att hjälpa de fattigaste länderna att diversifiera sin produktion och öka exporten av lokalt förädlade produkter med högt värde.

| 19. | Europaparlamentet önskar en förstärkt integration mellan exportsektorn och resten av ekonomin i utvecklingsländerna för att förstärka dess förmåga att inleda tillväxten genom att ge upphov till annan produktionsverksamhet. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet önskar en förstärkt integration mellan exportsektorn och resten av ekonomin i utvecklingsländerna för att förstärka dess förmåga att inleda tillväxten genom att ge upphov till annan produktionsverksamhet.

| 20. | Europaparlamentet framhåller att det vid främjande av produktiv aktivitet är viktigt att beakta genomförandet av grundläggande arbetsnormer. Europaparlamentet betonar i detta sammanhang att tvångsarbete för barn bör avvecklas. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet framhåller att det vid främjande av produktiv aktivitet är viktigt att beakta genomförandet av grundläggande arbetsnormer. Europaparlamentet betonar i detta sammanhang att tvångsarbete för barn bör avvecklas.

| 21. | Europaparlamentet anser att den privata sektorn, som har ett socialt och miljömässigt ansvar, kan bidra till hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning. Europaparlamentet anser för övrigt att utvecklingsländerna har ett ansvar att anta lämpliga bestämmelser för att skydda sin egen industri och övergå till ett selektivt öppnande av marknaderna i förhållande till sin ekonomiska situation. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att den privata sektorn, som har ett socialt och miljömässigt ansvar, kan bidra till hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning. Europaparlamentet anser för övrigt att utvecklingsländerna har ett ansvar att anta lämpliga bestämmelser för att skydda sin egen industri och övergå till ett selektivt öppnande av marknaderna i förhållande till sin ekonomiska situation.

| 22. | Europaparlamentet begär att EU i relation till WTO försvarar den ståndpunkt enligt vilken vissa väsentliga tillgångar som vatten och mark undantas från rent kommersiella överväganden och begär att EU i frågan om vattenresurserna inriktar sig på fyra huvudmål:






  — | erkännande av vattnet som ”en gemensam tillgång”, och inrättande av nationella/regionala institutioner för kontroll av dess användning, |
| --- | --- | --- |

22.

Europaparlamentet begär att EU i relation till WTO försvarar den ståndpunkt enligt vilken vissa väsentliga tillgångar som vatten och mark undantas från rent kommersiella överväganden och begär att EU i frågan om vattenresurserna inriktar sig på fyra huvudmål:

—

erkännande av vattnet som ”en gemensam tillgång”, och inrättande av nationella/regionala institutioner för kontroll av dess användning,

| — | offentlig finansiering av tillgången till vatten, |
| --- | --- |

—

offentlig finansiering av tillgången till vatten,

| — | demokratisering av vattenförvaltningen genom att öppna myndigheter sköter hanteringen av källor, vattendrag och vattentäkter, |
| --- | --- |

—

demokratisering av vattenförvaltningen genom att öppna myndigheter sköter hanteringen av källor, vattendrag och vattentäkter,

| — | främjande av utbildning i ansvarsfull och miljömässigt hållbar förvaltning av vatten. |
| --- | --- |

—

främjande av utbildning i ansvarsfull och miljömässigt hållbar förvaltning av vatten.

| 23. | Europaparlamentet stöder kommissionens och Brasiliens ansträngningar att nå en kompromiss i WTO:s TRIPS-råd om tillgång till läkemedel i utvecklingsländerna och beklagar Förenta staternas blockeringar. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet stöder kommissionens och Brasiliens ansträngningar att nå en kompromiss i WTO:s TRIPS-råd om tillgång till läkemedel i utvecklingsländerna och beklagar Förenta staternas blockeringar.

| 24. | Europaparlamentet anser att formuleringarna i Doha-förklaringen är klara och entydiga och att kommissionen måste respektera förklaringen och förkasta varje ståndpunkt som skulle resultera i en begränsning av antalet sjukdomar eller länder som kunde dra nytta av en effektiv lösning på det problem som definieras i punkt 6 i förklaringen. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att formuleringarna i Doha-förklaringen är klara och entydiga och att kommissionen måste respektera förklaringen och förkasta varje ståndpunkt som skulle resultera i en begränsning av antalet sjukdomar eller länder som kunde dra nytta av en effektiv lösning på det problem som definieras i punkt 6 i förklaringen.

| 25. | Europaparlamentet anser att om man misslyckas med att anta Doha-avtalet om TRIPS och folkhälsa skulle detta uppfattas som om industriländerna bryter sitt löfte, vilket kunde leda till att den pågående handelsrundan spårar ur. Europaparlamentet uppmanar därför alla WTO-medlemmar att fortast möjligt genomföra punkt 6 i förklaringen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att om man misslyckas med att anta Doha-avtalet om TRIPS och folkhälsa skulle detta uppfattas som om industriländerna bryter sitt löfte, vilket kunde leda till att den pågående handelsrundan spårar ur. Europaparlamentet uppmanar därför alla WTO-medlemmar att fortast möjligt genomföra punkt 6 i förklaringen.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att avstå från att vidta åtgärder som kan undergräva utvecklingsmöjligheterna för AVS-länderna eller deras ansträngningar att vidmakthålla sin enighet, även i en andra fas i förhandlingarna om ekonomiskt partnerskap och inom ramen för WTO, för denna enighet är nödvändig för att hävda de gemensamma intressena. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att avstå från att vidta åtgärder som kan undergräva utvecklingsmöjligheterna för AVS-länderna eller deras ansträngningar att vidmakthålla sin enighet, även i en andra fas i förhandlingarna om ekonomiskt partnerskap och inom ramen för WTO, för denna enighet är nödvändig för att hävda de gemensamma intressena.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att gå med på AVS-gruppens begäran att bilda en gemensam uppföljningskommitté AVS-EG om WTO-förhandlingarna. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att gå med på AVS-gruppens begäran att bilda en gemensam uppföljningskommitté AVS-EG om WTO-förhandlingarna.

| 28. | Europaparlamentet begär att kommissionen och medlemsländerna agerar, i synnerhet inom de internationella finansinstitutionerna, för att lösa frågan om utvecklingsländernas skulder genom att eventuellt skapa kontrollmekanismer för återinvestering av kapital från skuldavskrivning eller från en räntesänkning, så att fördelarna verkligen kommer befolkningen till godo. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet begär att kommissionen och medlemsländerna agerar, i synnerhet inom de internationella finansinstitutionerna, för att lösa frågan om utvecklingsländernas skulder genom att eventuellt skapa kontrollmekanismer för återinvestering av kapital från skuldavskrivning eller från en räntesänkning, så att fördelarna verkligen kommer befolkningen till godo.

| 29. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till komissionen att inom ramen för gemenskapens utvecklingspolitik inte begränsa sig till tekniskt bistånd i strikt handelsrelaterade frågor utan att i större utsträckning lägga tonvikten vid att förstärka den jordbruksmässiga, handelsrelaterade och institutionella kapaciteten samt kapaciteten för små och medelstora företag i utvecklingsländerna — eftersom dessa företag är viktiga för att sprida fördelarna med handel och utveckling — och kontrollerna över försäljningskanalerna, för att därmed kunna möta konkurrensen från produkter från Europeiska unionen eller andra industriländer. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till komissionen att inom ramen för gemenskapens utvecklingspolitik inte begränsa sig till tekniskt bistånd i strikt handelsrelaterade frågor utan att i större utsträckning lägga tonvikten vid att förstärka den jordbruksmässiga, handelsrelaterade och institutionella kapaciteten samt kapaciteten för små och medelstora företag i utvecklingsländerna — eftersom dessa företag är viktiga för att sprida fördelarna med handel och utveckling — och kontrollerna över försäljningskanalerna, för att därmed kunna möta konkurrensen från produkter från Europeiska unionen eller andra industriländer.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att erkänna den viktiga roll multinationella företag kan spela för att förbättra den ekonomiska och sociala situationen i utvecklingsländerna, tack vare dessa företags enorma potential i fråga om kapacitetsuppbyggnad, överföring av kunskap och expertis samt (”utjämnande”) investeringskapacitet, vilket skapar välstånd och arbetsplatser på lokal nivå. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att erkänna den viktiga roll multinationella företag kan spela för att förbättra den ekonomiska och sociala situationen i utvecklingsländerna, tack vare dessa företags enorma potential i fråga om kapacitetsuppbyggnad, överföring av kunskap och expertis samt (”utjämnande”) investeringskapacitet, vilket skapar välstånd och arbetsplatser på lokal nivå.

| 31. | Europaparlamentet betonar att det inom ramen för utarbetandet av de nationella strategidokumenten är nödvändigt att låta stödmottagarna delta i valet av de prioriterade målen för kapacitetsuppbyggnaden och metoderna för att uppnå dessa, och att det egna ansvarstagandet måste vara ett naturligt inslag. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet betonar att det inom ramen för utarbetandet av de nationella strategidokumenten är nödvändigt att låta stödmottagarna delta i valet av de prioriterade målen för kapacitetsuppbyggnaden och metoderna för att uppnå dessa, och att det egna ansvarstagandet måste vara ett naturligt inslag.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge finansiellt stöd till de företag och föreningar som utövar och främjar rättvisehandeln i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge finansiellt stöd till de företag och föreningar som utövar och främjar rättvisehandeln i Europeiska unionen.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja de mycket konkreta förslagen från 22 länder i april 2002 för att demokratisera WTO:s funktion. Europaparlamentet begär att kommissionen och medlemsstaterna tar initiativ för en bättre balans av makten i olika internationella organisationer. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja de mycket konkreta förslagen från 22 länder i april 2002 för att demokratisera WTO:s funktion. Europaparlamentet begär att kommissionen och medlemsstaterna tar initiativ för en bättre balans av makten i olika internationella organisationer.

| 34. | Europaparlamentet kräver att EU:s handelspolitik stödjer genomförandet av de socioekonomiska, miljömässiga och hälsorelaterade målen i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet kräver att EU:s handelspolitik stödjer genomförandet av de socioekonomiska, miljömässiga och hälsorelaterade målen i utvecklingsländerna.

| 35. | Europaparlamentet begär att kommissionen tar hänsyn till den oro som upplevs av utvecklingsländer som inte har kapacitet att bedriva så många handelsförhandlingar samtidigt. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet begär att kommissionen tar hänsyn till den oro som upplevs av utvecklingsländer som inte har kapacitet att bedriva så många handelsförhandlingar samtidigt.

| 36. | Europaparlamentet anser att man måste inrätta nödvändiga mekanismer på alla nivåer för att samordna de internationella institutionernas arbete på området för kapacitetsuppbyggnad och därmed bidra till utvecklingsländernas integrering i den internationella handeln. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser att man måste inrätta nödvändiga mekanismer på alla nivåer för att samordna de internationella institutionernas arbete på området för kapacitetsuppbyggnad och därmed bidra till utvecklingsländernas integrering i den internationella handeln.

| 37. | Europaparlamentet kräver att kommissionen utfärdar en uppförandekod med etiska, sociala och miljömässiga klausuler för europeiska företag som gör direkta investeringar i utvecklingsländerna, så att dessa företag via handel bidrar till att främja en hållbar utveckling, goda styrelseformer och respekt för de mänskliga rättigheterna i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet kräver att kommissionen utfärdar en uppförandekod med etiska, sociala och miljömässiga klausuler för europeiska företag som gör direkta investeringar i utvecklingsländerna, så att dessa företag via handel bidrar till att främja en hållbar utveckling, goda styrelseformer och respekt för de mänskliga rättigheterna i utvecklingsländerna.

| 38. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 3.

(2)  EGT C 231, 27.9.2002, s. 63.

(3)  P5_TA(2002)0389.

(4)  P5_TA(2002)0453.

(5)  P5_TA(2002)0212.

P5_TA(2003)0379

Hälsa och fattigdomsbekämpning i utvecklingsländerna

Europaparlamentets resolution om kommissionens meddelande om hälsa och fattigdomsbekämpning i utvecklingsländerna (KOM(2002) 129 — C5-0334/2002 — 2002/2178(COS))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande (KOM(2002) 129 — C5-0334/2002), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande (KOM(2002) 129 — C5-0334/2002),

| — | med beaktande av artikel 152 och artiklarna 177-181 i det konsoliderade fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 152 och artiklarna 177-181 i det konsoliderade fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

| — | med beaktande av AVS-EG-partnerskapsavtalet, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av AVS-EG-partnerskapsavtalet, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (1),

| — | med beaktande av det politiska uttalandet om Europeiska gemenskapens utvecklingssamarbete (april 2000), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det politiska uttalandet om Europeiska gemenskapens utvecklingssamarbete (april 2000),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 1 mars 2001 om Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 1 mars 2001 om Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 15 mars 2001 om tillgången till läkemedel för aidspatienter i tredje världen (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 15 mars 2001 om tillgången till läkemedel för aidspatienter i tredje världen (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 4 oktober 2001 om påskyndade insatser mot de viktigaste överförbara sjukdomarna som led i fattigdomsbekämpningen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 4 oktober 2001 om påskyndade insatser mot de viktigaste överförbara sjukdomarna som led i fattigdomsbekämpningen (4),

| — | med beaktande av resolutionen antagen av AVS-EU:s gemensamma parlamentariska församling den 21 mars 2002 i Kapstaden om hälsa, ungdomar, äldre och funktionshindrade (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen antagen av AVS-EU:s gemensamma parlamentariska församling den 21 mars 2002 i Kapstaden om hälsa, ungdomar, äldre och funktionshindrade (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 30 januari 2003 om förslaget till förordning om stöd för att bekämpa fattigdomsrelaterade sjukdomar (hiv/aids, malaria och tuberkulos) i utvecklingsländerna (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 30 januari 2003 om förslaget till förordning om stöd för att bekämpa fattigdomsrelaterade sjukdomar (hiv/aids, malaria och tuberkulos) i utvecklingsländerna (6),

| — | med beaktande av Romdeklarationen om hunger antagen vid seminariet i samband med Världslivsmedelsdagen (oktober 1982), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Romdeklarationen om hunger antagen vid seminariet i samband med Världslivsmedelsdagen (oktober 1982),

| — | med beaktande av Förenta nationernas konvention om barnets rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas konvention om barnets rättigheter,

| — | med beaktande av Riodeklarationen om miljö och utveckling antagen vid FN:s konferens om miljö och utveckling (14 juni 1992), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Riodeklarationen om miljö och utveckling antagen vid FN:s konferens om miljö och utveckling (14 juni 1992),

| — | med beaktande av protokollet om vatten och hälsa till FN/ECE:s konvention från 1992 om skydd och användning av gränsöverskridande vattendrag och internationella sjöar (vattenkonventionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokollet om vatten och hälsa till FN/ECE:s konvention från 1992 om skydd och användning av gränsöverskridande vattendrag och internationella sjöar (vattenkonventionen),

| — | med beaktande av utvecklingsmålen för det nya årtusendet (MDG) antagna vid Förenta nationernas millennietoppmöte (6-8 september 2000), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utvecklingsmålen för det nya årtusendet (MDG) antagna vid Förenta nationernas millennietoppmöte (6-8 september 2000),

| — | med beaktande av samförståndsdokumentet från FN:s internationella konferens om utvecklingsfinansiering i Monterrey (22 mars 2002), |
| --- | --- |

—

med beaktande av samförståndsdokumentet från FN:s internationella konferens om utvecklingsfinansiering i Monterrey (22 mars 2002),

| — | med beaktande av Johannesburgdeklarationen om hållbar utveckling antagen vid Förenta nationernas världstoppmöte om hållbar utveckling (4 september 2002), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Johannesburgdeklarationen om hållbar utveckling antagen vid Förenta nationernas världstoppmöte om hållbar utveckling (4 september 2002),

| — | med beaktande av resolutionen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar om hälsa och fattigdom av den 3 maj 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar om hälsa och fattigdom av den 3 maj 2002,

| — | med beaktande av artikel 47.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 47.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och samarbete (och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor) (A5-0217/2003), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och samarbete (och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor) (A5-0217/2003), och av följande skäl:

| A. | Hälsa är en grundläggande rättighet som erkänns i artikel 25.1 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

A.

Hälsa är en grundläggande rättighet som erkänns i artikel 25.1 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna.

| B. | Hållbar ekonomisk och social utveckling är inte möjlig utan god hälsa. I utvecklingsländerna begränsas såväl den individuella som den kollektiva mänskliga utvecklingen fortfarande av sjukdomar, störningar och handikapp. |
| --- | --- |

B.

Hållbar ekonomisk och social utveckling är inte möjlig utan god hälsa. I utvecklingsländerna begränsas såväl den individuella som den kollektiva mänskliga utvecklingen fortfarande av sjukdomar, störningar och handikapp.

| C. | Hälsa och behov av förbättrade resultat på hälsoområdet för fattiga är viktiga inslag i utvecklingsmålen för det nya årtusendet (MDG). |
| --- | --- |

C.

Hälsa och behov av förbättrade resultat på hälsoområdet för fattiga är viktiga inslag i utvecklingsmålen för det nya årtusendet (MDG).

| D. | För att millennieutvecklingsmålen skall kunna uppnås måste handlingsprogrammet från Internationella konferensen om befolkning och utveckling genomföras. |
| --- | --- |

D.

För att millennieutvecklingsmålen skall kunna uppnås måste handlingsprogrammet från Internationella konferensen om befolkning och utveckling genomföras.

| E. | Europeiska gemenskapen har åtagit sig att ge ökat stöd för förbättrad hälsa, i enlighet med AVS-EUpartnerskapsavtalet och gemenskapens politiska uttalande om utvecklingspolitik. |
| --- | --- |

E.

Europeiska gemenskapen har åtagit sig att ge ökat stöd för förbättrad hälsa, i enlighet med AVS-EUpartnerskapsavtalet och gemenskapens politiska uttalande om utvecklingspolitik.

| F. | I resolutionen om den allmänna budgeten för 2003 framhölls kravet på att utöka EU:s åtgärder för grundläggande hälsa, med utgångspunkt i överenskommelsen om att minst 35 procent av anslagen skall gå till utgifter inom den sociala sektorn. |
| --- | --- |

F.

I resolutionen om den allmänna budgeten för 2003 framhölls kravet på att utöka EU:s åtgärder för grundläggande hälsa, med utgångspunkt i överenskommelsen om att minst 35 procent av anslagen skall gå till utgifter inom den sociala sektorn.

Hälsa och fattigdom

| 1. | Europaparlamentet välkomnar detta meddelande, där kommissionen fastställer en politisk ram för stöd till hälsa i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar detta meddelande, där kommissionen fastställer en politisk ram för stöd till hälsa i utvecklingsländerna.

| 2. | Europaparlamentet anser att det är rätt att inrikta sig på fattigdomsbekämpning, men att det vid sidan av fokuseringen på de tre fattigdomsrelaterade sjukdomarna även är viktigt att stödja andra hälsovårdsområden, bland annat bekämpningen av diarrésjukdomar, som framför allt drabbar hundratusentals barn, men också problemen med exempelvis psykisk och fysisk ohälsa. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att det är rätt att inrikta sig på fattigdomsbekämpning, men att det vid sidan av fokuseringen på de tre fattigdomsrelaterade sjukdomarna även är viktigt att stödja andra hälsovårdsområden, bland annat bekämpningen av diarrésjukdomar, som framför allt drabbar hundratusentals barn, men också problemen med exempelvis psykisk och fysisk ohälsa.

| 3. | Med hänsyn till att tre miljoner människor dör varje år i vattenburna sjukdomar uppmanar Europaparlamentet kommissionen och medlemsstaterna att höja sina bidrag för att nå utvecklingsmål nr 10, dvs. att senast år 2015 ha halverat den andel människor som saknar stadigvarande tillgång till säkert dricksvatten. |
| --- | --- |

3.

Med hänsyn till att tre miljoner människor dör varje år i vattenburna sjukdomar uppmanar Europaparlamentet kommissionen och medlemsstaterna att höja sina bidrag för att nå utvecklingsmål nr 10, dvs. att senast år 2015 ha halverat den andel människor som saknar stadigvarande tillgång till säkert dricksvatten.

| 4. | Europaparlamentet understryker att det finns ett stort antal andra försvagande sjukdomar och störningar. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder när det gäller dysenteri, kolera, flodblindhet, hjärnhinneinflammation, epilepsi, diabetes, astma, tyfus, hepatit, polio
  ,
  lymfatisk filariasis, difteri, kikhosta, mässling, påssjuka, stelkramp, haemophilus influenzae, pneumokocker, rotavirus och gula febern. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker att det finns ett stort antal andra försvagande sjukdomar och störningar. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder när det gäller dysenteri, kolera, flodblindhet, hjärnhinneinflammation, epilepsi, diabetes, astma, tyfus, hepatit, polio
  ,
  lymfatisk filariasis, difteri, kikhosta, mässling, påssjuka, stelkramp, haemophilus influenzae, pneumokocker, rotavirus och gula febern.

| 5. | Europaparlamentet anser att strategin för effektiva investeringar i hälsa är lika viktig som de totalt tillgängliga medlen. Parlamentet noterar att dramatiska förbättringar har åstadkommits när nationella immuniseringsprogram till stor del har genomförts lokalt. Därför är det absolut nödvändigt med omfattande vaccinationskampanjer mot vanliga folksjukdomar. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att strategin för effektiva investeringar i hälsa är lika viktig som de totalt tillgängliga medlen. Parlamentet noterar att dramatiska förbättringar har åstadkommits när nationella immuniseringsprogram till stor del har genomförts lokalt. Därför är det absolut nödvändigt med omfattande vaccinationskampanjer mot vanliga folksjukdomar.

| 6. | Europaparlamentet betonar att förbättrad grundläggande hälsa och utbildning kan leda till bättre hälsa för enskilda personer och familjer, effektivare användning av hälso- och sjukvårdstjänster, förbättrad familjeplanering och tillbakagång för sexuellt överförbara sjukdomar, vilket innebär att fattigdomsbekämpningen måste komma i första rummet vid alla utvecklingspolitiska åtgärder. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att förbättrad grundläggande hälsa och utbildning kan leda till bättre hälsa för enskilda personer och familjer, effektivare användning av hälso- och sjukvårdstjänster, förbättrad familjeplanering och tillbakagång för sexuellt överförbara sjukdomar, vilket innebär att fattigdomsbekämpningen måste komma i första rummet vid alla utvecklingspolitiska åtgärder.

| 7. | Europaparlamentet understryker att kampen mot fattigdom omfattar tillträde till allmän och yrkesinriktad utbildning och ny informationsteknik samt rätt till egendom och till att spara och ta lån och uppmanar gemenskapen att vidta åtgärder på detta område som särskilt riktar sig till kvinnor, i synnerhet inom ramen för samarbets- och utvecklingspolitiken. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en aktiv insats för att bekämpa handeln med mänskliga organ. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker att kampen mot fattigdom omfattar tillträde till allmän och yrkesinriktad utbildning och ny informationsteknik samt rätt till egendom och till att spara och ta lån och uppmanar gemenskapen att vidta åtgärder på detta område som särskilt riktar sig till kvinnor, i synnerhet inom ramen för samarbets- och utvecklingspolitiken. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en aktiv insats för att bekämpa handeln med mänskliga organ.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja befolkningens och framför allt kvinnornas medverkan för att härigenom åstadkomma bestående förbättringar på hälsoområdet och skapa förutsättningar för ett deltagande på lika villkor, oavsett ras, religion eller kön, så att utvecklingsländerna får möjlighet att bygga upp egna system för hälsovård i stället för att påtvingas samma modell som i industriländerna. Vissa kulturellt eller religiöst betingade traditioner innebär att kvinnors tillgång till sexuell och reproduktiv hälsovård förhindras. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja befolkningens och framför allt kvinnornas medverkan för att härigenom åstadkomma bestående förbättringar på hälsoområdet och skapa förutsättningar för ett deltagande på lika villkor, oavsett ras, religion eller kön, så att utvecklingsländerna får möjlighet att bygga upp egna system för hälsovård i stället för att påtvingas samma modell som i industriländerna. Vissa kulturellt eller religiöst betingade traditioner innebär att kvinnors tillgång till sexuell och reproduktiv hälsovård förhindras.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja initiativ för att stärka primärvården vilket är det enda sättet att garantera god hälsa även för den fattigaste delen av befolkningen. Dessutom bör man se till att alla har tillgång till hälso- och sjukvård, garantera lämpliga tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och befolkningens tillgång till läkemedel, stödja utbyggnad av det offentliga hälsovårdssystemet och kapacitetsuppbyggnad på hälsoområdet samt främja forskning. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja initiativ för att stärka primärvården vilket är det enda sättet att garantera god hälsa även för den fattigaste delen av befolkningen. Dessutom bör man se till att alla har tillgång till hälso- och sjukvård, garantera lämpliga tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och befolkningens tillgång till läkemedel, stödja utbyggnad av det offentliga hälsovårdssystemet och kapacitetsuppbyggnad på hälsoområdet samt främja forskning.

| 10. | Europaparlamentet noterar att hiv och aids framför allt angriper den arbetande befolkningen. Parlamentet efterlyser ökat stöd till den globala fonden för bekämpning av hiv/aids, malaria och tuberkulos. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet noterar att hiv och aids framför allt angriper den arbetande befolkningen. Parlamentet efterlyser ökat stöd till den globala fonden för bekämpning av hiv/aids, malaria och tuberkulos.

| 11. | Europaparlamentet betonar att alla snarast möjligast skall ges tillgång till läkemedel och anser att läkemedelsproducenterna måste uppmuntras att ge allmänheten tillgång till läkemedelsprodukter till överkomliga priser och i stora volymer genom att garantera att produkterna stannar på marknaderna. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar att alla snarast möjligast skall ges tillgång till läkemedel och anser att läkemedelsproducenterna måste uppmuntras att ge allmänheten tillgång till läkemedelsprodukter till överkomliga priser och i stora volymer genom att garantera att produkterna stannar på marknaderna.

| 12. | Europaparlamentet anser att palliativ vård har fått otillräcklig uppmärksamhet i områden där hiv/aids-epidemin är utbredd. Parlamentet kräver att denna form av omsorg, som ges i andra miljöer än sjukhus och som inte kostar mycket pengar, skall ingå i vården av personer med dödliga sjukdomar, som hiv/aids, tuberkulos och cancer, och att man också under läkaruppsikt möjliggör behandling med smärtstillande medel, såsom morfin, dvs. medel som i andra sammanhang uppfattas som narkotika och vars användning därför begränsats i lag. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att palliativ vård har fått otillräcklig uppmärksamhet i områden där hiv/aids-epidemin är utbredd. Parlamentet kräver att denna form av omsorg, som ges i andra miljöer än sjukhus och som inte kostar mycket pengar, skall ingå i vården av personer med dödliga sjukdomar, som hiv/aids, tuberkulos och cancer, och att man också under läkaruppsikt möjliggör behandling med smärtstillande medel, såsom morfin, dvs. medel som i andra sammanhang uppfattas som narkotika och vars användning därför begränsats i lag.

| 13. | Europaparlamentet noterar att psykisk ohälsa, såsom depression, också ökar avsevärt, men att den psykiska hälso- och sjukvården i utvecklingsländerna ofta är undermålig eller obefintlig, och att sjuka personers situation ofta förvärras av lokalsamhällets brännmärkning. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att lägga ökad tonvikt på psykisk hälsa. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet noterar att psykisk ohälsa, såsom depression, också ökar avsevärt, men att den psykiska hälso- och sjukvården i utvecklingsländerna ofta är undermålig eller obefintlig, och att sjuka personers situation ofta förvärras av lokalsamhällets brännmärkning. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att lägga ökad tonvikt på psykisk hälsa.

| 14. | Europaparlamentet noterar att många människor med funktionshinder diskrimineras och inte har tillräckligt god tillgång till tjänster. Parlamentet uppmanar Europeiska gemenskapen och medlemsstaterna att medverka till god hälsa och social omsorg, bland annat så att människor med funktionshinder får tillgång till medicintekniska produkter och rehabiliteringstjänster, och att främja utbildnings- och fortbildningsprogram för bekämpning av diskriminering. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet noterar att många människor med funktionshinder diskrimineras och inte har tillräckligt god tillgång till tjänster. Parlamentet uppmanar Europeiska gemenskapen och medlemsstaterna att medverka till god hälsa och social omsorg, bland annat så att människor med funktionshinder får tillgång till medicintekniska produkter och rehabiliteringstjänster, och att främja utbildnings- och fortbildningsprogram för bekämpning av diskriminering.

| 15. | Europaparlamentet noterar den höga mödra- och spädbarnsdödligheten. Parlamentet betonar vikten av allmän tillgång till reproduktiva hälsovårdstjänster, såsom familjeplanering, säker mödravård, förebyggande, upptäckande och behandling av sexuellt överförbara sjukdomar, inklusive hiv/aids, samt spädbarnshälsovård, inklusive vaccinering av barn. Parlamentet noterar också att kvaliteten på sexualundervisningen, särskilt för unga, är ytterst otillfredsställande och att man framför allt försummar att förmedla män och unga män en förändrad bild av de kulturella attityderna som skulle få dem att ta avstånd från ett beteende som inverkar negativt på kvinnors hälsa och värdighet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet noterar den höga mödra- och spädbarnsdödligheten. Parlamentet betonar vikten av allmän tillgång till reproduktiva hälsovårdstjänster, såsom familjeplanering, säker mödravård, förebyggande, upptäckande och behandling av sexuellt överförbara sjukdomar, inklusive hiv/aids, samt spädbarnshälsovård, inklusive vaccinering av barn. Parlamentet noterar också att kvaliteten på sexualundervisningen, särskilt för unga, är ytterst otillfredsställande och att man framför allt försummar att förmedla män och unga män en förändrad bild av de kulturella attityderna som skulle få dem att ta avstånd från ett beteende som inverkar negativt på kvinnors hälsa och värdighet.

| 16. | Europaparlamentet anser att traditionella läkemedel och behandlingsformer som används i god tro kan vara till nytta vid hanteringen av hälsobehoven i utvecklingsländerna om traditionella helbrägdagörare och västerländska legitimerade läkare samarbetar. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att traditionella läkemedel och behandlingsformer som används i god tro kan vara till nytta vid hanteringen av hälsobehoven i utvecklingsländerna om traditionella helbrägdagörare och västerländska legitimerade läkare samarbetar.

| 17. | Europaparlamentet konstaterar att mer än en tredjedel av alla graviditeter är oönskade eller inträffar vid en oönskad tidpunkt, eftersom det saknas preventivmedel eller för att preventivmedlen inte är tillräckligt säkra. Parlamentet noterar att miljoner riskabla aborter görs varje år och att de dödar nästan 80 000 kvinnor och ger upphov till hundratusentals skador som kunde ha förebyggts genom lämpliga program för sexualundervisning och sexuell och reproduktiv hälsovård. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet konstaterar att mer än en tredjedel av alla graviditeter är oönskade eller inträffar vid en oönskad tidpunkt, eftersom det saknas preventivmedel eller för att preventivmedlen inte är tillräckligt säkra. Parlamentet noterar att miljoner riskabla aborter görs varje år och att de dödar nästan 80 000 kvinnor och ger upphov till hundratusentals skador som kunde ha förebyggts genom lämpliga program för sexualundervisning och sexuell och reproduktiv hälsovård.

| 18. | Europaparlamentet noterar det stora antal hushåll som använder biomassabränslen för matlagning och uppvärmning utan ordentlig ventilation, vilket exponerar människor för höga nivåer av luftföroreningar inomhus. Parlamentet efterlyser ett stöd för en växling från biobränslen på lång sikt, och på kort sikt förbättrade spisar utrustade med rökkanaler och köksfläktar. Parlamentet anser att det därför är absolut nödvändigt med åtgärder för att väcka intresset för miljöskydd för att stoppa den skadliga vedanvändningen och den skogsskövling som är följden av den, och att uppmuntra människor att använda solenergi. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet noterar det stora antal hushåll som använder biomassabränslen för matlagning och uppvärmning utan ordentlig ventilation, vilket exponerar människor för höga nivåer av luftföroreningar inomhus. Parlamentet efterlyser ett stöd för en växling från biobränslen på lång sikt, och på kort sikt förbättrade spisar utrustade med rökkanaler och köksfläktar. Parlamentet anser att det därför är absolut nödvändigt med åtgärder för att väcka intresset för miljöskydd för att stoppa den skadliga vedanvändningen och den skogsskövling som är följden av den, och att uppmuntra människor att använda solenergi.

| 19. | Europaparlamentet noterar behovet av att bekämpa föroreningar, skogsskövling, ökenspridning och industriell utveckling eftersom de skadar hälsan, särskilt genom effekter på vattentillgången, obehandlat avfall och orenat avloppsvatten. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet noterar behovet av att bekämpa föroreningar, skogsskövling, ökenspridning och industriell utveckling eftersom de skadar hälsan, särskilt genom effekter på vattentillgången, obehandlat avfall och orenat avloppsvatten.

Att investera i hälsa

| 20. | Europaparlamentet noterar att åtagandena från Monterrey understiger de medel som krävs för att uppfylla utvecklingsmålen om att minska världsfattigdomen, som särskilt drabbar kvinnor och barn, med 50 procent senast år 2015, och att det enligt kommissionen för makroekonomi och hälsa krävs ytterligare 31 miljarder US-dollar i ekonomiskt stöd till hälsosektorn. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet noterar att åtagandena från Monterrey understiger de medel som krävs för att uppfylla utvecklingsmålen om att minska världsfattigdomen, som särskilt drabbar kvinnor och barn, med 50 procent senast år 2015, och att det enligt kommissionen för makroekonomi och hälsa krävs ytterligare 31 miljarder US-dollar i ekonomiskt stöd till hälsosektorn.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar de afrikanska regeringarnas initiativ (Abuja 2001) att avsätta 15 procent av sina nationella budgetar till hälsosektorn, men noterar att utvecklingsländernas regeringar i genomsnitt anslår mindre än 15 procent av de nationella budgetarna till grundläggande sociala tjänster samtidigt som många fattiga eller kraftigt skuldtyngda länder använder mer än 20 procent av de årliga budgetarna till att betala av skulderna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet välkomnar de afrikanska regeringarnas initiativ (Abuja 2001) att avsätta 15 procent av sina nationella budgetar till hälsosektorn, men noterar att utvecklingsländernas regeringar i genomsnitt anslår mindre än 15 procent av de nationella budgetarna till grundläggande sociala tjänster samtidigt som många fattiga eller kraftigt skuldtyngda länder använder mer än 20 procent av de årliga budgetarna till att betala av skulderna.

| 22. | Europaparlamentet fäster uppmärksamhet vid de tio miljarder euro som Europeiska utvecklingsfonden inte använt och uppmanar kommissionen att se till att pengarna används för de ändamål som de budgeterats för, inklusive hälsovård. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet fäster uppmärksamhet vid de tio miljarder euro som Europeiska utvecklingsfonden inte använt och uppmanar kommissionen att se till att pengarna används för de ändamål som de budgeterats för, inklusive hälsovård.

| 23. | Europaparlamentet anser att det finns ett särskilt behov av att investera i hälsa för fördrivna personer, flyktingar och krigs- och katastrofoffer, så att de får tillgång till korrekt omsorg, och så att detta inte skall bli en omöjlig börda för hälso- och sjukvården i mottagarlandet. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att det finns ett särskilt behov av att investera i hälsa för fördrivna personer, flyktingar och krigs- och katastrofoffer, så att de får tillgång till korrekt omsorg, och så att detta inte skall bli en omöjlig börda för hälso- och sjukvården i mottagarlandet.

| 24. | Europaparlamentet understryker behovet av effektivare och ökade globala investeringar i utvecklingen av nya produkter, särskilt vacciner, mikrobicider, produkter för begränsning av smittspridning och läkemedel. Parlamentet understryker behovet av allmänna och samlade åtgärder, samordning och finansiering för att ta fram och utveckla — i tillräcklig mängd — särskilda gemensamma nyttigheter, framför allt de varor, resurser och tjänster som krävs för att utrota dödliga överförbara sjukdomar. Detta skulle gynna alla människor i hela världen, och nyttan för en enskild individ skulle inte minska andras nytta. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet understryker behovet av effektivare och ökade globala investeringar i utvecklingen av nya produkter, särskilt vacciner, mikrobicider, produkter för begränsning av smittspridning och läkemedel. Parlamentet understryker behovet av allmänna och samlade åtgärder, samordning och finansiering för att ta fram och utveckla — i tillräcklig mängd — särskilda gemensamma nyttigheter, framför allt de varor, resurser och tjänster som krävs för att utrota dödliga överförbara sjukdomar. Detta skulle gynna alla människor i hela världen, och nyttan för en enskild individ skulle inte minska andras nytta.

| 25. | Europaparlamentet anser att läkemedelsföretag bör tillverka produkter av hög kvalitet, att apotek bör föreskriva läkemedel på ett ansvarsfullt sätt, att enskilda personer bör följa föreskrifterna korrekt och att läkemedel och vacciner som redan är i produktion bör göras mer tillgängliga. Parlamentet anser att detta bör ske genom stöd till ett fullständigt genomförande av Dohaförklaringen om folkhälsa och framför allt genom ett ökat internationellt samarbete och understryker att EU måste visa ansvarskänsla och solidaritet genom att ge ett kraftigt stöd till pågående initiativ, såsom de nationella fleråriga immuniseringsplanerna som finansieras och övervakas av GAVI (Global Alliance for Vaccines and Immunization) och the Vaccine Fund. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att läkemedelsföretag bör tillverka produkter av hög kvalitet, att apotek bör föreskriva läkemedel på ett ansvarsfullt sätt, att enskilda personer bör följa föreskrifterna korrekt och att läkemedel och vacciner som redan är i produktion bör göras mer tillgängliga. Parlamentet anser att detta bör ske genom stöd till ett fullständigt genomförande av Dohaförklaringen om folkhälsa och framför allt genom ett ökat internationellt samarbete och understryker att EU måste visa ansvarskänsla och solidaritet genom att ge ett kraftigt stöd till pågående initiativ, såsom de nationella fleråriga immuniseringsplanerna som finansieras och övervakas av GAVI (Global Alliance for Vaccines and Immunization) och the Vaccine Fund.

Att förbättra effektiviteten

| 26. | Europaparlamentet håller med kommissionen om att det som komplement till gemenskapens fortlöpande stöd finns ett behov av ytterligare selektiva och riktade strategier för att stärka hälsovårdssystemen, så att de kan tillhandahålla tjänster som gagnar de fattiga. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet håller med kommissionen om att det som komplement till gemenskapens fortlöpande stöd finns ett behov av ytterligare selektiva och riktade strategier för att stärka hälsovårdssystemen, så att de kan tillhandahålla tjänster som gagnar de fattiga.

| 27. | Europaparlamentet noterar att projekt ledda av biståndsgivare kan sluka de knappa mänskliga och ekonomiska resurser som finns, endast täcka ett begränsat område och etablera standarder som inte kan upprätthållas, och att en stark tillit till utländskt tekniskt stöd kan hämma den lokala kapacitetens utveckling. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet noterar att projekt ledda av biståndsgivare kan sluka de knappa mänskliga och ekonomiska resurser som finns, endast täcka ett begränsat område och etablera standarder som inte kan upprätthållas, och att en stark tillit till utländskt tekniskt stöd kan hämma den lokala kapacitetens utveckling.

| 28. | Europaparlamentet betonar vikten av att bygga ut sakkunskapen på området och hejda dräneringen på kompetens, särskilt medicinsk kompetens, från utvecklingsvärlden till industrivärlden. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar vikten av att bygga ut sakkunskapen på området och hejda dräneringen på kompetens, särskilt medicinsk kompetens, från utvecklingsvärlden till industrivärlden.

| 29. | Europaparlamentet understryker kravet på ytterligare samordning inom EU, mellan delegationer i respektive utvecklingsländer och mellan EU och andra biståndsgivare, såväl globalt som lokalt. Parlamentet välkomnar kommissionens strävanden att öka samarbetet med medlemsstaterna och frivilligorganisationerna, inklusive Världshälsoorganisationen, UNAIDS, UNFPA, Unicef, Världsbanken, globala fonden för bekämpning av hiv/aids, tuberkulos och malaria, Internationella aidsvaccininitiativet och Internationella partnerskapet för mikrobicider. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet understryker kravet på ytterligare samordning inom EU, mellan delegationer i respektive utvecklingsländer och mellan EU och andra biståndsgivare, såväl globalt som lokalt. Parlamentet välkomnar kommissionens strävanden att öka samarbetet med medlemsstaterna och frivilligorganisationerna, inklusive Världshälsoorganisationen, UNAIDS, UNFPA, Unicef, Världsbanken, globala fonden för bekämpning av hiv/aids, tuberkulos och malaria, Internationella aidsvaccininitiativet och Internationella partnerskapet för mikrobicider.

| 30. | Europaparlamentet framhåller den positiva roll som det civila samhället, även trosbaserade organisationer, kan inneha i offentlig-privata partnerskap. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet framhåller den positiva roll som det civila samhället, även trosbaserade organisationer, kan inneha i offentlig-privata partnerskap.

| 31. | Europaparlamentet betonar det önskvärda i att få internationella och lokala icke-statliga organisationer och lokalsamhällen att bli delaktiga i hälsosektorn, särskilt när det gäller tillhandahållande av primärvård och ambulerande tjänster. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet betonar det önskvärda i att få internationella och lokala icke-statliga organisationer och lokalsamhällen att bli delaktiga i hälsosektorn, särskilt när det gäller tillhandahållande av primärvård och ambulerande tjänster.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att hälsa inte inbegrips i Allmänna tjänstehandelsavtalets (GATS) tillämpningsområde som en ”tjänst” som skall omfattas av fria marknadsregler och produktivitetskriterier. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att hälsa inte inbegrips i Allmänna tjänstehandelsavtalets (GATS) tillämpningsområde som en ”tjänst” som skall omfattas av fria marknadsregler och produktivitetskriterier.

| 33. | Europaparlamentet vill göra kommissionen uppmärksam på att det är önskvärt att framhålla kvinnornas mycket betydelsefulla roll när det gäller att främja folkhälsan, och betonar att det följaktligen är nödvändigt att införliva ett jämställdhetsperspektiv i folkhälsopolitiken, samt i statistik och studier rörande detta område. För närvarande är 20 procent av världens befolkning i reproduktiv ålder, och det är därför av avgörande betydelse att såväl information om sexuell och reproduktiv hälsa som hälsovård på detta område, såsom tjänster relaterade till familjeplanering och säker mödravård, finns lättillgängliga för att underlätta för denna del av befolkningen att skydda sig mot oönskade graviditeter, illegala aborter och sexuellt överförbara sjukdomar, däribland hiv/aids. Parlamentet understryker att antalet hiv-infektioner hos kvinnor och flickor ökar i jämförelse med antalet infektioner hos män. År 1997 bestod 41 procent av alla hiv-smittade vuxna personer av kvinnor och flickor, medan denna siffra i dag uppgår till 50 procent av alla hiv- eller aidssmittade personer i hela världen. Parlamentet noterar även att motsvarande siffra i Afrika söder om Sahara uppgår till 58 procent. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet vill göra kommissionen uppmärksam på att det är önskvärt att framhålla kvinnornas mycket betydelsefulla roll när det gäller att främja folkhälsan, och betonar att det följaktligen är nödvändigt att införliva ett jämställdhetsperspektiv i folkhälsopolitiken, samt i statistik och studier rörande detta område. För närvarande är 20 procent av världens befolkning i reproduktiv ålder, och det är därför av avgörande betydelse att såväl information om sexuell och reproduktiv hälsa som hälsovård på detta område, såsom tjänster relaterade till familjeplanering och säker mödravård, finns lättillgängliga för att underlätta för denna del av befolkningen att skydda sig mot oönskade graviditeter, illegala aborter och sexuellt överförbara sjukdomar, däribland hiv/aids. Parlamentet understryker att antalet hiv-infektioner hos kvinnor och flickor ökar i jämförelse med antalet infektioner hos män. År 1997 bestod 41 procent av alla hiv-smittade vuxna personer av kvinnor och flickor, medan denna siffra i dag uppgår till 50 procent av alla hiv- eller aidssmittade personer i hela världen. Parlamentet noterar även att motsvarande siffra i Afrika söder om Sahara uppgår till 58 procent.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föra en aktiv politik för att bekämpa handel med förfalskade eller manipulerade läkemedel och läkemedel vars giltighetsdatum gått ut samt mot transport av sådana läkemedel på Europeiska unionens territorium. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föra en aktiv politik för att bekämpa handel med förfalskade eller manipulerade läkemedel och läkemedel vars giltighetsdatum gått ut samt mot transport av sådana läkemedel på Europeiska unionens territorium.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid sidan av begreppet livsmedelsförsörjning införa begreppet ”livsmedelssuveränitet” (7). Med ”livsmedelssuveränitet” avses befolkningens rätt att själva fastställa egna politiska åtgärder och strategier för hållbar produktion, distribution och konsumtion av livsmedel. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid sidan av begreppet livsmedelsförsörjning införa begreppet ”livsmedelssuveränitet” (7). Med ”livsmedelssuveränitet” avses befolkningens rätt att själva fastställa egna politiska åtgärder och strategier för hållbar produktion, distribution och konsumtion av livsmedel.

Övervakning

| 36. | Europaparlamentet framhåller behovet av effektiv målutformning och resultatmätning för enskilda projekt och program. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet framhåller behovet av effektiv målutformning och resultatmätning för enskilda projekt och program.

| 37. | Europaparlamentet begär att man använder särskilda indikatorer för att bedöma effekterna av Europeiska gemenskapens olika typer av stöd. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet begär att man använder särskilda indikatorer för att bedöma effekterna av Europeiska gemenskapens olika typer av stöd.

| 38. | Europaparlamentet understryker att landstrategidokumenten bör spegla de grundläggande principerna för Europeiska gemenskapens stöd i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet understryker att landstrategidokumenten bör spegla de grundläggande principerna för Europeiska gemenskapens stöd i utvecklingsländerna.

| 39. | Europaparlamentet anser att övervakning av anslag i nationella budgetar och resultat på hälsoområdet bör vara ett led i fattigdomsbekämpningsstrategin. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att övervakning av anslag i nationella budgetar och resultat på hälsoområdet bör vara ett led i fattigdomsbekämpningsstrategin.

*

- *

| 40. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Världshälsoorganisationen (WHO) och den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Världshälsoorganisationen (WHO) och den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen.

---

(1)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 3.

(2)  EGT C 277, 1.10.2001, s. 130.

(3)  EGT C 343, 5.12.2001, s. 300.

(4)  EGT C 87, 11.4.2002, s. 244.

(5)  EGT C 231, 27.9.2002, s. 55.

(6)  P5_TA(2003)0031.

(7)  Enligt det världsforum om livsmedelssuveränitet som hölls i Havanna i september 2001 är detta rätt väg för att utrota hunger och undernäring och för att garantera varaktig och hållbar livsmedelssäkerhet för hela världens befolkning.

P5_TA(2003)0380

Icke-statliga aktörers deltagande i Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik

Europaparlamentets resolution om kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén om icke-statliga aktörers deltagande i Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik (KOM(2002) 598 — 2002/2283(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande (KOM(2002) 598) — C5-0625/2002), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande (KOM(2002) 598) — C5-0625/2002),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 19 maj 2003 om detta meddelande (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 19 maj 2003 om detta meddelande (1),

| — | med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs reviderade preliminära förslag till yttrande av den 26 mars 2003 om det civila samhällets betydelse i den europeiska utvecklingspolitiken (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs reviderade preliminära förslag till yttrande av den 26 mars 2003 om det civila samhällets betydelse i den europeiska utvecklingspolitiken (2),

| — | med beaktande av artiklarna 177, 178, 179, 180, 181 och 181a i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 177, 178, 179, 180, 181 och 181a i EG-fördraget,

| — | med beaktande av partnerskapsavtalet mellan AVS och EG, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalet mellan AVS och EG, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (3),

| — | med beaktande av rådets och kommissionens gemensamma förklaring av den 10 november 2000 om Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets och kommissionens gemensamma förklaring av den 10 november 2000 om Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 mars 2001 om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 mars 2001 om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik (5),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Mot en bättre struktur för samråd och dialog. Allmänna principer och miniminormer för kommissionens samråd med berörda parter” (KOM(2002) 704), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Mot en bättre struktur för samråd och dialog. Allmänna principer och miniminormer för kommissionens samråd med berörda parter” (KOM(2002) 704),

| — | med beaktande av kommissionens vitbok om styrelseformerna i EU (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vitbok om styrelseformerna i EU (6),

| — | med beaktande av kommissionens vitbok om reformen av kommissionen (KOM(2000) 200) och särskilt kapitel II (IV) om en förbättrad dialog med det civila samhället, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vitbok om reformen av kommissionen (KOM(2000) 200) och särskilt kapitel II (IV) om en förbättrad dialog med det civila samhället,

| — | med beaktande av sin resolution av den 30 november 2000 om kommissionens vitbok om reformen av kommissionen (aspekter som berör budgetutskottet) (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 30 november 2000 om kommissionens vitbok om reformen av kommissionen (aspekter som berör budgetutskottet) (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 december 1996 om medborgarnas och de sociala aktörernas deltagande i Europeiska unionens institutionella system (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 december 1996 om medborgarnas och de sociala aktörernas deltagande i Europeiska unionens institutionella system (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 1999 om kommissionens meddelande: Demokratisering, rättsstat, respekt för de mänskliga rättigheterna och god förvaltning av offentlig verksamhet — Utmaningar för partnerskapet mellan Europeiska unionen och AVS-länderna (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 1999 om kommissionens meddelande: Demokratisering, rättsstat, respekt för de mänskliga rättigheterna och god förvaltning av offentlig verksamhet — Utmaningar för partnerskapet mellan Europeiska unionen och AVS-länderna (9),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 19 februari 1987 (10) och den 14 maj 1992 (11) om ickestatliga organisationers roll i utvecklingssamarbetet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 19 februari 1987 (10) och den 14 maj 1992 (11) om ickestatliga organisationers roll i utvecklingssamarbetet,

| — | med beaktande av Internationella arbetsorganisationens deklaration om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet (18 juni 1998), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsorganisationens deklaration om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet (18 juni 1998),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1658/98 av den 17 juli 1998 om samfinansiering med europeiska icke-statliga organisationer (NGO) på utvecklingens område av åtgärder på områden av intresse för utvecklingsländerna (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1658/98 av den 17 juli 1998 om samfinansiering med europeiska icke-statliga organisationer (NGO) på utvecklingens område av åtgärder på områden av intresse för utvecklingsländerna (12),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 955/2002 av den 13 maj 2002 om förlängning av giltighetstiden för och ändring av rådets förordning (EG) nr 1659/98 om decentraliserat samarbete (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 955/2002 av den 13 maj 2002 om förlängning av giltighetstiden för och ändring av rådets förordning (EG) nr 1659/98 om decentraliserat samarbete (13),

| — | med beaktande av utvärderingen av budgetpost B7-6002 för decentraliserat samarbete från september 2000 (14) och utvärderingen av budgetpost B7-6000 för samfinansiering av åtgärder tillsammans med europeiska icke-statliga biståndsorganisationer (NGDO) från december 2000 (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utvärderingen av budgetpost B7-6002 för decentraliserat samarbete från september 2000 (14) och utvärderingen av budgetpost B7-6000 för samfinansiering av åtgärder tillsammans med europeiska icke-statliga biståndsorganisationer (NGDO) från december 2000 (15),

| — | med beaktande av kommissionens svar på Richard Howitts frågeformulär i samband med kommissionens meddelande (KOM(2002) 598 — C5-0625/2002) (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens svar på Richard Howitts frågeformulär i samband med kommissionens meddelande (KOM(2002) 598 — C5-0625/2002) (16),

| — | med beaktande av artiklarna 47.2 och 163 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 47.2 och 163 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och samarbete och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik (A5-0249/2003), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och samarbete och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik (A5-0249/2003), och av följande skäl:

| A. | Partnerländernas delaktighet i utvecklingsstrategierna och bredast möjliga deltagande av alla samhällssektorer är nyckelprinciper i EG:s utvecklingspolitik; deltagande av icke-statliga aktörer garanterar inte i sig en politik för en utveckling nerifrån och upp, fattigdomsminskning och social integrering, men bör följa av en sådan politik. |
| --- | --- |

A.

Partnerländernas delaktighet i utvecklingsstrategierna och bredast möjliga deltagande av alla samhällssektorer är nyckelprinciper i EG:s utvecklingspolitik; deltagande av icke-statliga aktörer garanterar inte i sig en politik för en utveckling nerifrån och upp, fattigdomsminskning och social integrering, men bör följa av en sådan politik.

| B. | FN:s generalförsamling beslutade i sin millennieförklaring från september 2000 att utveckla starka partnerskap med den privata sektorn och med det civila samhällets organisationer för att främja utveckling och fattigdomsutrotning, med ett åtföljande handlingsprogram som omfattar 1300 civila organisationer över hela världen. |
| --- | --- |

B.

FN:s generalförsamling beslutade i sin millennieförklaring från september 2000 att utveckla starka partnerskap med den privata sektorn och med det civila samhällets organisationer för att främja utveckling och fattigdomsutrotning, med ett åtföljande handlingsprogram som omfattar 1300 civila organisationer över hela världen.

| C. | Enligt en uppskattning som gjorts av kommissionen (17) togs av 63 landstrategidokument som analyserats, förslag från icke-statliga aktörer i beaktande bara i 36 fall vilket tyder på att dessa aktörer i 23 fall tillfrågades och sedan ”ignorerades”. |
| --- | --- |

C.

Enligt en uppskattning som gjorts av kommissionen (17) togs av 63 landstrategidokument som analyserats, förslag från icke-statliga aktörer i beaktande bara i 36 fall vilket tyder på att dessa aktörer i 23 fall tillfrågades och sedan ”ignorerades”.

| D. | Ett av ansvarsområdena för Europaparlamentets utskott för utveckling och samarbete är att främja, tillämpa och övervaka Europeiska unionens utvecklings- och samarbetspolitik, och där spelar samråd med icke-statliga aktörer i Europa och utvecklingsländerna en central roll. |
| --- | --- |

D.

Ett av ansvarsområdena för Europaparlamentets utskott för utveckling och samarbete är att främja, tillämpa och övervaka Europeiska unionens utvecklings- och samarbetspolitik, och där spelar samråd med icke-statliga aktörer i Europa och utvecklingsländerna en central roll.

A.   Allmänna principer

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om icke-statliga aktörers deltagande i EG:s utvecklingspolitik som ett viktigt steg när det gäller att utvidga deltagandet i alla EG:s utvecklingsprogram. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om icke-statliga aktörers deltagande i EG:s utvecklingspolitik som ett viktigt steg när det gäller att utvidga deltagandet i alla EG:s utvecklingsprogram.

| 2. | Europaparlamentet uppmärksammar den viktiga roll som de icke-statliga aktörerna spelar i genomförandet av processen för att skapa politisk demokrati, upprätta ett aktivt civilt samhälle och stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen, vilka alla är viktiga komponenter för en hållbar utveckling. Parlamentet betonar emellertid att de icke-statliga aktörernas deltagande i EU:s utvecklingspolitik bör grundas på EU:s riktlinjer och prioriteringar när det gäller EU:s politiska ansvar och åtaganden för att nå globala lösningar för fred, säkerhet och harmonisk världsutveckling. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmärksammar den viktiga roll som de icke-statliga aktörerna spelar i genomförandet av processen för att skapa politisk demokrati, upprätta ett aktivt civilt samhälle och stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen, vilka alla är viktiga komponenter för en hållbar utveckling. Parlamentet betonar emellertid att de icke-statliga aktörernas deltagande i EU:s utvecklingspolitik bör grundas på EU:s riktlinjer och prioriteringar när det gäller EU:s politiska ansvar och åtaganden för att nå globala lösningar för fred, säkerhet och harmonisk världsutveckling.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar försöket att sprida den princip som fastställs i Cotonouavtalet (bl.a. i artiklarna 2, 4 och 6) om att icke-statliga aktörer skall delta i varje skede av utvecklingspolitiken för alla regioner. Parlamentet beklagar dock att den grundläggande principen från Cotonou om att öppna partnerskapet för alla olika slag av icke-statliga aktörer för att uppmuntra till integrering av alla samhällssektorer i det politiska, ekonomiska och sociala livet inte återspeglas i tillräcklig grad i kommissionens meddelande. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar försöket att sprida den princip som fastställs i Cotonouavtalet (bl.a. i artiklarna 2, 4 och 6) om att icke-statliga aktörer skall delta i varje skede av utvecklingspolitiken för alla regioner. Parlamentet beklagar dock att den grundläggande principen från Cotonou om att öppna partnerskapet för alla olika slag av icke-statliga aktörer för att uppmuntra till integrering av alla samhällssektorer i det politiska, ekonomiska och sociala livet inte återspeglas i tillräcklig grad i kommissionens meddelande.

| 4. | Europaparlamentet understryker särskilt att så länge som icke-statliga aktörer inte deltar i utarbetandet av dokumenten om EU:s utvecklingspolitik, t.ex. regionala strategidokument, landstrategidokument, nationella vägledande program och bestämmelser, finns det en risk att de principer som uttalas i meddelandet aldrig kommit att förverkligas i praktiken. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker särskilt att så länge som icke-statliga aktörer inte deltar i utarbetandet av dokumenten om EU:s utvecklingspolitik, t.ex. regionala strategidokument, landstrategidokument, nationella vägledande program och bestämmelser, finns det en risk att de principer som uttalas i meddelandet aldrig kommit att förverkligas i praktiken.

| 5. | Europaparlamentet efterlyser en politisk dialog med icke-statliga aktörer som tar upp alla de aspekter av förbindelserna mellan EU och tredje land som har konsekvenser för utvecklingen i vidare mening. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet efterlyser en politisk dialog med icke-statliga aktörer som tar upp alla de aspekter av förbindelserna mellan EU och tredje land som har konsekvenser för utvecklingen i vidare mening.

| 6. | Europaparlamentet anser att det bör ske en prioritering av de ansträngningar som EU, dess medlemsstater, internationella multilaterala organisationer och icke-statliga aktörer gör för att bekämpa extrem fattigdom i världen. Parlamentet efterlyser ett nära samarbete med de ekonomiska aktörerna i utvecklingsländerna för att se till att åtgärderna för att bekämpa detta smärtsamma problem präglas av största möjliga konsekvens och effektivitet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att det bör ske en prioritering av de ansträngningar som EU, dess medlemsstater, internationella multilaterala organisationer och icke-statliga aktörer gör för att bekämpa extrem fattigdom i världen. Parlamentet efterlyser ett nära samarbete med de ekonomiska aktörerna i utvecklingsländerna för att se till att åtgärderna för att bekämpa detta smärtsamma problem präglas av största möjliga konsekvens och effektivitet.

| 7. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att få till stånd bättre dialog och samråd mellan lokala icke-statliga aktörer och nationella myndigheter i utvecklingsländerna. Detta gäller framför allt viktiga områden som rättsväsendet, offentlig förvaltning och medier för att på så sätt stärka den offentliga sektorns kapacitet, ansvarighet och öppenhet när det gäller tillämpningen av principerna om goda styrelseformer och bekämpandet av korruption. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att få till stånd bättre dialog och samråd mellan lokala icke-statliga aktörer och nationella myndigheter i utvecklingsländerna. Detta gäller framför allt viktiga områden som rättsväsendet, offentlig förvaltning och medier för att på så sätt stärka den offentliga sektorns kapacitet, ansvarighet och öppenhet när det gäller tillämpningen av principerna om goda styrelseformer och bekämpandet av korruption.

| 8. | Europaparlamentet beklagar att man inte officiellt bett icke-statliga aktörer i Europa eller utvecklingsländerna att bidra till meddelandet, vilket står i direkt motsats till de uttalade principerna med målet att garantera ”en lämplig nivå av samråd och deltagande i alla partnerländer”. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet beklagar att man inte officiellt bett icke-statliga aktörer i Europa eller utvecklingsländerna att bidra till meddelandet, vilket står i direkt motsats till de uttalade principerna med målet att garantera ”en lämplig nivå av samråd och deltagande i alla partnerländer”.

| 9. | Europaparlamentet erkänner att kommissionen senare fört informella samråd med olika grupper av icke-statliga aktörer vid utarbetandet av riktlinjerna om principer och goda exempel för icke-statliga aktörers deltagande i dialogen och samråden om utvecklingspolitiken (riktlinjerna), som är en praktisk uppföljning av meddelandet (18) men beklagar den korta tid som ställdes till buds för detta. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet erkänner att kommissionen senare fört informella samråd med olika grupper av icke-statliga aktörer vid utarbetandet av riktlinjerna om principer och goda exempel för icke-statliga aktörers deltagande i dialogen och samråden om utvecklingspolitiken (riktlinjerna), som är en praktisk uppföljning av meddelandet (18) men beklagar den korta tid som ställdes till buds för detta.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utnyttja exempel på goda lösningar från hela världen och erfarenheter från deltagarinriktade projekt som genomförts av andra internationella aktörer, t.ex. Förenta nationerna, Världsbanken, bilaterala organ och akademiska institutioner (19). Parlamentet anser att effektiviteten kan höjas genom att grundandet av nationella paraplyorganisationer uppmuntras på sektoriell nivå så att alla gräsrotsorganisationer kan medverka som partner i dialogen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utnyttja exempel på goda lösningar från hela världen och erfarenheter från deltagarinriktade projekt som genomförts av andra internationella aktörer, t.ex. Förenta nationerna, Världsbanken, bilaterala organ och akademiska institutioner (19). Parlamentet anser att effektiviteten kan höjas genom att grundandet av nationella paraplyorganisationer uppmuntras på sektoriell nivå så att alla gräsrotsorganisationer kan medverka som partner i dialogen.

| 11. | Europaparlamentet avvisar den konstlade distinktion som föreslås i meddelandet mellan ickestatliga aktörer som är partner vid genomförandet och icke-statliga aktörer som agerar på eget initiativ, eftersom den som kommissionen medger (20) inte återspeglar mångfalden inom kretsen av icke-statliga aktörer. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet avvisar den konstlade distinktion som föreslås i meddelandet mellan ickestatliga aktörer som är partner vid genomförandet och icke-statliga aktörer som agerar på eget initiativ, eftersom den som kommissionen medger (20) inte återspeglar mångfalden inom kretsen av icke-statliga aktörer.

B.   Att hitta rätt plats för icke-statliga aktörer i den politiska dialogen

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut genomföra de principer som formuleras i tidigare nämnda meddelande (KOM(2002) 704), särskilt ett åtagande att föra en öppen, omfattande och icke restriktiv dialog med icke-statliga aktörer inom utvecklingspolitiken på alla nivåer av politikens utformning och genomförande. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut genomföra de principer som formuleras i tidigare nämnda meddelande (KOM(2002) 704), särskilt ett åtagande att föra en öppen, omfattande och icke restriktiv dialog med icke-statliga aktörer inom utvecklingspolitiken på alla nivåer av politikens utformning och genomförande.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar halvårsmötena mellan kommissionsledamoten för utveckling och kretsen av icke-statliga biståndsorganisationer. Parlamentet vill se att agendan och mötesinnehållet utarbetas gemensamt av kommissionen och organisationerna för att de senare verkligen skall kunna påverka politikens utformning. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar halvårsmötena mellan kommissionsledamoten för utveckling och kretsen av icke-statliga biståndsorganisationer. Parlamentet vill se att agendan och mötesinnehållet utarbetas gemensamt av kommissionen och organisationerna för att de senare verkligen skall kunna påverka politikens utformning.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar att ministerrådet för EU-AVS har vidtagit en del åtgärder för att underlätta genomförandet av artikel 15 i Cotonouavtalet när det gäller icke-statliga aktörers deltagande i gemensamma möten i EU-AVS-rådet, t.ex. att anordna mötet med icke-statliga aktörer den 16 maj 2003. Parlamentet uppmanar ministerrådet för EU-AVS att se till att deltagandet av icke-statliga aktörer blir stort vid alla möten och efterlyser liknande bestämmelser för alla utvecklingsländer och -regioner. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar att ministerrådet för EU-AVS har vidtagit en del åtgärder för att underlätta genomförandet av artikel 15 i Cotonouavtalet när det gäller icke-statliga aktörers deltagande i gemensamma möten i EU-AVS-rådet, t.ex. att anordna mötet med icke-statliga aktörer den 16 maj 2003. Parlamentet uppmanar ministerrådet för EU-AVS att se till att deltagandet av icke-statliga aktörer blir stort vid alla möten och efterlyser liknande bestämmelser för alla utvecklingsländer och -regioner.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa ett rättsligt bindande krav om deltagande för utvecklingsländernas icke-statliga aktörer i alla EG:s samarbetsavtal och -program (ALA, Meda, Tacis, Cards, etc.) enligt den modell som införts genom Cotonouavtalet och på så sätt bidra till att skapa en ”dialogstruktur” i utvecklingsländerna (21). |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa ett rättsligt bindande krav om deltagande för utvecklingsländernas icke-statliga aktörer i alla EG:s samarbetsavtal och -program (ALA, Meda, Tacis, Cards, etc.) enligt den modell som införts genom Cotonouavtalet och på så sätt bidra till att skapa en ”dialogstruktur” i utvecklingsländerna (21).

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i alla sina kontakter med regeringar i utvecklingsländerna understryka att ökat deltagande av icke-statliga aktörer vid utformningen och genomförandet av den offentliga politiken är helt i linje med parlamentarisk demokrati, och att ett starkt och mångfaldigt civilt samhälle i alla våra länder stärker de demokratiska värdena genom att gynna offentlig debatt, granskning och deltagande. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i alla sina kontakter med regeringar i utvecklingsländerna understryka att ökat deltagande av icke-statliga aktörer vid utformningen och genomförandet av den offentliga politiken är helt i linje med parlamentarisk demokrati, och att ett starkt och mångfaldigt civilt samhälle i alla våra länder stärker de demokratiska värdena genom att gynna offentlig debatt, granskning och deltagande.

| 17. | Europaparlamentet vill se att styrkommittéer för nationella eller regionala samarbetsprogram med olika intressenter upprättas i varje utvecklingsstat eller -region för att ge råd om EU:s stödprogram och främja alla former av deltagande från det civila samhällets sida, dvs. både företrädare för den berörda AVSstaten, chefen för kommissionens delegation i landet och företrädare för lokala icke-statliga aktörer. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet vill se att styrkommittéer för nationella eller regionala samarbetsprogram med olika intressenter upprättas i varje utvecklingsstat eller -region för att ge råd om EU:s stödprogram och främja alla former av deltagande från det civila samhällets sida, dvs. både företrädare för den berörda AVSstaten, chefen för kommissionens delegation i landet och företrädare för lokala icke-statliga aktörer.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att delta aktivt tillsammans med icke-statliga aktörer i den privata sektorn och deras intressenter, både i utvecklingsländerna och i Europa, i frågor som rör företagens sociala ansvar. Parlamentet vidhåller att dessa frågor dessutom bör omfatta företagens leveranskedja och underleverantörer. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att delta aktivt tillsammans med icke-statliga aktörer i den privata sektorn och deras intressenter, både i utvecklingsländerna och i Europa, i frågor som rör företagens sociala ansvar. Parlamentet vidhåller att dessa frågor dessutom bör omfatta företagens leveranskedja och underleverantörer.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid den kommande halvtidsöversynen av landstrategidokumenten i alla länder se till både att det kommer bidrag från icke-statliga aktörer och att det sker en fortlöpande påvisbar förbättring av dessa bidrag. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid den kommande halvtidsöversynen av landstrategidokumenten i alla länder se till både att det kommer bidrag från icke-statliga aktörer och att det sker en fortlöpande påvisbar förbättring av dessa bidrag.

| 20. | Europaparlamentet understryker vikten av att stödja inrättandet och förstärkningen av demokratiska fackföreningar i utvecklingsländerna som en förutsättning för hållbar ekonomisk utveckling. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att Internationella arbetsorganisationens grundläggande konventioner får praktiskt tillämpning i alla utvecklingsåtgärder och att garantera deltagande av fackföreningarna i utvecklingsländerna genom att ge direkt tekniskt bistånd, genom överföring av sakkunskap från fackförbund i Europa till fackförbund i utvecklingsländerna, särskilt genom att anordna regionala konferenser och genom att stödja upprättandet av ett oberoende fackföreningsforum för AVS-länderna som en parallell till näringslivets och det civila samhällets företrädare. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet understryker vikten av att stödja inrättandet och förstärkningen av demokratiska fackföreningar i utvecklingsländerna som en förutsättning för hållbar ekonomisk utveckling. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att Internationella arbetsorganisationens grundläggande konventioner får praktiskt tillämpning i alla utvecklingsåtgärder och att garantera deltagande av fackföreningarna i utvecklingsländerna genom att ge direkt tekniskt bistånd, genom överföring av sakkunskap från fackförbund i Europa till fackförbund i utvecklingsländerna, särskilt genom att anordna regionala konferenser och genom att stödja upprättandet av ett oberoende fackföreningsforum för AVS-länderna som en parallell till näringslivets och det civila samhällets företrädare.

| 21. | Europaparlamentet understryker att icke-statliga aktörer som är verksamma inom handel och industri har erfarenhet och kunskap av utvecklingssamarbete, vilket innebär att de kan göra betydande insatser inom området. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet understryker att icke-statliga aktörer som är verksamma inom handel och industri har erfarenhet och kunskap av utvecklingssamarbete, vilket innebär att de kan göra betydande insatser inom området.

| 22. | Europaparlamentet erkänner sin egen skyldighet att ständigt säkerställa och förbättra sina kontakter med företrädare för icke-statliga aktörer på utvecklingspolitikens område, särskilt att dess berörda utskott skall föra en regelbunden dialog genom t.ex. seminarier, utfrågningar och utarbetande av enskilda betänkanden. Parlamentet finner det nödvändigt att ändra bilaga VI, punkt XIV i arbetsordningen till stöd för detta. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet erkänner sin egen skyldighet att ständigt säkerställa och förbättra sina kontakter med företrädare för icke-statliga aktörer på utvecklingspolitikens område, särskilt att dess berörda utskott skall föra en regelbunden dialog genom t.ex. seminarier, utfrågningar och utarbetande av enskilda betänkanden. Parlamentet finner det nödvändigt att ändra bilaga VI, punkt XIV i arbetsordningen till stöd för detta.

C.   Genomförandemekanismer, mätbara mål och övervakningsindikatorer

| 23. | Europaparlamentet understryker vikten av den kartläggning (22) som genomförts av kommissionen för att få en realistisk bild av lokala icke-statliga aktörers potential och behov i de särskilda utvecklingsprogrammen för varje land och för att införliva resultaten av denna kartläggning i landstrategidokumenten på ett konsekvent sätt, i samråd med lokala icke-statliga aktörer. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet understryker vikten av den kartläggning (22) som genomförts av kommissionen för att få en realistisk bild av lokala icke-statliga aktörers potential och behov i de särskilda utvecklingsprogrammen för varje land och för att införliva resultaten av denna kartläggning i landstrategidokumenten på ett konsekvent sätt, i samråd med lokala icke-statliga aktörer.

| 24. | Europaparlamentet framhäver betydelsen av målet enligt budgetpost B7-6000 (om samfinansiering med icke-statliga organisationer) att uppmuntra europeiska icke-statliga biståndsorganisationer att genomföra utvecklingsinsatser på eget initiativ. Parlamentet välkomnar de förbättringar som införts av kommissionen (Aidco) i förvaltningen av denna post, vilken har lett till en betydande minskning av den tid som går mellan inlämningen av förslag och slutligt beslut. Parlamentet beklagar dock att kommissionen gjort gradvisa försök att skära ner tillgängliga medel i sitt preliminära förslag till budget och den fortgående underbemanningen av den ansvariga enheten. Parlamentet noterar den pågående diskussionen om att ytterligare förbättra kvaliteten på de utvalda projekten och förväntar sig att få delta i dessa inom kort. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet framhäver betydelsen av målet enligt budgetpost B7-6000 (om samfinansiering med icke-statliga organisationer) att uppmuntra europeiska icke-statliga biståndsorganisationer att genomföra utvecklingsinsatser på eget initiativ. Parlamentet välkomnar de förbättringar som införts av kommissionen (Aidco) i förvaltningen av denna post, vilken har lett till en betydande minskning av den tid som går mellan inlämningen av förslag och slutligt beslut. Parlamentet beklagar dock att kommissionen gjort gradvisa försök att skära ner tillgängliga medel i sitt preliminära förslag till budget och den fortgående underbemanningen av den ansvariga enheten. Parlamentet noterar den pågående diskussionen om att ytterligare förbättra kvaliteten på de utvalda projekten och förväntar sig att få delta i dessa inom kort.

| 25. | Europaparlamentet anser att icke-statliga biståndsorganisationer med säte i Europa spelar en central roll för att utbilda och medvetandegöra Europas medborgare om utvecklingsfrågor, för forskning och förnyelse av utvecklingspolitiken liksom för genomförandet av specifika program, ofta i samarbete med parterna i utvecklingsländerna. Parlamentet anser att målen under budgetpost B7-6002 (decentraliserat samarbete) om direkt deltagande av det civila samhället i utvecklingsländerna i EU:s program är lika viktigt och efterlyser en mycket stor ökning av anslagsnivån utan att för den skull förringa betydelsen av de icke-statliga organisationerna inom EU, vilka är viktiga för att uppnå det eftersträvade målet att öka partnerländernas delaktighet i utvecklingsstrategierna. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att icke-statliga biståndsorganisationer med säte i Europa spelar en central roll för att utbilda och medvetandegöra Europas medborgare om utvecklingsfrågor, för forskning och förnyelse av utvecklingspolitiken liksom för genomförandet av specifika program, ofta i samarbete med parterna i utvecklingsländerna. Parlamentet anser att målen under budgetpost B7-6002 (decentraliserat samarbete) om direkt deltagande av det civila samhället i utvecklingsländerna i EU:s program är lika viktigt och efterlyser en mycket stor ökning av anslagsnivån utan att för den skull förringa betydelsen av de icke-statliga organisationerna inom EU, vilka är viktiga för att uppnå det eftersträvade målet att öka partnerländernas delaktighet i utvecklingsstrategierna.

| 26. | Europaparlamentet förväntar sig att investeringsfaciliteten, sedan Cotonouavtalet trätt i kraft i april 2003, börjar tillämpas inom en snar framtid, och ser fram emot att få se resultat av översynen av EBAS och DIAGNOS som ett inslag i genomförandet av EU:s utvecklingsstrategi för den privata sektorn i AVS-länderna. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet förväntar sig att investeringsfaciliteten, sedan Cotonouavtalet trätt i kraft i april 2003, börjar tillämpas inom en snar framtid, och ser fram emot att få se resultat av översynen av EBAS och DIAGNOS som ett inslag i genomförandet av EU:s utvecklingsstrategi för den privata sektorn i AVS-länderna.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar och stöder helhjärtat kommissionens riktlinjer för programplanering nr 6 (9 mars 2001), särskilt att upp till 15 procent av EUF-medlen skall anslås till lokala icke-statliga aktörer. Parlamentet uppmanar kommissionen att införliva detta 15-procentsmål för icke-statliga aktörer i alla geografiska budgetposter i det preliminära budgetförslaget för kommande år. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet välkomnar och stöder helhjärtat kommissionens riktlinjer för programplanering nr 6 (9 mars 2001), särskilt att upp till 15 procent av EUF-medlen skall anslås till lokala icke-statliga aktörer. Parlamentet uppmanar kommissionen att införliva detta 15-procentsmål för icke-statliga aktörer i alla geografiska budgetposter i det preliminära budgetförslaget för kommande år.

| 28. | Europaparlamentet noterar när det gäller EUF-medel som satts av för icke-statliga aktörer att i 39 länder av 63 har ett belopp överenskommits med den nationella utanordnaren — totalt 170,18 miljoner euro (23). Parlamentet vill att ett belopp skall diskuteras och beslutas med den nationella utanordnaren i resterande 24 länder. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet noterar när det gäller EUF-medel som satts av för icke-statliga aktörer att i 39 länder av 63 har ett belopp överenskommits med den nationella utanordnaren — totalt 170,18 miljoner euro (23). Parlamentet vill att ett belopp skall diskuteras och beslutas med den nationella utanordnaren i resterande 24 länder.

| 29. | Europaparlamentet betonar att det faktum att ett finansiellt mål satts upp för icke-statliga aktörers deltagande i genomförandet av utvecklingsprogrammen inte får ersätta det kvalitativa målet om ickestatliga aktörers deltagande i övriga skeden av utvecklingspolitiken. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar att det faktum att ett finansiellt mål satts upp för icke-statliga aktörers deltagande i genomförandet av utvecklingsprogrammen inte får ersätta det kvalitativa målet om ickestatliga aktörers deltagande i övriga skeden av utvecklingspolitiken.

| 30. | Europaparlamentet välkomnar att riktlinjerna innehåller lämpliga övervakningsmekanismer för att kontrollera kvaliteten hos de icke-statliga aktörernas insatser och vilket mervärde de tillför politikens utformning och genomförande. Parlamentet är för att dessa bedömningar redovisas i EG-delegationernas årsrapporter och i den årliga rapporten om EG:s utvecklingspolitik och genomförandet av det yttre biståndet, som bör innehålla ett särskilt kapitel om icke-statliga aktörers insatser i utvecklingspolitiken. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet välkomnar att riktlinjerna innehåller lämpliga övervakningsmekanismer för att kontrollera kvaliteten hos de icke-statliga aktörernas insatser och vilket mervärde de tillför politikens utformning och genomförande. Parlamentet är för att dessa bedömningar redovisas i EG-delegationernas årsrapporter och i den årliga rapporten om EG:s utvecklingspolitik och genomförandet av det yttre biståndet, som bör innehålla ett särskilt kapitel om icke-statliga aktörers insatser i utvecklingspolitiken.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar och stöder eftertryckligt kommissionens avsikt att utse en tjänsteman i varje EG-delegation som ansvarig för genomförandet och övervakningen av lokala icke-statliga aktörers deltagande i utvecklingspolitiken och -programmen (24). Parlamentet beklagar att kommissionen inte ännu har planerat någon motsvarande utbildning för dessa tjänstemän (25) och menar att åtgärder omedelbart måste vidtas, särskilt i fråga om deltagarinriktade metoder och det fortlöpande genomförandet av kommissionens budgetförordningar, för att spridas vidare bland lokala icke-statliga aktörer. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet välkomnar och stöder eftertryckligt kommissionens avsikt att utse en tjänsteman i varje EG-delegation som ansvarig för genomförandet och övervakningen av lokala icke-statliga aktörers deltagande i utvecklingspolitiken och -programmen (24). Parlamentet beklagar att kommissionen inte ännu har planerat någon motsvarande utbildning för dessa tjänstemän (25) och menar att åtgärder omedelbart måste vidtas, särskilt i fråga om deltagarinriktade metoder och det fortlöpande genomförandet av kommissionens budgetförordningar, för att spridas vidare bland lokala icke-statliga aktörer.

D.
     Kapacitetsuppbyggnad

| 32. | Europaparlamentet vill att kapacitetsuppbyggande åtgärder för icke-statliga organisationer i utvecklingsländerna integreras i alla EG:s budgetposter och alla program med anknytning till utveckling; särskild uppmärksamhet bör ägnas små organisationer och gräsrotsorganisationer som har förmåga att nå och företräda sårbara och isolerade befolkningsgrupper och se till att de deltar i alla tvärgående frågor, t.ex. jämställdhet, miljö och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet vill att kapacitetsuppbyggande åtgärder för icke-statliga organisationer i utvecklingsländerna integreras i alla EG:s budgetposter och alla program med anknytning till utveckling; särskild uppmärksamhet bör ägnas små organisationer och gräsrotsorganisationer som har förmåga att nå och företräda sårbara och isolerade befolkningsgrupper och se till att de deltar i alla tvärgående frågor, t.ex. jämställdhet, miljö och mänskliga rättigheter.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att inrätta en kapacitetsuppbyggnadsresurs för icke-statliga aktörer i utvecklingsländerna, under ledning av varje EG-delegation, vilket är särskilt viktigt i länder som är ovilliga att stödja eller samarbeta med lokala icke-statliga aktörer. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att inrätta en kapacitetsuppbyggnadsresurs för icke-statliga aktörer i utvecklingsländerna, under ledning av varje EG-delegation, vilket är särskilt viktigt i länder som är ovilliga att stödja eller samarbeta med lokala icke-statliga aktörer.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar därvid kommissionen att garantera kontinuiteten genom att se till att icke-statliga aktörer som genomfört framgångsrika projekt får förvalta dessa projekt även i framtiden. På detta sätt kan man undvika risken att beviljade EU-stöd slukas upp av den centrala statsförvaltningen. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar därvid kommissionen att garantera kontinuiteten genom att se till att icke-statliga aktörer som genomfört framgångsrika projekt får förvalta dessa projekt även i framtiden. På detta sätt kan man undvika risken att beviljade EU-stöd slukas upp av den centrala statsförvaltningen.

| 35. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen har sagt sig vara beredd att stödja aktiviteter som föreslås av AVS-forumet för det civila samhället (26). Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta aktiva åtgärder för att hjälpa forumet att utvecklas och bli effektivt, särskilt att det kan omvandlas till en permanent global plattform (27). |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen har sagt sig vara beredd att stödja aktiviteter som föreslås av AVS-forumet för det civila samhället (26). Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta aktiva åtgärder för att hjälpa forumet att utvecklas och bli effektivt, särskilt att det kan omvandlas till en permanent global plattform (27).

| 36. | Europaparlamentet understryker att kommissionen har en större skyldighet att ta initiativ till samråd med icke-statliga aktörer i utvecklingsländerna, och att fortlöpande försöka förenkla och öppna upp sina förfaranden på såväl lokal som europeisk nivå. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet understryker att kommissionen har en större skyldighet att ta initiativ till samråd med icke-statliga aktörer i utvecklingsländerna, och att fortlöpande försöka förenkla och öppna upp sina förfaranden på såväl lokal som europeisk nivå.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att ge grundläggande anslag på en tillräcklig och hållbar nivå för att stödja icke-statliga biståndsorganisationer på EU-nivå, i insikten om det mervärde dessa tillför EU-politikens utformning och de legitima förväntningarna hos frivilliga givare till sådana organisationer om att deras bidrag används till utvecklingsinsatser och inte till dialog med offentliga myndigheter. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att ge grundläggande anslag på en tillräcklig och hållbar nivå för att stödja icke-statliga biståndsorganisationer på EU-nivå, i insikten om det mervärde dessa tillför EU-politikens utformning och de legitima förväntningarna hos frivilliga givare till sådana organisationer om att deras bidrag används till utvecklingsinsatser och inte till dialog med offentliga myndigheter.

*

- *

| 38. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  DEVGEN 63/RELEX 169/Doc. 9125/03.

(2)  REX/097-R/CESE/669/2002 rev.

(3)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 3.

(4)  Doc. 13458/02 DEVGEN 140.

(5)  EGT C 277, 1.10.2001, s. 130.

(6)  EGT C 287, 12.10.2001, s. 1.

(7)  EGT C 228, 13.8.2001, s. 196.

(8)  EGT C 20, 20.1.1997, s. 31.

(9)  EGT C 104, 14.4.1999, s. 185.

(10)  EGT C 76, 23.3.1987, s. 128.

(11)  EGT C 150, 15.6.1992, s. 273.

(12)  EGT L 213, 30.7.1998, s. 1.

(13)  EGT L 148, 6.6.2002, s. 1.

(14)  Aidco, utvärdering, ref. 951516, 09/2000.

(15)  Aidco, utvärdering, ref. 951568, 12/2000.

(16)  PE 326.730 — finns på EN & FR.

(17)  Svar på frågorna 1 & 2 (PE 326.730).

(18)  Svar på frågorna 11 & 12 (PE 326.730).

(19)  Några skrifter är: ”The World Bank Participation Sourcebook” (World Bank), ”Fact Sheet: Presentation of Products for Poverty Reduction Strategies (PRS) — Instruments, Methods, Approaches”, GTZ och ”Rethinking Governance Handbook: An inventory of Ideas to Enhance Participation, Transparency and Accountability”, University of Victoria's Center for Global Studies, Canada. Alla dessa skrifter finns på www.worldbank.org/participation/tools&methods/toolkitsmanuals.

(20)  Svar på fråga 20 (PE 326.730).

(21)  Svar på fråga 22 (PE 326.730).

(22)  Svar på fråga 9 & 10 (PE 326.730).

(23)  Svar på fråga 2 (PE 326.730).

(24)  Svar på fråga 14 (PE 326.730).

(25)  Svar på fråga 13 (PE 326.730).

(26)  Svar på fråga 5 (PE 326.730).

(27)  Förklaring från AVS-forumet för det civila samhället (2-5 juli 2001, Bryssel).

P5_TA(2003)0381

Television utan gränser

Europaparlamentets resolution om television utan gränser (2003/2033(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens fjärde rapport till rådet, Europaparlamentet, Europeiska, ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om tillämpningen av direktiv 89/552/EEG, ”Television utan gränser”, (KOM(2002) 778 — C5-0069/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens fjärde rapport till rådet, Europaparlamentet, Europeiska, ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om tillämpningen av direktiv 89/552/EEG, ”Television utan gränser”, (KOM(2002) 778 — C5-0069/2003),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 97/36/EG av den 30 juni 1997 om ändring av rådets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 97/36/EG av den 30 juni 1997 om ändring av rådets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 september 2000 om kommissionens meddelande, med rubriken ”Principer och riktlinjer för gemenskapens audiovisuella politik i den digitala eran” (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 september 2000 om kommissionens meddelande, med rubriken ”Principer och riktlinjer för gemenskapens audiovisuella politik i den digitala eran” (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 oktober 2001 om kommissionens tredje rapport till rådet, Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén om tillämpningen av direktiv 89/552/EEG, ”Television utan gränser” (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 oktober 2001 om kommissionens tredje rapport till rådet, Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén om tillämpningen av direktiv 89/552/EEG, ”Television utan gränser” (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 april 2002 om kommissionens utvärderingsrapport till rådet och Europaparlamentet om tillämpningen av rådets rekommendation av den 24 september 1998 om skydd för minderåriga och mänsklig värdighet (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 april 2002 om kommissionens utvärderingsrapport till rådet och Europaparlamentet om tillämpningen av rådets rekommendation av den 24 september 1998 om skydd för minderåriga och mänsklig värdighet (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 september 2002 om en handlingsplan för framgångsrikt införande av digital-tv i Europa (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 september 2002 om en handlingsplan för framgångsrikt införande av digital-tv i Europa (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 november 2002 om mediekoncentration (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 november 2002 om mediekoncentration (6),

| — | med beaktande av artikel 47.2 och 163 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 47.2 och 163 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning, medier och idrott och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0251/2003), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning, medier och idrott och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0251/2003), och av följande skäl:

| A. | Enligt kommissionens bedömning är tillämpningen av direktivet om television utan gränser generellt sett tillfredsställande på så sätt att den fria rörligheten för tv-sändningar inom gemenskapen i allt väsentligt har garanterats. |
| --- | --- |

A.

Enligt kommissionens bedömning är tillämpningen av direktivet om television utan gränser generellt sett tillfredsställande på så sätt att den fria rörligheten för tv-sändningar inom gemenskapen i allt väsentligt har garanterats.

| B. | Det är de behöriga nationella myndigheterna som svarar för att direktivet om television utan gränser tillämpas, och den dialog mellan gemenskapsorganen och de nationella institutionerna som föreskrivs i direktivet har varit givande. |
| --- | --- |

B.

Det är de behöriga nationella myndigheterna som svarar för att direktivet om television utan gränser tillämpas, och den dialog mellan gemenskapsorganen och de nationella institutionerna som föreskrivs i direktivet har varit givande.

| C. | Beträffande frågan om tillämpning av reklambestämmelserna är det positivt att förfarandena gentemot vissa stater har lett till att åtgärder har vidtagits av de länder som det har riktats klagomål emot. Det tycks emellertid som om nya klagomål har lämnats in, ofta av konsumentorganisationer. Konsumenternas ökade intresse i kombination med nya reklammetoder gör det nödvändigt att samordna ändringarna av direktivet med alla affärsmetoder som omfattas av konsumentskyddspolitiken. |
| --- | --- |

C.

Beträffande frågan om tillämpning av reklambestämmelserna är det positivt att förfarandena gentemot vissa stater har lett till att åtgärder har vidtagits av de länder som det har riktats klagomål emot. Det tycks emellertid som om nya klagomål har lämnats in, ofta av konsumentorganisationer. Konsumenternas ökade intresse i kombination med nya reklammetoder gör det nödvändigt att samordna ändringarna av direktivet med alla affärsmetoder som omfattas av konsumentskyddspolitiken.

| D. | Den audiovisuella sektorn är av grundläggande betydelse för demokrati, åsiktsmångfald, pluralism och kulturell mångfald och bidrar till tekniska innovationer, ekonomisk tillväxt, nya arbetstillfällen och en fungerande inre marknad. |
| --- | --- |

D.

Den audiovisuella sektorn är av grundläggande betydelse för demokrati, åsiktsmångfald, pluralism och kulturell mångfald och bidrar till tekniska innovationer, ekonomisk tillväxt, nya arbetstillfällen och en fungerande inre marknad.

| E. | I ovannämnda resolution av den 20 november 2002 uppmanar parlamentet uttryckligen kommissionen att förelägga konventet ett förslag som fastslår en rättslig grund för skydd av principen om pluralism i medierna och mediefrihet samt att utarbeta ett direktiv. |
| --- | --- |

E.

I ovannämnda resolution av den 20 november 2002 uppmanar parlamentet uttryckligen kommissionen att förelägga konventet ett förslag som fastslår en rättslig grund för skydd av principen om pluralism i medierna och mediefrihet samt att utarbeta ett direktiv.

| F. | Direktivet om television utan gränser fyller en viktig funktion som minimidirektiv. |
| --- | --- |

F.

Direktivet om television utan gränser fyller en viktig funktion som minimidirektiv.

| G. | Det nuvarande direktivet antogs innan vi fick Internet och möjlighet att sända innehåll via olika tekniska plattformar. Utvecklingen av digital radio och tv kommer emellertid att leda till många nya tjänster, exempelvis interaktiva tjänster och beställningstjänster, som måste beaktas i lagstiftningen. |
| --- | --- |

G.

Det nuvarande direktivet antogs innan vi fick Internet och möjlighet att sända innehåll via olika tekniska plattformar. Utvecklingen av digital radio och tv kommer emellertid att leda till många nya tjänster, exempelvis interaktiva tjänster och beställningstjänster, som måste beaktas i lagstiftningen.

| H. | Radio och tv i allmänhetens tjänst spelar en viktig roll för den demokratiska opinionsbildningen och förmedlingen av Europas kulturella mångfald och måste därför få tillträde till marknaden på lika villkor. |
| --- | --- |

H.

Radio och tv i allmänhetens tjänst spelar en viktig roll för den demokratiska opinionsbildningen och förmedlingen av Europas kulturella mångfald och måste därför få tillträde till marknaden på lika villkor.

| I. | Televisionssändningar interagerar i stor och ökande grad med informationssamhällets nya tjänster, och därför behövs det en flexibel hållning till regleringar. |
| --- | --- |

I.

Televisionssändningar interagerar i stor och ökande grad med informationssamhällets nya tjänster, och därför behövs det en flexibel hållning till regleringar.

| J. | Dagens tekniska utveckling innebär även risker för mediemångfalden och det fria informationsflödet, exempelvis genom så kallade ”gate keeper”-positioner och möjligheten till kodning. |
| --- | --- |

J.

Dagens tekniska utveckling innebär även risker för mediemångfalden och det fria informationsflödet, exempelvis genom så kallade ”gate keeper”-positioner och möjligheten till kodning.

| K. | Ett effektivt genomförande av artikel 3a i direktivet bidrar till att förhindra att nationella bestämmelser undermineras av programföretag som hör hemma inom andra medlemsstaters rättssystem och att exklusiva rättigheter utövas på sådant sätt att en väsentlig del av allmänheten i en annan medlemsstat utestängs från möjligheten att följa ett visst evenemang. Det borde alltså ges en mer fullständig bild både av innehållet i de evenemang som ingår i förteckningen och andelen tittare som kan se på dessa evenemang. |
| --- | --- |

K.

Ett effektivt genomförande av artikel 3a i direktivet bidrar till att förhindra att nationella bestämmelser undermineras av programföretag som hör hemma inom andra medlemsstaters rättssystem och att exklusiva rättigheter utövas på sådant sätt att en väsentlig del av allmänheten i en annan medlemsstat utestängs från möjligheten att följa ett visst evenemang. Det borde alltså ges en mer fullständig bild både av innehållet i de evenemang som ingår i förteckningen och andelen tittare som kan se på dessa evenemang.

| L. | Den finns tecken på en ökande koncentration av ägande och kontroll på tv-sändningsområdet, i såväl de nuvarande som de framtida medlemsstaterna. |
| --- | --- |

L.

Den finns tecken på en ökande koncentration av ägande och kontroll på tv-sändningsområdet, i såväl de nuvarande som de framtida medlemsstaterna.

Allmänt

| 1. | Europaparlamentet välkomnar att samtliga medlemsstater har införlivat det ändrade direktivet i nationell rätt och att kandidatländerna har anpassat nationell rätt till gemenskapsrätten på det audiovisuella området. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar att samtliga medlemsstater har införlivat det ändrade direktivet i nationell rätt och att kandidatländerna har anpassat nationell rätt till gemenskapsrätten på det audiovisuella området.

| 2. | Europaparlamentet noterar kommissionens slutsats att direktivet utgör en flexibel men adekvat rambestämmelse för reglering från medlemsstaternas sida och självreglering från den audiovisuella sektorn sida. Europaparlamentet konstaterar även att direktivet hittills har haft stor betydelse som minimidirektiv. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar kommissionens slutsats att direktivet utgör en flexibel men adekvat rambestämmelse för reglering från medlemsstaternas sida och självreglering från den audiovisuella sektorn sida. Europaparlamentet konstaterar även att direktivet hittills har haft stor betydelse som minimidirektiv.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att överträdelseförfaranden trots det ovanstående har inletts mot vissa medlemsstater på grund av bristande tillämpning av reklambestämmelserna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påminner om att överträdelseförfaranden trots det ovanstående har inletts mot vissa medlemsstater på grund av bristande tillämpning av reklambestämmelserna.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att den audiovisuella sektorn kommer att spela en viktig roll när det gäller att förverkliga de mål som uppställdes vid Europeiska rådets toppmöte i Lissabon om att göra Europa till det mest dynamiska kunskapsbaserade ekonomiska området i världen och erkänner vidare den audiovisuella sektorns betydelse för att stödja demokrati, yttrandefrihet, pluralism och kulturell mångfald. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att den audiovisuella sektorn kommer att spela en viktig roll när det gäller att förverkliga de mål som uppställdes vid Europeiska rådets toppmöte i Lissabon om att göra Europa till det mest dynamiska kunskapsbaserade ekonomiska området i världen och erkänner vidare den audiovisuella sektorns betydelse för att stödja demokrati, yttrandefrihet, pluralism och kulturell mångfald.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att direktivet kompletteras av gemenskapens Media Plus-program, och välkomnar kommissionens beslut nyligen om att föreslå att programmet förlängs t.o.m. 2006. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet konstaterar att direktivet kompletteras av gemenskapens Media Plus-program, och välkomnar kommissionens beslut nyligen om att föreslå att programmet förlängs t.o.m. 2006.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att bedriva bredast möjliga samråd om den audiovisuella sektorns framtid i Europa och om nödvändigheten av att se över direktivet om television utan gränser för att ta hänsyn till den senaste tidens tekniska förändringar och förändringar i marknadsstrukturen för audiovisuella produkter, och samtidigt främja europeiska produktioner och programföretag. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att bedriva bredast möjliga samråd om den audiovisuella sektorns framtid i Europa och om nödvändigheten av att se över direktivet om television utan gränser för att ta hänsyn till den senaste tidens tekniska förändringar och förändringar i marknadsstrukturen för audiovisuella produkter, och samtidigt främja europeiska produktioner och programföretag.

Direktivets räckvidd

| 7. | Europaparlamentet noterar att ett visst mått av rättsosäkerhet har uppstått på grund av svårigheten att tolka hur direktivet bör tillämpas på delad skärm, interaktiva tjänster och reklam eller sponsring kopplad till användningen av virtuell bildteknik. Emellertid bör alla tolkningar av reglerna syfta till att skydda produktionerna. Principen om tydlig åtskillnad mellan reklam och program måste respekteras. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet noterar att ett visst mått av rättsosäkerhet har uppstått på grund av svårigheten att tolka hur direktivet bör tillämpas på delad skärm, interaktiva tjänster och reklam eller sponsring kopplad till användningen av virtuell bildteknik. Emellertid bör alla tolkningar av reglerna syfta till att skydda produktionerna. Principen om tydlig åtskillnad mellan reklam och program måste respekteras.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att senast i slutet av 2003 komma med tolkningar av hur det nuvarande direktivet kan tillämpas på sådana former av reklam. Parlamentet förväntar sig emellertid att på lämpligt sätt bli delaktigt i denna fråga. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att senast i slutet av 2003 komma med tolkningar av hur det nuvarande direktivet kan tillämpas på sådana former av reklam. Parlamentet förväntar sig emellertid att på lämpligt sätt bli delaktigt i denna fråga.

| 9. | Europaparlamentet upprepar dock sin övertygelse om att direktivet behöver revideras i grunden, så att man kan ta hänsyn till den tekniska utvecklingen och förändringar i den audiovisuella marknadens struktur. Parlamentet anser dock att direktivets karaktär som minimidirektiv bör dock upprätthållas. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet upprepar dock sin övertygelse om att direktivet behöver revideras i grunden, så att man kan ta hänsyn till den tekniska utvecklingen och förändringar i den audiovisuella marknadens struktur. Parlamentet anser dock att direktivets karaktär som minimidirektiv bör dock upprätthållas.

| 10. | Europaparlamentet anser att definitionen av audiovisuellt innehåll måste vidgas med hänsyn till den tekniska konvergensen på medieområdet. Parlamentet anser vidare att de principer som ligger till grund för direktivet, och för gemenskapens audiovisuella politik, bör slås fast i ett samlat regelverk för innehåll, där flera olika regleringsnivåer tillämpas, som en övergripande ram för den audiovisuella sektorn. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att definitionen av audiovisuellt innehåll måste vidgas med hänsyn till den tekniska konvergensen på medieområdet. Parlamentet anser vidare att de principer som ligger till grund för direktivet, och för gemenskapens audiovisuella politik, bör slås fast i ett samlat regelverk för innehåll, där flera olika regleringsnivåer tillämpas, som en övergripande ram för den audiovisuella sektorn.

| 11. | Europaparlamentet anser att ett samlat regelverk för innehåll skulle konsolidera gemenskapens lagstiftning, genom en sammanslagning av reviderade versioner av direktivet om television utan gränser, direktivet om e-handel och direktivet om upphovsrätt avseende satellitsändningar och vidaresändning via kabel. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att ett samlat regelverk för innehåll skulle konsolidera gemenskapens lagstiftning, genom en sammanslagning av reviderade versioner av direktivet om television utan gränser, direktivet om e-handel och direktivet om upphovsrätt avseende satellitsändningar och vidaresändning via kabel.

| 12. | Europaparlamentet begär att kommissionen på ett enhetligt sätt skall lägga fram initiativ om den gemenskapspolitik som den anser rör angränsande områden, såsom kommissionens politik beträffande den audiovisuella sektorn, marknadskommunikation och konsumentskydd samt strategin för tjänster på den inre marknaden. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet begär att kommissionen på ett enhetligt sätt skall lägga fram initiativ om den gemenskapspolitik som den anser rör angränsande områden, såsom kommissionens politik beträffande den audiovisuella sektorn, marknadskommunikation och konsumentskydd samt strategin för tjänster på den inre marknaden.

Principerna bakom direktivet

| 13. | Europaparlamentet kräver att en revidering av direktivet eller ett samlat regelverk för innehåll baseras på de principer som ligger till grund för det nuvarande direktivet (fri rörlighet för europeiska tv-program, fri tillgång till större evenemang, främjande av europeiska och nya produktioner skapade av oberoende producenter, skydd för minderåriga och den allmänna ordningen, konsumentskydd genom tydlig märkning och insyn i reklamen samt rätt till genmäle). |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet kräver att en revidering av direktivet eller ett samlat regelverk för innehåll baseras på de principer som ligger till grund för det nuvarande direktivet (fri rörlighet för europeiska tv-program, fri tillgång till större evenemang, främjande av europeiska och nya produktioner skapade av oberoende producenter, skydd för minderåriga och den allmänna ordningen, konsumentskydd genom tydlig märkning och insyn i reklamen samt rätt till genmäle).

| 14. | Europaparlamentet anser att det utöver dessa grundprinciper krävs ett åtagande om att skydda den kulturella mångfalden i medierna samt att bevara yttrandefriheten, åsiktsmångfalden, pluralismen, kreativiteten och rätten till fri tillgång till information. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att det utöver dessa grundprinciper krävs ett åtagande om att skydda den kulturella mångfalden i medierna samt att bevara yttrandefriheten, åsiktsmångfalden, pluralismen, kreativiteten och rätten till fri tillgång till information.

| 15. | Europaparlamentet understryker att arten och graden av regleringen av innehåll måste anpassas efter respektive medieform, och att tillsynen bör utövas enligt principen om ett regelverk med flera regleringsnivåer så nära den reglerade verksamheten som möjligt. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet understryker att arten och graden av regleringen av innehåll måste anpassas efter respektive medieform, och att tillsynen bör utövas enligt principen om ett regelverk med flera regleringsnivåer så nära den reglerade verksamheten som möjligt.

| 16. | Europaparlamentet anser att den praxis som utvecklats med den praktiska tillämpningen av direktivets bestämmelser om skydd av minderåriga är ett bra exempel på den rätta jämvikten mellan rambestämmelser på gemenskapsnivå, den nationella tillsyn som bedrivs av behöriga myndigheter i medlemsstaterna och branschens sam- och självreglering, varvid minimistandarder för självreglering måste vara obligatoriska. Som minimidirektiv har direktivet spelat stor roll. Det är angeläget att det även framöver finns utrymme för avvikande nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att den praxis som utvecklats med den praktiska tillämpningen av direktivets bestämmelser om skydd av minderåriga är ett bra exempel på den rätta jämvikten mellan rambestämmelser på gemenskapsnivå, den nationella tillsyn som bedrivs av behöriga myndigheter i medlemsstaterna och branschens sam- och självreglering, varvid minimistandarder för självreglering måste vara obligatoriska. Som minimidirektiv har direktivet spelat stor roll. Det är angeläget att det även framöver finns utrymme för avvikande nationell lagstiftning.

| 17. | Europaparlamentet understryker — när det gäller reklam och konsumentskydd — att lagstiftningsramen även fortsättningsvis måste syfta till att säkerställa mål av allmänt intresse, men anser att det krävs en mer flexibel och mindre normativ syn på reklam i samband med tillsynen av hur den nya tekniken används än vad som hittills varit fallet, och att man bör betona och utgå från tv-företagens eget intresse av att upprätthålla program av hög kvalitet samtidigt som man beaktar att de audiovisuella verken och biograffilmerna måste behandlas med respekt, och har kriterierna för skydd av minderåriga när det gäller TV-reklam i åtanke. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet understryker — när det gäller reklam och konsumentskydd — att lagstiftningsramen även fortsättningsvis måste syfta till att säkerställa mål av allmänt intresse, men anser att det krävs en mer flexibel och mindre normativ syn på reklam i samband med tillsynen av hur den nya tekniken används än vad som hittills varit fallet, och att man bör betona och utgå från tv-företagens eget intresse av att upprätthålla program av hög kvalitet samtidigt som man beaktar att de audiovisuella verken och biograffilmerna måste behandlas med respekt, och har kriterierna för skydd av minderåriga när det gäller TV-reklam i åtanke.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen har för avsikt att undersöka om vissa kvantitativa reklamrestriktioner kan mjukas upp med hänsyn till användarnas möjligheter att välja och kontrollera. I samband med att reklamlagstiftningen vidareutvecklas inom ramen för direktivet om television utan gränser bör direktivets befintliga kvalitetsbestämmelser för reklam bibehållas till förmån för ett enhetligt skydd för konsumenter, barn och ungdomar i gemenskapen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen har för avsikt att undersöka om vissa kvantitativa reklamrestriktioner kan mjukas upp med hänsyn till användarnas möjligheter att välja och kontrollera. I samband med att reklamlagstiftningen vidareutvecklas inom ramen för direktivet om television utan gränser bör direktivets befintliga kvalitetsbestämmelser för reklam bibehållas till förmån för ett enhetligt skydd för konsumenter, barn och ungdomar i gemenskapen.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja bildandet av en arbetsgrupp med nationella tillsynsmän, även från privata och offentliga sändningssystem, för utbyte av bästa metoder inom alla former av reglering, inbegripet själv- och samreglering
  ,
  på området reklam och konsumentskydd. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja bildandet av en arbetsgrupp med nationella tillsynsmän, även från privata och offentliga sändningssystem, för utbyte av bästa metoder inom alla former av reglering, inbegripet själv- och samreglering
  ,
  på området reklam och konsumentskydd.

| 20. | Europaparlamentet begär att kommissionen skall lägga fram en fullständig bild av de självreglerande åtgärder som hittills har vidtagits och vilka huvudsakliga områden dessa avser, resultaten av åtgärderna och huruvida de är förenliga med målen av allmänt intresse samt i vilken utsträckning hänsyn tas till småföretags eller nya aktörers intressen. Beträffande frågan om samråd bör villkor fastställas som skall garantera att de deltagande företagen är representativa och att alla olika intressen verkligen kommer till uttryck. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet begär att kommissionen skall lägga fram en fullständig bild av de självreglerande åtgärder som hittills har vidtagits och vilka huvudsakliga områden dessa avser, resultaten av åtgärderna och huruvida de är förenliga med målen av allmänt intresse samt i vilken utsträckning hänsyn tas till småföretags eller nya aktörers intressen. Beträffande frågan om samråd bör villkor fastställas som skall garantera att de deltagande företagen är representativa och att alla olika intressen verkligen kommer till uttryck.

Kulturell mångfald och europeisk medvetenhet

| 21. | Europaparlamentet noterar att kvoterna för sändning av europeiska produktioner och för nya verk skapade av oberoende producenter i hög grad har uppfyllts. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet noterar att kvoterna för sändning av europeiska produktioner och för nya verk skapade av oberoende producenter i hög grad har uppfyllts.

| 22. | Europaparlamentet anser att det krävs en mer fullständig bild av om de vidtagna åtgärderna är förenliga med gemenskapsrätten, vilka regler som skall gälla för gratis tillgång till vissa evenemang av särskilt intresse för en avsevärd del av allmänheten samt graden av överensstämmelse mellan medlemsstaterna när det gäller bestämmelser angående dessa evenemang. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att det krävs en mer fullständig bild av om de vidtagna åtgärderna är förenliga med gemenskapsrätten, vilka regler som skall gälla för gratis tillgång till vissa evenemang av särskilt intresse för en avsevärd del av allmänheten samt graden av överensstämmelse mellan medlemsstaterna när det gäller bestämmelser angående dessa evenemang.

| 23. | Europaparlamentet betonar att vissa frågor ännu inte är lösta på grund av oenighet om grundläggande rättsliga begrepp som utgör nyckelbegrepp för tillämpningen av direktivet, såsom begreppen ”europeisk produktion” och ”oberoende producent” samt de problem som uppstår till följd av de komplicerade förhållandena mellan tv-producenter och tv-stationer. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar att vissa frågor ännu inte är lösta på grund av oenighet om grundläggande rättsliga begrepp som utgör nyckelbegrepp för tillämpningen av direktivet, såsom begreppen ”europeisk produktion” och ”oberoende producent” samt de problem som uppstår till följd av de komplicerade förhållandena mellan tv-producenter och tv-stationer.

| 24. | Europaparlamentet konstaterar att artiklarna 4 och 5 i direktivet i vissa fall tillämpats på otillbörligt sätt och uppmanar därför kommissionen att ställa upp en tydligare definition av ”europeisk produktion” och ”oberoende producent” i syfte att säkra en korrekt tillämpning av dessa artiklar. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet konstaterar att artiklarna 4 och 5 i direktivet i vissa fall tillämpats på otillbörligt sätt och uppmanar därför kommissionen att ställa upp en tydligare definition av ”europeisk produktion” och ”oberoende producent” i syfte att säkra en korrekt tillämpning av dessa artiklar.

| 25. | Europaparlamentet anser att man, om många av de specialinriktade tv-kanalerna inte skulle kunna uppfylla de bestämmelser om kvoter som anges i artiklarna 4 och 5 i direktivet, bör bevara förbehållet att dessa bestämmelser skall följas ”där så är praktiskt möjligt”. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att man, om många av de specialinriktade tv-kanalerna inte skulle kunna uppfylla de bestämmelser om kvoter som anges i artiklarna 4 och 5 i direktivet, bör bevara förbehållet att dessa bestämmelser skall följas ”där så är praktiskt möjligt”.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ställa upp en tydlig definition av ”specialkanaler” och tydliga kategorier av specialsändningar då ”ogenomförbarhet” skulle ge rätt till en sänkning eller upphävande av kraven på efterlevnad av artiklarna 4 och 5 i direktivet. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ställa upp en tydlig definition av ”specialkanaler” och tydliga kategorier av specialsändningar då ”ogenomförbarhet” skulle ge rätt till en sänkning eller upphävande av kraven på efterlevnad av artiklarna 4 och 5 i direktivet.

| 27. | Europaparlamentet anser att tv bidrar till att forma barnens sätt att se på världen och manar kommissionen att uppmuntra tv-företagen att så långt det är möjligt sända europeiska produktioner av hög kvalitet och utan våldsinslag i de program som vänder sig till barn. Parlamentet stödjer tanken på ett alleuropeiskt barnnätverk som skulle inbegripa programföretag från medlemsstaterna och kandidatländerna och vars syfte skulle vara att sända högkvalitativa europeiska produktioner över hela Europa. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att tv bidrar till att forma barnens sätt att se på världen och manar kommissionen att uppmuntra tv-företagen att så långt det är möjligt sända europeiska produktioner av hög kvalitet och utan våldsinslag i de program som vänder sig till barn. Parlamentet stödjer tanken på ett alleuropeiskt barnnätverk som skulle inbegripa programföretag från medlemsstaterna och kandidatländerna och vars syfte skulle vara att sända högkvalitativa europeiska produktioner över hela Europa.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att uppmuntra tv-företagen att göra kanaler med en europeisk dimension (såsom Arte och Euronews) tillgängliga för så många som möjligt och på så många språk som möjligt, och att uppmuntra Europatäckande sändningar av viktiga europeiska kulturhändelser (såsom den österrikiska nyårskonserten). Parlamentet uppmanar kommissionen att slutföra genomförbarhetsstudien om en europeisk kabelkanal (”C-Span”/Channel Europe/Network) som skulle förse allmänheten med viktiga nyheter och information om EU-frågor. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att uppmuntra tv-företagen att göra kanaler med en europeisk dimension (såsom Arte och Euronews) tillgängliga för så många som möjligt och på så många språk som möjligt, och att uppmuntra Europatäckande sändningar av viktiga europeiska kulturhändelser (såsom den österrikiska nyårskonserten). Parlamentet uppmanar kommissionen att slutföra genomförbarhetsstudien om en europeisk kabelkanal (”C-Span”/Channel Europe/Network) som skulle förse allmänheten med viktiga nyheter och information om EU-frågor.

| 29. | Europaparlamentet anser att programföretagen bör uppmuntras att producera europeiska filmer och audiovisuella verk. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att programföretagen bör uppmuntras att producera europeiska filmer och audiovisuella verk.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med alla intressenter se till att konceptet med åtgärder för vissa evenemang av särskild vikt för samhället upprätthålls av alla parter. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med alla intressenter se till att konceptet med åtgärder för vissa evenemang av särskild vikt för samhället upprätthålls av alla parter.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga huruvida lagstiftningen blir tydligare genom att man upprättar en kort europeisk minimiförteckning över evenemang av särskild vikt för samhället (t.ex. OS, fotbolls-VM och fotbolls-EM), som sedan kunde kompletteras med nationella förteckningar. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga huruvida lagstiftningen blir tydligare genom att man upprättar en kort europeisk minimiförteckning över evenemang av särskild vikt för samhället (t.ex. OS, fotbolls-VM och fotbolls-EM), som sedan kunde kompletteras med nationella förteckningar.

Tillgång

| 32. | Europaparlamentet manar kommissionen att fortsätta att främja driftskompatibilitet, så att så många tittare som möjligt får full tillgång till digital-tv. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet manar kommissionen att fortsätta att främja driftskompatibilitet, så att så många tittare som möjligt får full tillgång till digital-tv.

| 33. | Europaparlamentet noterar att tilldelningen av exklusiva rättigheter och avsaknaden av en harmoniserad rätt för tillgång till evenemang med nyhetsvärde skulle kunna begränsa den fria rörligheten och hindra många medier från att rapportera från populära evenemang. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att överväga om det, för att garantera mediernas nyhetstillgång, bör införas bestämmelser på gemenskapsnivå om korta utdrag från evenemang av allmänt intresse. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet noterar att tilldelningen av exklusiva rättigheter och avsaknaden av en harmoniserad rätt för tillgång till evenemang med nyhetsvärde skulle kunna begränsa den fria rörligheten och hindra många medier från att rapportera från populära evenemang. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att överväga om det, för att garantera mediernas nyhetstillgång, bör införas bestämmelser på gemenskapsnivå om korta utdrag från evenemang av allmänt intresse.

| 34. | Europaparlamentet noterar att det finns stora skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller undertextning, tolkning till teckenspråk för personer med nedsatt hörsel och ljudbeskrivningar för dem med nedsatt syn. Parlamentet erinrar om kommissionens löfte till Europaparlamentet från juni 2002 att behandla denna fråga i den aktuella rapporten men noterar att kommissionen inte har gjort det. Parlamentet uppmanar än en gång kommissionen att ta itu med problemet med att förbättra tillgången till tv-mediet för personer med nedsatt syn eller hörsel. Vidare anser parlamentet ett kommissionen i sitt arbetsprogram bör inbegripa en årlig riktmärkningsrapport om medlemsstaternas framsteg i att göra digital-tv tillgänglig för personer med funktionshinder. Rapporten bör baseras på de nationella handlingsplaner för förbättrandet av funktionshindrade personers tillgång till digital-tv som respektive EU-medlemsstat översänder till kommissionen. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet noterar att det finns stora skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller undertextning, tolkning till teckenspråk för personer med nedsatt hörsel och ljudbeskrivningar för dem med nedsatt syn. Parlamentet erinrar om kommissionens löfte till Europaparlamentet från juni 2002 att behandla denna fråga i den aktuella rapporten men noterar att kommissionen inte har gjort det. Parlamentet uppmanar än en gång kommissionen att ta itu med problemet med att förbättra tillgången till tv-mediet för personer med nedsatt syn eller hörsel. Vidare anser parlamentet ett kommissionen i sitt arbetsprogram bör inbegripa en årlig riktmärkningsrapport om medlemsstaternas framsteg i att göra digital-tv tillgänglig för personer med funktionshinder. Rapporten bör baseras på de nationella handlingsplaner för förbättrandet av funktionshindrade personers tillgång till digital-tv som respektive EU-medlemsstat översänder till kommissionen.

| 35. | Europaparlamentet noterar att marknaden för handel med rättigheter väsentligen följer nationella gränser eller språkområden så att mediernas perioder (för release och sändning) respekteras, och att den baseras på ett lämpligt utnyttjande av biograffilmer och audiovisuella verk. Detta gör det dock i allmänhet omöjligt att få laglig tillgång till skyddade satellit-tv-kanaler med ursprung i en annan medlemsstat. Parlamentet välkomnar kommissionens åtagande att ta itu med detta problem i samband med översynen av direktivet om upphovsrätt avseende satellitsändningar och vidaresändning via kabel. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet noterar att marknaden för handel med rättigheter väsentligen följer nationella gränser eller språkområden så att mediernas perioder (för release och sändning) respekteras, och att den baseras på ett lämpligt utnyttjande av biograffilmer och audiovisuella verk. Detta gör det dock i allmänhet omöjligt att få laglig tillgång till skyddade satellit-tv-kanaler med ursprung i en annan medlemsstat. Parlamentet välkomnar kommissionens åtagande att ta itu med detta problem i samband med översynen av direktivet om upphovsrätt avseende satellitsändningar och vidaresändning via kabel.

Koncentration på medieområdet

| 36. | Europaparlamentet upprepar sin övertygelse om att mångfald på tv-området är en viktig garanti för demokrati och mångfald i samhället. En stark och oberoende radio och tv i allmänhetens tjänst — public service — spelar tillsammans med privat radio och tv i detta sammanhang en stor roll. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet upprepar sin övertygelse om att mångfald på tv-området är en viktig garanti för demokrati och mångfald i samhället. En stark och oberoende radio och tv i allmänhetens tjänst — public service — spelar tillsammans med privat radio och tv i detta sammanhang en stor roll.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i det ändrade tv-direktivet inbegripa principen om att det måste finnas en lämplig balans mellan rättighetsinnehavarens kommersiella intressen och allmänhetens intresse av att få fri tillgång och ett gränsöverskridande informationsflöde. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i det ändrade tv-direktivet inbegripa principen om att det måste finnas en lämplig balans mellan rättighetsinnehavarens kommersiella intressen och allmänhetens intresse av att få fri tillgång och ett gränsöverskridande informationsflöde.

| 38. | Europaparlamentet uttrycker sin oro för att mångfalden och demokratin kan undermineras av den växande koncentrationen av ägarskap eller kontroll — ”horisontellt” eller ”vertikalt” — av tv-medier och andra medier. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uttrycker sin oro för att mångfalden och demokratin kan undermineras av den växande koncentrationen av ägarskap eller kontroll — ”horisontellt” eller ”vertikalt” — av tv-medier och andra medier.

| 39. | Europaparlamentet anser att ett framtida direktiv bör innefatta ett åtagande om att upprätthålla mångfalden i fråga om ägarskap och kontroll av tv-medier och andra medier, utan att det inverkar på de andra initiativ som kommissionen vidtar i enlighet med Europaparlamentets uppmaning i ovannämnda resolution av den 20 november 2002. Parlamentet önskar att översynen av direktiv 89/552/EEG eller i nya direktiv om audiovisuellt innehåll leder till regler för ägandet av tv-medierna som garanterar mångfald på informations- och kulturområdet. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att ett framtida direktiv bör innefatta ett åtagande om att upprätthålla mångfalden i fråga om ägarskap och kontroll av tv-medier och andra medier, utan att det inverkar på de andra initiativ som kommissionen vidtar i enlighet med Europaparlamentets uppmaning i ovannämnda resolution av den 20 november 2002. Parlamentet önskar att översynen av direktiv 89/552/EEG eller i nya direktiv om audiovisuellt innehåll leder till regler för ägandet av tv-medierna som garanterar mångfald på informations- och kulturområdet.

| 40. | Europaparlamentet anser att man måste ställa upp klara gränser för ägarskap och kontroll av audiovisuella medier. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet anser att man måste ställa upp klara gränser för ägarskap och kontroll av audiovisuella medier.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att granska graden av mediekoncentration i Europa och att senast i början av 2004 utarbeta en aktualiserad grönbok i denna fråga i syfte att under nuvarande valperiod lägga grunden för ett direktiv efter de riktlinjer som parlamentets lägger fram i sin resolution av den 20 november 2002. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att granska graden av mediekoncentration i Europa och att senast i början av 2004 utarbeta en aktualiserad grönbok i denna fråga i syfte att under nuvarande valperiod lägga grunden för ett direktiv efter de riktlinjer som parlamentets lägger fram i sin resolution av den 20 november 2002.

*

- *

| 42. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet, Europarådet och medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet, Europarådet och medlemsstaternas regeringar.

---

(1)  EGT L 202, 30.7.1997, s. 60.

(2)  EGT C 135, 7.5.2001, s. 181.

(3)  EGT C 87 E, 11.4.2002, s. 221.

(4)  EUT C 127 E, 29.5.2003, s. 667.

(5)  P5_TA(2002)0454.

(6)  P5_TA(2002)0554.

P5_TA(2003)0382

Kulturindustrin

Europaparlamentets resolution om kulturindustrin (2002/2127(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av resolutionsförslaget från Myrsini Zorba om kultur och ekonomi (B5-0417/2001), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionsförslaget från Myrsini Zorba om kultur och ekonomi (B5-0417/2001),

| — | med beaktande av rådets resolution av den 20 januari 1997 (1) om de kulturella aspekternas integrering i gemenskapens verksamhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets resolution av den 20 januari 1997 (1) om de kulturella aspekternas integrering i gemenskapens verksamhet,

| — | med beaktande av rådets resolution av den 21 januari 2002 (2) om kulturens plats i utvecklingen av Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets resolution av den 21 januari 2002 (2) om kulturens plats i utvecklingen av Europeiska unionen,

| — | med beaktande av rådets resolution av den 25 juni 2002 (3) om en ny arbetsplan för det europeiska samarbetet på kulturområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets resolution av den 25 juni 2002 (3) om en ny arbetsplan för det europeiska samarbetet på kulturområdet,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om industripolitiken i ett utvidgat Europa (KOM(2002) 714, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om industripolitiken i ett utvidgat Europa (KOM(2002) 714,

| — | med beaktande av rådets resolution av den 19 december 2002om genomförande av arbetsplanen för europeiskt samarbete på kulturområdet: Europeiskt mervärde samt rörlighet för personer och spridning av verk inom kultursektorn (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets resolution av den 19 december 2002om genomförande av arbetsplanen för europeiskt samarbete på kulturområdet: Europeiskt mervärde samt rörlighet för personer och spridning av verk inom kultursektorn (4),

| — | med beaktande av rådets resolution av den 26 maj 2003 om kulturens övergripande aspekter, om att främja samverkan med andra områden och åtgärder inom gemenskapen och utveckla utbytet av bästa praxis med avseende på kulturens sociala och ekonomiska dimensioner (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets resolution av den 26 maj 2003 om kulturens övergripande aspekter, om att främja samverkan med andra områden och åtgärder inom gemenskapen och utveckla utbytet av bästa praxis med avseende på kulturens sociala och ekonomiska dimensioner (5),

| — | med beaktande av kommissionens omfattande arbetsdokument om kultur, kulturindustri och sysselsättning (SEK(1998) 837) samt den slutliga rapporten om utnyttjandet och utvecklingen av arbetstillfällen inom kultursektorn i digitaliseringens tidsålder (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens omfattande arbetsdokument om kultur, kulturindustri och sysselsättning (SEK(1998) 837) samt den slutliga rapporten om utnyttjandet och utvecklingen av arbetstillfällen inom kultursektorn i digitaliseringens tidsålder (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 maj 2000 om kommissionens grönbok om att bekämpa förfalskning och piratkopiering på den inre marknaden (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 maj 2000 om kommissionens grönbok om att bekämpa förfalskning och piratkopiering på den inre marknaden (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2003 om det allmänna avtalet om handel med tjänster (GATS) inom ramen för WTO, inklusive kulturell mångfald (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2003 om det allmänna avtalet om handel med tjänster (GATS) inom ramen för WTO, inklusive kulturell mångfald (8),

| — | med beaktande av förslaget till direktiv om genomdrivande av den immateriella äganderätten, som för närvarande är föremål för ett medbeslutandeförfarande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till direktiv om genomdrivande av den immateriella äganderätten, som för närvarande är föremål för ett medbeslutandeförfarande,

| — | med beaktande av artikel 163 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 163 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning, medier och idrott och yttrandet från utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi (A5-0276/2003), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning, medier och idrott och yttrandet från utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi (A5-0276/2003), och av följande skäl:

| A. | Kulturen utgör ett viktigt och sammanhållande inslag i de europeiska medborgarnas vardagsliv, framför allt med tanke på utvidgningen. |
| --- | --- |

A.

Kulturen utgör ett viktigt och sammanhållande inslag i de europeiska medborgarnas vardagsliv, framför allt med tanke på utvidgningen.

| B. | Alla medborgares rätt till kultur och skyddet av en demokratisk tillgång till utbud av kultur, bör gå hand i hand med främjandet av kulturvärden och kulturell och språklig mångfald i de nuvarande och framtida medlemsstaterna. |
| --- | --- |

B.

Alla medborgares rätt till kultur och skyddet av en demokratisk tillgång till utbud av kultur, bör gå hand i hand med främjandet av kulturvärden och kulturell och språklig mångfald i de nuvarande och framtida medlemsstaterna.

| C. | Europas kulturindustri speglar dess nationella mångfald och ger därför ett mervärde till den europeiska identiteten. |
| --- | --- |

C.

Europas kulturindustri speglar dess nationella mångfald och ger därför ett mervärde till den europeiska identiteten.

| D. | Medborgarnas deltagande på det europeiska civila området är det primära målet för Europaparlamentet, varvid kulturen spelar en central roll. |
| --- | --- |

D.

Medborgarnas deltagande på det europeiska civila området är det primära målet för Europaparlamentet, varvid kulturen spelar en central roll.

| E. | I ett utvidgat Europa intar kulturen en väsentlig position i den europeiska integrationen och spelar en omistlig roll i den historiska, ekonomiska och sociala utvecklingen och bidrar till ömsesidig förståelse människor emellan, socialt deltagande, medborgarskap och ömsesidigt berikande i kulturella termer, och den kan således bidra till att besegra rasism och främlingsfientlighet. |
| --- | --- |

E.

I ett utvidgat Europa intar kulturen en väsentlig position i den europeiska integrationen och spelar en omistlig roll i den historiska, ekonomiska och sociala utvecklingen och bidrar till ömsesidig förståelse människor emellan, socialt deltagande, medborgarskap och ömsesidigt berikande i kulturella termer, och den kan således bidra till att besegra rasism och främlingsfientlighet.

| F. | Kulturindustrin skulle inte kunna utvecklas utan den ledande roll som spelas av kreatörer, konstnärer, sammanslutningar och yrkesmänniskor i alla sektorer av kulturindustrin med höga kvalifikationer och kunskaper. |
| --- | --- |

F.

Kulturindustrin skulle inte kunna utvecklas utan den ledande roll som spelas av kreatörer, konstnärer, sammanslutningar och yrkesmänniskor i alla sektorer av kulturindustrin med höga kvalifikationer och kunskaper.

| G. | Det finns ett stort antal kulturella uttrycksformer i de olika kulturgenrerna, vilka exempelvis innefattar vård av kulturarvet, fornminnesvård, restaureringskonst och konsthantverk såväl som scen- och bildkonst, museer, bibliotek och teatrar samt kulturinstitutioner av alla de slag; hit hör även en mångfacetterad musikscen med allt från solosångare och popartister till filharmoniska orkestrar, storband och operor, liksom litteratur- och förlagsverksamhet, skivindustrin, den audiovisuella industrin samt biografsektorn. |
| --- | --- |

G.

Det finns ett stort antal kulturella uttrycksformer i de olika kulturgenrerna, vilka exempelvis innefattar vård av kulturarvet, fornminnesvård, restaureringskonst och konsthantverk såväl som scen- och bildkonst, museer, bibliotek och teatrar samt kulturinstitutioner av alla de slag; hit hör även en mångfacetterad musikscen med allt från solosångare och popartister till filharmoniska orkestrar, storband och operor, liksom litteratur- och förlagsverksamhet, skivindustrin, den audiovisuella industrin samt biografsektorn.

| H. | Konstnärliga verk intar en nyckelposition som ett medel att uttrycka de europeiska identiteterna och uppvisar unika särdrag genom sin dubbla natur, kulturell och ekonomisk, och utvecklingen av kulturindustrisektorn förutsätter därför även stöd från det offentliga. |
| --- | --- |

H.

Konstnärliga verk intar en nyckelposition som ett medel att uttrycka de europeiska identiteterna och uppvisar unika särdrag genom sin dubbla natur, kulturell och ekonomisk, och utvecklingen av kulturindustrisektorn förutsätter därför även stöd från det offentliga.

| I. | Det finns fortfarande ingen global EU-strategi för industrin och en därmed sammanhängande politik som omfattar kulturindustrin, inklusive bokindustrin och musiksektorn. |
| --- | --- |

I.

Det finns fortfarande ingen global EU-strategi för industrin och en därmed sammanhängande politik som omfattar kulturindustrin, inklusive bokindustrin och musiksektorn.

| J. | Europeisk kulturproduktion och europeiska kreatörer är en stor tillgång för Europa som alla europeiska medborgare, utan undantag, måste göras medvetna om och som måste främjas utanför Europas gränser. |
| --- | --- |

J.

Europeisk kulturproduktion och europeiska kreatörer är en stor tillgång för Europa som alla europeiska medborgare, utan undantag, måste göras medvetna om och som måste främjas utanför Europas gränser.

| K. | Produktion och användning av kulturprodukter och kulturtjänster är beroende både av statliga bidrag och privata investeringar. |
| --- | --- |

K.

Produktion och användning av kulturprodukter och kulturtjänster är beroende både av statliga bidrag och privata investeringar.

| L. | Små och medelstora företag inom kultursektorn erbjuder unika produkter som ger många ickekommersiella fördelar till samhället i stort. |
| --- | --- |

L.

Små och medelstora företag inom kultursektorn erbjuder unika produkter som ger många ickekommersiella fördelar till samhället i stort.

| M. | Kultur produceras och distribueras av en kulturindustriell struktur i vilken stora nationella och multinationella företag verkar och där små och fristående företags och sammanslutningars roll måste stödjas. |
| --- | --- |

M.

Kultur produceras och distribueras av en kulturindustriell struktur i vilken stora nationella och multinationella företag verkar och där små och fristående företags och sammanslutningars roll måste stödjas.

| N. | Det finns ett samband mellan kultur och produktion av kulturprodukter och kulturtjänster samt ekonomisk utveckling, sysselsättning och yrkesutbildning på nationell, regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

N.

Det finns ett samband mellan kultur och produktion av kulturprodukter och kulturtjänster samt ekonomisk utveckling, sysselsättning och yrkesutbildning på nationell, regional och lokal nivå.

| O. | Den kulturella mångfalden och samarbetet inom den europeiska kulturindustrin måste stärkas för att vitaliteten och livskraften i dessa branscher i medlemsstaterna, i EU och i en allt mer konkurrensutsatt internationell miljö skall kunna säkras. |
| --- | --- |

O.

Den kulturella mångfalden och samarbetet inom den europeiska kulturindustrin måste stärkas för att vitaliteten och livskraften i dessa branscher i medlemsstaterna, i EU och i en allt mer konkurrensutsatt internationell miljö skall kunna säkras.

| P. | Tv och andra massmedietjänster har stor betydelse för den demokratiska opinionsbildningen och för att säkra och stärka åsiktsmångfald och pluralism. |
| --- | --- |

P.

Tv och andra massmedietjänster har stor betydelse för den demokratiska opinionsbildningen och för att säkra och stärka åsiktsmångfald och pluralism.

| Q. | På ett antal håll inom kulturindustrin förekommer en långtgående koncentration som innebär en fara för insynen i marknaden. |
| --- | --- |

Q.

På ett antal håll inom kulturindustrin förekommer en långtgående koncentration som innebär en fara för insynen i marknaden.

| R. | Åtgärderna inom den nationella politiken får inte syfta till att skydda de nationella marknaderna eller tillförsäkra inhemska kulturprodukter en dominerande roll på dem. |
| --- | --- |

R.

Åtgärderna inom den nationella politiken får inte syfta till att skydda de nationella marknaderna eller tillförsäkra inhemska kulturprodukter en dominerande roll på dem.

| S. | Kulturindustrier i EU:s landsbygds- och randområden har särskilda problem när det gäller att marknadsföra och sprida sina produkter. |
| --- | --- |

S.

Kulturindustrier i EU:s landsbygds- och randområden har särskilda problem när det gäller att marknadsföra och sprida sina produkter.

| T. | I en värld där ny teknik och multimedia har integrerats i kulturverksamheten missgynnas industrier i sådana områden ytterligare på grund av bristande tillgång till Internet via bredband, vilket riskerar att öka klyftan mellan dem och industrier i stadsområdena. |
| --- | --- |

T.

I en värld där ny teknik och multimedia har integrerats i kulturverksamheten missgynnas industrier i sådana områden ytterligare på grund av bristande tillgång till Internet via bredband, vilket riskerar att öka klyftan mellan dem och industrier i stadsområdena.

| U. | Direktiv 89/552/EEG om television utan gränser måste tillsammans med programmet Media Plus och initiativet i2i sträva efter ett fortsatt främjande av den europeiska audiovisuella produktionen och en förbättring av rörligheten för europeiska produkter på EU-marknaden. Förslaget om en förlängning till 2006 av programmet Media plus är därför välkommet, eftersom programmet är ett viktigt stödinstrument för att stärka och förbättra den audiovisuella programindustrins konkurrenskraft. |
| --- | --- |

U.

Direktiv 89/552/EEG om television utan gränser måste tillsammans med programmet Media Plus och initiativet i2i sträva efter ett fortsatt främjande av den europeiska audiovisuella produktionen och en förbättring av rörligheten för europeiska produkter på EU-marknaden. Förslaget om en förlängning till 2006 av programmet Media plus är därför välkommet, eftersom programmet är ett viktigt stödinstrument för att stärka och förbättra den audiovisuella programindustrins konkurrenskraft.

| V. | Ny kulturteknik och nya former av kulturutövning har genom de möjligheter som informationssamhället erbjuder (exempelvis multimedia- och onlinetjänster) även lett till nya former av kulturkonsumtion; genom den fortlöpande digitaliseringen av televisionen förändras medieutbudet alltmer, och detta innebär att lagstiftningen på området måste anpassas på ett adekvat sätt, med en indelning i olika stringensnivåer. |
| --- | --- |

V.

Ny kulturteknik och nya former av kulturutövning har genom de möjligheter som informationssamhället erbjuder (exempelvis multimedia- och onlinetjänster) även lett till nya former av kulturkonsumtion; genom den fortlöpande digitaliseringen av televisionen förändras medieutbudet alltmer, och detta innebär att lagstiftningen på området måste anpassas på ett adekvat sätt, med en indelning i olika stringensnivåer.

| W. | Piratkopiering och förfalskning inom olika kulturella och kreativa branscher berövar dessa branscher enorma inkomster, vilket inverkar på framtida investeringar i lokala kulturprodukter och undergräver den kulturella mångfalden. |
| --- | --- |

W.

Piratkopiering och förfalskning inom olika kulturella och kreativa branscher berövar dessa branscher enorma inkomster, vilket inverkar på framtida investeringar i lokala kulturprodukter och undergräver den kulturella mångfalden.

| X. | Respekten för den immateriella äganderätten samt märkning av verk är förutsättningar för att det kreativa skapandet och kulturindustrierna i Europa skall utvecklas. |
| --- | --- |

X.

Respekten för den immateriella äganderätten samt märkning av verk är förutsättningar för att det kreativa skapandet och kulturindustrierna i Europa skall utvecklas.

| Y. | Trots kommissionens försäkran om att ”den nuvarande rättsliga ramen är tillräcklig för att säkerställa att gemenskapens konstmarknad fortsätter att blomstra” har de europeiska konstmarknaderna förlorat betydande marknadsandelar och försäljningsvärden över hela världen. |
| --- | --- |

Y.

Trots kommissionens försäkran om att ”den nuvarande rättsliga ramen är tillräcklig för att säkerställa att gemenskapens konstmarknad fortsätter att blomstra” har de europeiska konstmarknaderna förlorat betydande marknadsandelar och försäljningsvärden över hela världen.

| Z. | En majoritet av de tillfrågade operatörerna inom kultursektorn anser, med respekt för subsidiaritetsprincipen, att ett ökat EU-engagemang, eventuellt med ett starkare finansiellt stöd, lagstiftningsåtgärder och ytterligare resurser, skulle kunna vara positivt för kulturindustrin. Dessa operatörer pekar också på bristande investeringar, marknadens fragmentering, hot mot den kommersiella gångbarheten samt svårigheter i samband med distribution och marknadsföring. Dessa åtgärder får inte äventyra konkurrenskraften hos Europas kulturindustrier och kreativa industrier i samband med globaliseringen. |
| --- | --- |

Z.

En majoritet av de tillfrågade operatörerna inom kultursektorn anser, med respekt för subsidiaritetsprincipen, att ett ökat EU-engagemang, eventuellt med ett starkare finansiellt stöd, lagstiftningsåtgärder och ytterligare resurser, skulle kunna vara positivt för kulturindustrin. Dessa operatörer pekar också på bristande investeringar, marknadens fragmentering, hot mot den kommersiella gångbarheten samt svårigheter i samband med distribution och marknadsföring. Dessa åtgärder får inte äventyra konkurrenskraften hos Europas kulturindustrier och kreativa industrier i samband med globaliseringen.

| AA. | Konstnärerna, som är de kreativa krafterna på kulturområdet, måste främjas i sitt arbete, från själva skapandet till en lansering bland den bredare allmänheten. |
| --- | --- |

AA.

Konstnärerna, som är de kreativa krafterna på kulturområdet, måste främjas i sitt arbete, från själva skapandet till en lansering bland den bredare allmänheten.

| AB. | De kulturella aspekterna är en grundläggande faktor för turistindustrin, som i sin tur är en av de viktigaste industrierna i Europa ur ett ekonomiskt perspektiv. |
| --- | --- |

AB.

De kulturella aspekterna är en grundläggande faktor för turistindustrin, som i sin tur är en av de viktigaste industrierna i Europa ur ett ekonomiskt perspektiv.

| AC. | Kultur och turism står ofta i nära samband med varandra inom ramen för den ekonomiska utvecklingen i Europeiska unionens regioner och därför måste det ägnas mera uppmärksamhet åt att bäggedera sektorn drar nytta av detta. |
| --- | --- |

AC.

Kultur och turism står ofta i nära samband med varandra inom ramen för den ekonomiska utvecklingen i Europeiska unionens regioner och därför måste det ägnas mera uppmärksamhet åt att bäggedera sektorn drar nytta av detta.

| AD. | Kommissionens meddelande ”Industripolitiken i ett utvidgat Europa”, i kombination med strukturfonderna och det sjätte ramprogrammet för forskning kommer förmodligen att stödja kulturindustrin. |
| --- | --- |

AD.

Kommissionens meddelande ”Industripolitiken i ett utvidgat Europa”, i kombination med strukturfonderna och det sjätte ramprogrammet för forskning kommer förmodligen att stödja kulturindustrin.

| AE. | Kommissionen är engagerad i pågående samråd med offentliga, ickestatliga och privata operatörer inom olika sektorer av kulturindustrin för att hitta gräsrotslösningar på utmaningarna och problemen i samband med den pågående globaliseringen. |
| --- | --- |

AE.

Kommissionen är engagerad i pågående samråd med offentliga, ickestatliga och privata operatörer inom olika sektorer av kulturindustrin för att hitta gräsrotslösningar på utmaningarna och problemen i samband med den pågående globaliseringen.

| AF. | I sin resolution av den 11 september 2002 (9) om interaktivt medieinnehåll i Europa, påminner rådet om ovannämnda resolution av den 25 juni 2002 vari rådet pekar på stöd till utvecklingen av kulturindustrin och kreativa industrier i samhället som en prioriterad fråga. |
| --- | --- |

AF.

I sin resolution av den 11 september 2002 (9) om interaktivt medieinnehåll i Europa, påminner rådet om ovannämnda resolution av den 25 juni 2002 vari rådet pekar på stöd till utvecklingen av kulturindustrin och kreativa industrier i samhället som en prioriterad fråga.

| AG. | Rådet har i avsnitt 8 i sin resolution av den 11 september 2002 understrukit betydelsen av att garantera kvaliteten i innehållet för de nya medierna som kombinerar konstnärlig frihet, kreativitet, förnyelse samt kulturell och språklig mångfald i ljuset av utvecklingen av kunskapssamhället och utvecklingen av kulturindustrin och andra kreativa branscher. Radio och tv i allmänhetens tjänst spelar en viktig roll i detta sammanhang. |
| --- | --- |

AG.

Rådet har i avsnitt 8 i sin resolution av den 11 september 2002 understrukit betydelsen av att garantera kvaliteten i innehållet för de nya medierna som kombinerar konstnärlig frihet, kreativitet, förnyelse samt kulturell och språklig mångfald i ljuset av utvecklingen av kunskapssamhället och utvecklingen av kulturindustrin och andra kreativa branscher. Radio och tv i allmänhetens tjänst spelar en viktig roll i detta sammanhang.

| AH. | Kulturindustrin är av vital betydelse för ett dynamiskt vidmakthållande av Europas kulturella mångfald. |
| --- | --- |

AH.

Kulturindustrin är av vital betydelse för ett dynamiskt vidmakthållande av Europas kulturella mångfald.

| AI. | I sin resolution av den 19 december 2002 betonade rådet ”att kulturindustrin på senare år har vuxit betydligt och fått allt större betydelse för ekonomin och sysselsättningen i Europa”. |
| --- | --- |

AI.

I sin resolution av den 19 december 2002 betonade rådet ”att kulturindustrin på senare år har vuxit betydligt och fått allt större betydelse för ekonomin och sysselsättningen i Europa”.

| AJ. | I sin resolution av den 26 maj 2003 om de kulturella aspekternas integrering i gemenskapens verksamhet underströk rådet behovet av att göra en extra insats för att integrera kulturen i andra sektorer i syfte att placera kulturen i centrum av den europeiska integrationen, samtidigt som det erkände det arbete som redan inletts av medlemsstaterna och kommissionen. |
| --- | --- |

AJ.

I sin resolution av den 26 maj 2003 om de kulturella aspekternas integrering i gemenskapens verksamhet underströk rådet behovet av att göra en extra insats för att integrera kulturen i andra sektorer i syfte att placera kulturen i centrum av den europeiska integrationen, samtidigt som det erkände det arbete som redan inletts av medlemsstaterna och kommissionen.

| AK. | Vid kulturministrarnas informella möte den 24-25 maj 2003 (10) framhölls att EU som en gemensam marknad och ett gemensamt kulturområde ännu inte hade utvecklat sin kapacitet när det gäller handel med och utbyte av kulturinformation och kulturprodukter, och underströks att ytterligare steg måste tas för att underlätta de europeiska medborgarnas tillgång till den kulturella rikedomen på den egna kontinenten. |
| --- | --- |

AK.

Vid kulturministrarnas informella möte den 24-25 maj 2003 (10) framhölls att EU som en gemensam marknad och ett gemensamt kulturområde ännu inte hade utvecklat sin kapacitet när det gäller handel med och utbyte av kulturinformation och kulturprodukter, och underströks att ytterligare steg måste tas för att underlätta de europeiska medborgarnas tillgång till den kulturella rikedomen på den egna kontinenten.

| AL. | Handeln med och rörligheten för kulturprodukter kan kraftigt hindras inte bara av de många olika skattesystemen utan även av befintliga eller obefintliga försäkringskrav. |
| --- | --- |

AL.

Handeln med och rörligheten för kulturprodukter kan kraftigt hindras inte bara av de många olika skattesystemen utan även av befintliga eller obefintliga försäkringskrav.

| AM. | En sammanhängande kulturstrategi måste utvecklas för att uppfylla målen i Lissabonstrategin som fastställdes av rådet i mars 2000 och syftar till att göra EU till världens mest dynamiska och konkurrenskraftiga ekonomi. |
| --- | --- |

AM.

En sammanhängande kulturstrategi måste utvecklas för att uppfylla målen i Lissabonstrategin som fastställdes av rådet i mars 2000 och syftar till att göra EU till världens mest dynamiska och konkurrenskraftiga ekonomi.

| AN. | Mot bakgrund av WTO-förhandlingarna har rådet uttalat önskemål om att kommissionen skall sammanställa en rapport, som skall läggas fram vid slutet av det italienska ordförandeskapet, om hur den inre marknaden fungerar inom kultursektorn, den audiovisuella sektorn och idrottssektorn. |
| --- | --- |

AN.

Mot bakgrund av WTO-förhandlingarna har rådet uttalat önskemål om att kommissionen skall sammanställa en rapport, som skall läggas fram vid slutet av det italienska ordförandeskapet, om hur den inre marknaden fungerar inom kultursektorn, den audiovisuella sektorn och idrottssektorn.

| 1. | Europaparlamentet understryker sambandet mellan kultur och produktion av kulturprodukter och kulturtjänster samt den ekonomiska utvecklingen, sysselsättningen och utbildningen på nationell, regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet understryker sambandet mellan kultur och produktion av kulturprodukter och kulturtjänster samt den ekonomiska utvecklingen, sysselsättningen och utbildningen på nationell, regional och lokal nivå.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att uppdatera sina meddelanden om arbetsdokument som för närvarande håller på att utarbetas och som bör beakta följderna av utvidgningen av EU och det faktum att man i högre grad tar med partnerskapsaspekter som rör offentlig-privata initiativ. Parlamentet uppmanar kommissionen att till Europaparlamentet och rådet överlämna ett meddelande som syftar till att definiera kulturindustrin och kreativa industrier, inklusive sektorerna, och de villkor som sammanslutningar och regionala organisationer med en kulturell och ekonomisk dimension måste uppfylla. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att uppdatera sina meddelanden om arbetsdokument som för närvarande håller på att utarbetas och som bör beakta följderna av utvidgningen av EU och det faktum att man i högre grad tar med partnerskapsaspekter som rör offentlig-privata initiativ. Parlamentet uppmanar kommissionen att till Europaparlamentet och rådet överlämna ett meddelande som syftar till att definiera kulturindustrin och kreativa industrier, inklusive sektorerna, och de villkor som sammanslutningar och regionala organisationer med en kulturell och ekonomisk dimension måste uppfylla.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en djupgående studie om en europeisk karta över kulturindustrier, som skall överlämnas till Europaparlamentet och rådet och som skall fokusera på kulturella, ekonomiska, juridiska, tekniska och utbildningsmässiga aspekter, samtidigt som hänsyn tas till följderna av utvidgningen av EU. Parlamentet anser att kartan bör innehålla data om sysselsättning, immateriell äganderätt, konkurrenskraftsindex, nya produkter och exportmöjligheter. Parlamentet anser även att kartan bör överlämnas till lämpliga yrkesorgan och sammanslutningar för permanent samråd. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en djupgående studie om en europeisk karta över kulturindustrier, som skall överlämnas till Europaparlamentet och rådet och som skall fokusera på kulturella, ekonomiska, juridiska, tekniska och utbildningsmässiga aspekter, samtidigt som hänsyn tas till följderna av utvidgningen av EU. Parlamentet anser att kartan bör innehålla data om sysselsättning, immateriell äganderätt, konkurrenskraftsindex, nya produkter och exportmöjligheter. Parlamentet anser även att kartan bör överlämnas till lämpliga yrkesorgan och sammanslutningar för permanent samråd.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att som en fortsättning på sitt arbetsdokument från 1998 utarbeta en grönbok om den europeiska kulturen, i syfte att främja och sprida den kulturella rikedomen, med respekt för de regionala särdragen och folkslagens särskilda kulturella betingelser, samtidigt som man tar hänsyn till följande:






  a) | att främja samordningen av medlemsstaternas och regionernas politiska program på området för kulturindustrier, samtidigt som subsidiaritetsprincipen beaktas, |
| --- | --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att som en fortsättning på sitt arbetsdokument från 1998 utarbeta en grönbok om den europeiska kulturen, i syfte att främja och sprida den kulturella rikedomen, med respekt för de regionala särdragen och folkslagens särskilda kulturella betingelser, samtidigt som man tar hänsyn till följande:

a)

att främja samordningen av medlemsstaternas och regionernas politiska program på området för kulturindustrier, samtidigt som subsidiaritetsprincipen beaktas,

| b) | att analysera rådande restriktioner och hinder och att ta fram lösningar, |
| --- | --- |

b)

att analysera rådande restriktioner och hinder och att ta fram lösningar,

| c) | att främja den kulturella och språkliga mångfalden liksom offentlig-privata partnerskap, |
| --- | --- |

c)

att främja den kulturella och språkliga mångfalden liksom offentlig-privata partnerskap,

| d) | att organisera ett forum om kulturindustrins roll och insats inom ramen för främjandet av den kulturella mångfalden och av en kreativ ekonomi som kan bidra till ekonomisk och social förnyelse, |
| --- | --- |

d)

att organisera ett forum om kulturindustrins roll och insats inom ramen för främjandet av den kulturella mångfalden och av en kreativ ekonomi som kan bidra till ekonomisk och social förnyelse,

| e) | att främja konkurrenskraften hos Europas kulturindustri och kreativa industri, |
| --- | --- |

e)

att främja konkurrenskraften hos Europas kulturindustri och kreativa industri,

| f) | att förbättra tillgången till kultur för alla Europas medborgare och tillhandahålla relevant information om kreatörer, tillgången till kulturprodukter och kulturtjänster samt tjänster som kulturinstitutioner erbjuder, |
| --- | --- |

f)

att förbättra tillgången till kultur för alla Europas medborgare och tillhandahålla relevant information om kreatörer, tillgången till kulturprodukter och kulturtjänster samt tjänster som kulturinstitutioner erbjuder,

| g) | att undersöka de ekonomiska indikatorernas effekter på kulturen, |
| --- | --- |

g)

att undersöka de ekonomiska indikatorernas effekter på kulturen,

| h) | att undersöka en aktiv kulturpolitiks inverkan på näringslivet (färdigheter, framsteg, arbetsmarknadssektor m.m.). |
| --- | --- |

h)

att undersöka en aktiv kulturpolitiks inverkan på näringslivet (färdigheter, framsteg, arbetsmarknadssektor m.m.).

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka stödet till kulturindustrin i projekten för ekonomisk utveckling i regioner och städer via strukturfonderna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka stödet till kulturindustrin i projekten för ekonomisk utveckling i regioner och städer via strukturfonderna.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast i slutet av 2003 lägga fram ett meddelande om den kulturella dimensionen av EU:s strukturfonder under 1994-1999. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast i slutet av 2003 lägga fram ett meddelande om den kulturella dimensionen av EU:s strukturfonder under 1994-1999.

| 7. | Europaparlamentet begär att kommissionen definierar en sammanhängande och proaktiv strategi för att utveckla innovativa, flexibla och lämpliga instrument för att främja de europeiska kulturindustriernas och de kreativa industriernas konkurrenskraft. En sådan strategi skulle vara baserad på principerna om komparativa nationella fördelar, bevarande av regionala eller lokala seder och kulturell mångfald. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet begär att kommissionen definierar en sammanhängande och proaktiv strategi för att utveckla innovativa, flexibla och lämpliga instrument för att främja de europeiska kulturindustriernas och de kreativa industriernas konkurrenskraft. En sådan strategi skulle vara baserad på principerna om komparativa nationella fördelar, bevarande av regionala eller lokala seder och kulturell mångfald.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att i samråd med yrkesverksamma inom sektorn ta fram prioriterade insatser för att främja kulturindustrierna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att i samråd med yrkesverksamma inom sektorn ta fram prioriterade insatser för att främja kulturindustrierna.

| 9. | Europaparlamentet kräver att en översyn av ”de minimis”-reglerna om statligt stöd görs under beaktande av den unika situation som råder för små och medelstora företag i kultursektorn, i synnerhet sådana som är baserade i randområden. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet kräver att en översyn av ”de minimis”-reglerna om statligt stöd görs under beaktande av den unika situation som råder för små och medelstora företag i kultursektorn, i synnerhet sådana som är baserade i randområden.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hålla ett öga på effekterna av den tilltagande koncentrationen inom telekommunikationssektorn, kulturindustrin och medierna och att verka för att samgåendena inte skall leda till att egenföretagarna försvinner och till att skaparmångfalden ersätts av en likriktning av produktion och distribution. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hålla ett öga på effekterna av den tilltagande koncentrationen inom telekommunikationssektorn, kulturindustrin och medierna och att verka för att samgåendena inte skall leda till att egenföretagarna försvinner och till att skaparmångfalden ersätts av en likriktning av produktion och distribution.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja den fria rörligheten för personer och spridningen av olika verk inom kultursektorn på det vis som anges i rådets resolution av den 19 december 2002 och i kommissionens studie om mobilitet och fri rörlighet för personer och produktioner på kulturområdet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja den fria rörligheten för personer och spridningen av olika verk inom kultursektorn på det vis som anges i rådets resolution av den 19 december 2002 och i kommissionens studie om mobilitet och fri rörlighet för personer och produktioner på kulturområdet.

| 12. | Europaparlamentet yrkar på att kommissionen och medlemsstaterna skall utveckla lämpliga instrument för att kulturen och turismen ömsesidigt skall förstärka varandra, framför allt inom områdena integration, ömsesidig förståelse och sysselsättning. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet yrkar på att kommissionen och medlemsstaterna skall utveckla lämpliga instrument för att kulturen och turismen ömsesidigt skall förstärka varandra, framför allt inom områdena integration, ömsesidig förståelse och sysselsättning.

| 13. | Europaparlamentet framhåller att det hittills inte forskats kring de många olika åtgärderna i medlemsstaterna och anslutningsländerna vad gäller politiken för ersättningar och försäkringar. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en sådan rapport och uppmanar även medlemsstaterna och de anslutande länderna att vidta åtgärder för att skapa lika förutsättningar i fråga om rörlighet för och utbyte av kulturprodukter. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet framhåller att det hittills inte forskats kring de många olika åtgärderna i medlemsstaterna och anslutningsländerna vad gäller politiken för ersättningar och försäkringar. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en sådan rapport och uppmanar även medlemsstaterna och de anslutande länderna att vidta åtgärder för att skapa lika förutsättningar i fråga om rörlighet för och utbyte av kulturprodukter.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att Eurostats statistik på kulturområdet är i linje med internationella standarder, och att söka ytterligare och systematisk information om användningen och konsumtionen av kulturprodukter, genom att utvidga ansvarsområdet för Europeiska audiovisuella observationsorganet och andra specialorgan. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att Eurostats statistik på kulturområdet är i linje med internationella standarder, och att söka ytterligare och systematisk information om användningen och konsumtionen av kulturprodukter, genom att utvidga ansvarsområdet för Europeiska audiovisuella observationsorganet och andra specialorgan.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta hänsyn till kulturindustriernas specifika egenskaper när den utvärderar i vilken omfattning nationella eller europeiska stödåtgärder överensstämmer med reglerna för EU:s inre marknad, i den mån detta är förenligt med subsidiaritetsprincipen. Europaparlamentet framhåller behovet av adekvat finansiering för små och medelstora företag i kultursektorn, i synnerhet i startfasen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta hänsyn till kulturindustriernas specifika egenskaper när den utvärderar i vilken omfattning nationella eller europeiska stödåtgärder överensstämmer med reglerna för EU:s inre marknad, i den mån detta är förenligt med subsidiaritetsprincipen. Europaparlamentet framhåller behovet av adekvat finansiering för små och medelstora företag i kultursektorn, i synnerhet i startfasen.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att upphöra med den diskriminerande mervärdesskatten på kulturprodukter genom att föra in musik i bilaga H till direktivet om mervärdesskatt. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att upphöra med den diskriminerande mervärdesskatten på kulturprodukter genom att föra in musik i bilaga H till direktivet om mervärdesskatt.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen
  ,
  medlemsstaterna och regionerna att inom sina respektive befogenheter och ansvarsområden:






  a) | förbättra samordningen av kulturpolitik och kulturinitiativ på nationell nivå och EU-nivå, |
| --- | --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen
  ,
  medlemsstaterna och regionerna att inom sina respektive befogenheter och ansvarsområden:

a)

förbättra samordningen av kulturpolitik och kulturinitiativ på nationell nivå och EU-nivå,

| b) | undersöka bästa praxis i hela EU i syfte att främja den kulturella mångfalden, |
| --- | --- |

b)

undersöka bästa praxis i hela EU i syfte att främja den kulturella mångfalden,

| c) | stimulera spridning och marknadsföring av produkter och tjänster och utveckla en dynamisk plan för internationell marknadsföring och export av europeiska produkter, |
| --- | --- |

c)

stimulera spridning och marknadsföring av produkter och tjänster och utveckla en dynamisk plan för internationell marknadsföring och export av europeiska produkter,

| d) | öka forskningskapaciteten inom de olika kulturområdena, |
| --- | --- |

d)

öka forskningskapaciteten inom de olika kulturområdena,

| e) | etablera ett starkare samband mellan kultur, utbildning och yrkesutbildning, |
| --- | --- |

e)

etablera ett starkare samband mellan kultur, utbildning och yrkesutbildning,

| f) | uppmuntra självständiga konstnärers kreativitet genom marknadsförande verksamhet, exempelvis utmärkelser, gränsöverskridande festivaler, utställningar, kulturvägar och kulturleder, |
| --- | --- |

f)

uppmuntra självständiga konstnärers kreativitet genom marknadsförande verksamhet, exempelvis utmärkelser, gränsöverskridande festivaler, utställningar, kulturvägar och kulturleder,

| g) | utbygga och förbättra informationen om vilka möjligheter och arbetstillfällen som kulturen inom hela Europeiska unionen erbjuder, |
| --- | --- |

g)

utbygga och förbättra informationen om vilka möjligheter och arbetstillfällen som kulturen inom hela Europeiska unionen erbjuder,

| h) | stödja den världsomfattande Bokens dag, som utlysts av Unesco och verkar till förmån för läsning, bokutgivning och skyddet av författarskap, varvid målet bör vara att motverka analfabetism, något som bör förverkligas genom att man organiserar och understödjer lokala, småskaliga initiativ som når ut till de enskilda läsarna, |
| --- | --- |

h)

stödja den världsomfattande Bokens dag, som utlysts av Unesco och verkar till förmån för läsning, bokutgivning och skyddet av författarskap, varvid målet bör vara att motverka analfabetism, något som bör förverkligas genom att man organiserar och understödjer lokala, småskaliga initiativ som når ut till de enskilda läsarna,

| i) | se över direktivet Television utan gränser i enlighet med Europaparlamentets resolution av den 4 september 2003 (11), och därvidlag ta särskild hänsyn till den europeiska kulturindustrins intressen och behov, i syfte att främja denna på ett så effektivt sätt som möjligt, |
| --- | --- |

i)

se över direktivet Television utan gränser i enlighet med Europaparlamentets resolution av den 4 september 2003 (11), och därvidlag ta särskild hänsyn till den europeiska kulturindustrins intressen och behov, i syfte att främja denna på ett så effektivt sätt som möjligt,

| j) | vid översynen av direktivet Television utan gränser studera lämpligheten av att inrätta mekanismer för att förbättra rörligheten för europeiska, icke-nationella verk, |
| --- | --- |

j)

vid översynen av direktivet Television utan gränser studera lämpligheten av att inrätta mekanismer för att förbättra rörligheten för europeiska, icke-nationella verk,

| k) | främja visning av filmer på bio och tv i deras originalversion för att göra tittarna medvetna om realiteten i en flerspråkig miljö, om önskvärdheten av en sådan och om produktens ökade trovärdighet, vidare för att förbättra språkkunskaperna och få kulturell mångfald att betraktas som ett mervärde i stället för ett handikapp; vidare bör textning till ett eller flera språk föredras framför dubbning, om översättning krävs, |
| --- | --- |

k)

främja visning av filmer på bio och tv i deras originalversion för att göra tittarna medvetna om realiteten i en flerspråkig miljö, om önskvärdheten av en sådan och om produktens ökade trovärdighet, vidare för att förbättra språkkunskaperna och få kulturell mångfald att betraktas som ett mervärde i stället för ett handikapp; vidare bör textning till ett eller flera språk föredras framför dubbning, om översättning krävs,

| l) | utveckla en europeisk rättslig ram i syfte att skapa en heltäckande ”konstnärsstadga” som skall ge adekvat socialt och som skall införliva lagstiftningen om upphovsmannens immateriella äganderätt, |
| --- | --- |

l)

utveckla en europeisk rättslig ram i syfte att skapa en heltäckande ”konstnärsstadga” som skall ge adekvat socialt och som skall införliva lagstiftningen om upphovsmannens immateriella äganderätt,

| m) | främja effektiva system till skydd för den immateriella äganderätten och utveckla metoder för märkning av verk för att underlätta kulturproduktionen, inte minst inom multimedia, och handelstransaktionerna, |
| --- | --- |

m)

främja effektiva system till skydd för den immateriella äganderätten och utveckla metoder för märkning av verk för att underlätta kulturproduktionen, inte minst inom multimedia, och handelstransaktionerna,

| n) | utarbeta en plan för turistexploatering av städer, monument, landsbygd och attraktiva besöksmål och därvidlag göra ekonomisk lönsamhet förenlig med bevarandet av och respekten för kulturarvet samt förebygga skador till följd av överexploatering, |
| --- | --- |

n)

utarbeta en plan för turistexploatering av städer, monument, landsbygd och attraktiva besöksmål och därvidlag göra ekonomisk lönsamhet förenlig med bevarandet av och respekten för kulturarvet samt förebygga skador till följd av överexploatering,

| o) | lägga fram en genomförbarhetsrapport om Europeiska unionens tillgång till specialiserade FN-organ, framför allt Unesco, i enlighet med bestämmelserna i del 2, rubrik V, artikel III-193 i förslaget till konstitution (12), i syfte att förstärka medlemsstaternas närvaro och insatser i sådana organisationer, |
| --- | --- |

o)

lägga fram en genomförbarhetsrapport om Europeiska unionens tillgång till specialiserade FN-organ, framför allt Unesco, i enlighet med bestämmelserna i del 2, rubrik V, artikel III-193 i förslaget till konstitution (12), i syfte att förstärka medlemsstaternas närvaro och insatser i sådana organisationer,

| p) | ansluta sig till den globala alliansen för kulturell mångfald som lanserades av Unesco 2002 i syfte att förmå partner från offentliga, privata och ickestatliga sektorer att gemensamt arbeta med projekt som främjar tillväxten i de lokala kulturindustrierna, |
| --- | --- |

p)

ansluta sig till den globala alliansen för kulturell mångfald som lanserades av Unesco 2002 i syfte att förmå partner från offentliga, privata och ickestatliga sektorer att gemensamt arbeta med projekt som främjar tillväxten i de lokala kulturindustrierna,

| q) | stödja försöken att förverkliga planerna på en Unesco-konvention om kulturell mångfald, |
| --- | --- |

q)

stödja försöken att förverkliga planerna på en Unesco-konvention om kulturell mångfald,

| r) | i sin utvecklingspolitik överväga att införliva främjandet av kulturindustrin som ett sätt att stimulera sysselsättningen och det lokala näringslivet i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

r)

i sin utvecklingspolitik överväga att införliva främjandet av kulturindustrin som ett sätt att stimulera sysselsättningen och det lokala näringslivet i utvecklingsländerna.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att verka för en övergripande strategi för främjande av kulturindustrierna genom att integrera sådant stöd i EU-finansierade projekt och program inom industri- och strukturpolitik, utbildning, vidareutbildning och forskning. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att verka för en övergripande strategi för främjande av kulturindustrierna genom att integrera sådant stöd i EU-finansierade projekt och program inom industri- och strukturpolitik, utbildning, vidareutbildning och forskning.

| 19. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att undersöka olika sätt att med hjälp av skattepolitik, språkkvoter och andra politiska styrmedel stödja grundandet av små och medelstora företag inom kultursektorn samt främja deras tillväxt. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att undersöka olika sätt att med hjälp av skattepolitik, språkkvoter och andra politiska styrmedel stödja grundandet av små och medelstora företag inom kultursektorn samt främja deras tillväxt.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att prioritera arbetet med att förbättra tillgången till Internet via bredband i landsbygds- och randområden så att kulturindustrierna kan verka på samma villkor i dessa områden som i andra. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att prioritera arbetet med att förbättra tillgången till Internet via bredband i landsbygds- och randområden så att kulturindustrierna kan verka på samma villkor i dessa områden som i andra.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att maximera potentialen hos sina kulturpolitiska initiativ genom att främja samverkan med gemenskapens åtgärder inom kultursektorn, från tidigast möjliga fas i förberedandet, via genomförandet fram till granskningen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att maximera potentialen hos sina kulturpolitiska initiativ genom att främja samverkan med gemenskapens åtgärder inom kultursektorn, från tidigast möjliga fas i förberedandet, via genomförandet fram till granskningen.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska investeringsbanken att öppna initiativet Innovation i2i för fler kulturella och kreativa industrier. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska investeringsbanken att öppna initiativet Innovation i2i för fler kulturella och kreativa industrier.

| 23. | Europaparlamentet upprepar sitt krav till regeringskonferensen att utvidga tillämpningen av omröstning med kvalificerad majoritet när det gäller unionens inre politik för att garantera stöd för åtgärder som främjar utvecklingen inom kultursektorn. Europaparlamentet håller dock fast vid den gällande regeln enligt vilken det krävs enhällighet i fråga om extern handel med audiovisuella och kulturella tjänster och varor (13). |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet upprepar sitt krav till regeringskonferensen att utvidga tillämpningen av omröstning med kvalificerad majoritet när det gäller unionens inre politik för att garantera stöd för åtgärder som främjar utvecklingen inom kultursektorn. Europaparlamentet håller dock fast vid den gällande regeln enligt vilken det krävs enhällighet i fråga om extern handel med audiovisuella och kulturella tjänster och varor (13).

| 24. | Europaparlamentet upprepar de slutsatser om kulturtjänster som det framfört i punkterna 12-14 i sin resolution av den 12 mars 2003 (14) om GATS inom WTO, inklusive kulturell mångfald. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet upprepar de slutsatser om kulturtjänster som det framfört i punkterna 12-14 i sin resolution av den 12 mars 2003 (14) om GATS inom WTO, inklusive kulturell mångfald.

| 25. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar, Regionkommittén, Ekonomiska och sociala kommittén, Europarådet och Unesco. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar, Regionkommittén, Ekonomiska och sociala kommittén, Europarådet och Unesco.

---

(1)  EGT C 36, 5.2.1997, s. 4.

(2)  EGT C 32, 5.2.2002, s. 2.

(3)  EGT C 162, 6.7.2002, s. 5.

(4)  EGT C 13, 18.1.2003, s. 5.

(5)  EUT C 136, 11.6.2003, s. 1.

(6)  Rapporten beställdes av Europeiska kommissionen, GD Sysselsättning och socialpolitik, och presenterades av MKW Wirtschaftsforschungsgesellschaft GmbH, München, juni 2001.

(7)  EGT C 41, 7.2.2001, s. 56.

(8)  P5-TA(2003)0087.

(9)  Rådets dokument 13747/02 (Presse 340), avsnitt 6, av den 11-12 november 2002.

(10)  Sammanfattning av diskussionerna, 26 maj 2003.

(11)  P5_TA-PROV(2003)0381.

(12)  CONV 850/03: ”(Unionen) skall sträva efter att utveckla förbindelser och bygga partnerskap med tredje land samt internationella organisationer, regional och globala, som delar dessa värderingar. Den skall främja multilaterala lösningar på gemensamma problem, framför allt inom FN:s ram”.

(13)  CONV 850/03, del III, avdelning V, kapitel III, artikel III-217, punkt 4.

(14)  Resolution P5-TA(2003)0087, punkterna 12-14/Ännu ej offentliggjord i EUT.

P5_TA(2003)0383

Indien: attentatet i Bombay

Europaparlamentets resolution om bombattentaten i Bombay

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 februari 2002 om terroristattentat i Indien (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 februari 2002 om terroristattentat i Indien (1),

| — | med beaktande av uttalandet av den 10 oktober 2002 från det tredje toppmötet mellan EU och Indien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 10 oktober 2002 från det tredje toppmötet mellan EU och Indien,

| — | med beaktande av uttalandena från EU:s ordförandeland och EU:s höge företrädare för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från EU:s ordförandeland och EU:s höge företrädare för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1373 av den 28 september 2001 om internationellt samarbete för att bekämpa hot mot världsfreden och den internationella säkerheten till följd av terroristhandlingar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1373 av den 28 september 2001 om internationellt samarbete för att bekämpa hot mot världsfreden och den internationella säkerheten till följd av terroristhandlingar,

| — | med beaktande av FN:s generalsekreterares uttalande, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalsekreterares uttalande, och av följande skäl:

| A. | Många civila dödades och skadades i bombattentaten vid Gateway of India och Zaveri-marknaden i Bombay den 25 augusti 2003. |
| --- | --- |

A.

Många civila dödades och skadades i bombattentaten vid Gateway of India och Zaveri-marknaden i Bombay den 25 augusti 2003.

| B. | Målet med terroristattackerna var helt uppenbart att skörda så många civila offer som möjligt, destabilisera det indiska samhället och försvaga den indiska ekonomin. |
| --- | --- |

B.

Målet med terroristattackerna var helt uppenbart att skörda så många civila offer som möjligt, destabilisera det indiska samhället och försvaga den indiska ekonomin.

| C. | Bland offren för bombattentaten finns medlemmar från både det hinduistiska samfundet och det muslimska samfundet, som samarbetade under räddningsarbetet. |
| --- | --- |

C.

Bland offren för bombattentaten finns medlemmar från både det hinduistiska samfundet och det muslimska samfundet, som samarbetade under räddningsarbetet.

| D. | Indien, som är en flerspråkig och mångkulturell demokrati grundad på de rättsstatliga principerna, är fast beslutet att bekämpa terrorism i samarbete med det internationella samfundet och framför allt inom ramen för FN. |
| --- | --- |

D.

Indien, som är en flerspråkig och mångkulturell demokrati grundad på de rättsstatliga principerna, är fast beslutet att bekämpa terrorism i samarbete med det internationella samfundet och framför allt inom ramen för FN.

| E. | Pakistan har officiellt fördömt attentaten och uttryckt sin sympati med offren och deras familjer. |
| --- | --- |

E.

Pakistan har officiellt fördömt attentaten och uttryckt sin sympati med offren och deras familjer.

| 1. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt terroristattackerna i Bombay. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer kraftfullt terroristattackerna i Bombay.

| 2. | Europaparlamentet beklagar att terrorister avsiktligt tagit civila som måltavlor och att oskyldiga personer därför mist livet och skadats, och anser att terroristattacker inte under några omständigheter kan accepteras av det internationella samfundet utan kraftfullt måste bekämpas oavsett var de äger rum. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beklagar att terrorister avsiktligt tagit civila som måltavlor och att oskyldiga personer därför mist livet och skadats, och anser att terroristattacker inte under några omständigheter kan accepteras av det internationella samfundet utan kraftfullt måste bekämpas oavsett var de äger rum.

| 3. | Europaparlamentet framför sina kondoleanser till alla offrens familjemedlemmar och uttrycker sin solidaritet med Indiens parlament. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet framför sina kondoleanser till alla offrens familjemedlemmar och uttrycker sin solidaritet med Indiens parlament.

| 4. | Europaparlamentet stödjer Indiens regering i kampen mot terrorismen och hoppas innerligt att gärningsmännen och de som bär ansvaret för dessa terroristattacker kommer att ställas inför rätta efter en fullständig utredning. Parlamentet uppmanar samtidigt de indiska myndigheterna, och framför allt de kommunala myndigheterna i Bombay, att göra allt för att undvika sammandrabbningar mellan religiösa samfund. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet stödjer Indiens regering i kampen mot terrorismen och hoppas innerligt att gärningsmännen och de som bär ansvaret för dessa terroristattacker kommer att ställas inför rätta efter en fullständig utredning. Parlamentet uppmanar samtidigt de indiska myndigheterna, och framför allt de kommunala myndigheterna i Bombay, att göra allt för att undvika sammandrabbningar mellan religiösa samfund.

| 5. | Europaparlamentet gläder sig över att Pakistans utrikesminister Khursid Kasuri å sin regerings vägnar har fördömt det dubbla bombattentatet den 25 augusti 2003, och uppmanar alla grannländer att se till att deras territorier inte utnyttjas som baser för att utlösa terroristattacker. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet gläder sig över att Pakistans utrikesminister Khursid Kasuri å sin regerings vägnar har fördömt det dubbla bombattentatet den 25 augusti 2003, och uppmanar alla grannländer att se till att deras territorier inte utnyttjas som baser för att utlösa terroristattacker.

| 6. | Europaparlamentet önskar att försoningssträvandena mellan Indien och Pakistan fortsätter och hoppas att dessa strävanden inte kommer att äventyras av terroristattackerna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet önskar att försoningssträvandena mellan Indien och Pakistan fortsätter och hoppas att dessa strävanden inte kommer att äventyras av terroristattackerna.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och Indiens parlament och regering. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och Indiens parlament och regering.

---

(1)  EGT C 284 E, 21.11.2002, s. 349.

P5_TA(2003)0384

Liberia

Europaparlamentets resolution om situationen i Liberia

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i Liberia, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i Liberia,

| — | med beaktande av resolution 1497 som antogs av FN:s säkerhetsråd den 1 augusti 2003, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution 1497 som antogs av FN:s säkerhetsråd den 1 augusti 2003, och av följande skäl:

| A. | Enligt det fredsavtal som under ledning av Ecowas (Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap) undertecknades i Accra den 18 augusti 2003 skall en övergångsregering bildas den 4 oktober 2003 och val hållas i oktober 2005. |
| --- | --- |

A.

Enligt det fredsavtal som under ledning av Ecowas (Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap) undertecknades i Accra den 18 augusti 2003 skall en övergångsregering bildas den 4 oktober 2003 och val hållas i oktober 2005.

| B. | Hittills har fredsavtalet respekterats i huvudstaden men dock inte överallt i landet. Fortfarande pågår massakrer och flera väpnade grupper gör försök till framstötar. |
| --- | --- |

B.

Hittills har fredsavtalet respekterats i huvudstaden men dock inte överallt i landet. Fortfarande pågår massakrer och flera väpnade grupper gör försök till framstötar.

| C. | Det finns uppgifter om att hundratals, kanske tusentals civila har dödats i en fruktansvärd massaker i Nimba-regionen efter det att fredsavtalet undertecknades. |
| --- | --- |

C.

Det finns uppgifter om att hundratals, kanske tusentals civila har dödats i en fruktansvärd massaker i Nimba-regionen efter det att fredsavtalet undertecknades.

| D. | Enligt fredsavtalet som beredde vägen för en bred övergångsregering krävs det att alla stridande grupper stannar där de nu befinner sig och omedelbart blåser eldupphör. |
| --- | --- |

D.

Enligt fredsavtalet som beredde vägen för en bred övergångsregering krävs det att alla stridande grupper stannar där de nu befinner sig och omedelbart blåser eldupphör.

| E. | Fjorton års våld och vanstyre i Liberia har lett till ett oerhört mänskligt lidande, särskilt bland civilbefolkningen, samt grova brott mot de mänskliga rättigheterna, massflykt och ett sammanbrott i den sociala och ekonomiska strukturen, med följden att 85 procent av befolkningen lever under fattigdomsstrecket. |
| --- | --- |

E.

Fjorton års våld och vanstyre i Liberia har lett till ett oerhört mänskligt lidande, särskilt bland civilbefolkningen, samt grova brott mot de mänskliga rättigheterna, massflykt och ett sammanbrott i den sociala och ekonomiska strukturen, med följden att 85 procent av befolkningen lever under fattigdomsstrecket.

| F. | Den fortsatta osäkerheten i Liberia gör det svårt för den humanitära hjälpen att komma fram till de behövande. |
| --- | --- |

F.

Den fortsatta osäkerheten i Liberia gör det svårt för den humanitära hjälpen att komma fram till de behövande.

| G. | Konflikten i Liberia har även bidragit till att allvarligt destabilisera hela Västafrika och skapa en humanitär kris av tragiska proportioner. |
| --- | --- |

G.

Konflikten i Liberia har även bidragit till att allvarligt destabilisera hela Västafrika och skapa en humanitär kris av tragiska proportioner.

| H. | Den sanitära och ekonomiska situationen för Liberias befolkning är mycket allvarlig. |
| --- | --- |

H.

Den sanitära och ekonomiska situationen för Liberias befolkning är mycket allvarlig.

| I. | Att Ecowas fredsbevarande styrka nu har kommit fram gör det möjligt att med framgång fortsätta fredsprocessen. Finansieringsproblem fördröjde dess ankomst. |
| --- | --- |

I.

Att Ecowas fredsbevarande styrka nu har kommit fram gör det möjligt att med framgång fortsätta fredsprocessen. Finansieringsproblem fördröjde dess ankomst.

| J. | Det fredsavtal som under Ecowas ledning undertecknades i Accra den 18 augusti 2003 är ett avgörande steg mot återupprättad fred, säkerhet och stabilitet i Liberia och hela Västafrika. |
| --- | --- |

J.

Det fredsavtal som under Ecowas ledning undertecknades i Accra den 18 augusti 2003 är ett avgörande steg mot återupprättad fred, säkerhet och stabilitet i Liberia och hela Västafrika.

| K. | Vid Afrikanska unionens toppmöte beslutade man att inrätta ett freds- och säkerhetsråd så att Afrikanska unionen skall kunna ingripa för att få slut på konflikterna. |
| --- | --- |

K.

Vid Afrikanska unionens toppmöte beslutade man att inrätta ett freds- och säkerhetsråd så att Afrikanska unionen skall kunna ingripa för att få slut på konflikterna.

| L. | Det blir allt mer angeläget att hela flernationsstyrkan, som fungerar som förtrupp till FN:s stabiliseringsstyrka som skall placeras ut senast den 1 oktober 2003, snabbt kommer på plats i enlighet med säkerhetsrådets resolution 1497, för att fredsavtalets genomförande skall tryggas och framför allt för att skapa en säker miljö som tryggar respekten för de mänskliga rättigheterna, vilket inbegriper barns, särskilt barnsoldaters, välfärd och rehabilitering, och som backar upp hjälparbetarnas arbete. |
| --- | --- |

L.

Det blir allt mer angeläget att hela flernationsstyrkan, som fungerar som förtrupp till FN:s stabiliseringsstyrka som skall placeras ut senast den 1 oktober 2003, snabbt kommer på plats i enlighet med säkerhetsrådets resolution 1497, för att fredsavtalets genomförande skall tryggas och framför allt för att skapa en säker miljö som tryggar respekten för de mänskliga rättigheterna, vilket inbegriper barns, särskilt barnsoldaters, välfärd och rehabilitering, och som backar upp hjälparbetarnas arbete.

| M. | Punkt 7 i säkerhetsrådets resolution 1497 ger den utsändande staten ”exklusiv jurisdiktion” över personer som begår brott i samband med det fredsbevarande arbetet i Liberia. Detta strider mot stadgan om Internationella brottmålsdomstolen. |
| --- | --- |

M.

Punkt 7 i säkerhetsrådets resolution 1497 ger den utsändande staten ”exklusiv jurisdiktion” över personer som begår brott i samband med det fredsbevarande arbetet i Liberia. Detta strider mot stadgan om Internationella brottmålsdomstolen.

| N. | FN:s företrädare i Liberia kräver att de ekonomiska sanktionerna mot landet hävs. |
| --- | --- |

N.

FN:s företrädare i Liberia kräver att de ekonomiska sanktionerna mot landet hävs.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar det omfattande fredsavtal som undertecknades i Accra den 18 augusti 2003, och uppmanar alla avtalsparter att ärligt genomföra det och att den 14 oktober 2003 inrätta en övergångsregering som kan leda landet fram till fria och rättvisa val i oktober 2005. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar det omfattande fredsavtal som undertecknades i Accra den 18 augusti 2003, och uppmanar alla avtalsparter att ärligt genomföra det och att den 14 oktober 2003 inrätta en övergångsregering som kan leda landet fram till fria och rättvisa val i oktober 2005.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar att ledarna för de olika väpnade styrkorna har uteslutits från övergångsregeringen, för att undvika att maktövertagande med hjälp av våld sanktioneras. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar att ledarna för de olika väpnade styrkorna har uteslutits från övergångsregeringen, för att undvika att maktövertagande med hjälp av våld sanktioneras.

| 3. | Europaparlamentet berömmer Ecowas för att outtröttligen ha arbetat för en gynnsam lösning, och framhåller särskilt Nigeria som har spelat en nyckelroll i fredsprocessen och raskt ställt trupper till förfogande för att skydda civilbefolkningen och minska det mänskliga lidandet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet berömmer Ecowas för att outtröttligen ha arbetat för en gynnsam lösning, och framhåller särskilt Nigeria som har spelat en nyckelroll i fredsprocessen och raskt ställt trupper till förfogande för att skydda civilbefolkningen och minska det mänskliga lidandet.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar med viss oro dock att den flernationsstyrka som bildats enligt säkerhetsrådets resolution 1497 skulle ha senast den 4 september 2003 ha bestått av 3500 man, men består för närvarande bara av 2 127 man från Ecomil (den västafrikanska fredsbevarande styrkan i Liberia). De flesta av dem finns i Monrovia och därför kan inte några meningsfulla fredsbevarande insatser göras utanför huvudstaden. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar med viss oro dock att den flernationsstyrka som bildats enligt säkerhetsrådets resolution 1497 skulle ha senast den 4 september 2003 ha bestått av 3500 man, men består för närvarande bara av 2 127 man från Ecomil (den västafrikanska fredsbevarande styrkan i Liberia). De flesta av dem finns i Monrovia och därför kan inte några meningsfulla fredsbevarande insatser göras utanför huvudstaden.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar därför alla FN:s medlemsstater att bidra med personal, utrustning och andra resurser till flernationsstyrkan, och uppmanar särskilt de västafrikanska staterna att påskynda utplaceringen av redan utlovade trupper, för att skapa och upprätthålla säkerhet i hela landet och se till att humanitärt bistånd når fram. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar därför alla FN:s medlemsstater att bidra med personal, utrustning och andra resurser till flernationsstyrkan, och uppmanar särskilt de västafrikanska staterna att påskynda utplaceringen av redan utlovade trupper, för att skapa och upprätthålla säkerhet i hela landet och se till att humanitärt bistånd når fram.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar i det här sammanhanget EU:s bidrag på 50 miljoner euro för att stödja den pågående fredsprocessen i Liberia, särskilt för att Ecowas pågående fredsbevarande insats skall kunna fortsätta tills dess FN:s stabiliseringsstyrka kommer fram vilket beräknas ske senast den 1 oktober 2003, men uppmanar EU och särskilt Echo öka sina insatser för att möta den allvarliga humanitära situationen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar i det här sammanhanget EU:s bidrag på 50 miljoner euro för att stödja den pågående fredsprocessen i Liberia, särskilt för att Ecowas pågående fredsbevarande insats skall kunna fortsätta tills dess FN:s stabiliseringsstyrka kommer fram vilket beräknas ske senast den 1 oktober 2003, men uppmanar EU och särskilt Echo öka sina insatser för att möta den allvarliga humanitära situationen.

| 7. | Europaparlamentet beklagar att säkerhetsrådets resolution 1497 ger den utsändande staten ”exklusiv jurisdiktion” över personer som begår brott i samband med det fredsbevarande arbetet i Liberia. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet beklagar att säkerhetsrådets resolution 1497 ger den utsändande staten ”exklusiv jurisdiktion” över personer som begår brott i samband med det fredsbevarande arbetet i Liberia.

| 8. | Europaparlamentet beklagar att EU:s medlemsstater inte gemensamt tagit ställning i säkerhetsrådet i denna viktiga fråga. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet beklagar att EU:s medlemsstater inte gemensamt tagit ställning i säkerhetsrådet i denna viktiga fråga.

| 9. | Europaparlamentet påminner om att ingen amnesti eller straffrihet kan beviljas för krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten eller folkmord. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påminner om att ingen amnesti eller straffrihet kan beviljas för krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten eller folkmord.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av en sannings- och försoningskommission. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av en sannings- och försoningskommission.

| 11. | Europaparlamentet kräver att alla stater i regionen avhåller sig från alla åtgärder som skulle kunna bidra till instabilitet i Liberia eller på gränserna mellan Liberia, Guinea, Sierra Leone och Elfenbenskusten. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet kräver att alla stater i regionen avhåller sig från alla åtgärder som skulle kunna bidra till instabilitet i Liberia eller på gränserna mellan Liberia, Guinea, Sierra Leone och Elfenbenskusten.

| 12. | Europaparlamentet kräver att de ekonomiska sanktionerna mot Liberia hävs, men kräver att alla länder inför vapenembargo mot Liberia. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet kräver att de ekonomiska sanktionerna mot Liberia hävs, men kräver att alla länder inför vapenembargo mot Liberia.

| 13. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till AVS-EU-rådet och den gemensamma parlamentariska församlingen, Europeiska kommissionen, FN:s och Afrikanska unionens och Ecowas generalsekreterare samt Liberias, Guineas, Sierra Leones, Elfenbenskustens och Nigerias regeringar. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till AVS-EU-rådet och den gemensamma parlamentariska församlingen, Europeiska kommissionen, FN:s och Afrikanska unionens och Ecowas generalsekreterare samt Liberias, Guineas, Sierra Leones, Elfenbenskustens och Nigerias regeringar.

P5_TA(2003)0385

Burma (Myanmar)

Europaparlamentets resolution om Burma (Myanmar)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Myanmar, särskilt resolutionerna av den 11 april 2002 (1), 13 mars 2003 (2) och 5 juni 2003 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Myanmar, särskilt resolutionerna av den 11 april 2002 (1), 13 mars 2003 (2) och 5 juni 2003 (3),

| — | med beaktande av den gemensamma ståndpunkten 96/635/GUSP av den 28 oktober 1996 som rådet fastställde om Burma/Myanmar (4) på grundval av artikel J.2 i fördraget om Europeiska unionen och som förnyats och utvidgats genom rådet gemensamma ståndpunkt 2003/297/GUSP om Burma/Myanmar (5) av den 28 april 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma ståndpunkten 96/635/GUSP av den 28 oktober 1996 som rådet fastställde om Burma/Myanmar (4) på grundval av artikel J.2 i fördraget om Europeiska unionen och som förnyats och utvidgats genom rådet gemensamma ståndpunkt 2003/297/GUSP om Burma/Myanmar (5) av den 28 april 2003,

| — | med beaktande av rådets (yttre förbindelser) möte den 16 juni 2003 vid vilket man tog upp genomförandet av de utvidgade sanktionerna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (yttre förbindelser) möte den 16 juni 2003 vid vilket man tog upp genomförandet av de utvidgade sanktionerna,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 552/97 av den 24 mars 1997 om tillfälligt upphävande av allmänna tullförmåner för Unionen Myanmar (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 552/97 av den 24 mars 1997 om tillfälligt upphävande av allmänna tullförmåner för Unionen Myanmar (6),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1081/2000 av den 22 maj 2000 om förbud mot försäljning, leverans och export till Burma/Myanmar av utrustning som kan användas i det inre förtrycket eller för terrorhandlingar och om frysande av tillgångar som innehas av vissa personer med anknytning till viktiga offentliga tjänster i Burma/Myanmar (7), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1081/2000 av den 22 maj 2000 om förbud mot försäljning, leverans och export till Burma/Myanmar av utrustning som kan användas i det inre förtrycket eller för terrorhandlingar och om frysande av tillgångar som innehas av vissa personer med anknytning till viktiga offentliga tjänster i Burma/Myanmar (7), och av följande skäl:

| A. | Den 30 augusti hade Aung San Suu Kyi och andra medlemmar av Nationella demokratiförbundet (NLD) hållits fängslade i tre månader. |
| --- | --- |

A.

Den 30 augusti hade Aung San Suu Kyi och andra medlemmar av Nationella demokratiförbundet (NLD) hållits fängslade i tre månader.

| B. | Det styrande militära Statliga rådet för fred och utveckling (SPDC, State Peace and Development Council) har inte gett någon tillfredsställande förklaring till fängslandet av Aung San Suu Kyi och hennes kollegor. |
| --- | --- |

B.

Det styrande militära Statliga rådet för fred och utveckling (SPDC, State Peace and Development Council) har inte gett någon tillfredsställande förklaring till fängslandet av Aung San Suu Kyi och hennes kollegor.

| C. | Röda korsets internationella kommitté besökte den fängslade Aung San Suu Kyi i juli, och detta tros ha varit hennes sista kontakt med yttervärlden. |
| --- | --- |

C.

Röda korsets internationella kommitté besökte den fängslade Aung San Suu Kyi i juli, och detta tros ha varit hennes sista kontakt med yttervärlden.

| D. | Förenta staternas utrikesdepartement rapporterade den 31 augusti att man tror att Aung San Suu Kyi hungerstrejkar som protest mot att hon illegalt hålls fängslad av SPDC. |
| --- | --- |

D.

Förenta staternas utrikesdepartement rapporterade den 31 augusti att man tror att Aung San Suu Kyi hungerstrejkar som protest mot att hon illegalt hålls fängslad av SPDC.

| E. | Den 30 augusti tillkännagav Myanmars nye premiärminister, general Khin Nyunt, en färdplan i sju steg, med ett konstitutionellt konvent som förhoppningsvis skall resultera i fria och rättvisa val. |
| --- | --- |

E.

Den 30 augusti tillkännagav Myanmars nye premiärminister, general Khin Nyunt, en färdplan i sju steg, med ett konstitutionellt konvent som förhoppningsvis skall resultera i fria och rättvisa val.

| F. | Fram till i dag har SPDC inte brytt sig om att respektera resultaten av det senaste val som hölls i Myanmar 1990. |
| --- | --- |

F.

Fram till i dag har SPDC inte brytt sig om att respektera resultaten av det senaste val som hölls i Myanmar 1990.

| G. | Vid ministermötet inom Asean den 16-17 juni uppmanades Myanmar att återuppta sina ansträngningar att uppnå nationell försoning och dialog mellan alla berörda parter, vilket kan leda till en fredlig övergång till demokrati, och ministermötet såg fram mot en snar avveckling av de restriktioner som gäller för Aung San Suu Kyi och NLD:s medlemmar. |
| --- | --- |

G.

Vid ministermötet inom Asean den 16-17 juni uppmanades Myanmar att återuppta sina ansträngningar att uppnå nationell försoning och dialog mellan alla berörda parter, vilket kan leda till en fredlig övergång till demokrati, och ministermötet såg fram mot en snar avveckling av de restriktioner som gäller för Aung San Suu Kyi och NLD:s medlemmar.

| H. | Denna milda tillrättavisning av SPDC var en välkommen förändring av Asean-staternas tidigare ovilja att utöva påtryckningar på regimen i Myanmar. |
| --- | --- |

H.

Denna milda tillrättavisning av SPDC var en välkommen förändring av Asean-staternas tidigare ovilja att utöva påtryckningar på regimen i Myanmar.

| I. | SPDC har vägrat att låta Asean-delegationen få träffa Aung San Suu Kyi. |
| --- | --- |

I.

SPDC har vägrat att låta Asean-delegationen få träffa Aung San Suu Kyi.

| J. | Förenta Nationernas speciella sändebud, Tan Razil Ismael, anstränger sig för att underlätta en återgång till demokrati i Myanmar. |
| --- | --- |

J.

Förenta Nationernas speciella sändebud, Tan Razil Ismael, anstränger sig för att underlätta en återgång till demokrati i Myanmar.

| 1. | Europaparlamentet kräver att Aung San Suu Kyi omedelbart friges. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet kräver att Aung San Suu Kyi omedelbart friges.

| 2. | Europaparlamentet anser att ett frigivande av alla politiska fångar skulle vara ett stort steg mot en återgång till demokrati. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att ett frigivande av alla politiska fångar skulle vara ett stort steg mot en återgång till demokrati.

| 3. | Europaparlamentet insisterar på att SPDC släpper sitt grepp om makten och att resultatet av de senaste valen till fullo respekteras. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet insisterar på att SPDC släpper sitt grepp om makten och att resultatet av de senaste valen till fullo respekteras.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att visa att de är redo att samarbeta med FN för att främja den nationella försoningsprocessen i Myanmar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att visa att de är redo att samarbeta med FN för att främja den nationella försoningsprocessen i Myanmar.

| 5. | Europaparlamentet upprepar än en gång att det är starkt engagerat i och till fullo stöder de demokratiska, rättsliga och politiska förändringarna i Myanmar. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet upprepar än en gång att det är starkt engagerat i och till fullo stöder de demokratiska, rättsliga och politiska förändringarna i Myanmar.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar rådet att vidta ytterligare kraftfulla åtgärder som särskilt avser SPDC, dess medlemmar och deras intressen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar rådet att vidta ytterligare kraftfulla åtgärder som särskilt avser SPDC, dess medlemmar och deras intressen.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar Asean-staterna att utöva hårdare press på SPDC att omedelbart släppa Aung San Suu Kyi och andra fängslade NLD-medlemmar samt att vidta lämpliga åtgärder för att utöva inflytande över regimen i Myanmar, så att situationen i Myanmar kan förändras till det bättre. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar Asean-staterna att utöva hårdare press på SPDC att omedelbart släppa Aung San Suu Kyi och andra fängslade NLD-medlemmar samt att vidta lämpliga åtgärder för att utöva inflytande över regimen i Myanmar, så att situationen i Myanmar kan förändras till det bättre.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar Förenta nationernas säkerhetsråd att snarast ta sig an situationen i Myanmar. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar Förenta nationernas säkerhetsråd att snarast ta sig an situationen i Myanmar.

| 9. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Aseanstaternas regeringar, Aung San Suu Kyi, FN:s generalsekreterare och SPDC. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Aseanstaternas regeringar, Aung San Suu Kyi, FN:s generalsekreterare och SPDC.

---

(1)  EUT C 127 E, 29.5.2003, s. 681.

(2)  P5_TA(2003)0104.

(3)  P5_TA(2003)0272.

(4)  EGT L 287, 8.11.1996, s. 1.

(5)  EUT L 106, 29.4.2003, s. 36.

(6)  EGT L 85, 27.3.1997, s. 8.

(7)  EGT L 122, 24.5.2000, s. 29.

P5_TA(2003)0386

Traditionella AVS-bananleverantörer

Europaparlamentets resolution om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om den särskilda ramen för bistånd till traditionella AVS-bananleverantörer (rådets förordning (EG) nr 856/1999) — Tvåårsrapport från kommissionen 2002 (KOM(2002) 763 — 2003/2091(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande (KOM(2002) 763 — C5-0204/2003) och de åtaganden som följer av avtalet mellan AVS-EU som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande (KOM(2002) 763 — C5-0204/2003) och de åtaganden som följer av avtalet mellan AVS-EU som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 (1),

| — | med beaktande av den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingens resolution av den 21 mars 2002 om stagnationen i produktionssektorn för bananer (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingens resolution av den 21 mars 2002 om stagnationen i produktionssektorn för bananer (2),

| — | med beaktande av artikel 47.2 och artikel 163 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 47.2 och artikel 163 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och samarbete (A5-0164/2003), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och samarbete (A5-0164/2003), och av följande skäl:

| A. | Sedan importsystemet för bananer trädde i kraft 1993 har det setts över flera gånger, framför allt till följd av WTO-beslut. |
| --- | --- |

A.

Sedan importsystemet för bananer trädde i kraft 1993 har det setts över flera gånger, framför allt till följd av WTO-beslut.

| B. | Under de senaste åren har utskottet för utveckling och samarbete intagit en fast ståndpunkt på detta område, uttryckt bland annat i yttrandena över importsystemet 1996, 1998 och 2000 och i Europaparlamentets betänkande av den 19 juni 1998 om stöd till AVS-ländernas traditionella bananproduktion (3). |
| --- | --- |

B.

Under de senaste åren har utskottet för utveckling och samarbete intagit en fast ståndpunkt på detta område, uttryckt bland annat i yttrandena över importsystemet 1996, 1998 och 2000 och i Europaparlamentets betänkande av den 19 juni 1998 om stöd till AVS-ländernas traditionella bananproduktion (3).

| C. | Utskottet för utveckling och samarbete har alltid varit av den åsikten att man bör skydda det system som innebär att man tillämpar preferensregler för bananer från AVS-länderna när det gäller tillträdet till EU:s marknad, samtidigt som man bör stödja dessa länders strävan efter att försöka minska sitt ekonomiska beroende av vinsterna från bananexporten. |
| --- | --- |

C.

Utskottet för utveckling och samarbete har alltid varit av den åsikten att man bör skydda det system som innebär att man tillämpar preferensregler för bananer från AVS-länderna när det gäller tillträdet till EU:s marknad, samtidigt som man bör stödja dessa länders strävan efter att försöka minska sitt ekonomiska beroende av vinsterna från bananexporten.

| D. | Vid bananodling bör man undvika metoder och tekniker som skadar miljön. Exempelvis bör man undvika att alltid använda plastmaterial om det saknas resurser lokalt för att återvinna dessa. |
| --- | --- |

D.

Vid bananodling bör man undvika metoder och tekniker som skadar miljön. Exempelvis bör man undvika att alltid använda plastmaterial om det saknas resurser lokalt för att återvinna dessa.

| E. | Någon tillbakagång är inte att förvänta i WTO:s bananförhandlingar. |
| --- | --- |

E.

Någon tillbakagång är inte att förvänta i WTO:s bananförhandlingar.

| F. | Cotonouavtalet innebär att AVS-länderna omfattas av preferenssystemet när det gäller bananimporten. |
| --- | --- |

F.

Cotonouavtalet innebär att AVS-länderna omfattas av preferenssystemet när det gäller bananimporten.

| G. | I protokoll 5 till AVS-EG-partnerskapsavtalet åtog sig Europeiska gemenskapen ”att undersöka och att vid behov vidta åtgärder som syftar till att säkerställa fortsatt livskraft hos AVS-staternas bananexporterande industrier och fortsatta avsättningsmöjligheter för deras bananer på gemenskapsmarknaden”. |
| --- | --- |

G.

I protokoll 5 till AVS-EG-partnerskapsavtalet åtog sig Europeiska gemenskapen ”att undersöka och att vid behov vidta åtgärder som syftar till att säkerställa fortsatt livskraft hos AVS-staternas bananexporterande industrier och fortsatta avsättningsmöjligheter för deras bananer på gemenskapsmarknaden”.

| H. | I det framtida kvotsystemet kommer AVS-länderna fortfarande att omfattas av tullförmåner. |
| --- | --- |

H.

I det framtida kvotsystemet kommer AVS-länderna fortfarande att omfattas av tullförmåner.

| I. | Dessa länder har inte alltid förutsättningar att i tid klara de administrativa åligganden som gemenskapsbyråkratin föreskriver. |
| --- | --- |

I.

Dessa länder har inte alltid förutsättningar att i tid klara de administrativa åligganden som gemenskapsbyråkratin föreskriver.

| J. | Kommissionen kan komma att få problem att administrera de årliga projekten som de tolv deltagande länderna presenterar (sammanlagt 72 projekt är att förvänta under de sex åren) och kan därför ha anledning att uppmuntra till utformningen av fleråriga projekt. |
| --- | --- |

J.

Kommissionen kan komma att få problem att administrera de årliga projekten som de tolv deltagande länderna presenterar (sammanlagt 72 projekt är att förvänta under de sex åren) och kan därför ha anledning att uppmuntra till utformningen av fleråriga projekt.

| K. | Det är oroande att Kap Verde och Madagaskar inte utnyttjade banananslagen under budgetpost B7-8710 för 2000 och 2001. |
| --- | --- |

K.

Det är oroande att Kap Verde och Madagaskar inte utnyttjade banananslagen under budgetpost B7-8710 för 2000 och 2001.

| L. | Produktionen i vissa producentländer har påverkats av naturkatastrofer. |
| --- | --- |

L.

Produktionen i vissa producentländer har påverkats av naturkatastrofer.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande och noterar den fullständiga analysen av de problem som den särskilda ramen för bistånd innebär, liksom viljan att överbrygga dessa problem. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande och noterar den fullständiga analysen av de problem som den särskilda ramen för bistånd innebär, liksom viljan att överbrygga dessa problem.

| 2. | Europaparlamentet oroar sig emellertid över minskningen i 2003 års budget av den särskilda ramen för bistånd till traditionella AVS-bananleverantörer, och bekräftar sitt stöd till dessa länder som ett led i övergången till ett gemensamt tullsystem. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet oroar sig emellertid över minskningen i 2003 års budget av den särskilda ramen för bistånd till traditionella AVS-bananleverantörer, och bekräftar sitt stöd till dessa länder som ett led i övergången till ett gemensamt tullsystem.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ägna särskild uppmärksamhet åt dröjsmålen i utbetalningarna, och försöka finna möjligheter att göra de anslag som tilldelats varje land tillgängliga snabbare. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ägna särskild uppmärksamhet åt dröjsmålen i utbetalningarna, och försöka finna möjligheter att göra de anslag som tilldelats varje land tillgängliga snabbare.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte finansiera projekt som är skadliga för miljön och uppmanar kommissionen att främja användningen av biologiskt nedbrytbara material vid bananodling. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte finansiera projekt som är skadliga för miljön och uppmanar kommissionen att främja användningen av biologiskt nedbrytbara material vid bananodling.

| 5. | Europaparlamentet föreslår att kommissionen skall bistå de länder som måste diversifiera produktionen, genom att försöka råda dem att utarbeta genomförbara program och projekt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet föreslår att kommissionen skall bistå de länder som måste diversifiera produktionen, genom att försöka råda dem att utarbeta genomförbara program och projekt.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att använda den särskilda ramen för bistånd på ett flexibelt sätt i syfte att hjälpa mottagarländerna att uppfylla sina åtaganden. Parlamentet stöder i detta sammanhang genomförandet av de ”fleråriga åtgärdsplaner” som kommissionen har hänvisat till liksom den pågående delegeringsprocessen som syftar till att föra beslutsfattandet närmare fältet genom att låta ärendena handläggas lokalt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att använda den särskilda ramen för bistånd på ett flexibelt sätt i syfte att hjälpa mottagarländerna att uppfylla sina åtaganden. Parlamentet stöder i detta sammanhang genomförandet av de ”fleråriga åtgärdsplaner” som kommissionen har hänvisat till liksom den pågående delegeringsprocessen som syftar till att föra beslutsfattandet närmare fältet genom att låta ärendena handläggas lokalt.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att den importökning som följer av utvidgningen motsvarar — och inte överstiger — den förväntade faktiska efterfrågan i de nya medlemsstaterna, i syfte att undvika ett överskott på marknaden vilket skulle leda till ytterligare obalans på marknaden och en negativ prisutveckling. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att den importökning som följer av utvidgningen motsvarar — och inte överstiger — den förväntade faktiska efterfrågan i de nya medlemsstaterna, i syfte att undvika ett överskott på marknaden vilket skulle leda till ytterligare obalans på marknaden och en negativ prisutveckling.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utforska de möjligheter som finns för att stärka det sätt på vilket den särskilda ramen för bistånd kan erbjuda stöd åt utvecklingen av marknaden för rättvisemärkta bananer. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utforska de möjligheter som finns för att stärka det sätt på vilket den särskilda ramen för bistånd kan erbjuda stöd åt utvecklingen av marknaden för rättvisemärkta bananer.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att särskilt bistå de länder som inte utnyttjar de anslag de har rätt till liksom de länder som har drabbats av naturkatastrofer. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att särskilt bistå de länder som inte utnyttjar de anslag de har rätt till liksom de länder som har drabbats av naturkatastrofer.

| 10. | Europaparlamentet upprepar sin övertygelse att den tullavgift som skall införas den 1 januari 2006 och som skall fastställas i förhandling inom ramen för Världshandelsorganisationen måste främja de traditionella AVS-bananleverantörernas intressen genom att trygga deras tillgång till gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet upprepar sin övertygelse att den tullavgift som skall införas den 1 januari 2006 och som skall fastställas i förhandling inom ramen för Världshandelsorganisationen måste främja de traditionella AVS-bananleverantörernas intressen genom att trygga deras tillgång till gemenskapsmarknaden.

| 11. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 3.

(2)  EGT C 231, 27.9.2002, s. 48.

(3)  EGT C 210, 6.7.1998, s. 320.

P5_TA(2003)0387

Obundet bistånd: öka biståndets effektivitet

Europaparlamentets resolution om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om ”Obundet bistånd: öka biståndets effektivitet” (KOM(2002) 639 — 2002/2284(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande (KOM(2002) 639 — C5-0626/2002), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande (KOM(2002) 639 — C5-0626/2002),

| — | med beaktande av den internationella konferensen om utvecklingssamarbete i Monterrey den 18-22 mars 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konferensen om utvecklingssamarbete i Monterrey den 18-22 mars 2002,

| — | med beaktande av världstoppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg den 28 augusti-4 september 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av världstoppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg den 28 augusti-4 september 2002,

| — | med beaktande av rekommendationen från OECD:s kommitté för utvecklingssamarbete (DAC) om övergång till obundet bistånd till de minst utvecklade länderna (OECD, DCD/DAC, 2001), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från OECD:s kommitté för utvecklingssamarbete (DAC) om övergång till obundet bistånd till de minst utvecklade länderna (OECD, DCD/DAC, 2001),

| — | med beaktande av artiklarna 47.2 och 163 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 47.2 och 163 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och samarbete och yttrandet från utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi (A5-0190/2003), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och samarbete och yttrandet från utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi (A5-0190/2003), och av följande skäl:

| A. | Den praxis som binderr mottagaren att använda biståndsmedlen till att köpa varor och tjänster från offentliga eller privata företag i givarlandet har visat sig minska det beviljade biståndets effektivitet. |
| --- | --- |

A.

Den praxis som binderr mottagaren att använda biståndsmedlen till att köpa varor och tjänster från offentliga eller privata företag i givarlandet har visat sig minska det beviljade biståndets effektivitet.

| B. | Frånvaron av upphandling i samband med kontrakt som tilldelas inom ramen för bundet bistånd medför alltför höga kostnader i utvecklingsländerna och har en tendens att främja korruption. |
| --- | --- |

B.

Frånvaron av upphandling i samband med kontrakt som tilldelas inom ramen för bundet bistånd medför alltför höga kostnader i utvecklingsländerna och har en tendens att främja korruption.

| C. | Bistånd som knyts till inköp av varor, leveranser eller tjänster i givar/medlemsstaten skapar konkurrenssnedvridning på den inre marknaden, och strider på så sätt mot gemenskapens konkurrenslagstiftning, i synnerhet när det gäller principerna om icke-diskriminering och likabehandling. |
| --- | --- |

C.

Bistånd som knyts till inköp av varor, leveranser eller tjänster i givar/medlemsstaten skapar konkurrenssnedvridning på den inre marknaden, och strider på så sätt mot gemenskapens konkurrenslagstiftning, i synnerhet när det gäller principerna om icke-diskriminering och likabehandling.

| D. | Upphandlingsförfaranden vid inköp av varor och tjänster i utvecklingsländer inom ramen för ett biståndsprogram måste baseras på objektiva och öppna kriterier för urval och tilldelning av kontrakt och avtal i enlighet med EU:s direktiv om offentlig upphandling. |
| --- | --- |

D.

Upphandlingsförfaranden vid inköp av varor och tjänster i utvecklingsländer inom ramen för ett biståndsprogram måste baseras på objektiva och öppna kriterier för urval och tilldelning av kontrakt och avtal i enlighet med EU:s direktiv om offentlig upphandling.

| E. | Huvudsyftet med att övergå till obundet bistånd är att öka möjligheterna till ekonomisk utveckling. Därför bör förfaranden för upphandling av varor och tjänster i utvecklingsländer innehålla bestämmelser som gynnar lokal upphandling. |
| --- | --- |

E.

Huvudsyftet med att övergå till obundet bistånd är att öka möjligheterna till ekonomisk utveckling. Därför bör förfaranden för upphandling av varor och tjänster i utvecklingsländer innehålla bestämmelser som gynnar lokal upphandling.

| F. | Europeiska unionen har redan vidtagit betydande åtgärder för en övergång till obundet bistånd, genom att öppna sina anbudsförfaranden för alla medlemsstater liksom för länderna i den berörda regionala gruppen, när det gäller såväl AVS-länderna och partnerländerna inom ramen för Medaprogrammet som de länder som omfattas av förordningen om samarbete med länderna i Asien och Latinamerika. |
| --- | --- |

F.

Europeiska unionen har redan vidtagit betydande åtgärder för en övergång till obundet bistånd, genom att öppna sina anbudsförfaranden för alla medlemsstater liksom för länderna i den berörda regionala gruppen, när det gäller såväl AVS-länderna och partnerländerna inom ramen för Medaprogrammet som de länder som omfattas av förordningen om samarbete med länderna i Asien och Latinamerika.

| G. | Det är inte meningsfullt att göra åtskillnad mellan de minst utvecklade länderna och övriga utvecklingsländer. |
| --- | --- |

G.

Det är inte meningsfullt att göra åtskillnad mellan de minst utvecklade länderna och övriga utvecklingsländer.

| H. | Livsmedel som ges som humanitärt bistånd i nödsituationer måste vara anpassat till lokala förhållanden och skall i möjligaste mån införskaffas i den berörda staten eller regionen. Syftet är att lindra hungern i så stor utsträckning som möjligt och samtidigt se till att den negativa inverkan på sårbara länders kapacitet, den lokala jordbruksutvecklingen samt de regionala och lokala marknaderna blir så liten som möjligt. |
| --- | --- |

H.

Livsmedel som ges som humanitärt bistånd i nödsituationer måste vara anpassat till lokala förhållanden och skall i möjligaste mån införskaffas i den berörda staten eller regionen. Syftet är att lindra hungern i så stor utsträckning som möjligt och samtidigt se till att den negativa inverkan på sårbara länders kapacitet, den lokala jordbruksutvecklingen samt de regionala och lokala marknaderna blir så liten som möjligt.

| I. | EU-biståndet inriktas alltmer mot betalningsbalansstöd och budgetstöd, som per definition är helt obundna. Det är dock nödvändigt att garantera lämpliga övervakningsmekanismer vid användning av detta slags bistånd. |
| --- | --- |

I.

EU-biståndet inriktas alltmer mot betalningsbalansstöd och budgetstöd, som per definition är helt obundna. Det är dock nödvändigt att garantera lämpliga övervakningsmekanismer vid användning av detta slags bistånd.

| J. | Obundet bistånd kan även främja den privata sektorn på lokal och regional nivå i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

J.

Obundet bistånd kan även främja den privata sektorn på lokal och regional nivå i utvecklingsländerna.

| K. | EU:s klara åtagande i förhandlingsunderlaget för Monterreykonferensen om att fortsätta diskussionerna om övergång till obundet bistånd är välkommet. |
| --- | --- |

K.

EU:s klara åtagande i förhandlingsunderlaget för Monterreykonferensen om att fortsätta diskussionerna om övergång till obundet bistånd är välkommet.

| L. | En vidare övergång till obundet bistånd kommer att bidra positivt till EU:s utvecklingsmål, särskilt till det huvudsakliga målet att minska fattigdomen. |
| --- | --- |

L.

En vidare övergång till obundet bistånd kommer att bidra positivt till EU:s utvecklingsmål, särskilt till det huvudsakliga målet att minska fattigdomen.

| M. | En ökning av andelen obundet stöd kommer att vara till större nytta och bli mer effektiv om givarländer utanför EU inför samma politik och förfaranden som unionen. Europeiska unionen bör anstränga sig för att fortsätta att driva denna fråga inom ramen för OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd (DAC), särskilt mot bakgrund av att EU och dess medlemsstater tillsammans svarar för över hälften av världens bistånd. |
| --- | --- |

M.

En ökning av andelen obundet stöd kommer att vara till större nytta och bli mer effektiv om givarländer utanför EU inför samma politik och förfaranden som unionen. Europeiska unionen bör anstränga sig för att fortsätta att driva denna fråga inom ramen för OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd (DAC), särskilt mot bakgrund av att EU och dess medlemsstater tillsammans svarar för över hälften av världens bistånd.

| N. | Diskussionerna om en övergång till obundet bistånd pågår fortfarande i DAC och inom andra multilaterala forum, till exempel Londonkonvention om livsmedelsbistånd och Världshandelsorganisationen (WTO). Enligt DAC är hälften av världens bistånd fortfarande bundet. Om allt bistånd gjordes obundet skulle effektivitetsvinsten motsvara en ökning på 5 miljarder US-dollar. |
| --- | --- |

N.

Diskussionerna om en övergång till obundet bistånd pågår fortfarande i DAC och inom andra multilaterala forum, till exempel Londonkonvention om livsmedelsbistånd och Världshandelsorganisationen (WTO). Enligt DAC är hälften av världens bistånd fortfarande bundet. Om allt bistånd gjordes obundet skulle effektivitetsvinsten motsvara en ökning på 5 miljarder US-dollar.

| O. | Bundet bistånd är fortfarande allmän praxis bland EU:s medlemsstater. Mer än en tredjedel av medlemsstaternas bistånd är fortfarande bundet och DAC :s rekommendationerna från tillämpas inte på ett enhetligt sätt av de enskilda länderna. |
| --- | --- |

O.

Bundet bistånd är fortfarande allmän praxis bland EU:s medlemsstater. Mer än en tredjedel av medlemsstaternas bistånd är fortfarande bundet och DAC :s rekommendationerna från tillämpas inte på ett enhetligt sätt av de enskilda länderna.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande och anser att det utgör ett nödvändigt bidrag för att främja diskussionen om en övergång till obundet bistånd. Den traditionella användningen av bundet bistånd är begränsande och ineffektiv, och det är därför viktigt att kommissionens diskussioner med medlemsstaterna fortsätter, liksom diskussionerna inom de relevanta multilaterala organen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande och anser att det utgör ett nödvändigt bidrag för att främja diskussionen om en övergång till obundet bistånd. Den traditionella användningen av bundet bistånd är begränsande och ineffektiv, och det är därför viktigt att kommissionens diskussioner med medlemsstaterna fortsätter, liksom diskussionerna inom de relevanta multilaterala organen.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens försök att förändra den underliggande logiken för upphandling vid bistånd genom att sätta mottagarländernas behov först. Parlamentet framhåller att bistånd bör vara helt frikopplat från givarländernas ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens försök att förändra den underliggande logiken för upphandling vid bistånd genom att sätta mottagarländernas behov först. Parlamentet framhåller att bistånd bör vara helt frikopplat från givarländernas ekonomiska intressen.

| 3. | Europaparlamentet kräver att allt offentligt utvecklingsbistånd från EU och medlemsstaterna görs obundet inom fem år och att EU:s definition av offentligt utvecklingsbistånd begränsas till att enbart gälla obundet bistånd. Parlamentet stöder därför kommissionens ståndpunkt om att övergången till obundet bistånd redan nu skall utvidgas till att omfatta nästan alla former av gemenskapsstöd. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet kräver att allt offentligt utvecklingsbistånd från EU och medlemsstaterna görs obundet inom fem år och att EU:s definition av offentligt utvecklingsbistånd begränsas till att enbart gälla obundet bistånd. Parlamentet stöder därför kommissionens ståndpunkt om att övergången till obundet bistånd redan nu skall utvidgas till att omfatta nästan alla former av gemenskapsstöd.

| 4. | Europaparlamentet stöder kommissionens linje om att göra gemenskapsstödet obundet, men kräver att övergripande och geografiskt bundna budgetposter behandlas lika för att införa öppen upphandling






  a) | för samtliga utvecklingsländer |
| --- | --- | --- |

4.

Europaparlamentet stöder kommissionens linje om att göra gemenskapsstödet obundet, men kräver att övergripande och geografiskt bundna budgetposter behandlas lika för att införa öppen upphandling

a)

för samtliga utvecklingsländer

| b) | för samtliga medlemsstater och kandidatländer |
| --- | --- |

b)

för samtliga medlemsstater och kandidatländer

| c) | för samtliga industriländer på villkor att detta gäller ömsesidigt i det tredje landet och att mottagarlandet godkänner detta. |
| --- | --- |

c)

för samtliga industriländer på villkor att detta gäller ömsesidigt i det tredje landet och att mottagarlandet godkänner detta.

Parlamentet kräver dessutom att dessa bestämmelser kopplas till en tydlig viljeyttring om lokalt och regionalt samarbete, där man, i fallande ordning, prioriterar leverantörer från mottagarlandet, utvecklingsländer som är grannar till mottagarlandet samt andra utvecklingsländer.

| 5. | Europaparlamentet stöder kommissionens förslag om upphandlingsavtal som tilldelas av mottagarlandet och uppmanar medlemsstaterna att systematiskt införa en avtalsbestämmelse som binder mottagarlandet att tillämpa förfaranden som utgår från principerna bakom EU:s direktiv om offentlig upphandling. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet stöder kommissionens förslag om upphandlingsavtal som tilldelas av mottagarlandet och uppmanar medlemsstaterna att systematiskt införa en avtalsbestämmelse som binder mottagarlandet att tillämpa förfaranden som utgår från principerna bakom EU:s direktiv om offentlig upphandling.

| 6. | Europaparlamentet betonar behovet av att beakta de lokala aktörerna i programplaneringen och biståndshanteringen och påminner om att en övergång till obundet bistånd bör leda till nationell och regional kapacitetsutveckling i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar behovet av att beakta de lokala aktörerna i programplaneringen och biståndshanteringen och påminner om att en övergång till obundet bistånd bör leda till nationell och regional kapacitetsutveckling i utvecklingsländerna.

| 7. | Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen och medlemsstaterna i sina instruktioner för upphandling inför åtgärder för att stödja inköp av varor och tjänster från utvecklingsländer (t.ex. genom tydliga prispreferenser). |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen och medlemsstaterna i sina instruktioner för upphandling inför åtgärder för att stödja inköp av varor och tjänster från utvecklingsländer (t.ex. genom tydliga prispreferenser).

| 8. | Europaparlamentet rekommenderar att man i samband med övergången till obundet bistånd genomför en diskussion om att införa ett preferenssystem som skulle ge gynna tilldelning av avtal till leverantörer eller tjänsteleverantörer från först och främst mottagarländerna, och i andra hand grannländer i samma regioner, och i tredje hand andra utvecklingsländer för att främja utvecklandet av lokala marknader. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet rekommenderar att man i samband med övergången till obundet bistånd genomför en diskussion om att införa ett preferenssystem som skulle ge gynna tilldelning av avtal till leverantörer eller tjänsteleverantörer från först och främst mottagarländerna, och i andra hand grannländer i samma regioner, och i tredje hand andra utvecklingsländer för att främja utvecklandet av lokala marknader.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att betoningen på offentlig upphandling inte är till skada för mottagarländerna när principen om obundet bistånd tillämpas. Detta bör inte innebära att de underliggande principerna om öppenhet, lika behandling, proportionalitet och ömsesidigt erkännande upphör att gälla. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att betoningen på offentlig upphandling inte är till skada för mottagarländerna när principen om obundet bistånd tillämpas. Detta bör inte innebära att de underliggande principerna om öppenhet, lika behandling, proportionalitet och ömsesidigt erkännande upphör att gälla.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att införa två övergripande lagförslag, ett som täcker instrumenten för EG-budgeten och det andra instrumentet för Europeiska utvecklingsfonden. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att införa två övergripande lagförslag, ett som täcker instrumenten för EG-budgeten och det andra instrumentet för Europeiska utvecklingsfonden.

| 11. | Europaparlamentet stöder kommissionens förslag om att de övergripande och geografiska budgetposterna skall omfattas av övergången till obundet bistånd och kräver att övergången till obundet bistånd skall omfatta samtliga utvecklingsländer, utvecklingsländer utanför AVS-området och särskilt de minst utvecklade länderna. I linje med kommissionen och för att åstadkomma effektivare bistånd kräver Europaparlamentet att samtliga utvecklingsländer omfattas av det föreliggande meddelandet och framtida lagstiftning om att EU skall övergå till obundet bistånd. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet stöder kommissionens förslag om att de övergripande och geografiska budgetposterna skall omfattas av övergången till obundet bistånd och kräver att övergången till obundet bistånd skall omfatta samtliga utvecklingsländer, utvecklingsländer utanför AVS-området och särskilt de minst utvecklade länderna. I linje med kommissionen och för att åstadkomma effektivare bistånd kräver Europaparlamentet att samtliga utvecklingsländer omfattas av det föreliggande meddelandet och framtida lagstiftning om att EU skall övergå till obundet bistånd.

| 12. | Europaparlamentet anser att EU och medlemsstaterna i de multilatera forumen, måste framhålla att det är nödvändigt att man övergår till obundet livsmedelsbistånd och obunden transport av detta bistånd. Parlamentet anser också att en rad krav på insyn och god sed bör införas, bland annat lokal och regional företrädesrätt för inköp av produkter, ett åtagande att reglera den omfattande användningen av jordbruksöverskott som livsmedelsbistånd in natura och undvika snedvridning av marknaderna, att den mottagande befolkningens kostvanor och kulturella sedvänjor måste beaktas och att genetiskt modifierade produkter skall undvikas. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att EU och medlemsstaterna i de multilatera forumen, måste framhålla att det är nödvändigt att man övergår till obundet livsmedelsbistånd och obunden transport av detta bistånd. Parlamentet anser också att en rad krav på insyn och god sed bör införas, bland annat lokal och regional företrädesrätt för inköp av produkter, ett åtagande att reglera den omfattande användningen av jordbruksöverskott som livsmedelsbistånd in natura och undvika snedvridning av marknaderna, att den mottagande befolkningens kostvanor och kulturella sedvänjor måste beaktas och att genetiskt modifierade produkter skall undvikas.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar vidare kommissionen att uppmana medlemsstaterna att även övergå till obundet bistånd när det gäller tekniskt samarbete. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar vidare kommissionen att uppmana medlemsstaterna att även övergå till obundet bistånd när det gäller tekniskt samarbete.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmana medlemsstaterna att engagera oberoende organ när man väljer ut biståndsprojekt för att förebygga eventuella konflikter mellan deras intressen och mottagarländernas. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmana medlemsstaterna att engagera oberoende organ när man väljer ut biståndsprojekt för att förebygga eventuella konflikter mellan deras intressen och mottagarländernas.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att endast utnyttja samfinansiering och direkta budgetstöd när det kan garanteras att det finns lämpliga mekanismer för uppföljning och kontroll av de stöd som avtalas inom ramen för dessa system, där det för närvarande finns starka preferenser för sektorinriktat stöd. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att endast utnyttja samfinansiering och direkta budgetstöd när det kan garanteras att det finns lämpliga mekanismer för uppföljning och kontroll av de stöd som avtalas inom ramen för dessa system, där det för närvarande finns starka preferenser för sektorinriktat stöd.

| 16. | Europaparlamentet påminner om att frågan om huruvida gemenskapsbestämmelserna om statligt stöd, offentlig upphandling och den inre marknaden är tillämpliga på medlemsstaternas bilaterala stöd är beroende av EG-domstolens beslut om de överträdelseförfaranden som kommissionen har inlett mot flera medlemsstater. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påminner om att frågan om huruvida gemenskapsbestämmelserna om statligt stöd, offentlig upphandling och den inre marknaden är tillämpliga på medlemsstaternas bilaterala stöd är beroende av EG-domstolens beslut om de överträdelseförfaranden som kommissionen har inlett mot flera medlemsstater.

| 17. | Europaparlamentet konstaterar att bestämmelserna för den inre marknaden och särskilt direktivet om offentlig upphandling avser stöd som rör upphandling som genomförs av en upphandlande enhet i en medlemsstat som har rätt att ingå avtal, och konstaterar att detta gäller när upphandlande enheten ligger i ett tredje land, till exempel i en ambassad. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet konstaterar att bestämmelserna för den inre marknaden och särskilt direktivet om offentlig upphandling avser stöd som rör upphandling som genomförs av en upphandlande enhet i en medlemsstat som har rätt att ingå avtal, och konstaterar att detta gäller när upphandlande enheten ligger i ett tredje land, till exempel i en ambassad.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar rekommendationen i punkt 42 i kommissionens meddelande om att man skall tillämpa principerna i direktivet om offentlig upphandling (t.ex. likabehandling, öppenhet, ömsesidigt erkännande och proportionalitet) ”i fall där kontrakt beviljas av myndigheter i mottagarländerna som inte handlar som ombud för en upphandlande enhet”. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar rekommendationen i punkt 42 i kommissionens meddelande om att man skall tillämpa principerna i direktivet om offentlig upphandling (t.ex. likabehandling, öppenhet, ömsesidigt erkännande och proportionalitet) ”i fall där kontrakt beviljas av myndigheter i mottagarländerna som inte handlar som ombud för en upphandlande enhet”.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att systematiskt vidta överträdelseförfaranden mot medlemsstater vars bundna bistånd strider mot EU:s direktiv om offentlig upphandling och konkurrenslagstiftning. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att systematiskt vidta överträdelseförfaranden mot medlemsstater vars bundna bistånd strider mot EU:s direktiv om offentlig upphandling och konkurrenslagstiftning.

| 20. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---