# Den Europæiske Unions C 103E/29.

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 103E |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 47. årgang29. april 2004 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 103E

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

47. årgang29. april 2004

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   (Meddelelser) |
| | EUROPA-PARLAMENTET |
| | SESSIONEN 2004-2005 |
| | Mandag, den 29. marts 2004 |
| 2004/C 103E/1 | PROTOKOL | 1 |
| AFVIKLING AF MØDET


  Genoptagelse af sessionen


  Mindeord


  Godkendelse af protokollen fra foregående møde


  Parlamentets sammensætning


  Valgs prøvelse


  Udvalgenes sammensætning


  Bortfald af et medlems mandat


  Modtagne dokumenter


  Meddelelse om Kommissionens reaktion på Parlamentets udtalelser og beslutninger


  Andragender


  Arbejdsplan


  Indlæg af et minuts varighed om politisk vigtige sager


  Udstedere af værdipapirer optaget til omsætning på et reguleret marked ***I — Markeder for finansielle instrumenter ***II (forhandling)


  Beskyttelse af flypassagerers persondata / beskyttelsesniveauet for personoplysninger (forhandling)


  Bekæmpelse af svig og beskyttelse af fællesskabernes finansielle interesser (forhandling)


  Ligestilling mellem kønnene i udviklingssamarbejdet ***II (forhandling)


  Arbejdstagernes eksponering for risici på grund af fysiske agenser (elektromagnetiske felter) ***II (forhandling)


  Ligestilling mellem mænd og kvinder ***II (forhandling)


  Ligebehandling af kvinder og mænd i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser * (forhandling)


  Dagsorden for næste møde


  Hævelse af mødet |
| TILSTEDEVÆRELSESLISTE | 24 |
| | Tirsdag, den 30. marts 2004 |
| 2004/C 103E/2 | PROTOKOL | 25 |
| AFVIKLING AF MØDET


  Åbning af mødet


  Bevillingsoverførsler


  Tekster til aftaler sendt af Rådet


  Aftale om politisk dialog og samarbejde EF/Centralamerika * — Aftale om politisk dialog og samarbejde EF/Det Andinske Fællesskab * (forhandling)


  Fødevarehygiejne ***II — Hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer ***II — Fødevarehygiejne og sundhedsmæssige betingelser for produktion og markedsføring af animalske produkter til konsum ***II — Officiel kontrol af animalske produkter til konsum ***II (forhandling)


  Beskyttelse af dyr * (forhandling)


  Afstemningstid


  Godkendelse af kurvelygter til motorkøretøjer *** (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)


  Ophævelse af direktiv 72/462/EØF * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)


  Betalingsbalancer, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer ***I (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)


  Generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net ***II (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)


  Europæisk tvangsfuldbyrdelsesdokument for ubestridte krav ***II (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)


  Organiske opløsningsmidler ***II (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)


  Luftfartsaftaler mellem medlemsstaterne og tredjelande ***II (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)


  Anvendelse af EU's Solidaritetsfond (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)


  Ændringsbudget nr. 5/2004 (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)


  Anmodninger til agenturer (ændring af forretningsordenen) (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)


  Ikke-finansielle kvartalsregnskaber efter institutionelle sektorer ***I (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)


  Midlertidige afgiftsfritagelser eller -lempelser for energiprodukter og elektricitet * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)


  Aftale EF/Schweiz om beskatning af indtægter fra opsparing * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)


  Beskatning af renter og royalties, der betales mellem associerede selskaber i forskellige medlemsstater * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)


  Ret for EU-personalesager * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)


  Statutten for Domstolen * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)


  Domstolens procesreglement: reglerne om sprog * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)


  Procesreglementet for Retten i Første Instans: reglerne om sprog * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)


  Import til Fællesskabet af visse levende hovdyr * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)


  Data vedrørende den kvartårlige offentlige gæld * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)


  Beskyttelse af Marco Pannellas parlamentariske immunitet (afstemning)


  Beskyttelse af Martin Schulz' parlamentariske immunitet og privilegier (afstemning)


  Beskyttelse af Klaus-Heiner Lehnes parlamentariske immunitet og privilegier (afstemning)


  Markeder for finansielle instrumenter ***II (afstemning)


  Arbejdstagernes eksponering for risici på grund af fysiske agenser (elektromagnetiske felter) ***II (afstemning)


  Ligestilling mellem mænd og kvinder ***II (afstemning)


  Ligestilling mellem kønnene i udviklingssamarbejdet ***II (afstemning)


  Fødevarehygiejne ***II (afstemning)


  Hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer ***II (afstemning)


  Fødevarehygiejne og sundhedsmæssige betingelser for produktion og markedsføring af animalske produkter til konsum ***II (afstemning)


  Officiel kontrol af animalske produkter til konsum ***II (afstemning)


  Udstedere af værdipapirer optaget til omsætning på et reguleret marked ***I (afstemning)


  Ligebehandling af kvinder og mænd i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser * (afstemning)


  Beskyttelse af dyr * (afstemning)


  Bekæmpelse af svig og beskyttelse af fællesskabernes finansielle interesser (afstemning)


  Stemmeforklaringer


  Stemmerettelser


  Godkendelse af protokollen fra foregående møde


  Dagsordenen


  Fælles initiativ for fred, stabilitet og demokrati i hele Mellemøsten (redegørelser efterfulgt af forhandling)


  Situationen i Kosovo (redegørelser efterfulgt af forhandling)


  Foderstofhygiejne ***I (forhandling)


  Materialer og genstande bestemt til at komme i berøring med fødevarer ***I (forhandling)


  Fluorholdige drivhusgasser ***I (forhandling)


  Miljø og sundhed (forhandling)


  Indgåelse af Århus-konventionen * — Anvendelse af Århus-konventionens bestemmelser på Det Europæiske Fællesskabs institutioner og organer ***I — Adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet ***I (forhandling)


  Miljøansvar ***III (forhandling)


  Håndtering af affald fra udvindingsindustrien ***I (forhandling)


  Dagsorden for næste møde


  Hævelse af mødet |
| TILSTEDEVÆRELSESLISTE | 43 |
| BILAG I | 45 |
| BILAG II | 58 |
| VEDTAGNE TEKSTER | 101 |
| P5_TA(2004)0189Godkendelse af kurvelygter til motorkøretøjer ***Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs holdning til udkast til regulativ fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa om ensartede vilkår for godkendelsen af kurvelygter til motorkøretøjer (KOM(2003) 498 — 5925/2004 — C5-0113/2004 — 2003/0188(AVC)) | 101 |
| P5_TA(2004)0190Ophævelse af direktiv 72/462/EØF *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets direktiv om ophævelse af direktiv 72/462/EØF (KOM(2004) 71 — C5-0110/2004 — 2004/0022(CNS)) | 101 |
| P5_TA(2004)0191Betalingsbalancestatistik ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om EF-statistikker over betalingsbalancer, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer (KOM(2003) 507 — C5-0402/2003 — 2003/0200(COD)) | 102 |
| P5_TC1-COD(2003)0200Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 30. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 om EF-statistikker over betalingsbalancer, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer | 103 |
| BILAG IDATASTRØMME | 108 |
| BILAG IIDEFINITIONER | 117 |
| P5_TA(2004)0192Generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2236/95 om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net (5633/1/2004 — C5-0095/2004 — 2001/0226(COD)) | 129 |
| P5_TA(2004)0193Europæisk tvangsfuldbyrdelsesdokument for ubestridte krav ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indførelse af et europæisk tvangsfuldbyrdelsesdokument for ubestridte krav (16041/1/2003 — C5-0067/2004 — 2002/0090(COD)) | 130 |
| P5_TA(2004)0194Organiske opløsningsmidler ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om begrænsning af emissioner af flygtige organiske forbindelser fra anvendelse af organiske opløsningsmidler i visse malinger og lakker samt produkter til autoreparationslakering og om ændring af direktiv 1999/13/EF (14780/2/2003 — C5-0019/2004 — 2002/0301(COD)) | 131 |
| P5_TA(2004)0195Luftfartsaftaler mellem medlemsstaterne og tredjelande ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om forhandling og gennemførelse af luftfartsaftaler mellem medlemsstaterne og tredjelande (13732/1/2003 — C5-0013/2004 — 2003/0044(COD)) | 131 |
| P5_TC2-COD(2003)0044Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 30. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 om forhandling og gennemførelse af luftfartsaftaler mellem medlemsstaterne og tredjelande | 132 |
| P5_TA(2004)0196Anvendelse af EU's SolidaritetsfondEuropa-Parlamentets beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af EU's Solidaritetsfond i overensstemmelse med punkt 3 i den interinstitutionelle aftale af 7. november 2002 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om finansieringen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, som supplerer den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren (KOM(2004) 168 — C5-0134/2004 — 2004/2025(ACI)) | 137 |
| BILAGEUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE | 137 |
| P5_TA(2004)0197Ændringsbudget nr. 5/2004Europa-Parlamentets beslutning om forslag til ændringsbudget nr. 5 for regnskabsåret 2004 — sektion III — Kommissionen (7684/2004 — C5-0166/2004 — 2004/2023(BUD) | 138 |
| P5_TA(2004)0198Anmodninger til agenturer (ændring af forretningsordenen)Europa-Parlamentets afgørelse om indføjelse af en ny artikel i forretningsordenen om anmodninger til europæiske agenturer (2004/2008(REG)) | 140 |
| P5_TA(2004)0199Ikke-finansielle kvartalsregnskaber efter institutionelle sektorer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om udarbejdelse af ikke-finansielle kvartalsregnskaber efter institutionelle sektorer (KOM(2003) 789 — C5-0645/2003 — 2003/0296(COD)) | 141 |
| P5_TC1-COD(2003)0296Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 30. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 om udarbejdelse af ikke-finansielle kvartalsregnskaber efter institutionelle sektorer | 141 |
| BilagDataindberetning | 146 |
| P5_TA(2004)0200Midlertidige afgiftsfritagelser eller -lempelser for energiprodukter og elektricitet *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/96/EF hvad angår visse medlemsstaters mulighed for at anvende midlertidige afgiftsfritagelser eller -lempelser for energiprodukter og elektricitet (KOM(2004) 42 — C5-0090/2004 — 2004/0016(CNS)) | 149 |
| P5_TA(2004)0201Aftale EF/Schweiz om beskatning af indtægter fra opsparing *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om fastlæggelse af foranstaltninger svarende til dem, der er fastlagt i Rådets direktiv 2003/48/EF af 3. juni 2003 om beskatning af indtægter fra opsparing i form af rentebetalinger, og det dertil knyttede aftalememorandum (KOM(2004) 75 — C5-0103/2004 — 2004/0027(CNS)) | 149 |
| P5_TA(2004)0202Beskatning af renter og royalties, der betales mellem associerede selskaber i forskellige medlemsstater *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/49/EF om en fælles ordning for beskatning af renter og royalties, der betales mellem associerede selskaber i forskellige medlemsstater (KOM(2003) 841 — C5-0054/2004 — 2003/0331(CNS)) | 152 |
| P5_TA(2004)0203Ret for EU-personalesager *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om oprettelse af en ret for EU-personalesager (KOM(2003) 705 — C5-0581/2003 — 2003/0280(CNS)) | 153 |
| P5_TA(2004)0204Statutten for Domstolen *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om udkast til Rådets afgørelse om ændring af artikel 16 og 17 i protokollen vedrørende statutten for Domstolen (14617/2003 — C5-0579/2003 — 2003/0823(CNS)) | 155 |
| P5_TA(2004)0205Domstolens procesreglement: reglerne om sprog *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om udkast til Rådets afgørelse om ændring af Domstolens procesreglement vedrørende reglerne om sprog (artikel 29) (15167/2003 — C5-0585/2003 — 2003/0824(CNS)) | 156 |
| P5_TA(2004)0206Procesreglementet for Retten i Første Instans: reglerne om sprog *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om udkast til Rådets afgørelse om ændring af artikel 35 i procesreglementet for Retten i Første Instans vedrørende sprogproceduren med henblik på den nye kompetencefordeling i direkte søgsmål og Unionens udvidelse (15738/2003 — C5-0625/2003 — 2003/0825(CNS)) | 157 |
| P5_TA(2004)0207Import til Fællesskabet af visse levende hovdyr *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets direktiv om dyresundhedsbestemmelser for import til Fællesskabet af visse levende hovdyr og om ændring af direktiv 90/426/EØF og 92/65/EØF (KOM(2003) 570 — C5-0483/2003 — 2003/0224(CNS)) | 157 |
| P5_TA(2004)0208Data vedrørende den kvartårlige offentlige gæld *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om udarbejdelse og indberetning af data vedrørende den kvartårlige offentlige gæld (KOM(2003) 761 — C5-0649/2003 — 2003/0295(CNS)) | 159 |
| P5_TA(2004)0209Beskyttelse af Marco Pannellas parlamentariske immunitetEuropa-Parlamentets beslutning om anmodning om beskyttelse af Marco Pannellas parlamentariske immunitet (2003/2116(IMM)) | 160 |
| P5_TA(2004)0210Beskyttelse af Martin Schulz' parlamentariske immunitet og privilegierEuropa-Parlamentets forslag til afgørelse om anmodning om beskyttelse af Martin Schulz' parlamentariske immunitet og privilegier (2004/2016(IMM)) | 161 |
| P5_TA(2004)0211Beskyttelse af Klaus-Heiner Lehnes parlamentariske immunitet og privilegierEuropa-Parlamentets afgørelse om anmodning om beskyttelse af Klaus-Heiner Lehnes parlamentariske immunitet og privilegier (2004/2015(IMM)) | 162 |
| P5_TA(2004)0212Markeder for finansielle instrumenter ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om markeder for finansielle instrumenter, om ændring af Rådets direktiv 85/611/EØF, Rådets direktiv 93/6/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF samt om ophævelse af Rådets direktiv 93/22/EØF (13421/3/2003 — C5-0015/2004 — 2002/0269(COD)) | 163 |
| P5_TC2-COD(2002)0269Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 30. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/.../EF om markeder for finansielle instrumenter, om ændring af Rådets direktiv 85/611/EØF, og 93/6/EØF samt Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF og om ophævelse af Rådets direktiv 93/22/EØF | 164 |
| BILAG ILISTE OVER TJENESTEYDELSER OG AKTIVITETER SAMT FINANSIELLE INSTRUMENTER | 218 |
| BILAG IIPROFESSIONELLE KUNDER I DETTE DIREKTIVS FORSTAND | 220 |
| P5_TA(2004)0213Arbejdstagernes eksponering for risici på grund af fysiske agenser (elektromagnetiske felter) ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes eksponering for risici på grund af fysiske agenser (elektromagnetiske felter) (18. særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EØF) (13599/1/2003 — C5-0016/2004 — 1992/0449C(COD)) | 222 |
| P5_TC2-COD(1992)0449Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 30. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/.../EF om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes eksponering for risici på grund af fysiske agenser (elektromagnetiske felter) (18. særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EØF) | 223 |
| BILAGEKSPONERINGSGRÆNSEVÆRDIER OG AKTIONSVÆRDIER FOR ELEKTROMAGNETISKE FELTER | 230 |
| P5_TA(2004)0214Ligestilling mellem mænd og kvinder ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om fastlæggelse af et EF-handlingsprogram med henblik på at fremme organisationer, der er aktive på europæisk plan hvad angår ligestilling mellem mænd og kvinder (16185/1/2003 — C5-0068/2004 — 2003/0109(COD)) | 234 |
| P5_TC2-COD(2003)0109Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 30. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. .../2004/EF om fastlæggelse af et EF-handlingsprogram med henblik på at fremme organisationer, der er aktive på europæisk plan hvad angår ligestilling mellem mænd og kvinder | 234 |
| BILAG | 238 |
| P5_TA(2004)0215Ligestilling mellem kønnene i udviklingssamarbejdet ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fremme af ligestilling mellem kønnene i udviklingssamarbejdet (5402/1/2004 — C5-0093/2004 — 2003/0176(COD)) | 241 |
| P5_TA(2004)0216Fødevarehygiejne ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fødevarehygiejne (10543/2/2002 — C5-0008/2004 — 2000/0178(COD)) | 241 |
| P5_TC2-COD(2000)0178Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 30. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 om fødevarehygiejne | 242 |
| BILAG IPRIMÆRPRODUKTION | 254 |
| BILAG IIALMINDELIGE HYGIEJNEBESTEMMELSER FOR ALLE LEDERE AF FØDEVAREVIRKSOMHEDER (UNDTAGEN NÅR BILAG I FINDER ANVENDELSE) | 257 |
| P5_TA(2004)0217Hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer (5420/2/2003 — C5-0009/2004 — 2000/0179(COD)) | 264 |
| P5_TC2-COD(2000)0179Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 30. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 om særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer | 264 |
| BILAG IDEFINITIONER | 277 |
| BILAG IIBESTEMMELSER VEDRØRENDE EN RÆKKE PRODUKTER AF ANIMALSK OPRINDELSE | 280 |
| BILAG IIISÆRLIGE BESTEMMELSER | 283 |
| P5_TA(2004)0218Fødevarehygiejne og sundhedsmæssige betingelser for produktion og markedsføring af animalske produkter til konsum ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ophævelse af visse direktiver om levnedsmiddelhygiejne og sundhedsbetingelser for produktion og afsætning af visse animalske produkter til konsum og om ændring af Rådets direktiv 89/662/EØF og 92/118/EØF og Rådets afgørelse 95/408/EF (11584/1/2003 — C5-0010/2004 — 2000/0182(COD)) | 327 |
| P5_TA(2004)0219Officiel kontrol af animalske produkter til konsum ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om særlige bestemmelser for tilrettelæggelsen af den offentlige kontrol af animalske produkter til konsum (11583/1/2003 — C5-0011/2004 — 2002/0141(COD)) | 328 |
| P5_TC2-COD(2002)0141Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 30. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 om særlige bestemmelser for tilrettelæggelsen af den offentlige kontrol af animalske produkter til konsum | 329 |
| BILAG IFERSK KØD | 344 |
| BILAG IILEVENDE TOSKALLEDE BLØDDYR | 369 |
| BILAG IIIFISKEVARER | 372 |
| BILAG IVRÅ MÆLK OG MEJERIPRODUKTER | 374 |
| BILAG VVIRKSOMHEDER, SOM IKKE ER UNDERKASTET KRAVET OM LISTER I ARTIKEL 12, STK. 1 | 375 |
| BILAG VIKRAV TIL CERTIFIKATER, DER LEDSAGER IMPORT | 375 |
| P5_TA(2004)0220Udstedere af værdipapirer optaget til omsætning på et reguleret marked ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om harmonisering af gennemsigtighedskrav til oplysninger om udstedere, hvis værdipapirer er optaget til omsætning på et reguleret marked, og om ændring af direktiv 2001/34/EF (KOM(2003) 138 — C5-0151/2003 — 2003/0045(COD)) | 376 |
| P5_TC1-COD(2003)0045Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 30. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/.../EF om harmonisering af gennemsigtighedskrav til oplysninger om udstedere, hvis værdipapirer er optaget til omsætning på et reguleret marked, og om ændring af direktiv 2001/34/EF | 377 |
| P5_TA(2004)0221Ligebehandling af kvinder og mænd i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets direktiv om gennemførelse af princippet om ligebehandling af kvinder og mænd i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser (KOM(2003) 657 — C5-0654/2003 — 2003/0265(CNS)) | 405 |
| P5_TA(2004)0222Beskyttelse af dyr *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om beskyttelse af dyr under transport og dermed forbundne aktiviteter og om ændring af direktiv 64/432/EØF og 93/119/EF (KOM(2003) 425 — C5-0438/2003 — 2003/0171(CNS)) | 412 |
| P5_TA(2004)0223Bekæmpelse af svig og beskyttelse af fællesskabernes finansielle interesserEuropa-Parlamentets beslutning om beskyttelse af fællesskabernes finansielle interesser og bekæmpelse af svig — årsberetning 2002 (KOM(2003) 445 — C5-0593/2003 — 2003/2248(INI)) | 435 |
| | Onsdag, den 31. marts 2004 |
| 2004/C 103E/3 | PROTOKOL | 444 |
| AFVIKLING AF MØDET


  Åbning af mødet


  Modtagne dokumenter


  Meddelelse om Kommissionens reaktion på Parlamentets udtalelser og beslutninger


  Det Europæiske Råd/Sikkerhed (redegørelser efterfulgt af forhandling)


  Velkomstord


  Afstemningstid


  Finansielle tjenesteydelser (udvalg) ***I (afstemning)


  Sudan (forretningsordenens artikel 104 a) (afstemning)


  Ensartede forskrifter for typegodkendelse af forbrændingsmotorer til montering i landbrugs- og skovbrugstraktorer og mobile ikke-vejgående maskiner *** (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)


  Aftale om politisk dialog og samarbejde EF/Centralamerika * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)


  Aftale om politisk dialog og samarbejde EF/Det Andinske Fællesskab * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)


  Garantifond for aktioner i forhold til tredjeland * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)


  EU's nye naboskabspolitik for det bredere Europa * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)


  Makrofinansiel bistand til Albanien * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)


  EU's udviklingspolitik (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)


  Miljøansvar ***III (afstemning)


  Foderstofhygiejne ***I (afstemning)


  Materialer og genstande bestemt til at komme i berøring med fødevarer ***I (afstemning)


  Udviklingssamarbejde med Sydafrika ***I (afstemning)


  Fluorholdige drivhusgasser ***I (afstemning)


  Anvendelse af Århus-konventionens bestemmelser på Det Europæiske Fællesskabs institutioner og organer ***I (afstemning)


  Adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet ***I (afstemning)


  Håndtering af affald fra udvindingsindustrien ***I (afstemning)


  Indgåelse af Århus-konventionen * (afstemning)


  Det europæiske program for satellitbaseret radionavigation * (afstemning)


  Europæisk bevissikringskendelse * (afstemning)


  Udsendelse af tredjelandsstatsborgere * (afstemning)


  Europæisk Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse * (afstemning)


  Beskyttelse af flypassagerers persondata (afstemning)


  Miljø og sundhed (afstemning)


  Stemmerettelser


  Stemmeforklaringer


  Erklæring af formanden


  Godkendelse af protokollen fra foregående møde


  Kroatiens ansøgning om tiltrædelse af EU (forhandling)


  De grundlæggende rettigheder i EU (2003) (forhandling)


  Rapport til Verdensbanken om udvindingsindustrierne (redegørelser efterfulgt af forhandling)


  International trafik med organer (redegørelser efterfulgt af forhandling)


  Meddelelse af Rådets fælles holdninger


  Dagsorden


  Fiskeriaftale EF/Grønland * (forhandling)


  Oplysninger om passagerer * (forhandling)


  Schengen informationssystemet (registreringsattester for motorkøretøjer) ***I (forhandling)


  Retfærdige og styrede asylsystemer (forhandling)


  Opførelse af Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) på budgettet (forhandling)


  Sikkerhed forbundet med tredjelandes luftfartøjer ***III (forhandling)


  Ankomst- og afgangstidspunkter i Fællesskabets lufthavne ***II (forhandling)


  Dagsorden for næste møde


  Hævelse af mødet |
| TILSTEDEVÆRELSESLISTE | 461 |
| BILAG I | 463 |
| BILAG II | 483 |
| VEDTAGNE TEKSTER | 527 |
| P5_TA(2004)0224Finansielle tjenesteydelser (udvalg) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiver 73/239/EØF, 85/611/EØF, 91/675/EØF, 93/6/EØF og 94/19/EF og af Europa-Parlamentets og Rådets direktiver 2000/12/EF, 2002/83/EF og 2002/87/EF med henblik på oprettelse af en ny organisationsstruktur for udvalg inden for finansielle tjenesteydelser (KOM(2003) 659 — C5-0520/2003 — 2003/0263(COD)) | 527 |
| P5_TC1-COD(2003)0263Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 31. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/.../EF om ændring af Rådets direktiv 73/239/EØF, 85/611/EØF, 91/675/EØF, 92/49/EØF og 93/6/EØF og af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/19/EF, 98/78/EF, 2000/12/EF, 2001/34/EF, 2002/83/EF og 2002/87/EF med henblik på oprettelse af en ny organisationsstruktur for udvalg inden for finansielle tjenesteydelser | 527 |
| P5_TA(2004)0225SudanEuropa-Parlamentets beslutning om Sudan | 538 |
| P5_TA(2004)0226Typegodkendelse af forbrændingsmotorer ***Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs holdning til udkast til regulativ fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa om ensartede vilkår for typegodkendelse af forbrændingsmotorer til montering i landbrugs- og skovbrugstraktorer og mobile ikke-vejgående maskiner, for så vidt angår måling af nettoeffekt, nettodrejningsmoment og specifikt brændstofforbrug (KOM(2003) 414 — 5924/2004 — C5-0151/2004 — 2003/0155(AVC)) | 542 |
| P5_TA(2004)0227Aftale om politisk dialog og samarbejde EF/Centralamerika*Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af en aftale om politisk dialog og samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua og Panama på den anden side (KOM(2003) 677 — C5-0658/2003 — 2003/0266(CNS)) | 542 |
| P5_TA(2004)0228Aftale om politisk dialog og samarbejde EF/Det Andinske Fællesskab *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af en aftale om politisk dialog og samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Andinske Fællesskab og dets medlemslande Republikken Bolivia, Republikken Colombia, Republikken Ecuador, Republikken Peru og Den Bolivariske Republik Venezuela på den anden side (KOM(2003) 695 — C5-0657/2003 — 2003/0268(CNS)) | 543 |
| P5_TA(2004)0229Garantifond for aktioner i forhold til tredjeland *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 2728/94 om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold til tredjeland (KOM(2003) 604 — C5-0502/2003 — 2003/0233(CNS)) | 544 |
| P5_TA(2004)0230EU's nye naboskabspolitik for det bredere Europa *Forslag til Rådets afgørelse om ændring af afgørelse 2000/24/EF for at tage højde for udvidelsen af Den Europæiske Union og EU's nye naboskabspolitik for det bredere Europa (KOM(2003) 603 — C5-0501/2003 — 2003/0232(CNS)) | 546 |
| P5_TA(2004)0231Makrofinansiel bistand til Albanien *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om makrofinansiel bistand til Albanien og om ophævelse af afgørelse 1999/282/EF (KOM(2003) 834 — C5-0048/2004 — 2003/0330(CNS)) | 548 |
| P5_TA(2004)0232EU's udviklingspolitikEuropa-Parlamentets beslutning om nye styreformer for EU's udviklingspolitik (2003/2164(INI)) | 550 |
| P5_TA(2004)0233Miljøansvar ***IIIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Forligsudvalgets fælles udkast til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om miljøansvar for så vidt angår forebyggelse og afhjælpning af miljøskader (PE-CONS 3622/2004 — C5-0079/2004 — 2002/0021(COD)) | 554 |
| P5_TA(2004)0234Foderstofhygiejne ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om krav til foderstofhygiejne (KOM(2003) 180 — C5-0175/2003 — 2003/0071(COD)) | 555 |
| P5_TC1-COD(2003)0071Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 31. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 om krav til foderstofhygiejne | 556 |
| BILAG I | 571 |
| BILAG II | 573 |
| BILAG III | 576 |
| BILAG IV | 578 |
| BILAG V | 579 |
| P5_TA(2004)0235Materialer og genstande bestemt til at komme i berøring med fødevarer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om materialer og genstande bestemt til at komme i berøring med fødevarer (KOM(2003) 689 — C5-0549/2003 — 2003/0272(COD)) | 579 |
| P5_TC1-COD(2003)0272Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 31. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 om materialer og genstande bestemt til at komme i berøring med fødevarer | 580 |
| BILAG I | 594 |
| BILAG II | 594 |
| BILAG III | 595 |
| P5_TA(2004)0236Udviklingssamarbejde med Sydafrika ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1726/2000 om udviklingssamarbejde med Sydafrika (KOM(2003) 627 — C5-0495/2003 — 2003/0245(COD)) | 596 |
| P5_TC1-COD(2003)0245Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 31. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 om ændring af forordning (EF) nr. 1726/2000 om udviklingssamarbejde med Sydafrika | 596 |
| P5_TA(2004)0237Fluorholdige drivhusgasser ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om visse fluorholdige drivhusgasser (KOM(2003) 492 — C5-0397/2003 — 2003/0189(COD)) | 600 |
| P5_TC1-COD(2003)0189Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 31. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 om visse fluorholdige drivhusgasser | 600 |
| BILAG I | 611 |
| BILAG II | 611 |
| P5_TA(2004)0238Anvendelse af Århus-konventionens bestemmelser på Det Europæiske Fællesskabs institutioner og organer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om anvendelse af Århus-konventionens bestemmelser om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet på Det Europæiske Fællesskabs institutioner og organer (KOM(2003) 622 — C5-0505/2003 — 2003/0242(COD)) | 612 |
| P5_TC1-COD(2003)0242Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 31. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 om anvendelse af Århus-konventionens bestemmelser om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet på Det Europæiske Fællesskabs institutioner og organer | 613 |
| P5_TA(2004)0239Adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (KOM(2003) 624 — C5-0513/2003 — 2003/0246(COD)) | 626 |
| P5_TC1-COD(2003)0246Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 31. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/.../EF om adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet | 626 |
| P5_TA(2004)0240Håndtering af affald fra udvindingsindustrien ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om håndtering af affald fra udvindingsindustrien (KOM(2003) 319 — C5-0256/2003 — 2003/0107(COD)) | 633 |
| P5_TC1-COD(2003)0107Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 31. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/.../EF om håndtering af affald fra udvindingsindustrien | 634 |
| BILAG IPLAN FOR FOREBYGGELSE AF STØRRE UHELD OG OPLYSNINGER, DER SKAL MEDDELES TIL DEN BERØRTE OFFENTLIGHED | 653 |
| BILAG IISPECIFICERING AF AFFALD | 655 |
| BILAG IIIKRITERIER FOR KLASSIFICERING AF AFFALDSANLÆG | 655 |
| P5_TA(2004)0241Indgåelse af Århus-konventionen *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (KOM(2003) 625 — C5-0526/2003 — 2003/0249(CNS)) | 656 |
| P5_TA(2004)0242Det europæiske program for satellitbaseret radionavigation *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om forvaltningsstrukturerne for det europæiske program for satellitbaseret radionavigation (KOM(2003) 471 — C5-0391/2003 — 2003/0177(CNS)) | 657 |
| P5_TA(2004)0243Europæisk bevissikringskendelse *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets rammeafgørelse om en europæisk bevissikringskendelse til fremskaffelse af genstande, dokumenter og data til brug i straffesager (KOM(2003) 688 — C5-0609/2003 — 2003/0270(CNS)) | 659 |
| P5_TA(2004)0244Europæisk center for udvikling af erhvervsuddannelse *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EØF) nr. 337/75 om oprettelse af et europæisk center for udvikling af erhvervsuddannelse (KOM(2003) 854 — C5-0080/2004 — 2003/0334(CNS)) | 663 |
| P5_TA(2004)0245Beskyttelsesniveauet for personoplysningerEuropa-Parlamentets beslutning om udkastet til Kommissionens beslutning om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet for personoplysninger i fortegnelsen over reservationsnumre (PNR), der videregives til told- og grænsekontrolmyndighederne i USA (2004/2011(INI)) | 665 |
| P5_TA(2004)0246Miljø og sundhedEuropa-Parlamentets beslutning om en europæisk strategi for miljø og sundhed (KOM(2003) 338 — C5-0551/2003 — 2003/2222(INI)) | 670 |
| | Torsdag, den 1. april 2004 |
| 2004/C 103E/4 | PROTOKOL | 675 |
| AFVIKLING AF MØDET


  Åbning af mødet


  Modtagne dokumenter


  Tyrkiets fremskridt mod tiltrædelse (forhandling)


  Afstemningstid


  Godkendelse af Kommissionen i dens nye sammensætning (afstemning)


  Ændringsbudget nr. 4/2004 (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)


  Punktafgifter/Punktafgiftspligtige varer ***I (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)


  Bevarelse og forvaltning af stærkt vandrende fiskebestande i det vestlige og centrale Stillehav *** (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)


  Genressourcer i landbruget * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)


  Fiskeriaftale EF/Republikken Guinea-Bissau * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)


  Fællesskabets strukturforanstaltninger for fiskeriet * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)


  EF-tilskud til medlemsstaternes programmer for fiskerikontrol * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)


  EF-observatørordning for fiskerfartøjer i det NAFO-regulerede område * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)


  Aftale EF/Republikken Guinea * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)


  Medaljer og møntefterligninger, der ligner euromønter: euroområdet/Medaljer og møntefterligninger, der ligner euromønter: ikke-deltagende medlemsstater * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)


  Retfærdige og styrede asylsystemer (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)


  Sikkerhed forbundet med tredjelandes luftfartøjer ***III (afstemning)


  Ændringsbudget nr. 3/2004 (afstemning)


  Bestemmelserne om flersprogethed (ændring af forretningsordenen) (afstemning)


  Ankomst- og afgangstidspunkter i Fællesskabets lufthavne ***II (afstemning)


  Schengen informationssystemet (registreringsattester for motorkøretøjer) ***I (afstemning)


  Fiskeriaftale EF/Grønland * (afstemning)


  Det Europæiske Råd/Sikkerhed i Europa (afstemning)


  Oplysninger om passagerer * (afstemning)


  Bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet * (afstemning)


  Regionale rådgivende råd som led i den fælles fiskeripolitik * (afstemning)


  Olympisk borgfred (afstemning)


  Situationen i Kosovo (afstemning)


  Udvindingsindustrierne (afstemning)


  De grundlæggende rettigheder i EU (2003) (afstemning)


  Kroatiens ansøgning om tiltrædelse af EU (afstemning)


  Tyrkiets fremskridt mod tiltrædelse (afstemning)


  Opførelse af Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) på budgettet (afstemning)


  Stemmeforklaringer


  Stemmerettelser


  Godkendelse af protokollen fra foregående møde


  Kvantitativ og kvalitativ forebyggelse og genanvendelse (forhandling)


  International konference om vedvarende energi (Bonn, juni 2004) (redegørelse efterfulgt af forhandling)


  Afstemningstid


  International konference om vedvarende energi (Bonn, juni 2004) (afstemning)


  Bevillingsoverførsler


  Udvalgenes og delegationernes sammensætning


  Parlamentets sammensætning


  Skriftlige erklæringer (forretningsordenens artikel 51)


  Afgørelser vedrørende forskellige dokumenter


  Døvblindes rettigheder (skriftlig erklæring)


  Fremsendelse af beslutninger vedtaget under dette møde


  Tid og sted for næste møde


  Afbrydelse af sessionen |
| TILSTEDEVÆRELSESLISTE | 695 |
| BILAG I | 696 |
| BILAG II | 713 |
| VEDTAGNE TEKSTER | 762 |
| P5_TA(2004)0247Godkendelse af Kommissionen i dens nye sammensætningEuropa-Parlamentets afgørelse om godkendelse af Kommissionen i dens nye sammensætning | 762 |
| P5_TA(2004)0248Ændringsbudget nr. 4/2004Europa-Parlamentets beslutning om forslag til ændringsbudget nr. 4 til Den Europæiske Unions budget for regnskabsåret 2004 (7683/2004 — C5-0165/2004 — 2004/2022(BUD)) | 762 |
| BILAG I | 763 |
| P5_TA(2004)0249Punktafgifter ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om administrativt samarbejde på punktafgiftsområdet (KOM(2003) 797 — C5-0660/2003 — 2003/0309(COD)) | 764 |
| P5_TA(2004)0250Punktafgiftspligtige varer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 77/799/EØF om gensidig bistand mellem medlemsstaternes kompetente myndigheder inden for området direkte skatter, visse punktafgifter og afgifter på forsikringspræmier og Rådets direktiv 92/12/EØF om den generelle ordning for punktafgiftspligtige varer, om oplægning og omsætning heraf samt om kontrol hermed (KOM(2003) 797 — C5-0661/2003 — 2003/0310(COD)) | 764 |
| P5_TA(2004)0251Bevarelse og forvaltning af stærkt vandrende fiskebestande i det vestlige og centrale Stillehav ***Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om EF's tiltrædelse af konventionen om bevarelse og forvaltning af stærkt vandrende fiskebestande i det vestlige og centrale Stillehav (KOM(2003) 855 — C5-0127/2004 — 2003/0332(AVC)) | 765 |
| P5_TA(2004)0252Genressourcer i landbruget *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om et EU-program for bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af genressourcer i landbruget (KOM(2003) 817 — C5-0025/2004 — 2003/0321(CNS)) | 766 |
| P5_TA(2004)0253Fiskeriaftale EF/Republikken Guinea-Bissau *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om indgåelse af aftalen i form af brevveksling om midlertidig anvendelse af ændringerne til protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og regeringen for Republikken Guinea-Bissau om fiskeri ud for Guinea-Bissaus kyst, for perioden 16. juni 2001 — 15. juni 2006 og Rådets afgørelse af 26. februar 2001 om fastsættelse af de nærmere regler for tildeling af støtte til Guinea-Bissau på fiskeriområdet (KOM(2003) 593 — C5-0498/2003 — 2003/0227(CNS)) | 766 |
| P5_TA(2004)0254Fællesskabets strukturforanstaltninger for fiskeriet *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 2792/1999 om de nærmere regler og betingelser for Fællesskabets strukturforanstaltninger for fiskeriet (KOM(2003) 658 — C5-0547/2003 — 2003/0261(CNS)) | 768 |
| P5_TA(2004)0255EF-tilskud til medlemsstaternes programmer for fiskerikontrol *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets beslutning om EF-tilskud til medlemsstaternes programmer for fiskerikontrol (KOM(2003) 706 — C5-0602/2003 — 2003/0281(CNS)) | 771 |
| P5_TA(2004)0256EF-observatørordning for fiskerfartøjer i det NAFO-regulerede område *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 3069/95 om en EF-observatørordning for Fællesskabets fiskerfartøjer, som fisker i det område, som reguleres af Organisationen for Fiskeriet i Det Nordvestlige Atlanterhav (NAFO) (KOM(2003) 611 — C5-0515/2003 — 2003/0237(CNS)) | 775 |
| P5_TA(2004)0257Aftale EF/Republikken Guinea *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om indgåelse af protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og regeringen for Republikken Guinea om fiskeri ud for Guineas kyst, for perioden 1. januar 2004 til 31. december 2008 (KOM(2003) 765 — C5-0024/2004 — 2003/0290(CNS)) | 775 |
| P5_TA(2004)0258Medaljer og møntefterligninger, der ligner euromønter: euroområdet *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om medaljer og møntefterligninger, der ligner euromønter (KOM(2004) 39 — C5-0075/2004 — 2004/0010(CNS)) | 779 |
| P5_TA(2004)0259Medaljer og møntefterligninger, der ligner euromønter: ikke-deltagende medlemsstater *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om udvidelse af anvendelsen af forordning (EF) nr. [...] om medaljer og møntefterligninger, der ligner euromænter, til at omfatte ikke-deltagende medlemsstater (KOM(2004) 39 — C5-0076/2004 — 2004/0011(CNS)) | 779 |
| P5_TA(2004)0260Retfærdige og styrede asylsystemerEuropa-Parlamentets beslutning om Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om vejen til lettere tilgængelige samt mere retfærdige og styrede asylsystemer (KOM(2003) 315 — C5-0373/2003 — 2003/2155(INI)) | 780 |
| P5_TA(2004)0261Sikkerhed forbundet med tredjelandes luftfartøjer ***IIIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Forligsudvalgets fælles udkast til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om sikkerhed forbundet med tredjelandes luftfartøjer, der benytter Fællesskabets lufthavne (PE-CONS 3616/2004 — C5-0062/2004 — 2002/0014(COD)) | 788 |
| P5_TA(2004)0262Ændringsbudget nr. 3/2004Forslag til ændringsbudget nr. 3 til Den Europæiske Unions budget for regnskabsåret 2004 (7682/2004 — C5-0164/2004 — 2004/2021(BUD)) | 789 |
| P5_TA(2004)0263Ændringsbudget nr. 3/2004Europa-Parlamentets beslutning om forslag til ændringsbudget nr. 3 til Den Europæiske Unions budget for regnskabsåret 2004 (7682/2004 — C5-0164/2004 — 2004/2021(BUD)) | 790 |
| P5_TA(2004)0264Bestemmelserne om flersprogethed (ændring af forretningsordenen)Europa-Parlamentets afgørelse om ændringer i forretningsordenen vedrørende forholdsregler i forbindelse med anvendelsen af de generelle bestemmelser om flersprogethed (2003/2227(REG)) | 791 |
| P5_TA(2004)0265Ankomst- og afgangstidspunkter i Fællesskabets lufthavne ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 95/93 om fælles regler for tildeling af ankomst- og afgangstidspunkter i Fællesskabets lufthavne (16305/1/2003 — C5-0094/2004 — 2001/0140(COD)) | 793 |
| P5_TA(2004)0266Schengen informationssystemet (registreringsattester for motorkøretøjer) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af konventionen om gennemførelse af Schengen-aftalen af 14. juni 1985 om gradvis ophævelse af kontrollen ved de fælles grænser med hensyn til adgang til Schengen-informationssystemet for de tjenester i medlemsstaterne, der har ansvaret for udstedelse af registreringsattester for motorkøretøjer (KOM(2003) 510 — C5-0412/2003 — 2003/0198(COD)) | 794 |
| P5_TC1-COD(2003)0198Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 1. april 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 om ændring af konventionen om gennemførelse af Schengen-aftalen af 14. juni 1985 om gradvis ophævelse af kontrollen ved de fælles grænser med hensyn til adgang til Schengen-informationssystemet for de tjenester i medlemsstaterne, der har ansvaret for udstedelse af registreringsattester for motorkøretøjer | 795 |
| P5_TA(2004)0267Fiskeriaftale EF/Grønland *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om indgåelse af protokollen om ændring af den fjerde protokol om betingelserne for det fiskeri, der er fastsat i fiskeriaftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab på den ene side og den danske regering og det grønlandske landsstyre på den anden side (KOM(2003) 609 — C5-0514/2003 — 2003/0236(CNS)) | 798 |
| P5_TA(2004)0268Det Europæiske Råds møde (Bruxelles, den 25.-26. marts 2004)Europa-Parlamentets beslutningsforslag om Det Europæiske Råds møde den 25.-26. marts 2004 | 799 |
| P5_TA(2004)0269Regionale rådgivende råd som led i den fælles fiskeripolitik *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om oprettelse af regionale rådgivende råd som led i den fælles fiskeripolitik (KOM(2003) 607 — C5-0504/2003 — 2003/0238(CNS)) | 806 |
| P5_TA(2004)0270Olympisk borgfredEuropa-Parlamentets beslutningsforslag om olympisk borgfred | 816 |
| P5_TA(2004)0271Situationen i KosovoEuropa-Parlamentets beslutning om situationen i Kosovo | 817 |
| P5_TA(2004)0272Rapport til Verdensbanken om udvindingsindustrierneEuropa-Parlamentets beslutning om rapport til Verdensbanken om udvindingsindustrierne | 819 |
| P5_TA(2004)0273Kroatiens ansøgning om tiltrædelse af EUEuropa-Parlamentets henstilling til Rådet om Kroatiens ansøgning om tiltrædelse af EU (2003/2254(INI)) | 822 |
| P5_TA(2004)0274Tyrkiets fremskridt mod tiltrædelseEuropa-Parlamentets beslutning om den periodiske rapport for 2003 fra Kommissionen om Tyrkiets fremskridt mod tiltrædelse (KOM(2003) 676 — SEK(2003) 1212 — C5-0535/2003 — 2003/2204(INI)) | 826 |
| P5_TA(2004)0275Opførelse af Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) på budgettetEuropa-Parlamentets beslutning om opførelse af Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) på budgettet (2003/2163(INI)) | 833 |
| P5_TA(2004)0276International konference om vedvarende energi (Bonn, juni 2004)Europa-Parlamentets beslutning om den internationale konference om vedvarende energi (Bonn, juni 2004) | 838 |
| P5_TA(2004)0277Døvblindes rettighederEuropa-Parlamentets erklæring om døvblindes rettigheder | 840 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   (Meddelelser)

EUROPA-PARLAMENTET

SESSIONEN 2004-2005

Mandag, den 29. marts 2004

2004/C 103E/1

PROTOKOL

1

AFVIKLING AF MØDET

Genoptagelse af sessionen

Mindeord

Godkendelse af protokollen fra foregående møde

Parlamentets sammensætning

Valgs prøvelse

Udvalgenes sammensætning

Bortfald af et medlems mandat

Modtagne dokumenter

Meddelelse om Kommissionens reaktion på Parlamentets udtalelser og beslutninger

Andragender

Arbejdsplan

Indlæg af et minuts varighed om politisk vigtige sager

Udstedere af værdipapirer optaget til omsætning på et reguleret marked ***I — Markeder for finansielle instrumenter ***II (forhandling)

Beskyttelse af flypassagerers persondata / beskyttelsesniveauet for personoplysninger (forhandling)

Bekæmpelse af svig og beskyttelse af fællesskabernes finansielle interesser (forhandling)

Ligestilling mellem kønnene i udviklingssamarbejdet ***II (forhandling)

Arbejdstagernes eksponering for risici på grund af fysiske agenser (elektromagnetiske felter) ***II (forhandling)

Ligestilling mellem mænd og kvinder ***II (forhandling)

Ligebehandling af kvinder og mænd i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser * (forhandling)

Dagsorden for næste møde

Hævelse af mødet

TILSTEDEVÆRELSESLISTE

24

Tirsdag, den 30. marts 2004

2004/C 103E/2

PROTOKOL

25

AFVIKLING AF MØDET

Åbning af mødet

Bevillingsoverførsler

Tekster til aftaler sendt af Rådet

Aftale om politisk dialog og samarbejde EF/Centralamerika * — Aftale om politisk dialog og samarbejde EF/Det Andinske Fællesskab * (forhandling)

Fødevarehygiejne ***II — Hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer ***II — Fødevarehygiejne og sundhedsmæssige betingelser for produktion og markedsføring af animalske produkter til konsum ***II — Officiel kontrol af animalske produkter til konsum ***II (forhandling)

Beskyttelse af dyr * (forhandling)

Afstemningstid

Godkendelse af kurvelygter til motorkøretøjer *** (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Ophævelse af direktiv 72/462/EØF * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Betalingsbalancer, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer ***I (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net ***II (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Europæisk tvangsfuldbyrdelsesdokument for ubestridte krav ***II (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Organiske opløsningsmidler ***II (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Luftfartsaftaler mellem medlemsstaterne og tredjelande ***II (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Anvendelse af EU's Solidaritetsfond (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Ændringsbudget nr. 5/2004 (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Anmodninger til agenturer (ændring af forretningsordenen) (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Ikke-finansielle kvartalsregnskaber efter institutionelle sektorer ***I (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Midlertidige afgiftsfritagelser eller -lempelser for energiprodukter og elektricitet * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Aftale EF/Schweiz om beskatning af indtægter fra opsparing * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Beskatning af renter og royalties, der betales mellem associerede selskaber i forskellige medlemsstater * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Ret for EU-personalesager * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Statutten for Domstolen * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Domstolens procesreglement: reglerne om sprog * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Procesreglementet for Retten i Første Instans: reglerne om sprog * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Import til Fællesskabet af visse levende hovdyr * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Data vedrørende den kvartårlige offentlige gæld * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Beskyttelse af Marco Pannellas parlamentariske immunitet (afstemning)

Beskyttelse af Martin Schulz' parlamentariske immunitet og privilegier (afstemning)

Beskyttelse af Klaus-Heiner Lehnes parlamentariske immunitet og privilegier (afstemning)

Markeder for finansielle instrumenter ***II (afstemning)

Arbejdstagernes eksponering for risici på grund af fysiske agenser (elektromagnetiske felter) ***II (afstemning)

Ligestilling mellem mænd og kvinder ***II (afstemning)

Ligestilling mellem kønnene i udviklingssamarbejdet ***II (afstemning)

Fødevarehygiejne ***II (afstemning)

Hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer ***II (afstemning)

Fødevarehygiejne og sundhedsmæssige betingelser for produktion og markedsføring af animalske produkter til konsum ***II (afstemning)

Officiel kontrol af animalske produkter til konsum ***II (afstemning)

Udstedere af værdipapirer optaget til omsætning på et reguleret marked ***I (afstemning)

Ligebehandling af kvinder og mænd i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser * (afstemning)

Beskyttelse af dyr * (afstemning)

Bekæmpelse af svig og beskyttelse af fællesskabernes finansielle interesser (afstemning)

Stemmeforklaringer

Stemmerettelser

Godkendelse af protokollen fra foregående møde

Dagsordenen

Fælles initiativ for fred, stabilitet og demokrati i hele Mellemøsten (redegørelser efterfulgt af forhandling)

Situationen i Kosovo (redegørelser efterfulgt af forhandling)

Foderstofhygiejne ***I (forhandling)

Materialer og genstande bestemt til at komme i berøring med fødevarer ***I (forhandling)

Fluorholdige drivhusgasser ***I (forhandling)

Miljø og sundhed (forhandling)

Indgåelse af Århus-konventionen * — Anvendelse af Århus-konventionens bestemmelser på Det Europæiske Fællesskabs institutioner og organer ***I — Adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet ***I (forhandling)

Miljøansvar ***III (forhandling)

Håndtering af affald fra udvindingsindustrien ***I (forhandling)

Dagsorden for næste møde

Hævelse af mødet

TILSTEDEVÆRELSESLISTE

43

BILAG I

45

BILAG II

58

VEDTAGNE TEKSTER

101

P5_TA(2004)0189Godkendelse af kurvelygter til motorkøretøjer ***Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs holdning til udkast til regulativ fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa om ensartede vilkår for godkendelsen af kurvelygter til motorkøretøjer (KOM(2003) 498 — 5925/2004 — C5-0113/2004 — 2003/0188(AVC))

101

P5_TA(2004)0190Ophævelse af direktiv 72/462/EØF *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets direktiv om ophævelse af direktiv 72/462/EØF (KOM(2004) 71 — C5-0110/2004 — 2004/0022(CNS))

101

P5_TA(2004)0191Betalingsbalancestatistik ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om EF-statistikker over betalingsbalancer, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer (KOM(2003) 507 — C5-0402/2003 — 2003/0200(COD))

102

P5_TC1-COD(2003)0200Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 30. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 om EF-statistikker over betalingsbalancer, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer

103

BILAG IDATASTRØMME

108

BILAG IIDEFINITIONER

117

P5_TA(2004)0192Generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2236/95 om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net (5633/1/2004 — C5-0095/2004 — 2001/0226(COD))

129

P5_TA(2004)0193Europæisk tvangsfuldbyrdelsesdokument for ubestridte krav ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indførelse af et europæisk tvangsfuldbyrdelsesdokument for ubestridte krav (16041/1/2003 — C5-0067/2004 — 2002/0090(COD))

130

P5_TA(2004)0194Organiske opløsningsmidler ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om begrænsning af emissioner af flygtige organiske forbindelser fra anvendelse af organiske opløsningsmidler i visse malinger og lakker samt produkter til autoreparationslakering og om ændring af direktiv 1999/13/EF (14780/2/2003 — C5-0019/2004 — 2002/0301(COD))

131

P5_TA(2004)0195Luftfartsaftaler mellem medlemsstaterne og tredjelande ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om forhandling og gennemførelse af luftfartsaftaler mellem medlemsstaterne og tredjelande (13732/1/2003 — C5-0013/2004 — 2003/0044(COD))

131

P5_TC2-COD(2003)0044Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 30. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 om forhandling og gennemførelse af luftfartsaftaler mellem medlemsstaterne og tredjelande

132

P5_TA(2004)0196Anvendelse af EU's SolidaritetsfondEuropa-Parlamentets beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af EU's Solidaritetsfond i overensstemmelse med punkt 3 i den interinstitutionelle aftale af 7. november 2002 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om finansieringen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, som supplerer den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren (KOM(2004) 168 — C5-0134/2004 — 2004/2025(ACI))

137

BILAGEUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

137

P5_TA(2004)0197Ændringsbudget nr. 5/2004Europa-Parlamentets beslutning om forslag til ændringsbudget nr. 5 for regnskabsåret 2004 — sektion III — Kommissionen (7684/2004 — C5-0166/2004 — 2004/2023(BUD)

138

P5_TA(2004)0198Anmodninger til agenturer (ændring af forretningsordenen)Europa-Parlamentets afgørelse om indføjelse af en ny artikel i forretningsordenen om anmodninger til europæiske agenturer (2004/2008(REG))

140

P5_TA(2004)0199Ikke-finansielle kvartalsregnskaber efter institutionelle sektorer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om udarbejdelse af ikke-finansielle kvartalsregnskaber efter institutionelle sektorer (KOM(2003) 789 — C5-0645/2003 — 2003/0296(COD))

141

P5_TC1-COD(2003)0296Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 30. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 om udarbejdelse af ikke-finansielle kvartalsregnskaber efter institutionelle sektorer

141

BilagDataindberetning

146

P5_TA(2004)0200Midlertidige afgiftsfritagelser eller -lempelser for energiprodukter og elektricitet *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/96/EF hvad angår visse medlemsstaters mulighed for at anvende midlertidige afgiftsfritagelser eller -lempelser for energiprodukter og elektricitet (KOM(2004) 42 — C5-0090/2004 — 2004/0016(CNS))

149

P5_TA(2004)0201Aftale EF/Schweiz om beskatning af indtægter fra opsparing *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om fastlæggelse af foranstaltninger svarende til dem, der er fastlagt i Rådets direktiv 2003/48/EF af 3. juni 2003 om beskatning af indtægter fra opsparing i form af rentebetalinger, og det dertil knyttede aftalememorandum (KOM(2004) 75 — C5-0103/2004 — 2004/0027(CNS))

149

P5_TA(2004)0202Beskatning af renter og royalties, der betales mellem associerede selskaber i forskellige medlemsstater *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/49/EF om en fælles ordning for beskatning af renter og royalties, der betales mellem associerede selskaber i forskellige medlemsstater (KOM(2003) 841 — C5-0054/2004 — 2003/0331(CNS))

152

P5_TA(2004)0203Ret for EU-personalesager *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om oprettelse af en ret for EU-personalesager (KOM(2003) 705 — C5-0581/2003 — 2003/0280(CNS))

153

P5_TA(2004)0204Statutten for Domstolen *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om udkast til Rådets afgørelse om ændring af artikel 16 og 17 i protokollen vedrørende statutten for Domstolen (14617/2003 — C5-0579/2003 — 2003/0823(CNS))

155

P5_TA(2004)0205Domstolens procesreglement: reglerne om sprog *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om udkast til Rådets afgørelse om ændring af Domstolens procesreglement vedrørende reglerne om sprog (artikel 29) (15167/2003 — C5-0585/2003 — 2003/0824(CNS))

156

P5_TA(2004)0206Procesreglementet for Retten i Første Instans: reglerne om sprog *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om udkast til Rådets afgørelse om ændring af artikel 35 i procesreglementet for Retten i Første Instans vedrørende sprogproceduren med henblik på den nye kompetencefordeling i direkte søgsmål og Unionens udvidelse (15738/2003 — C5-0625/2003 — 2003/0825(CNS))

157

P5_TA(2004)0207Import til Fællesskabet af visse levende hovdyr *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets direktiv om dyresundhedsbestemmelser for import til Fællesskabet af visse levende hovdyr og om ændring af direktiv 90/426/EØF og 92/65/EØF (KOM(2003) 570 — C5-0483/2003 — 2003/0224(CNS))

157

P5_TA(2004)0208Data vedrørende den kvartårlige offentlige gæld *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om udarbejdelse og indberetning af data vedrørende den kvartårlige offentlige gæld (KOM(2003) 761 — C5-0649/2003 — 2003/0295(CNS))

159

P5_TA(2004)0209Beskyttelse af Marco Pannellas parlamentariske immunitetEuropa-Parlamentets beslutning om anmodning om beskyttelse af Marco Pannellas parlamentariske immunitet (2003/2116(IMM))

160

P5_TA(2004)0210Beskyttelse af Martin Schulz' parlamentariske immunitet og privilegierEuropa-Parlamentets forslag til afgørelse om anmodning om beskyttelse af Martin Schulz' parlamentariske immunitet og privilegier (2004/2016(IMM))

161

P5_TA(2004)0211Beskyttelse af Klaus-Heiner Lehnes parlamentariske immunitet og privilegierEuropa-Parlamentets afgørelse om anmodning om beskyttelse af Klaus-Heiner Lehnes parlamentariske immunitet og privilegier (2004/2015(IMM))

162

P5_TA(2004)0212Markeder for finansielle instrumenter ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om markeder for finansielle instrumenter, om ændring af Rådets direktiv 85/611/EØF, Rådets direktiv 93/6/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF samt om ophævelse af Rådets direktiv 93/22/EØF (13421/3/2003 — C5-0015/2004 — 2002/0269(COD))

163

P5_TC2-COD(2002)0269Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 30. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/.../EF om markeder for finansielle instrumenter, om ændring af Rådets direktiv 85/611/EØF, og 93/6/EØF samt Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF og om ophævelse af Rådets direktiv 93/22/EØF

164

BILAG ILISTE OVER TJENESTEYDELSER OG AKTIVITETER SAMT FINANSIELLE INSTRUMENTER

218

BILAG IIPROFESSIONELLE KUNDER I DETTE DIREKTIVS FORSTAND

220

P5_TA(2004)0213Arbejdstagernes eksponering for risici på grund af fysiske agenser (elektromagnetiske felter) ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes eksponering for risici på grund af fysiske agenser (elektromagnetiske felter) (18. særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EØF) (13599/1/2003 — C5-0016/2004 — 1992/0449C(COD))

222

P5_TC2-COD(1992)0449Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 30. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/.../EF om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes eksponering for risici på grund af fysiske agenser (elektromagnetiske felter) (18. særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EØF)

223

BILAGEKSPONERINGSGRÆNSEVÆRDIER OG AKTIONSVÆRDIER FOR ELEKTROMAGNETISKE FELTER

230

P5_TA(2004)0214Ligestilling mellem mænd og kvinder ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om fastlæggelse af et EF-handlingsprogram med henblik på at fremme organisationer, der er aktive på europæisk plan hvad angår ligestilling mellem mænd og kvinder (16185/1/2003 — C5-0068/2004 — 2003/0109(COD))

234

P5_TC2-COD(2003)0109Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 30. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. .../2004/EF om fastlæggelse af et EF-handlingsprogram med henblik på at fremme organisationer, der er aktive på europæisk plan hvad angår ligestilling mellem mænd og kvinder

234

BILAG

238

P5_TA(2004)0215Ligestilling mellem kønnene i udviklingssamarbejdet ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fremme af ligestilling mellem kønnene i udviklingssamarbejdet (5402/1/2004 — C5-0093/2004 — 2003/0176(COD))

241

P5_TA(2004)0216Fødevarehygiejne ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fødevarehygiejne (10543/2/2002 — C5-0008/2004 — 2000/0178(COD))

241

P5_TC2-COD(2000)0178Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 30. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 om fødevarehygiejne

242

BILAG IPRIMÆRPRODUKTION

254

BILAG IIALMINDELIGE HYGIEJNEBESTEMMELSER FOR ALLE LEDERE AF FØDEVAREVIRKSOMHEDER (UNDTAGEN NÅR BILAG I FINDER ANVENDELSE)

257

P5_TA(2004)0217Hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer (5420/2/2003 — C5-0009/2004 — 2000/0179(COD))

264

P5_TC2-COD(2000)0179Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 30. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 om særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer

264

BILAG IDEFINITIONER

277

BILAG IIBESTEMMELSER VEDRØRENDE EN RÆKKE PRODUKTER AF ANIMALSK OPRINDELSE

280

BILAG IIISÆRLIGE BESTEMMELSER

283

P5_TA(2004)0218Fødevarehygiejne og sundhedsmæssige betingelser for produktion og markedsføring af animalske produkter til konsum ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ophævelse af visse direktiver om levnedsmiddelhygiejne og sundhedsbetingelser for produktion og afsætning af visse animalske produkter til konsum og om ændring af Rådets direktiv 89/662/EØF og 92/118/EØF og Rådets afgørelse 95/408/EF (11584/1/2003 — C5-0010/2004 — 2000/0182(COD))

327

P5_TA(2004)0219Officiel kontrol af animalske produkter til konsum ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om særlige bestemmelser for tilrettelæggelsen af den offentlige kontrol af animalske produkter til konsum (11583/1/2003 — C5-0011/2004 — 2002/0141(COD))

328

P5_TC2-COD(2002)0141Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 30. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 om særlige bestemmelser for tilrettelæggelsen af den offentlige kontrol af animalske produkter til konsum

329

BILAG IFERSK KØD

344

BILAG IILEVENDE TOSKALLEDE BLØDDYR

369

BILAG IIIFISKEVARER

372

BILAG IVRÅ MÆLK OG MEJERIPRODUKTER

374

BILAG VVIRKSOMHEDER, SOM IKKE ER UNDERKASTET KRAVET OM LISTER I ARTIKEL 12, STK. 1

375

BILAG VIKRAV TIL CERTIFIKATER, DER LEDSAGER IMPORT

375

P5_TA(2004)0220Udstedere af værdipapirer optaget til omsætning på et reguleret marked ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om harmonisering af gennemsigtighedskrav til oplysninger om udstedere, hvis værdipapirer er optaget til omsætning på et reguleret marked, og om ændring af direktiv 2001/34/EF (KOM(2003) 138 — C5-0151/2003 — 2003/0045(COD))

376

P5_TC1-COD(2003)0045Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 30. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/.../EF om harmonisering af gennemsigtighedskrav til oplysninger om udstedere, hvis værdipapirer er optaget til omsætning på et reguleret marked, og om ændring af direktiv 2001/34/EF

377

P5_TA(2004)0221Ligebehandling af kvinder og mænd i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets direktiv om gennemførelse af princippet om ligebehandling af kvinder og mænd i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser (KOM(2003) 657 — C5-0654/2003 — 2003/0265(CNS))

405

P5_TA(2004)0222Beskyttelse af dyr *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om beskyttelse af dyr under transport og dermed forbundne aktiviteter og om ændring af direktiv 64/432/EØF og 93/119/EF (KOM(2003) 425 — C5-0438/2003 — 2003/0171(CNS))

412

P5_TA(2004)0223Bekæmpelse af svig og beskyttelse af fællesskabernes finansielle interesserEuropa-Parlamentets beslutning om beskyttelse af fællesskabernes finansielle interesser og bekæmpelse af svig — årsberetning 2002 (KOM(2003) 445 — C5-0593/2003 — 2003/2248(INI))

435

Onsdag, den 31. marts 2004

2004/C 103E/3

PROTOKOL

444

AFVIKLING AF MØDET

Åbning af mødet

Modtagne dokumenter

Meddelelse om Kommissionens reaktion på Parlamentets udtalelser og beslutninger

Det Europæiske Råd/Sikkerhed (redegørelser efterfulgt af forhandling)

Velkomstord

Afstemningstid

Finansielle tjenesteydelser (udvalg) ***I (afstemning)

Sudan (forretningsordenens artikel 104 a) (afstemning)

Ensartede forskrifter for typegodkendelse af forbrændingsmotorer til montering i landbrugs- og skovbrugstraktorer og mobile ikke-vejgående maskiner *** (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Aftale om politisk dialog og samarbejde EF/Centralamerika * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Aftale om politisk dialog og samarbejde EF/Det Andinske Fællesskab * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Garantifond for aktioner i forhold til tredjeland * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

EU's nye naboskabspolitik for det bredere Europa * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Makrofinansiel bistand til Albanien * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

EU's udviklingspolitik (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Miljøansvar ***III (afstemning)

Foderstofhygiejne ***I (afstemning)

Materialer og genstande bestemt til at komme i berøring med fødevarer ***I (afstemning)

Udviklingssamarbejde med Sydafrika ***I (afstemning)

Fluorholdige drivhusgasser ***I (afstemning)

Anvendelse af Århus-konventionens bestemmelser på Det Europæiske Fællesskabs institutioner og organer ***I (afstemning)

Adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet ***I (afstemning)

Håndtering af affald fra udvindingsindustrien ***I (afstemning)

Indgåelse af Århus-konventionen * (afstemning)

Det europæiske program for satellitbaseret radionavigation * (afstemning)

Europæisk bevissikringskendelse * (afstemning)

Udsendelse af tredjelandsstatsborgere * (afstemning)

Europæisk Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse * (afstemning)

Beskyttelse af flypassagerers persondata (afstemning)

Miljø og sundhed (afstemning)

Stemmerettelser

Stemmeforklaringer

Erklæring af formanden

Godkendelse af protokollen fra foregående møde

Kroatiens ansøgning om tiltrædelse af EU (forhandling)

De grundlæggende rettigheder i EU (2003) (forhandling)

Rapport til Verdensbanken om udvindingsindustrierne (redegørelser efterfulgt af forhandling)

International trafik med organer (redegørelser efterfulgt af forhandling)

Meddelelse af Rådets fælles holdninger

Dagsorden

Fiskeriaftale EF/Grønland * (forhandling)

Oplysninger om passagerer * (forhandling)

Schengen informationssystemet (registreringsattester for motorkøretøjer) ***I (forhandling)

Retfærdige og styrede asylsystemer (forhandling)

Opførelse af Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) på budgettet (forhandling)

Sikkerhed forbundet med tredjelandes luftfartøjer ***III (forhandling)

Ankomst- og afgangstidspunkter i Fællesskabets lufthavne ***II (forhandling)

Dagsorden for næste møde

Hævelse af mødet

TILSTEDEVÆRELSESLISTE

461

BILAG I

463

BILAG II

483

VEDTAGNE TEKSTER

527

P5_TA(2004)0224Finansielle tjenesteydelser (udvalg) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiver 73/239/EØF, 85/611/EØF, 91/675/EØF, 93/6/EØF og 94/19/EF og af Europa-Parlamentets og Rådets direktiver 2000/12/EF, 2002/83/EF og 2002/87/EF med henblik på oprettelse af en ny organisationsstruktur for udvalg inden for finansielle tjenesteydelser (KOM(2003) 659 — C5-0520/2003 — 2003/0263(COD))

527

P5_TC1-COD(2003)0263Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 31. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/.../EF om ændring af Rådets direktiv 73/239/EØF, 85/611/EØF, 91/675/EØF, 92/49/EØF og 93/6/EØF og af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/19/EF, 98/78/EF, 2000/12/EF, 2001/34/EF, 2002/83/EF og 2002/87/EF med henblik på oprettelse af en ny organisationsstruktur for udvalg inden for finansielle tjenesteydelser

527

P5_TA(2004)0225SudanEuropa-Parlamentets beslutning om Sudan

538

P5_TA(2004)0226Typegodkendelse af forbrændingsmotorer ***Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs holdning til udkast til regulativ fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa om ensartede vilkår for typegodkendelse af forbrændingsmotorer til montering i landbrugs- og skovbrugstraktorer og mobile ikke-vejgående maskiner, for så vidt angår måling af nettoeffekt, nettodrejningsmoment og specifikt brændstofforbrug (KOM(2003) 414 — 5924/2004 — C5-0151/2004 — 2003/0155(AVC))

542

P5_TA(2004)0227Aftale om politisk dialog og samarbejde EF/Centralamerika*Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af en aftale om politisk dialog og samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua og Panama på den anden side (KOM(2003) 677 — C5-0658/2003 — 2003/0266(CNS))

542

P5_TA(2004)0228Aftale om politisk dialog og samarbejde EF/Det Andinske Fællesskab *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af en aftale om politisk dialog og samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Andinske Fællesskab og dets medlemslande Republikken Bolivia, Republikken Colombia, Republikken Ecuador, Republikken Peru og Den Bolivariske Republik Venezuela på den anden side (KOM(2003) 695 — C5-0657/2003 — 2003/0268(CNS))

543

P5_TA(2004)0229Garantifond for aktioner i forhold til tredjeland *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 2728/94 om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold til tredjeland (KOM(2003) 604 — C5-0502/2003 — 2003/0233(CNS))

544

P5_TA(2004)0230EU's nye naboskabspolitik for det bredere Europa *Forslag til Rådets afgørelse om ændring af afgørelse 2000/24/EF for at tage højde for udvidelsen af Den Europæiske Union og EU's nye naboskabspolitik for det bredere Europa (KOM(2003) 603 — C5-0501/2003 — 2003/0232(CNS))

546

P5_TA(2004)0231Makrofinansiel bistand til Albanien *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om makrofinansiel bistand til Albanien og om ophævelse af afgørelse 1999/282/EF (KOM(2003) 834 — C5-0048/2004 — 2003/0330(CNS))

548

P5_TA(2004)0232EU's udviklingspolitikEuropa-Parlamentets beslutning om nye styreformer for EU's udviklingspolitik (2003/2164(INI))

550

P5_TA(2004)0233Miljøansvar ***IIIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Forligsudvalgets fælles udkast til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om miljøansvar for så vidt angår forebyggelse og afhjælpning af miljøskader (PE-CONS 3622/2004 — C5-0079/2004 — 2002/0021(COD))

554

P5_TA(2004)0234Foderstofhygiejne ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om krav til foderstofhygiejne (KOM(2003) 180 — C5-0175/2003 — 2003/0071(COD))

555

P5_TC1-COD(2003)0071Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 31. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 om krav til foderstofhygiejne

556

BILAG I

571

BILAG II

573

BILAG III

576

BILAG IV

578

BILAG V

579

P5_TA(2004)0235Materialer og genstande bestemt til at komme i berøring med fødevarer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om materialer og genstande bestemt til at komme i berøring med fødevarer (KOM(2003) 689 — C5-0549/2003 — 2003/0272(COD))

579

P5_TC1-COD(2003)0272Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 31. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 om materialer og genstande bestemt til at komme i berøring med fødevarer

580

BILAG I

594

BILAG II

594

BILAG III

595

P5_TA(2004)0236Udviklingssamarbejde med Sydafrika ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1726/2000 om udviklingssamarbejde med Sydafrika (KOM(2003) 627 — C5-0495/2003 — 2003/0245(COD))

596

P5_TC1-COD(2003)0245Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 31. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 om ændring af forordning (EF) nr. 1726/2000 om udviklingssamarbejde med Sydafrika

596

P5_TA(2004)0237Fluorholdige drivhusgasser ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om visse fluorholdige drivhusgasser (KOM(2003) 492 — C5-0397/2003 — 2003/0189(COD))

600

P5_TC1-COD(2003)0189Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 31. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 om visse fluorholdige drivhusgasser

600

BILAG I

611

BILAG II

611

P5_TA(2004)0238Anvendelse af Århus-konventionens bestemmelser på Det Europæiske Fællesskabs institutioner og organer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om anvendelse af Århus-konventionens bestemmelser om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet på Det Europæiske Fællesskabs institutioner og organer (KOM(2003) 622 — C5-0505/2003 — 2003/0242(COD))

612

P5_TC1-COD(2003)0242Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 31. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 om anvendelse af Århus-konventionens bestemmelser om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet på Det Europæiske Fællesskabs institutioner og organer

613

P5_TA(2004)0239Adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (KOM(2003) 624 — C5-0513/2003 — 2003/0246(COD))

626

P5_TC1-COD(2003)0246Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 31. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/.../EF om adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet

626

P5_TA(2004)0240Håndtering af affald fra udvindingsindustrien ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om håndtering af affald fra udvindingsindustrien (KOM(2003) 319 — C5-0256/2003 — 2003/0107(COD))

633

P5_TC1-COD(2003)0107Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 31. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/.../EF om håndtering af affald fra udvindingsindustrien

634

BILAG IPLAN FOR FOREBYGGELSE AF STØRRE UHELD OG OPLYSNINGER, DER SKAL MEDDELES TIL DEN BERØRTE OFFENTLIGHED

653

BILAG IISPECIFICERING AF AFFALD

655

BILAG IIIKRITERIER FOR KLASSIFICERING AF AFFALDSANLÆG

655

P5_TA(2004)0241Indgåelse af Århus-konventionen *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (KOM(2003) 625 — C5-0526/2003 — 2003/0249(CNS))

656

P5_TA(2004)0242Det europæiske program for satellitbaseret radionavigation *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om forvaltningsstrukturerne for det europæiske program for satellitbaseret radionavigation (KOM(2003) 471 — C5-0391/2003 — 2003/0177(CNS))

657

P5_TA(2004)0243Europæisk bevissikringskendelse *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets rammeafgørelse om en europæisk bevissikringskendelse til fremskaffelse af genstande, dokumenter og data til brug i straffesager (KOM(2003) 688 — C5-0609/2003 — 2003/0270(CNS))

659

P5_TA(2004)0244Europæisk center for udvikling af erhvervsuddannelse *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EØF) nr. 337/75 om oprettelse af et europæisk center for udvikling af erhvervsuddannelse (KOM(2003) 854 — C5-0080/2004 — 2003/0334(CNS))

663

P5_TA(2004)0245Beskyttelsesniveauet for personoplysningerEuropa-Parlamentets beslutning om udkastet til Kommissionens beslutning om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet for personoplysninger i fortegnelsen over reservationsnumre (PNR), der videregives til told- og grænsekontrolmyndighederne i USA (2004/2011(INI))

665

P5_TA(2004)0246Miljø og sundhedEuropa-Parlamentets beslutning om en europæisk strategi for miljø og sundhed (KOM(2003) 338 — C5-0551/2003 — 2003/2222(INI))

670

Torsdag, den 1. april 2004

2004/C 103E/4

PROTOKOL

675

AFVIKLING AF MØDET

Åbning af mødet

Modtagne dokumenter

Tyrkiets fremskridt mod tiltrædelse (forhandling)

Afstemningstid

Godkendelse af Kommissionen i dens nye sammensætning (afstemning)

Ændringsbudget nr. 4/2004 (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Punktafgifter/Punktafgiftspligtige varer ***I (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Bevarelse og forvaltning af stærkt vandrende fiskebestande i det vestlige og centrale Stillehav *** (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Genressourcer i landbruget * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Fiskeriaftale EF/Republikken Guinea-Bissau * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Fællesskabets strukturforanstaltninger for fiskeriet * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

EF-tilskud til medlemsstaternes programmer for fiskerikontrol * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

EF-observatørordning for fiskerfartøjer i det NAFO-regulerede område * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Aftale EF/Republikken Guinea * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Medaljer og møntefterligninger, der ligner euromønter: euroområdet/Medaljer og møntefterligninger, der ligner euromønter: ikke-deltagende medlemsstater * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Retfærdige og styrede asylsystemer (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Sikkerhed forbundet med tredjelandes luftfartøjer ***III (afstemning)

Ændringsbudget nr. 3/2004 (afstemning)

Bestemmelserne om flersprogethed (ændring af forretningsordenen) (afstemning)

Ankomst- og afgangstidspunkter i Fællesskabets lufthavne ***II (afstemning)

Schengen informationssystemet (registreringsattester for motorkøretøjer) ***I (afstemning)

Fiskeriaftale EF/Grønland * (afstemning)

Det Europæiske Råd/Sikkerhed i Europa (afstemning)

Oplysninger om passagerer * (afstemning)

Bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet * (afstemning)

Regionale rådgivende råd som led i den fælles fiskeripolitik * (afstemning)

Olympisk borgfred (afstemning)

Situationen i Kosovo (afstemning)

Udvindingsindustrierne (afstemning)

De grundlæggende rettigheder i EU (2003) (afstemning)

Kroatiens ansøgning om tiltrædelse af EU (afstemning)

Tyrkiets fremskridt mod tiltrædelse (afstemning)

Opførelse af Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) på budgettet (afstemning)

Stemmeforklaringer

Stemmerettelser

Godkendelse af protokollen fra foregående møde

Kvantitativ og kvalitativ forebyggelse og genanvendelse (forhandling)

International konference om vedvarende energi (Bonn, juni 2004) (redegørelse efterfulgt af forhandling)

Afstemningstid

International konference om vedvarende energi (Bonn, juni 2004) (afstemning)

Bevillingsoverførsler

Udvalgenes og delegationernes sammensætning

Parlamentets sammensætning

Skriftlige erklæringer (forretningsordenens artikel 51)

Afgørelser vedrørende forskellige dokumenter

Døvblindes rettigheder (skriftlig erklæring)

Fremsendelse af beslutninger vedtaget under dette møde

Tid og sted for næste møde

Afbrydelse af sessionen

TILSTEDEVÆRELSESLISTE

695

BILAG I

696

BILAG II

713

VEDTAGNE TEKSTER

762

P5_TA(2004)0247Godkendelse af Kommissionen i dens nye sammensætningEuropa-Parlamentets afgørelse om godkendelse af Kommissionen i dens nye sammensætning

762

P5_TA(2004)0248Ændringsbudget nr. 4/2004Europa-Parlamentets beslutning om forslag til ændringsbudget nr. 4 til Den Europæiske Unions budget for regnskabsåret 2004 (7683/2004 — C5-0165/2004 — 2004/2022(BUD))

762

BILAG I

763

P5_TA(2004)0249Punktafgifter ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om administrativt samarbejde på punktafgiftsområdet (KOM(2003) 797 — C5-0660/2003 — 2003/0309(COD))

764

P5_TA(2004)0250Punktafgiftspligtige varer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 77/799/EØF om gensidig bistand mellem medlemsstaternes kompetente myndigheder inden for området direkte skatter, visse punktafgifter og afgifter på forsikringspræmier og Rådets direktiv 92/12/EØF om den generelle ordning for punktafgiftspligtige varer, om oplægning og omsætning heraf samt om kontrol hermed (KOM(2003) 797 — C5-0661/2003 — 2003/0310(COD))

764

P5_TA(2004)0251Bevarelse og forvaltning af stærkt vandrende fiskebestande i det vestlige og centrale Stillehav ***Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om EF's tiltrædelse af konventionen om bevarelse og forvaltning af stærkt vandrende fiskebestande i det vestlige og centrale Stillehav (KOM(2003) 855 — C5-0127/2004 — 2003/0332(AVC))

765

P5_TA(2004)0252Genressourcer i landbruget *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om et EU-program for bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af genressourcer i landbruget (KOM(2003) 817 — C5-0025/2004 — 2003/0321(CNS))

766

P5_TA(2004)0253Fiskeriaftale EF/Republikken Guinea-Bissau *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om indgåelse af aftalen i form af brevveksling om midlertidig anvendelse af ændringerne til protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og regeringen for Republikken Guinea-Bissau om fiskeri ud for Guinea-Bissaus kyst, for perioden 16. juni 2001 — 15. juni 2006 og Rådets afgørelse af 26. februar 2001 om fastsættelse af de nærmere regler for tildeling af støtte til Guinea-Bissau på fiskeriområdet (KOM(2003) 593 — C5-0498/2003 — 2003/0227(CNS))

766

P5_TA(2004)0254Fællesskabets strukturforanstaltninger for fiskeriet *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 2792/1999 om de nærmere regler og betingelser for Fællesskabets strukturforanstaltninger for fiskeriet (KOM(2003) 658 — C5-0547/2003 — 2003/0261(CNS))

768

P5_TA(2004)0255EF-tilskud til medlemsstaternes programmer for fiskerikontrol *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets beslutning om EF-tilskud til medlemsstaternes programmer for fiskerikontrol (KOM(2003) 706 — C5-0602/2003 — 2003/0281(CNS))

771

P5_TA(2004)0256EF-observatørordning for fiskerfartøjer i det NAFO-regulerede område *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 3069/95 om en EF-observatørordning for Fællesskabets fiskerfartøjer, som fisker i det område, som reguleres af Organisationen for Fiskeriet i Det Nordvestlige Atlanterhav (NAFO) (KOM(2003) 611 — C5-0515/2003 — 2003/0237(CNS))

775

P5_TA(2004)0257Aftale EF/Republikken Guinea *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om indgåelse af protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og regeringen for Republikken Guinea om fiskeri ud for Guineas kyst, for perioden 1. januar 2004 til 31. december 2008 (KOM(2003) 765 — C5-0024/2004 — 2003/0290(CNS))

775

P5_TA(2004)0258Medaljer og møntefterligninger, der ligner euromønter: euroområdet *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om medaljer og møntefterligninger, der ligner euromønter (KOM(2004) 39 — C5-0075/2004 — 2004/0010(CNS))

779

P5_TA(2004)0259Medaljer og møntefterligninger, der ligner euromønter: ikke-deltagende medlemsstater *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om udvidelse af anvendelsen af forordning (EF) nr. [...] om medaljer og møntefterligninger, der ligner euromænter, til at omfatte ikke-deltagende medlemsstater (KOM(2004) 39 — C5-0076/2004 — 2004/0011(CNS))

779

P5_TA(2004)0260Retfærdige og styrede asylsystemerEuropa-Parlamentets beslutning om Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om vejen til lettere tilgængelige samt mere retfærdige og styrede asylsystemer (KOM(2003) 315 — C5-0373/2003 — 2003/2155(INI))

780

P5_TA(2004)0261Sikkerhed forbundet med tredjelandes luftfartøjer ***IIIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Forligsudvalgets fælles udkast til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om sikkerhed forbundet med tredjelandes luftfartøjer, der benytter Fællesskabets lufthavne (PE-CONS 3616/2004 — C5-0062/2004 — 2002/0014(COD))

788

P5_TA(2004)0262Ændringsbudget nr. 3/2004Forslag til ændringsbudget nr. 3 til Den Europæiske Unions budget for regnskabsåret 2004 (7682/2004 — C5-0164/2004 — 2004/2021(BUD))

789

P5_TA(2004)0263Ændringsbudget nr. 3/2004Europa-Parlamentets beslutning om forslag til ændringsbudget nr. 3 til Den Europæiske Unions budget for regnskabsåret 2004 (7682/2004 — C5-0164/2004 — 2004/2021(BUD))

790

P5_TA(2004)0264Bestemmelserne om flersprogethed (ændring af forretningsordenen)Europa-Parlamentets afgørelse om ændringer i forretningsordenen vedrørende forholdsregler i forbindelse med anvendelsen af de generelle bestemmelser om flersprogethed (2003/2227(REG))

791

P5_TA(2004)0265Ankomst- og afgangstidspunkter i Fællesskabets lufthavne ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 95/93 om fælles regler for tildeling af ankomst- og afgangstidspunkter i Fællesskabets lufthavne (16305/1/2003 — C5-0094/2004 — 2001/0140(COD))

793

P5_TA(2004)0266Schengen informationssystemet (registreringsattester for motorkøretøjer) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af konventionen om gennemførelse af Schengen-aftalen af 14. juni 1985 om gradvis ophævelse af kontrollen ved de fælles grænser med hensyn til adgang til Schengen-informationssystemet for de tjenester i medlemsstaterne, der har ansvaret for udstedelse af registreringsattester for motorkøretøjer (KOM(2003) 510 — C5-0412/2003 — 2003/0198(COD))

794

P5_TC1-COD(2003)0198Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 1. april 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 om ændring af konventionen om gennemførelse af Schengen-aftalen af 14. juni 1985 om gradvis ophævelse af kontrollen ved de fælles grænser med hensyn til adgang til Schengen-informationssystemet for de tjenester i medlemsstaterne, der har ansvaret for udstedelse af registreringsattester for motorkøretøjer

795

P5_TA(2004)0267Fiskeriaftale EF/Grønland *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om indgåelse af protokollen om ændring af den fjerde protokol om betingelserne for det fiskeri, der er fastsat i fiskeriaftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab på den ene side og den danske regering og det grønlandske landsstyre på den anden side (KOM(2003) 609 — C5-0514/2003 — 2003/0236(CNS))

798

P5_TA(2004)0268Det Europæiske Råds møde (Bruxelles, den 25.-26. marts 2004)Europa-Parlamentets beslutningsforslag om Det Europæiske Råds møde den 25.-26. marts 2004

799

P5_TA(2004)0269Regionale rådgivende råd som led i den fælles fiskeripolitik *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om oprettelse af regionale rådgivende råd som led i den fælles fiskeripolitik (KOM(2003) 607 — C5-0504/2003 — 2003/0238(CNS))

806

P5_TA(2004)0270Olympisk borgfredEuropa-Parlamentets beslutningsforslag om olympisk borgfred

816

P5_TA(2004)0271Situationen i KosovoEuropa-Parlamentets beslutning om situationen i Kosovo

817

P5_TA(2004)0272Rapport til Verdensbanken om udvindingsindustrierneEuropa-Parlamentets beslutning om rapport til Verdensbanken om udvindingsindustrierne

819

P5_TA(2004)0273Kroatiens ansøgning om tiltrædelse af EUEuropa-Parlamentets henstilling til Rådet om Kroatiens ansøgning om tiltrædelse af EU (2003/2254(INI))

822

P5_TA(2004)0274Tyrkiets fremskridt mod tiltrædelseEuropa-Parlamentets beslutning om den periodiske rapport for 2003 fra Kommissionen om Tyrkiets fremskridt mod tiltrædelse (KOM(2003) 676 — SEK(2003) 1212 — C5-0535/2003 — 2003/2204(INI))

826

P5_TA(2004)0275Opførelse af Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) på budgettetEuropa-Parlamentets beslutning om opførelse af Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) på budgettet (2003/2163(INI))

833

P5_TA(2004)0276International konference om vedvarende energi (Bonn, juni 2004)Europa-Parlamentets beslutning om den internationale konference om vedvarende energi (Bonn, juni 2004)

838

P5_TA(2004)0277Døvblindes rettighederEuropa-Parlamentets erklæring om døvblindes rettigheder

840

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I (Meddelelser)

EUROPA-PARLAMENTET

SESSIONEN 2004-2005

Mandag, den 29. marts 2004

| 29.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 103/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 103/1

---

PROTOKOL

(2004/C 103 E/01)

AFVIKLING AF MØDET

FORSÆDE: Pat COX

formand

1.   Genoptagelse af sessionen

Formanden åbnede mødet kl. 17.05.

2.   Mindeord

Formanden udtalte på Parlamentets vegne mindeord over Prinsesse Juliana, dronning af Holland fra 1948 til 1980, som afgik ved døden den 20. marts 2004.

Parlamentet iagttog et minuts stilhed.

3.   Godkendelse af protokollen fra foregående møde

Protokollen fra det foregående møde godkendtes.

*

- *

Martin Schulz gjorde opmærksom på, at et medlem af Europa-Parlamentet i den tyske presse var kommet med alvorlige beskyldninger mod 200 medlemmer, som skulle have gjort sig skyldige i uregelmæssigheder i forbindelse med dagpenge og tilstedeværelseslister. Dette medlem skulle have konstateret 7 200 tilfælde. Martin Schulz anmodede formanden om at indhente oplysninger om disse tilfælde hos medlemmet, at få dem undersøgt hos de kompetente myndigheder samt sikre at sagen blev fulgt op (formanden påtog sig dette).

Mary Elizabeth Banotti, kvæstor, gjorde opmærksom på, at Kvæstorkollegiet omgående ville behandle sagen.

4.   Parlamentets sammensætning

Christos Folias var udnævnt til minister i den græske regering.

I overensstemmelse med forretningsordenens artikel 8, stk. 4, ophørte hans mandat således den 10. marts 2004.

De kompetente græske myndigheder havde meddelt, at Meropi Kaldi var blevet medlem af Europa-Parlamentet i stedet for Christos Folias med virkning fra den 24. marts 2004.

Formanden henviste til bestemmelserne i forretningsordenens artikel 7, stk. 5.

*

- *

De kompetente lettiske myndigheder havde meddelt, at Juris Dobelis' og Aldis Kuskis' mandater som observatører udløb den 18. marts 2004, og at Rihards Piks' mandat udløb den 24. marts 2004.

De havde ligeledes meddelt, at Silva Golde var udnævnt til observatør i stedet for Rihards Piks med virkning fra den 24. marts 2004 og Inese Slesere i stedet for Aldis Kuskis med virkning fra den 25. marts 2004.

5.   Valgs prøvelse

Efter anmodning fra JURI erklærede Parlamentet Marie-Françoise Duthus mandat for gyldigt.

6.   Udvalgenes sammensætning

Efter anmodning fra PPE-DE-Gruppen godkendte Parlamentet følgende udnævnelser:

| — | BUDG: José Javier Pomés Ruiz i stedet for María Esther Herranz García |
| --- | --- |

—

BUDG: José Javier Pomés Ruiz i stedet for María Esther Herranz García

| — | RETT: María Esther Herranz García i stedet for José Javier Pomés Ruiz |
| --- | --- |

—

RETT: María Esther Herranz García i stedet for José Javier Pomés Ruiz

| — | AGRI: Meropi Kaldi i stedet for Christos Folias |
| --- | --- |

—

AGRI: Meropi Kaldi i stedet for Christos Folias

| — | Det Midlertidige Udvalg om Skærpelse af Sikkerheden til søs: Salvador Garriga Polledo i stedet for Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya |
| --- | --- |

—

Det Midlertidige Udvalg om Skærpelse af Sikkerheden til søs: Salvador Garriga Polledo i stedet for Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya

| — | Silva Golde (punkt 4) var udnævnt til observatør i AFET i stedet for Rihards Piks; |
| --- | --- |

—

Silva Golde (punkt 4) var udnævnt til observatør i AFET i stedet for Rihards Piks;

| — | Inese Slesere (punkt 4) var udnævnt til observatør i ENVI i stedet for Aldis Kuskis. |
| --- | --- |

—

Inese Slesere (punkt 4) var udnævnt til observatør i ENVI i stedet for Aldis Kuskis.

7.   Bortfald af et medlems mandat

Under henvisning til sin meddelelse af 12. januar 2004 vedrørende en skrivelse fra den franske udenrigsminister, bilagt et dossier om bortfald af Michel Raymonds mandat (punkt 4 i Protokollen af 12.01.2004), samt til henvisningen af spørgsmålet til JURI afgav formanden følgende meddelelse:

»Jeg er den 17. marts af formanden for Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked blevet orienteret om, at et flertal i udvalget, efter at have behandlet spørgsmålet på møderne den 27. januar, den 19. februar, den 8. marts og den 17. marts, er af den opfattelse, at Parlamentet ikke bør tage bortfaldet af Michel Raymonds mandat i betragtning, før det franske Conseil d'Etat, hvortil Michel Raymond den 26. januar 2004 har rettet en appel, har truffet afgørelse om den franske regerings dekret af 25. november 2003. Det er min agt at følge Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Markeds henstilling.«

Pervenche Berès tog ordet om denne meddelelse.

8.   Modtagne dokumenter

Formanden havde modtaget:

| 1) | fra Rådet og Kommissionen







  — | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om typegodkendelse af motorkøretøjer med hensyn til genbrugelighed, genvindelighed og nyttiggørelsesmuligheder og om ændring af Rådets direktiv 70/156/EØF (KOM(2004) 162 — C5-0126/2004 — 2004/0053(COD))






  henvist til: | korr.udv.: ENVI |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: RETT |
| retsgrundlag: | Artikel 95 i EF-traktaten |

1)

fra Rådet og Kommissionen

—

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om typegodkendelse af motorkøretøjer med hensyn til genbrugelighed, genvindelighed og nyttiggørelsesmuligheder og om ændring af Rådets direktiv 70/156/EØF (KOM(2004) 162 — C5-0126/2004 — 2004/0053(COD))

henvist til:

korr.udv.: ENVI

rådg.udv.: RETT

retsgrundlag:

Artikel 95 i EF-traktaten

| — | Forslag til Rådets afgørelse om EF's tiltrædelse af konventionen om bevarelse og forvaltning af stærkt vandrende fiskebestande i det vestlige og centrale Stillehav (6132/1/04 — C5-0127/2004 — 2003/0332(AVC))






  henvist til: | korr.udv.: PECH |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: BUDG, ENVI |
| retsgrundlag: | Artikel 37, artikel 300, stk. 2, afsnit 1 og artikel 300, stk. 3, afsnit 2 i EF-traktaten |

—

Forslag til Rådets afgørelse om EF's tiltrædelse af konventionen om bevarelse og forvaltning af stærkt vandrende fiskebestande i det vestlige og centrale Stillehav (6132/1/04 — C5-0127/2004 — 2003/0332(AVC))

henvist til:

korr.udv.: PECH

rådg.udv.: BUDG, ENVI

retsgrundlag:

Artikel 37, artikel 300, stk. 2, afsnit 1 og artikel 300, stk. 3, afsnit 2 i EF-traktaten

| — | Forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2001/113/EF om marmelade og frugtgelé samt kastanjecreme bestemt til konsum (KOM(2004) 151 — C5-0128/2004 — 2004/0052(CNS))






  henvist til: | korr.udv.: ENVI |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: AGRI |
| retsgrundlag: | Artikel 37 i EF-traktaten |

—

Forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2001/113/EF om marmelade og frugtgelé samt kastanjecreme bestemt til konsum (KOM(2004) 151 — C5-0128/2004 — 2004/0052(CNS))

henvist til:

korr.udv.: ENVI

rådg.udv.: AGRI

retsgrundlag:

Artikel 37 i EF-traktaten

| — | Forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1452/2001, (EF) nr. 1453/2001 og (EF) nr. 1454/2001 for så vidt angår betingelserne for genudførsel og videreforsendelse af produkter, der er omfattet af den særlige forsyningsordning (KOM(2004) 155 — C5-0129/2004 — 2004/0051(CNS))






  henvist til: | korr.udv.: AGRI |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: ITRE, RETT |
| retsgrundlag: | Artikel 36, artikel 37, stk. 2 og artikel 299, stk. 2, i EF-traktaten |

—

Forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1452/2001, (EF) nr. 1453/2001 og (EF) nr. 1454/2001 for så vidt angår betingelserne for genudførsel og videreforsendelse af produkter, der er omfattet af den særlige forsyningsordning (KOM(2004) 155 — C5-0129/2004 — 2004/0051(CNS))

henvist til:

korr.udv.: AGRI

rådg.udv.: ITRE, RETT

retsgrundlag:

Artikel 36, artikel 37, stk. 2 og artikel 299, stk. 2, i EF-traktaten

| — | Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om ændring af Rådets afgørelse 2000/821/EF af 20. december 2000 om iværksættelse af et program til fremme af udvikling, distribution og markedsføring af europæiske audiovisuelle produktioner (Media Plus — Udvikling, distribution og markedsføring) (KOM(2004) 175 — C5-0130/2004 — 2003/0067(COD))






  henvist til: | korr.udv.: CULT |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: BUDG, JURI, ITRE |
| retsgrundlag: | Artikel 157, stk. 3, i EF-traktaten |

—

Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om ændring af Rådets afgørelse 2000/821/EF af 20. december 2000 om iværksættelse af et program til fremme af udvikling, distribution og markedsføring af europæiske audiovisuelle produktioner (Media Plus — Udvikling, distribution og markedsføring) (KOM(2004) 175 — C5-0130/2004 — 2003/0067(COD))

henvist til:

korr.udv.: CULT

rådg.udv.: BUDG, JURI, ITRE

retsgrundlag:

Artikel 157, stk. 3, i EF-traktaten

| — | Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 163/2001/EF af 19. januar 2001 om iværksættelse af et uddannelsesprogram for branchefolk inden for den europæiske audiovisuelle programindustri (Media-uddannelse) (2001-2005) (KOM(2004) 176 — C5-0131/2004 — 2003/0064(COD))






  henvist til: | korr.udv.: CULT |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: BUDG, JURI, ITRE, EMPL |
| retsgrundlag: | Artikel 150 i EF-traktaten |

—

Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 163/2001/EF af 19. januar 2001 om iværksættelse af et uddannelsesprogram for branchefolk inden for den europæiske audiovisuelle programindustri (Media-uddannelse) (2001-2005) (KOM(2004) 176 — C5-0131/2004 — 2003/0064(COD))

henvist til:

korr.udv.: CULT

rådg.udv.: BUDG, JURI, ITRE, EMPL

retsgrundlag:

Artikel 150 i EF-traktaten

| — | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om et flerårigt EF-program til fremme af en sikrere brug af internettet og nye onlineteknologier (KOM(2004) 091 — C5-0132/2004 — 2004/0023(COD))






  henvist til: | korr.udv.: LIBE |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv. BUDG, JURI, ITRE, CULT, FEMM |
| retsgrundlag: | Artikel 153, stk. 2, i EF-traktaten |

—

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om et flerårigt EF-program til fremme af en sikrere brug af internettet og nye onlineteknologier (KOM(2004) 091 — C5-0132/2004 — 2004/0023(COD))

henvist til:

korr.udv.: LIBE

rådg.udv. BUDG, JURI, ITRE, CULT, FEMM

retsgrundlag:

Artikel 153, stk. 2, i EF-traktaten

| — | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling om filmarv og konkurrenceevnen for relaterede industrielle aktiviteter (KOM(2004) 171 — C5-0133/2004 — 2004/0066(COD))






  henvist til: | korr.udv.: CULT |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: ECON, JURI, ITRE |
| retsgrundlag: | Artikel 157, stk. 3, i EF-traktaten |

—

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling om filmarv og konkurrenceevnen for relaterede industrielle aktiviteter (KOM(2004) 171 — C5-0133/2004 — 2004/0066(COD))

henvist til:

korr.udv.: CULT

rådg.udv.: ECON, JURI, ITRE

retsgrundlag:

Artikel 157, stk. 3, i EF-traktaten

| — | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af EU's Solidaritetsfond i henhold til punkt 3 i den interinstitutionelle aftale af 7. november 2002 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om finansieringen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, som supplerer den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren (KOM(2004) 168 — C5-0134/2004 — 2004/2025(ACI))






  henvist til: | korr.udv.: BUDG |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: RETT |

—

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af EU's Solidaritetsfond i henhold til punkt 3 i den interinstitutionelle aftale af 7. november 2002 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om finansieringen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, som supplerer den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren (KOM(2004) 168 — C5-0134/2004 — 2004/2025(ACI))

henvist til:

korr.udv.: BUDG

rådg.udv.: RETT

| — | Rådets henstilling af 9. marts 2004 om meddelelse af decharge til direktøren for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse for gennemførelsen af centrets budget for regnskabsåret 2002 (6191/2004 — C5-0136/2004 — 2003/2240(DEC))






  henvist til: | korr.udv.: CONT |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: EMPL |

—

Rådets henstilling af 9. marts 2004 om meddelelse af decharge til direktøren for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse for gennemførelsen af centrets budget for regnskabsåret 2002 (6191/2004 — C5-0136/2004 — 2003/2240(DEC))

henvist til:

korr.udv.: CONT

rådg.udv.: EMPL

| — | Rådets henstilling af 9. marts 2004 om meddelelse af decharge til direktøren for Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene for gennemførelsen af instituttets budget for regnskabsåret 2002 (6189/2004 — C5-0137/2004 — 2003/2241(DEC))






  henvist til: | korr.udv.: CONT |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: EMPL |

—

Rådets henstilling af 9. marts 2004 om meddelelse af decharge til direktøren for Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene for gennemførelsen af instituttets budget for regnskabsåret 2002 (6189/2004 — C5-0137/2004 — 2003/2241(DEC))

henvist til:

korr.udv.: CONT

rådg.udv.: EMPL

| — | Rådets henstilling af 9. marts 2004 om meddelelse af decharge til direktøren for Det Europæiske Observatorium for Racisme og Fremmedhad for gennemførelsen af observatoriets budget for regnskabsåret 2002 (6192/2004 — C5-0138/2004 — 2003/2243(DEC))






  henvist til: | korr.udv.: CONT |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: LIBE |

—

Rådets henstilling af 9. marts 2004 om meddelelse af decharge til direktøren for Det Europæiske Observatorium for Racisme og Fremmedhad for gennemførelsen af observatoriets budget for regnskabsåret 2002 (6192/2004 — C5-0138/2004 — 2003/2243(DEC))

henvist til:

korr.udv.: CONT

rådg.udv.: LIBE

| — | Rådets henstilling af 9. marts 2004 om meddelelse af decharge til direktøren for Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug for gennemførelsen af centrets budget for regnskabsåret 2002 (6194/2004 — C5-0139/2004 — 2003/2244(DEC))






  henvist til: | korr.udv.: CONT |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: LIBE |

—

Rådets henstilling af 9. marts 2004 om meddelelse af decharge til direktøren for Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug for gennemførelsen af centrets budget for regnskabsåret 2002 (6194/2004 — C5-0139/2004 — 2003/2244(DEC))

henvist til:

korr.udv.: CONT

rådg.udv.: LIBE

| — | Rådets henstilling af 9. marts 2004 om meddelelse af decharge til den administrerende direktør for Det Europæiske Miljøagentur for gennemførelsen af agenturets budget for regnskabsåret 2002 (6188/2004 — C5-0140/2004 — 2003/2245(DEC))






  henvist til: | korr.udv.: CONT |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: ENVI |

—

Rådets henstilling af 9. marts 2004 om meddelelse af decharge til den administrerende direktør for Det Europæiske Miljøagentur for gennemførelsen af agenturets budget for regnskabsåret 2002 (6188/2004 — C5-0140/2004 — 2003/2245(DEC))

henvist til:

korr.udv.: CONT

rådg.udv.: ENVI

| — | Rådets henstilling af 9. marts 2004 om meddelelse af decharge til direktøren for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur for gennemførelsen af agenturets budget for regnskabsåret 2002 (6195/2004 — C5-0141/2004 — 2003/2246(DEC))






  henvist til: | korr.udv.: CONT |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: EMPL |

—

Rådets henstilling af 9. marts 2004 om meddelelse af decharge til direktøren for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur for gennemførelsen af agenturets budget for regnskabsåret 2002 (6195/2004 — C5-0141/2004 — 2003/2246(DEC))

henvist til:

korr.udv.: CONT

rådg.udv.: EMPL

| — | Rådets henstilling af 9. marts 2004 om meddelelse af decharge til direktøren for Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer for gennemførelsen af centrets budget for regnskabsåret 2002 (6193/2004 — C5-0142/2004 — 2003/2247(DEC))






  henvist til: | korr.udv.: CONT |
| --- | --- | --- |

—

Rådets henstilling af 9. marts 2004 om meddelelse af decharge til direktøren for Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer for gennemførelsen af centrets budget for regnskabsåret 2002 (6193/2004 — C5-0142/2004 — 2003/2247(DEC))

henvist til:

korr.udv.: CONT

| — | Rådets henstilling af 9. marts 2004 om meddelelse af decharge til direktøren for Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering for gennemførelsen af agenturets budget for regnskabsåret 2002 (6196/2004 — C5-0143/2004 — 2003/2255(DEC))






  henvist til: | korr.udv.: CONT |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: ENVI |

—

Rådets henstilling af 9. marts 2004 om meddelelse af decharge til direktøren for Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering for gennemførelsen af agenturets budget for regnskabsåret 2002 (6196/2004 — C5-0143/2004 — 2003/2255(DEC))

henvist til:

korr.udv.: CONT

rådg.udv.: ENVI

| — | Rådets henstilling af 9. marts 2004 om meddelelse af decharge til direktøren for Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut for gennemførelsen af instituttets budget for regnskabsåret 2002 (6190/2004 — C5-0144/2004 — 2003/2259(DEC))






  henvist til: | korr.udv.: CONT |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: EMPL |

—

Rådets henstilling af 9. marts 2004 om meddelelse af decharge til direktøren for Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut for gennemførelsen af instituttets budget for regnskabsåret 2002 (6190/2004 — C5-0144/2004 — 2003/2259(DEC))

henvist til:

korr.udv.: CONT

rådg.udv.: EMPL

| — | Rådets henstilling af 9. marts 2004 om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af De Europæiske Fællesskabers almindelige budget for regnskabsåret 2002 (6185/2004 — C5-0145/2004 — 2003/2210(DEC))






  henvist til: | korr.udv.: CONT |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: alle berørte udvalg |

—

Rådets henstilling af 9. marts 2004 om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af De Europæiske Fællesskabers almindelige budget for regnskabsåret 2002 (6185/2004 — C5-0145/2004 — 2003/2210(DEC))

henvist til:

korr.udv.: CONT

rådg.udv.: alle berørte udvalg

| — | Rådets henstilling af 9. marts 2004 om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (sjette EUF) for regnskabsåret 2002 (6850/2004 — C5-0146/2004 — 2003/2189(DEC))






  henvist til: | korr.udv.: CONT |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: BUDG, DEVE |

—

Rådets henstilling af 9. marts 2004 om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (sjette EUF) for regnskabsåret 2002 (6850/2004 — C5-0146/2004 — 2003/2189(DEC))

henvist til:

korr.udv.: CONT

rådg.udv.: BUDG, DEVE

| — | Rådets henstilling af 9. marts 2004 om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (syvende EUF) for regnskabsåret 2002 (6851/2004 — C5-0147/2004 — 2003/2189(DEC))






  henvist til: | korr.udv.: CONT |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: BUDG, DEVE |

—

Rådets henstilling af 9. marts 2004 om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (syvende EUF) for regnskabsåret 2002 (6851/2004 — C5-0147/2004 — 2003/2189(DEC))

henvist til:

korr.udv.: CONT

rådg.udv.: BUDG, DEVE

| — | Rådets henstilling af 9. marts 2004 om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (ottende EUF) for regnskabsåret 2002 (6852/2004 — C5-0148/2004 — 2003/2189(DEC))






  henvist til: | korr.udv.: CONT |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: BUDG, DEVE |

—

Rådets henstilling af 9. marts 2004 om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (ottende EUF) for regnskabsåret 2002 (6852/2004 — C5-0148/2004 — 2003/2189(DEC))

henvist til:

korr.udv.: CONT

rådg.udv.: BUDG, DEVE

| — | Rådets henstilling af 9. marts 2004 om meddelelse af decharge til direktøren for Det Europæiske Genopbygningsagentur for gennemførelsen af agenturets budget for regnskabsåret 2002 (6187/2004 — C5-0149/2004 — 2003/2242(DEC))






  henvist til: | korr.udv.: CONT |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: AFET |

—

Rådets henstilling af 9. marts 2004 om meddelelse af decharge til direktøren for Det Europæiske Genopbygningsagentur for gennemførelsen af agenturets budget for regnskabsåret 2002 (6187/2004 — C5-0149/2004 — 2003/2242(DEC))

henvist til:

korr.udv.: CONT

rådg.udv.: AFET

| — | Rådets henstilling af 9. marts 2004 om meddelelse af decharge til den administrerende direktør for Eurojust for gennemførelsen af Eurojusts budget for regnskabsåret 2002 (6186/2004 — C5-0150/2004 — 2003/2256(DEC))






  henvist til: | korr.udv.: CONT |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: LIBE |

—

Rådets henstilling af 9. marts 2004 om meddelelse af decharge til den administrerende direktør for Eurojust for gennemførelsen af Eurojusts budget for regnskabsåret 2002 (6186/2004 — C5-0150/2004 — 2003/2256(DEC))

henvist til:

korr.udv.: CONT

rådg.udv.: LIBE

| — | Forslag til Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs holdning til udkast til regulativ fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa om ensartede vilkår for typegodkendelse af forbrændingsmotorer til montering i landbrugs- og skovbrugstraktorer og mobile ikke-vejgående maskiner, for så vidt angår måling af nettoeffekt, nettodrejningsmoment og specifikt brændstofforbrug (5924/2004 — C5-0151/2004 — 2003/0155(AVC))






  henvist til: | korr.udv.: ITRE |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: AGRI |
| retsgrundlag: | Artikel 300, stk. 3, afsnit 2 i EF-traktaten |

—

Forslag til Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs holdning til udkast til regulativ fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa om ensartede vilkår for typegodkendelse af forbrændingsmotorer til montering i landbrugs- og skovbrugstraktorer og mobile ikke-vejgående maskiner, for så vidt angår måling af nettoeffekt, nettodrejningsmoment og specifikt brændstofforbrug (5924/2004 — C5-0151/2004 — 2003/0155(AVC))

henvist til:

korr.udv.: ITRE

rådg.udv.: AGRI

retsgrundlag:

Artikel 300, stk. 3, afsnit 2 i EF-traktaten

| — | Forslag om overførsel af bevillinger DEC6/2004 — sektion III — Kommissionen del 04, 15, 19, 21, 25, 31 — i det almindelige budget for Den Europæiske Union for regnskabsåret 2004 (SEK(2004) 356 — C5-0157/2004 — 2004/2028(GBD))






  henvist til: | korr.udv.: BUDG |
| --- | --- | --- |
| retsgrundlag: | Artikel 274 i EF-traktaten |

—

Forslag om overførsel af bevillinger DEC6/2004 — sektion III — Kommissionen del 04, 15, 19, 21, 25, 31 — i det almindelige budget for Den Europæiske Union for regnskabsåret 2004 (SEK(2004) 356 — C5-0157/2004 — 2004/2028(GBD))

henvist til:

korr.udv.: BUDG

retsgrundlag:

Artikel 274 i EF-traktaten

| — | Udtalelse fra Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, tredje afsnit, litra c), om Europa-Parlamentets ændringsforslag til Rådets fælles holdning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et EF-handlingsprogram til fremme af organer, der er aktive på europæisk plan på ungdomsområdet (2004-2006) (KOM(2004) 212 — C5-0158/2004 — 2003/0113(COD))






  henvist til: | korr.udv.: CULT |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: BUDG, CONT |
| retsgrundlag: | Artikel 149 i EF-traktaten |

—

Udtalelse fra Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, tredje afsnit, litra c), om Europa-Parlamentets ændringsforslag til Rådets fælles holdning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et EF-handlingsprogram til fremme af organer, der er aktive på europæisk plan på ungdomsområdet (2004-2006) (KOM(2004) 212 — C5-0158/2004 — 2003/0113(COD))

henvist til:

korr.udv.: CULT

rådg.udv.: BUDG, CONT

retsgrundlag:

Artikel 149 i EF-traktaten

| — | Udtalelse fra Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, tredje afsnit, litra c), om Europa-Parlamentets ændringsforslag til Rådets fælles holdning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et EF-handlingsprogram til fremme af organer, der er aktive på europæisk plan på uddannelsesområdet, og støtte til enkeltforanstaltninger på uddannelsesområdet (KOM(2004) 210 — C5-0159/2004 — 2003/0114(COD))






  henvist til: | korr.udv.: CULT |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: BUDG, CONT, LIBE |
| retsgrundlag: | Artikel 149 og artikel 150 i EF-traktaten |

—

Udtalelse fra Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, tredje afsnit, litra c), om Europa-Parlamentets ændringsforslag til Rådets fælles holdning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et EF-handlingsprogram til fremme af organer, der er aktive på europæisk plan på uddannelsesområdet, og støtte til enkeltforanstaltninger på uddannelsesområdet (KOM(2004) 210 — C5-0159/2004 — 2003/0114(COD))

henvist til:

korr.udv.: CULT

rådg.udv.: BUDG, CONT, LIBE

retsgrundlag:

Artikel 149 og artikel 150 i EF-traktaten

| — | Udtalelse fra Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, tredje afsnit, litra c), om Europa-Parlamentets ændringsforslag til Rådets fælles holdning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et EF-handlingsprogram til fremme af organer, der er aktive på europæisk plan på kulturområdet (KOM(2004) 211 — C5-0160/2004 — 2003/0115(COD))






  henvist til: | korr.udv.: CULT |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: BUDG, CONT |
| retsgrundlag: | Artikel 151, stk. 5, i EF-traktaten |

—

Udtalelse fra Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, tredje afsnit, litra c), om Europa-Parlamentets ændringsforslag til Rådets fælles holdning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et EF-handlingsprogram til fremme af organer, der er aktive på europæisk plan på kulturområdet (KOM(2004) 211 — C5-0160/2004 — 2003/0115(COD))

henvist til:

korr.udv.: CULT

rådg.udv.: BUDG, CONT

retsgrundlag:

Artikel 151, stk. 5, i EF-traktaten

| — | Forslag om overførsel af bevillinger DEC7/2004 — sektion III — Kommissionen del 01, 02, 04, 05 — 09, 11, 13-27, 29 — i det almindelige budget for Den Europæiske Union for regnskabsåret 2004 (SEK(2004) 366 — C5-0161/2004 — 2004/2029(GBD))






  henvist til: | korr.udv.: BUDG |
| --- | --- | --- |
| retsgrundlag: | Artikel 274 i EF-traktaten |

—

Forslag om overførsel af bevillinger DEC7/2004 — sektion III — Kommissionen del 01, 02, 04, 05 — 09, 11, 13-27, 29 — i det almindelige budget for Den Europæiske Union for regnskabsåret 2004 (SEK(2004) 366 — C5-0161/2004 — 2004/2029(GBD))

henvist til:

korr.udv.: BUDG

retsgrundlag:

Artikel 274 i EF-traktaten

| — | Forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af en aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Stater om luftfartsselskabers behandling og overførsel af PNR-oplysninger til United States Department of Homeland Security, Bureau of Customs and Border Protection (KOM(2004) 190 — C5-0162/2004 — 2004/0064(CNS))






  henvist til: | korr.udv.: LIBE |
| --- | --- | --- |
| retsgrundlag: | Artikel 95 og artikel 300, stk. 2, i EF-traktaten |

—

Forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af en aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Stater om luftfartsselskabers behandling og overførsel af PNR-oplysninger til United States Department of Homeland Security, Bureau of Customs and Border Protection (KOM(2004) 190 — C5-0162/2004 — 2004/0064(CNS))

henvist til:

korr.udv.: LIBE

retsgrundlag:

Artikel 95 og artikel 300, stk. 2, i EF-traktaten

| — | Forslag til ændringsbudget nr. 5 for regnskabsåret 2004 — Sektion III — Kommissionen (7684/2004 — C5-0166/2004 — 2004/2023(BUD))






  henvist til: | korr.udv.: BUDG |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: alle berørte udvalg |
| retsgrundlag: | Art. 272 TCE, Art. 177 EURATOM |

—

Forslag til ændringsbudget nr. 5 for regnskabsåret 2004 — Sektion III — Kommissionen (7684/2004 — C5-0166/2004 — 2004/2023(BUD))

henvist til:

korr.udv.: BUDG

rådg.udv.: alle berørte udvalg

retsgrundlag:

Art. 272 TCE, Art. 177 EURATOM

| 2) | fra udvalgene







  2.1) | følgende betænkninger:







  — | * Betænkning om udkast til Rådets afgørelse om ændring af artikel 35 i procesreglementet for Retten i Første Instans vedrørende sprogproceduren med henblik på den nye kompetencefordeling i direkte søgsmål og Unionens udvidelse (15738/03 — C5-0625/2003 — 2003/0825(CNS)) — Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked.
  Ordfører: Gil-Robles Gil-Delgado (A5-0126/2004) |
| --- | --- | --- | --- |

2)

fra udvalgene

2.1)

følgende betænkninger:

—

- Betænkning om udkast til Rådets afgørelse om ændring af artikel 35 i procesreglementet for Retten i Første Instans vedrørende sprogproceduren med henblik på den nye kompetencefordeling i direkte søgsmål og Unionens udvidelse (15738/03 — C5-0625/2003 — 2003/0825(CNS)) — Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked.

Ordfører: Gil-Robles Gil-Delgado (A5-0126/2004)

| — | * Betænkning om udkast til Rådets afgørelse om ændring af Domstolens procesreglement vedrørende reglerne om sprog (artikel 29) (15167/03 — C5-0585/2003 — 2003/0824(CNS)) — Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked.
  Ordfører: Gil-Robles Gil-Delgado (A5-0127/2004). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om udkast til Rådets afgørelse om ændring af Domstolens procesreglement vedrørende reglerne om sprog (artikel 29) (15167/03 — C5-0585/2003 — 2003/0824(CNS)) — Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked.

Ordfører: Gil-Robles Gil-Delgado (A5-0127/2004).

| — | * Betænkning om udkast til Rådets afgørelse om ændring af artikel 16 og 17 i protokollen vedrørende statutten for Domstolen (14617/03 — C5-0579/2003 — 2003/0823(CNS)) — Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked.
  Ordfører: Gil-Robles Gil-Delgado (A5-0128/2004). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om udkast til Rådets afgørelse om ændring af artikel 16 og 17 i protokollen vedrørende statutten for Domstolen (14617/03 — C5-0579/2003 — 2003/0823(CNS)) — Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked.

Ordfører: Gil-Robles Gil-Delgado (A5-0128/2004).

| — | *** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1726/2000 om udviklingssamarbejde med Sydafrika (KOM(2003) 627 — C5-0495/2003 — 2003/0245(COD)) — Udvalget om Udvikling og Samarbejde.
  Ordfører: Maes (A5-0132/2004). |
| --- | --- |

—

*** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1726/2000 om udviklingssamarbejde med Sydafrika (KOM(2003) 627 — C5-0495/2003 — 2003/0245(COD)) — Udvalget om Udvikling og Samarbejde.

Ordfører: Maes (A5-0132/2004).

| — | *** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om krav til foderstofhygiejne (KOM(2003) 180 — C5-0175/2003 — 2003/0071(COD)) — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.
  Ordfører: Keppelhoff-Wiechert (A5-0133/2004). |
| --- | --- |

—

*** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om krav til foderstofhygiejne (KOM(2003) 180 — C5-0175/2003 — 2003/0071(COD)) — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: Keppelhoff-Wiechert (A5-0133/2004).

| — | Betænkning om beskyttelse af fællesskabernes finansielle interesser og bekæmpelse af svig — årsberetning 2002 (KOM(2003) 445 — C5-0593/2003 — 2003/2248(INI)) — Budgetkontroludvalget.
  Ordfører: Bösch (A5-0135/2004). |
| --- | --- |

—

Betænkning om beskyttelse af fællesskabernes finansielle interesser og bekæmpelse af svig — årsberetning 2002 (KOM(2003) 445 — C5-0593/2003 — 2003/2248(INI)) — Budgetkontroludvalget.

Ordfører: Bösch (A5-0135/2004).

| — | *** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1655/2000 om det finansielle instrument for miljøet (LIFE) (KOM(2003) 667 — C5-0527/2003 — 2003/0260(COD)) — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.
  Ordfører: Jackson (A5-0137/2004). |
| --- | --- |

—

*** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1655/2000 om det finansielle instrument for miljøet (LIFE) (KOM(2003) 667 — C5-0527/2003 — 2003/0260(COD)) — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: Jackson (A5-0137/2004).

| — | * Betænkning






  1. | om initiativet fra Irland med henblik på vedtagelse af Rådets afgørelse om ændring af afgørelse 2000/820/RIA om oprettelse af Det Europæiske Politiakademi (Cepol) (15400/2003 — C5-0001/2004 — 2004/0801(CNS)); |
| --- | --- | --- |

—

- Betænkning

1.

om initiativet fra Irland med henblik på vedtagelse af Rådets afgørelse om ændring af afgørelse 2000/820/RIA om oprettelse af Det Europæiske Politiakademi (Cepol) (15400/2003 — C5-0001/2004 — 2004/0801(CNS));

| 2. | om initiativet fra Det Forenede Kongerige med henblik på vedtagelse af Rådets afgørelse om ændring af Rådets afgørelse 2000/820/RIA om oprettelse af Det Europæiske Politiakademi (Cepol) (5121/2004 — C5-0040/2004 — 2004/0802(CNS)) — Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder, Retlige og Indre Anliggender. |
| --- | --- |

2.

om initiativet fra Det Forenede Kongerige med henblik på vedtagelse af Rådets afgørelse om ændring af Rådets afgørelse 2000/820/RIA om oprettelse af Det Europæiske Politiakademi (Cepol) (5121/2004 — C5-0040/2004 — 2004/0802(CNS)) — Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder, Retlige og Indre Anliggender.

Ordfører: Roure (A5-0140/2004).

| — | * Betænkning om forslag til Rådets forordning om indførelse af en ordning for mindre grænsetrafik ved de midlertidige ydre landgrænser mellem medlemsstaterne (KOM(2003) 502 — C5-0443/2003 — 2003/0194(CNS)) — Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder, Retlige og Indre Anliggender.
  Ordfører: Stockton (A5-0141/2004). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om forslag til Rådets forordning om indførelse af en ordning for mindre grænsetrafik ved de midlertidige ydre landgrænser mellem medlemsstaterne (KOM(2003) 502 — C5-0443/2003 — 2003/0194(CNS)) — Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder, Retlige og Indre Anliggender.

Ordfører: Stockton (A5-0141/2004).

| — | * Betænkning om Kommissionens forslag med henblik på vedtagelse af Rådets forordning om indførelse af en ordning for mindre grænsetrafik ved medlemsstaternes ydre landgrænser (KOM(2003) 502 — C5-0442/2003 — 2003/0193(CNS)) — Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder, Retlige og Indre Anliggender.
  Ordfører: Cerdeira Morterero (A5-0142/2004). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om Kommissionens forslag med henblik på vedtagelse af Rådets forordning om indførelse af en ordning for mindre grænsetrafik ved medlemsstaternes ydre landgrænser (KOM(2003) 502 — C5-0442/2003 — 2003/0193(CNS)) — Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder, Retlige og Indre Anliggender.

Ordfører: Cerdeira Morterero (A5-0142/2004).

| — | Betænkning om opførelse af Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) på budgettet — 2003/2163(INI)) — Udvalget om Udvikling og Samarbejde.
  Ordfører: Scarbonchi (A5-0143/2004). |
| --- | --- |

—

Betænkning om opførelse af Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) på budgettet — 2003/2163(INI)) — Udvalget om Udvikling og Samarbejde.

Ordfører: Scarbonchi (A5-0143/2004).

| — | Betænkning om Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om vejen til lettere tilgængelige samt mere retfærdige og styrede asylsystemer (KOM(2003) 315 — C5-0373/2003 — 2003/2155(INI)) — Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder, Retlige og Indre Anliggender.
  Ordfører: Marinho (A5-0144/2004). |
| --- | --- |

—

Betænkning om Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om vejen til lettere tilgængelige samt mere retfærdige og styrede asylsystemer (KOM(2003) 315 — C5-0373/2003 — 2003/2155(INI)) — Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder, Retlige og Indre Anliggender.

Ordfører: Marinho (A5-0144/2004).

| — | * Betænkning om Rådets beslutning om oprettelse af et sikkert, webbaseret informationsog koordineringsnet for medlemsstaternes indvandringsmyndigheder (KOM(2003) 727 — C5-0612/2003 — 2003/0284(CNS)) — Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder, Retlige og Indre Anliggender.
  Ordfører: Klamt (A5-0145/2004). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om Rådets beslutning om oprettelse af et sikkert, webbaseret informationsog koordineringsnet for medlemsstaternes indvandringsmyndigheder (KOM(2003) 727 — C5-0612/2003 — 2003/0284(CNS)) — Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder, Retlige og Indre Anliggender.

Ordfører: Klamt (A5-0145/2004).

| — | *** Henstilling om forslag til Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs holdning til udkast til regulativ fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa om indførelse af ensartede tekniske forskrifter for godkendelsen af kurvelygter til motorkøretøjer (KOM(2003) 498 — 5925/2004 — C5-0113/2004 — 2003/0188(AVC)) (Forenkelt procedure — forretningsordenens artikel 158, stk. 1) — Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi.
  Ordfører: Berenguer Fuster (A5-0146/2004). |
| --- | --- |

—

*** Henstilling om forslag til Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs holdning til udkast til regulativ fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa om indførelse af ensartede tekniske forskrifter for godkendelsen af kurvelygter til motorkøretøjer (KOM(2003) 498 — 5925/2004 — C5-0113/2004 — 2003/0188(AVC)) (Forenkelt procedure — forretningsordenens artikel 158, stk. 1) — Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi.

Ordfører: Berenguer Fuster (A5-0146/2004).

| — | *** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om materialer og genstande bestemt til at komme i berøring med fødevarer (KOM(2003) 689 — C5-0549/2003 — 2003/0272(COD)) — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.
  Ordfører: Thors (A5-0147/2004). |
| --- | --- |

—

*** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om materialer og genstande bestemt til at komme i berøring med fødevarer (KOM(2003) 689 — C5-0549/2003 — 2003/0272(COD)) — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: Thors (A5-0147/2004).

| — | *** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af afgørelse 1419/1999/EF om en fællesskabsaktion vedrørende »Den Europæiske Kulturhovedstad« 2005-2019 (KOM(2003) 700 — C5-0548/2003 — 2003/0274(COD)) — Udvalget om Kultur, Ungdom, Uddannelse og Medier og Sport.
  Ordfører: Rocard (A5-0148/2004). |
| --- | --- |

—

*** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af afgørelse 1419/1999/EF om en fællesskabsaktion vedrørende »Den Europæiske Kulturhovedstad« 2005-2019 (KOM(2003) 700 — C5-0548/2003 — 2003/0274(COD)) — Udvalget om Kultur, Ungdom, Uddannelse og Medier og Sport.

Ordfører: Rocard (A5-0148/2004).

| — | * Betænkning om forslag til Rådets forordning om et EU-program for bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af genressourcer i landbruget (KOM(2003) 817 — C5-0025/2004 — 2003/0321(CNS)) — Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter.
  Ordfører: Graefe zu Baringdorf (A5-0149/2004). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om forslag til Rådets forordning om et EU-program for bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af genressourcer i landbruget (KOM(2003) 817 — C5-0025/2004 — 2003/0321(CNS)) — Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter.

Ordfører: Graefe zu Baringdorf (A5-0149/2004).

| — | * Betænkning om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/49/EF om en fælles ordning for beskatning af renter og royalties, der betales mellem associerede selskaber i forskellige medlemsstater (KOM(2003) 841 — C5-0054/2004 — 2003/0331(CNS)) — Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål.
  Ordfører: Karas (A5-0150/2004). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/49/EF om en fælles ordning for beskatning af renter og royalties, der betales mellem associerede selskaber i forskellige medlemsstater (KOM(2003) 841 — C5-0054/2004 — 2003/0331(CNS)) — Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål.

Ordfører: Karas (A5-0150/2004).

| — | *** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om udarbejdelse af ikke-finansielle kvartalsregnskaber efter institutionelle sektorer (KOM(2003) 789 — C5-0645/2003 — 2003/0296(COD)) — Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål.
  Ordfører: Lulling (A5-0151/2004). |
| --- | --- |

—

*** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om udarbejdelse af ikke-finansielle kvartalsregnskaber efter institutionelle sektorer (KOM(2003) 789 — C5-0645/2003 — 2003/0296(COD)) — Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål.

Ordfører: Lulling (A5-0151/2004).

| — | Betænkning om anmodninger til europæiske agenturer — 2004/2008(REG)) — Udvalget om Konstitutionelle Anliggender.
  Ordfører: Corbett (A5-0152/2004). |
| --- | --- |

—

Betænkning om anmodninger til europæiske agenturer — 2004/2008(REG)) — Udvalget om Konstitutionelle Anliggender.

Ordfører: Corbett (A5-0152/2004).

| — | Betænkning om ændringer til Europa-Parlamentets forretningsorden for at træffe forholdsregler i forbindelse med anvendelsen af de generelle bestemmelser om flersprogethed — 2003/2227(REG)) — Udvalget om Konstitutionelle Anliggender.
  Ordfører: Dell'Alba (A5-0153/2004). |
| --- | --- |

—

Betænkning om ændringer til Europa-Parlamentets forretningsorden for at træffe forholdsregler i forbindelse med anvendelsen af de generelle bestemmelser om flersprogethed — 2003/2227(REG)) — Udvalget om Konstitutionelle Anliggender.

Ordfører: Dell'Alba (A5-0153/2004).

| — | *** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktivet om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet, for så vidt angår Kyoto-protokollens projektmekanismer (KOM(2003) 403 — C5-0355/2003 — 2003/0173(COD)) — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.
  Ordfører: de Roo (A5-0154/2004). |
| --- | --- |

—

*** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktivet om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet, for så vidt angår Kyoto-protokollens projektmekanismer (KOM(2003) 403 — C5-0355/2003 — 2003/0173(COD)) — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: de Roo (A5-0154/2004).

| — | * Betænkning om forslag til Rådets direktiv om gennemførelse af princippet om ligebehandling af kvinder og mænd i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser (KOM(2003) 657 — C5-0654/2003 — 2003/0265(CNS)) (Udvidet samarbejde mellem udvalg — artikel 162 a) — Udvalget om Kvinders Rettigheder og Lige Muligheder.
  Ordfører: Prets (A5-0155/2004). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om forslag til Rådets direktiv om gennemførelse af princippet om ligebehandling af kvinder og mænd i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser (KOM(2003) 657 — C5-0654/2003 — 2003/0265(CNS)) (Udvidet samarbejde mellem udvalg — artikel 162 a) — Udvalget om Kvinders Rettigheder og Lige Muligheder.

Ordfører: Prets (A5-0155/2004).

| — | * Betænkning






  1. | om forslag til Rådets forordning om medaljer og møntefterligninger, der ligner euromønter (KOM(2004) 0039 — C5-0075/2004 — 2004/0010(CNS)); |
| --- | --- | --- |

—

- Betænkning

1.

om forslag til Rådets forordning om medaljer og møntefterligninger, der ligner euromønter (KOM(2004) 0039 — C5-0075/2004 — 2004/0010(CNS));

| 2. | om forslag til Rådets forordning om udvidelse af anvendelsen af forordning (EF) nr. [...] om medaljer og møntefterligninger, der ligner euromønter, til at omfatte ikkedeltagende medlemsstater (KOM(2004) 0039 — C5-0076/2004 — 2004/0011(CNS)) — Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål. |
| --- | --- |

2.

om forslag til Rådets forordning om udvidelse af anvendelsen af forordning (EF) nr. [...] om medaljer og møntefterligninger, der ligner euromønter, til at omfatte ikkedeltagende medlemsstater (KOM(2004) 0039 — C5-0076/2004 — 2004/0011(CNS)) — Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål.

Ordfører: Pomés Ruiz (A5-0156/2004).

| — | * Betænkning






  1. | om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om administrativt samarbejde på punktafgiftsområdet (KOM(2003) 0797 — C5-0660/2003 — 2003/0309(COD)); |
| --- | --- | --- |

—

- Betænkning

1.

om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om administrativt samarbejde på punktafgiftsområdet (KOM(2003) 0797 — C5-0660/2003 — 2003/0309(COD));

| 2. | om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 77/799/EØF om gensidig bistand mellem medlemsstaternes kompetente myndigheder inden for området direkte skatter, visse punktafgifter og afgifter på forsikringspræmier og Rådets direktiv 92/12/EØF om den generelle ordning for punktafgiftspligtige varer, om oplægning og omsætning heraf samt om kontrol hermed (KOM(2003) 0797 — C5-0661/2003 — 2003/0310(COD)) — Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål. |
| --- | --- |

2.

om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 77/799/EØF om gensidig bistand mellem medlemsstaternes kompetente myndigheder inden for området direkte skatter, visse punktafgifter og afgifter på forsikringspræmier og Rådets direktiv 92/12/EØF om den generelle ordning for punktafgiftspligtige varer, om oplægning og omsætning heraf samt om kontrol hermed (KOM(2003) 0797 — C5-0661/2003 — 2003/0310(COD)) — Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål.

Ordfører: Randzio-Plath (A5-0157/2004).

| — | * Betænkning om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/96/EF hvad angår visse medlemsstaters mulighed for at anvende midlertidige afgiftsfritagelser eller -lempelser for energiprodukter og elektricitet (KOM(2004) 042 — C5-0090/2004 — 2004/0016(CNS)) — Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål.
  Ordfører: Berès (A5-0158/2004). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/96/EF hvad angår visse medlemsstaters mulighed for at anvende midlertidige afgiftsfritagelser eller -lempelser for energiprodukter og elektricitet (KOM(2004) 042 — C5-0090/2004 — 2004/0016(CNS)) — Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål.

Ordfører: Berès (A5-0158/2004).

| — | * Betænkning om forslag til Rådets forordning om forvaltningsforanstaltninger til bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet og om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93 og (EF) nr. 973/2001 (KOM(2003) 589 — C5-0480/2003 — 2003/0229(CNS)) — Fiskeriudvalget.
  Ordfører: Lisi (A5-0159/2004). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om forslag til Rådets forordning om forvaltningsforanstaltninger til bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet og om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93 og (EF) nr. 973/2001 (KOM(2003) 589 — C5-0480/2003 — 2003/0229(CNS)) — Fiskeriudvalget.

Ordfører: Lisi (A5-0159/2004).

| — | *** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiver 73/239/EØF, 85/611/EØF, 91/675/EØF, 93/6/EØF og 94/19/EF og af Europa-Parlamentets og Rådets direktiver 2000/12/EF, 2002/83/EF og 2002/87/EF med henblik på oprettelse af en ny organisationsstruktur for udvalg inden for finansielle tjenesteydelser (KOM(2003) 659 — C5-0520/2003 — 2003/0263(COD)) — Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål.
  Ordfører: Randzio-Plath (A5-0162/2004). |
| --- | --- |

—

*** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiver 73/239/EØF, 85/611/EØF, 91/675/EØF, 93/6/EØF og 94/19/EF og af Europa-Parlamentets og Rådets direktiver 2000/12/EF, 2002/83/EF og 2002/87/EF med henblik på oprettelse af en ny organisationsstruktur for udvalg inden for finansielle tjenesteydelser (KOM(2003) 659 — C5-0520/2003 — 2003/0263(COD)) — Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål.

Ordfører: Randzio-Plath (A5-0162/2004).

| — | * Betænkning om forslag til Rådets forordning om indgåelse af aftalen i form af brevveksling om midlertidig anvendelse af ændringerne til protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og regeringen for Republikken Guinea-Bissau om fiskeri ud for Guinea-Bissaus kyst, for perioden 16. juni 2001 til 15. juni 2006 og Rådets afgørelse af 26. februar 2001 om fastsættelse af de nærmere regler for tildeling af støtte til Guinea-Bissau på fiskeriområdet (KOM(2003) 593 — C5-0498/2003 — 2003/0227(CNS)) — Fiskeriudvalget.
  Ordfører: Stevenson (A5-0163/2004). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om forslag til Rådets forordning om indgåelse af aftalen i form af brevveksling om midlertidig anvendelse af ændringerne til protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og regeringen for Republikken Guinea-Bissau om fiskeri ud for Guinea-Bissaus kyst, for perioden 16. juni 2001 til 15. juni 2006 og Rådets afgørelse af 26. februar 2001 om fastsættelse af de nærmere regler for tildeling af støtte til Guinea-Bissau på fiskeriområdet (KOM(2003) 593 — C5-0498/2003 — 2003/0227(CNS)) — Fiskeriudvalget.

Ordfører: Stevenson (A5-0163/2004).

| — | * Betænkning om forslag til Rådets forordning om indgåelse af protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og regeringen for Republikken Guinea om fiskeri ud for Guineas kyst, for perioden 1. januar 2004 til 31. december 2008 (KOM(2003) 765 — C5-0024/2004 — 2003/0290(CNS)) — Fiskeriudvalget.
  Ordfører: McKenna (A5-0164/2004). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om forslag til Rådets forordning om indgåelse af protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og regeringen for Republikken Guinea om fiskeri ud for Guineas kyst, for perioden 1. januar 2004 til 31. december 2008 (KOM(2003) 765 — C5-0024/2004 — 2003/0290(CNS)) — Fiskeriudvalget.

Ordfører: McKenna (A5-0164/2004).

| — | * Betænkning om forslag til Rådets forordning om ændring af Forordning (EF) nr. 3069/95 om en EF-observatørordning for Fællesskabets fiskerfartøjer som fisker i det område, som reguleres af Organisationen fo Fiskeriet i Det Nordvestlige Atlanterhav (NAFO) (KOM(2003) 611 — C5-0515/2003 — 2003/0237(CNS)) — Fiskeriudvalget.
  Ordfører: Busk (A5-0165/2004). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om forslag til Rådets forordning om ændring af Forordning (EF) nr. 3069/95 om en EF-observatørordning for Fællesskabets fiskerfartøjer som fisker i det område, som reguleres af Organisationen fo Fiskeriet i Det Nordvestlige Atlanterhav (NAFO) (KOM(2003) 611 — C5-0515/2003 — 2003/0237(CNS)) — Fiskeriudvalget.

Ordfører: Busk (A5-0165/2004).

| — | * Betænkning om forslag til Rådets beslutning om EF-tilskud til medlemsstaternes programmer for fiskerikontrol (KOM(2003) 706 — C5-0602/2003 — 2003/0281(CNS)) — Fiskeriudvalget.
  Ordfører: Attwooll (A5-0166/2004). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om forslag til Rådets beslutning om EF-tilskud til medlemsstaternes programmer for fiskerikontrol (KOM(2003) 706 — C5-0602/2003 — 2003/0281(CNS)) — Fiskeriudvalget.

Ordfører: Attwooll (A5-0166/2004).

| — | * Betænkning om forslag til Rådets afgørelse om oprettelse af regionale rådgivende råd som led i den fælles fiskeripolitik (KOM(2003) 607 — C5-0504/2003 — 2003/0238(CNS)) — Fiskeriudvalget.
  Ordfører: Ó Neachtain (A5-0167/2004). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om forslag til Rådets afgørelse om oprettelse af regionale rådgivende råd som led i den fælles fiskeripolitik (KOM(2003) 607 — C5-0504/2003 — 2003/0238(CNS)) — Fiskeriudvalget.

Ordfører: Ó Neachtain (A5-0167/2004).

| — | * Betænkning om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 2792/1999 om de nærmere regler og betingelser for Fællesskabets strukturforanstaltninger for fiskeriet (KOM(2003) 658 — C5-0547/2003 — 2003/0261(CNS)) — Fiskeriudvalget.
  Ordfører: H. Martin (A5-0168/2004). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 2792/1999 om de nærmere regler og betingelser for Fællesskabets strukturforanstaltninger for fiskeriet (KOM(2003) 658 — C5-0547/2003 — 2003/0261(CNS)) — Fiskeriudvalget.

Ordfører: H. Martin (A5-0168/2004).

| — | * Betænkning om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om fastlæggelse af foranstaltninger svarende til dem, der er fastlagt i Rådets direktiv 2003/48/EF af 3. juni 2003 om beskatning af indtægter fra opsparing i form af rentebetalinger, og det dertil knyttede aftalememorandum (KOM(2004) 075 — C5-0103/2004 — 2004/0027(CNS)) — Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål.
  Ordfører: Garcìa-Margallo y Marfil (A5-0169/2004). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om fastlæggelse af foranstaltninger svarende til dem, der er fastlagt i Rådets direktiv 2003/48/EF af 3. juni 2003 om beskatning af indtægter fra opsparing i form af rentebetalinger, og det dertil knyttede aftalememorandum (KOM(2004) 075 — C5-0103/2004 — 2004/0027(CNS)) — Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål.

Ordfører: Garcìa-Margallo y Marfil (A5-0169/2004).

| — | * Betænkning om forslag til Rådets forordning om udarbejdelse og indberetning af data vedrørende den kvartårlige offentlige gæld (KOM(2003) 761 — C5-0649/2003 — 2003/0295(CNS)) — Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål.
  Ordfører: Lulling (A5-0170/2004). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om forslag til Rådets forordning om udarbejdelse og indberetning af data vedrørende den kvartårlige offentlige gæld (KOM(2003) 761 — C5-0649/2003 — 2003/0295(CNS)) — Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål.

Ordfører: Lulling (A5-0170/2004).

| — | *** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om rammerne for fastlæggelse af krav til miljøvenligt design af energiforbrugende produkter og om ændring af Rådets direktiv 92/42/EØF (Udvidet samarbejde mellem udvalg — artikel 162 a) (KOM(2003) 453 — C5-0369/2003 — 2003/0172(COD)) — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.
  Ordfører: Thors (A5-0171/2004). |
| --- | --- |

—

*** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om rammerne for fastlæggelse af krav til miljøvenligt design af energiforbrugende produkter og om ændring af Rådets direktiv 92/42/EØF (Udvidet samarbejde mellem udvalg — artikel 162 a) (KOM(2003) 453 — C5-0369/2003 — 2003/0172(COD)) — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: Thors (A5-0171/2004).

| — | *** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om visse fluorholdige drivhusgasser (KOM(2003) 492 — C5-0397/2003 — 2003/0189(COD)) — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.
  Ordfører: Goodwill (A5-0172/2004). |
| --- | --- |

—

*** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om visse fluorholdige drivhusgasser (KOM(2003) 492 — C5-0397/2003 — 2003/0189(COD)) — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: Goodwill (A5-0172/2004).

| — | * Betænkning om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (KOM(2003) 625 — C5-0526/2003 — 2003/0249(CNS)) — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.
  Ordfører: Korhola (A5-0173/2004). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (KOM(2003) 625 — C5-0526/2003 — 2003/0249(CNS)) — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: Korhola (A5-0173/2004).

| — | *** Henstilling om forslag til Rådets afgørelse om EF's tiltrædelse af konventionen om bevarelse og forvaltning af stærkt vandrende fiskebestande i det vestlige og centrale Stillehav (6132/1/04 — C5-0127/2004 — 2003/0332(AVC)) — Fiskeriudvalget.
  Ordfører: Miguélez Ramos (A5-0174/2004). |
| --- | --- |

—

*** Henstilling om forslag til Rådets afgørelse om EF's tiltrædelse af konventionen om bevarelse og forvaltning af stærkt vandrende fiskebestande i det vestlige og centrale Stillehav (6132/1/04 — C5-0127/2004 — 2003/0332(AVC)) — Fiskeriudvalget.

Ordfører: Miguélez Ramos (A5-0174/2004).

| — | Betænkning om forslag til ændringsbudget nr. 4/2004 til Den Europæiske Unions budget for regnskabsåret 2004 — Ændring af vedtægten — 2004/2022(BUD)) — Budgetudvalget.
  Ordfører: Mulder (A5-0175/2004). |
| --- | --- |

—

Betænkning om forslag til ændringsbudget nr. 4/2004 til Den Europæiske Unions budget for regnskabsåret 2004 — Ændring af vedtægten — 2004/2022(BUD)) — Budgetudvalget.

Ordfører: Mulder (A5-0175/2004).

| — | Betænkning om Kommissionens meddelelse »På vej mod en temastrategi for affaldsforebyggelse og genanvendelse« (KOM(2003) 301 — C5-0385/2003 — 2003/2145(INI)) — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.
  Ordfører: Florenz (A5-0176/2004). |
| --- | --- |

—

Betænkning om Kommissionens meddelelse »På vej mod en temastrategi for affaldsforebyggelse og genanvendelse« (KOM(2003) 301 — C5-0385/2003 — 2003/2145(INI)) — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: Florenz (A5-0176/2004).

| — | *** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om håndtering af affald fra udvindingsindustrien (KOM(2003) 319 — C5-0256/2003 — 2003/0107(COD)) — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.
  Ordfører: Sjöstedt (A5-0177/2004). |
| --- | --- |

—

*** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om håndtering af affald fra udvindingsindustrien (KOM(2003) 319 — C5-0256/2003 — 2003/0107(COD)) — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: Sjöstedt (A5-0177/2004).

| — | * Betænkning om forslag til Rådets direktiv om ophævelse af direktiv 72/462/EØF (KOM(2004) 071 — C5-0110/2004 — 2004/0022(CNS)) (Forenklet procedure — forretningsordenens artikel 158, stk. 1) — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.
  Ordfører: Jackson (A5-0178/2004). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om forslag til Rådets direktiv om ophævelse af direktiv 72/462/EØF (KOM(2004) 071 — C5-0110/2004 — 2004/0022(CNS)) (Forenklet procedure — forretningsordenens artikel 158, stk. 1) — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: Jackson (A5-0178/2004).

| — | Betænkning om anmodning om beskyttelse af Marco Pannellas parlamentariske immunitet (IMM032116 — 2003/2116(IMM)) — Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked.
  Ordfører: Lehne (A5-0180/2004). |
| --- | --- |

—

Betænkning om anmodning om beskyttelse af Marco Pannellas parlamentariske immunitet (IMM032116 — 2003/2116(IMM)) — Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked.

Ordfører: Lehne (A5-0180/2004).

| — | * Betænkning om forslag til Rådets afgørelse om oprettelse af en Ret for EU-personalesager (KOM(2003) 705 — C5-0581/2003 — 2003/0280(CNS)) — Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked.
  Ordfører: Medina Ortega (A5-0181/2004). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om forslag til Rådets afgørelse om oprettelse af en Ret for EU-personalesager (KOM(2003) 705 — C5-0581/2003 — 2003/0280(CNS)) — Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked.

Ordfører: Medina Ortega (A5-0181/2004).

| — | Betænkning om anmodning om beskyttelse af Martin Schulz's parlamentariske immunitet og privilegier (IMM042016 — 2004/2016(IMM)) — Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked.
  Ordfører: MacCormick (A5-0184/2004). |
| --- | --- |

—

Betænkning om anmodning om beskyttelse af Martin Schulz's parlamentariske immunitet og privilegier (IMM042016 — 2004/2016(IMM)) — Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked.

Ordfører: MacCormick (A5-0184/2004).

| — | Betænkning om anmodning om beskyttelse af Klaus-Heiner Lehnes parlamentariske immunitet og privilegier (IMM042015 — 2004/2015(IMM)) — Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked.
  Ordfører: MacCormick (A5-0185/2004). |
| --- | --- |

—

Betænkning om anmodning om beskyttelse af Klaus-Heiner Lehnes parlamentariske immunitet og privilegier (IMM042015 — 2004/2015(IMM)) — Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked.

Ordfører: MacCormick (A5-0185/2004).

| — | * Betænkning om forslag til Rådets direktiv om dyresundhedsbestemmelser for import til Fællesskabet af visse levende hovdyr og om ændring af direktiv 90/426/EØF og 92/65/EØF (KOM(2003) 570 — C5-0483/2003 — 2003/0224(CNS)) — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.
  Ordfører: Doyle (A5-0186/2004). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om forslag til Rådets direktiv om dyresundhedsbestemmelser for import til Fællesskabet af visse levende hovdyr og om ændring af direktiv 90/426/EØF og 92/65/EØF (KOM(2003) 570 — C5-0483/2003 — 2003/0224(CNS)) — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: Doyle (A5-0186/2004).

| — | *** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om virksomheders urimelige handelspraksis over for forbrugerne på det indre marked og om ændring af direktiverne 84/450/EØF, 97/7/EF og 98/27/EF (direktivet om urimelig handelspraksis) (KOM(2003) 356 — C5-0288/2003 — 2003/0134(COD)) (Udvidet samarbejde mellem udvalg — artikel 162 a) — Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked.
  Ordfører: Ghilardotti (A5-0188/2004). |
| --- | --- |

—

*** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om virksomheders urimelige handelspraksis over for forbrugerne på det indre marked og om ændring af direktiverne 84/450/EØF, 97/7/EF og 98/27/EF (direktivet om urimelig handelspraksis) (KOM(2003) 356 — C5-0288/2003 — 2003/0134(COD)) (Udvidet samarbejde mellem udvalg — artikel 162 a) — Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked.

Ordfører: Ghilardotti (A5-0188/2004).

| — | *** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (KOM(2003) 624 — C5-0513/2003 — 2003/0246(COD)) — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.
  Ordfører: Schörling (A5-0189/2004). |
| --- | --- |

—

*** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (KOM(2003) 624 — C5-0513/2003 — 2003/0246(COD)) — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: Schörling (A5-0189/2004).

| — | *** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om anvendelse af Århus-konventionens bestemmelser om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet på Det Europæiske Fællesskabs institutioner og organer (KOM(2003) 622 — C5-0505/2003 — 2003/0242(COD)) — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.
  Ordfører: Korhola (A5-0190/2004). |
| --- | --- |

—

*** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om anvendelse af Århus-konventionens bestemmelser om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet på Det Europæiske Fællesskabs institutioner og organer (KOM(2003) 622 — C5-0505/2003 — 2003/0242(COD)) — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: Korhola (A5-0190/2004).

| — | *** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse (»forordningen om forbrugerbeskyttelsessamarbejde«) (KOM(2003) 443 — C5-0335/2003 — 2003/0162(COD)) (Udvidet samarbejde mellem udvalg — artikel 162 a) — Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked.
  Ordfører: Gebhardt (A5-0191/2004). |
| --- | --- |

—

*** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse (»forordningen om forbrugerbeskyttelsessamarbejde«) (KOM(2003) 443 — C5-0335/2003 — 2003/0162(COD)) (Udvidet samarbejde mellem udvalg — artikel 162 a) — Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked.

Ordfører: Gebhardt (A5-0191/2004).

| — | Betænkning om en retslig ramme for et enkelt betalingsområde — 2003/2101(INI)) — Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål.
  Ordfører: Radwan (A5-0192/2004). |
| --- | --- |

—

Betænkning om en retslig ramme for et enkelt betalingsområde — 2003/2101(INI)) — Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål.

Ordfører: Radwan (A5-0192/2004).

| — | Betænkning om en europæisk strategi for miljø og sundhed (KOM(2003) 338 — C5-0551/2003 — 2003/2222(INI)) — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.
  Ordfører: Paulsen (A5-0193/2004). |
| --- | --- |

—

Betænkning om en europæisk strategi for miljø og sundhed (KOM(2003) 338 — C5-0551/2003 — 2003/2222(INI)) — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: Paulsen (A5-0193/2004).

| — | *** I Betænkning om forslag til uropa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 571/88 om tilrettelæggelse af en række fællesskabsundersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur som følge af udvidelsen (KOM(2003) 605 — C5-0477/2003 — 2003/0234(COD)) — Budgetudvalget.
  Ordfører Böge (A5-0194/2004). |
| --- | --- |

—

*** I Betænkning om forslag til uropa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 571/88 om tilrettelæggelse af en række fællesskabsundersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur som følge af udvidelsen (KOM(2003) 605 — C5-0477/2003 — 2003/0234(COD)) — Budgetudvalget.

Ordfører Böge (A5-0194/2004).

| — | Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af EU's Solidaritetsfond i overensstemmelse med punkt 3 i den interinstitutionelle aftale af 7. november 2002 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om finansieringen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, som supplerer den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren (KOM(2004) 168 — C5-0134/2004 — 2004/2025(ACI)) — Budgetudvalget.
  Ordfører: Wynn (A5-0195/2004). |
| --- | --- |

—

Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af EU's Solidaritetsfond i overensstemmelse med punkt 3 i den interinstitutionelle aftale af 7. november 2002 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om finansieringen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, som supplerer den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren (KOM(2004) 168 — C5-0134/2004 — 2004/2025(ACI)) — Budgetudvalget.

Ordfører: Wynn (A5-0195/2004).

| — | * Betænkning om forslag til Rådets forordning om beskyttelse af dyr under transport og dermed forbundne aktiviteter og om ændring af direktiv 64/432/EØF og 93/119/EF (KOM(2003) 425 — C5-0438/2003 — 2003/0171(CNS)) — Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter.
  Ordfører: Maat (A5-0197/2004). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om forslag til Rådets forordning om beskyttelse af dyr under transport og dermed forbundne aktiviteter og om ændring af direktiv 64/432/EØF og 93/119/EF (KOM(2003) 425 — C5-0438/2003 — 2003/0171(CNS)) — Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter.

Ordfører: Maat (A5-0197/2004).

| — | * Betænkning om forslag til Rådets afgørelse om ændring af afgørelse 2000/24/EF for at tage højde for udvidelsen af Den Europæiske Union og EU's nye naboskabspolitik for det bredere Europa (KOM(2003) 603 — C5-0501/2003 — 2003/0232(CNS)) — Budgetudvalget.
  Ordfører: Böge (A5-0198/2004). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om forslag til Rådets afgørelse om ændring af afgørelse 2000/24/EF for at tage højde for udvidelsen af Den Europæiske Union og EU's nye naboskabspolitik for det bredere Europa (KOM(2003) 603 — C5-0501/2003 — 2003/0232(CNS)) — Budgetudvalget.

Ordfører: Böge (A5-0198/2004).

| — | * Betænkning om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 2728/94 om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold til tredjeland (KOM(2003) 604 — C5-0502/2003 — 2003/0233(CNS)) — Budgetudvalget.
  Ordfører: Seppänen (A5-0199/2004). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 2728/94 om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold til tredjeland (KOM(2003) 604 — C5-0502/2003 — 2003/0233(CNS)) — Budgetudvalget.

Ordfører: Seppänen (A5-0199/2004).

| — | Betænkning om forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 3/2004 for regnskabsåret 2004 — Sektion III — Kommissionen — 2004/2021(BUD)) — Budgetudvalget.
  Ordfører: Mulder og Gill (A5-0202/2004). |
| --- | --- |

—

Betænkning om forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 3/2004 for regnskabsåret 2004 — Sektion III — Kommissionen — 2004/2021(BUD)) — Budgetudvalget.

Ordfører: Mulder og Gill (A5-0202/2004).

| — | Betænkning om forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 5/2004 for regnskabsåret 2004 — Sektion III — Kommissionen — 2004/2023(BUD)) — Budgetudvalget.
  Ordfører: Mulder (A5-0203/2004). |
| --- | --- |

—

Betænkning om forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 5/2004 for regnskabsåret 2004 — Sektion III — Kommissionen — 2004/2023(BUD)) — Budgetudvalget.

Ordfører: Mulder (A5-0203/2004).

| — | Betænkning om den periodiske rapport for 2003 fra Kommissionen om Tyrkiets fremskridt mod tiltrædelse (KOM(2003) 676 — C5-0535/2003 — 2003/2204(INI)) — Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik.
  Ordfører: Oostlander (A5-0204/2004). |
| --- | --- |

—

Betænkning om den periodiske rapport for 2003 fra Kommissionen om Tyrkiets fremskridt mod tiltrædelse (KOM(2003) 676 — C5-0535/2003 — 2003/2204(INI)) — Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik.

Ordfører: Oostlander (A5-0204/2004).

| — | *** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af konventionen om gennemførelse af Schengen-aftalen af 14. juni 1985 om gradvis ophævelse af kontrollen ved de fælles grænser med hensyn til adgang til Schengen-informationssystemet for de tjenester i medlemsstaterne, der har ansvaret for udstedelse af registreringsattester for motorkøretøjer (KOM(2003) 510 — C5-0412/2003 — 2003/0198(COD)) — Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder, Retlige og Indre Anliggender.
  Ordfører: Coelho (A5-0205/2004). |
| --- | --- |

—

*** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af konventionen om gennemførelse af Schengen-aftalen af 14. juni 1985 om gradvis ophævelse af kontrollen ved de fælles grænser med hensyn til adgang til Schengen-informationssystemet for de tjenester i medlemsstaterne, der har ansvaret for udstedelse af registreringsattester for motorkøretøjer (KOM(2003) 510 — C5-0412/2003 — 2003/0198(COD)) — Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder, Retlige og Indre Anliggender.

Ordfører: Coelho (A5-0205/2004).

| — | Betænkning med forslag til Europa-Parlamentets henstilling til Rådet om Kroatiens ansøgning om tiltrædelse af EU — 2003/2254(INI)) — Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Den Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik.
  Ordfører: Balta (A5-0206/2004). |
| --- | --- |

—

Betænkning med forslag til Europa-Parlamentets henstilling til Rådet om Kroatiens ansøgning om tiltrædelse af EU — 2003/2254(INI)) — Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Den Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik.

Ordfører: Balta (A5-0206/2004).

| — | Betænkning om respekten for de grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union i 2003 — 2003/2006(INI)) — Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder, Retlige og Indre Anliggender.
  Ordfører: Boumediene-Thiery (A5-0207/2004). |
| --- | --- |

—

Betænkning om respekten for de grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union i 2003 — 2003/2006(INI)) — Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder, Retlige og Indre Anliggender.

Ordfører: Boumediene-Thiery (A5-0207/2004).

| — | * Betænkning om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EØF) nr. 337/75 om oprettelse af et europæisk center for udvikling af erhvervsuddannelse (KOM(2003) 854 — C5-0080/2004 — 2003/0334(CNS)) — Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender.
  Ordfører: Sbarbati (A5-0208/2004). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EØF) nr. 337/75 om oprettelse af et europæisk center for udvikling af erhvervsuddannelse (KOM(2003) 854 — C5-0080/2004 — 2003/0334(CNS)) — Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender.

Ordfører: Sbarbati (A5-0208/2004).

| — | * Betænkning om forslag til Rådets forordning om forvaltningsstrukturerne for det europæiske program for satellitbaseret radionavigation (KOM(2003) 471 — C5-0391/2003 — 2003/0177(CNS)) — Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi.
  Ordfører: Radwan (A5-0209/2004). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om forslag til Rådets forordning om forvaltningsstrukturerne for det europæiske program for satellitbaseret radionavigation (KOM(2003) 471 — C5-0391/2003 — 2003/0177(CNS)) — Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi.

Ordfører: Radwan (A5-0209/2004).

| — | *** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om EF-statistikker over betalingsbalancer, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer (KOM(2003) 507 — C5-0402/2003 — 2003/0200(COD)) — Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi.
  Ordfører: Berenguer Fuster (A5-0210/2004). |
| --- | --- |

—

*** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om EF-statistikker over betalingsbalancer, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer (KOM(2003) 507 — C5-0402/2003 — 2003/0200(COD)) — Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi.

Ordfører: Berenguer Fuster (A5-0210/2004).

| — | * Betænkning om Kongeriget Spaniens initiativ med henblik på vedtagelse af Rådets direktiv om transportvirksomheders forpligtelse til at fremsende oplysninger om befordrede personer (6620/04 — C5-0111/2004 — 2003/0809(CNS)) — Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder, Retlige og Indre Anliggender.
  Ordfører: Schmitt (A5-0211/2004). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om Kongeriget Spaniens initiativ med henblik på vedtagelse af Rådets direktiv om transportvirksomheders forpligtelse til at fremsende oplysninger om befordrede personer (6620/04 — C5-0111/2004 — 2003/0809(CNS)) — Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder, Retlige og Indre Anliggender.

Ordfører: Schmitt (A5-0211/2004).

| — | *** I Betænkning om ændring af retsgrundlaget og om Rådets generelle indstilling med henblik på vedtagelse af Rådets direktiv om foranstaltninger til opretholdelse af naturgasforsyningssikkerheden (15769/03 — C5-0027/2004 — 2002/0220(COD)) — Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi.
  Ordfører: Mombaur (A5-0213/2004). |
| --- | --- |

—

*** I Betænkning om ændring af retsgrundlaget og om Rådets generelle indstilling med henblik på vedtagelse af Rådets direktiv om foranstaltninger til opretholdelse af naturgasforsyningssikkerheden (15769/03 — C5-0027/2004 — 2002/0220(COD)) — Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi.

Ordfører: Mombaur (A5-0213/2004).

| — | * Betænkning om forslag til Rådets rammeafgørelse om en europæisk bevissikringskendelse til fremskaffelse af genstande, dokumenter og data til brug i straffesager (KOM(2003) 688 — C5-0609/2003 — 2003/0270(CNS)) — Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder, Retlige og Indre Anliggender.
  Ordfører: Paciotti (A5-0214/2004). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om forslag til Rådets rammeafgørelse om en europæisk bevissikringskendelse til fremskaffelse af genstande, dokumenter og data til brug i straffesager (KOM(2003) 688 — C5-0609/2003 — 2003/0270(CNS)) — Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder, Retlige og Indre Anliggender.

Ordfører: Paciotti (A5-0214/2004).

| — | *** Henstilling om forslag til Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs indgåelse af protokollen om Det Europæiske Fællesskabs tiltrædelse af Den Europæiske Organisation for Luftfartens Sikkerhed (Eurocontrol) (5747/04 — C5-0065/2004 — 2003/0214(AVC)) — Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme.
  Ordfører: de Veyrac (A5-0215/2004). |
| --- | --- |

—

*** Henstilling om forslag til Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs indgåelse af protokollen om Det Europæiske Fællesskabs tiltrædelse af Den Europæiske Organisation for Luftfartens Sikkerhed (Eurocontrol) (5747/04 — C5-0065/2004 — 2003/0214(AVC)) — Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme.

Ordfører: de Veyrac (A5-0215/2004).

| — | *** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om minimumsbetingelser for gennemførelse af direktiv 2002/15/EF samt Rådets forordning (EØF) nr. 3820/85 og (EØF) nr. 3821/85 med hensyn til sociale bestemmelser inden for vejtransportvirksomhed (KOM(2003) 628 — C5-0601/2003 — 2003/0255(COD)) — Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme. (Udvidet samarbejde mellem udvalg — artikel 162 a).
  Ordfører: Markov (A5-0216/2004). |
| --- | --- |

—

*** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om minimumsbetingelser for gennemførelse af direktiv 2002/15/EF samt Rådets forordning (EØF) nr. 3820/85 og (EØF) nr. 3821/85 med hensyn til sociale bestemmelser inden for vejtransportvirksomhed (KOM(2003) 628 — C5-0601/2003 — 2003/0255(COD)) — Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme. (Udvidet samarbejde mellem udvalg — artikel 162 a).

Ordfører: Markov (A5-0216/2004).

| — | Betænkning om nye styreformer for EU's udviklingspolitik — 2003/2164(INI)) — Udvalget om Udvikling og Samarbejde.
  Ordfører: Sanders-ten Holte (A5-0219/2004). |
| --- | --- |

—

Betænkning om nye styreformer for EU's udviklingspolitik — 2003/2164(INI)) — Udvalget om Udvikling og Samarbejde.

Ordfører: Sanders-ten Holte (A5-0219/2004).

| — | *** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 1999/62/EF om afgifter på tunge godskøretøjer for benyttelse af visse infrastrukturer (KOM(2003) 448 — C5-0351/2003 — 2003/0175(COD)) — Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme.
  Ordfører: Cocilovo (A5-0220/2004). |
| --- | --- |

—

*** I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 1999/62/EF om afgifter på tunge godskøretøjer for benyttelse af visse infrastrukturer (KOM(2003) 448 — C5-0351/2003 — 2003/0175(COD)) — Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme.

Ordfører: Cocilovo (A5-0220/2004).

| 2.2) | følgende indstillinger ved andenbehandling:







  — | *** II Indstilling ved andenbehandling om Rådets fælles holdning fastlagt med henblik på vedtagelse af om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer (5420/2/2003 — C5-0009/2004 — 2000/0179(COD)) — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.
  Ordfører: Schnellhardt (A5-0129/2004). |
| --- | --- | --- |

2.2)

følgende indstillinger ved andenbehandling:

—

*** II Indstilling ved andenbehandling om Rådets fælles holdning fastlagt med henblik på vedtagelse af om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer (5420/2/2003 — C5-0009/2004 — 2000/0179(COD)) — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: Schnellhardt (A5-0129/2004).

| — | *** II Indstilling ved andenbehandling om Rådets fælles holdning fastlagt med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ophævelse af visse direktiver om fødevarehygiejne og sundhedsmæssige betingelser for produktion og markedsføring af animalske produkter til konsum og om ændring af Rådets direktiv 89/662/EØF og 92/118/EØF og Rådets afgørelse 95/408/EF (11584/1/2003 — C5-0010/2004 — 2000/0182(COD)) — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.
  Ordfører: Schnellhardt (A5-0130/2004). |
| --- | --- |

—

*** II Indstilling ved andenbehandling om Rådets fælles holdning fastlagt med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ophævelse af visse direktiver om fødevarehygiejne og sundhedsmæssige betingelser for produktion og markedsføring af animalske produkter til konsum og om ændring af Rådets direktiv 89/662/EØF og 92/118/EØF og Rådets afgørelse 95/408/EF (11584/1/2003 — C5-0010/2004 — 2000/0182(COD)) — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: Schnellhardt (A5-0130/2004).

| — | *** II Indstilling ved andenbehandling om Rådets fælles holdning fastlagt med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fødevarehygiejne (10543/2/2002 — C5-0008/2004 — 2000/0178(COD)) — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.
  Ordfører: Schnellhardt (A5-0131/2004). |
| --- | --- |

—

*** II Indstilling ved andenbehandling om Rådets fælles holdning fastlagt med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fødevarehygiejne (10543/2/2002 — C5-0008/2004 — 2000/0178(COD)) — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: Schnellhardt (A5-0131/2004).

| — | *** II Indstilling ved andenbehandling om Rådets fælles holdning fastlagt med henblik på vedtagelse af forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2236/95 om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net (5633/1/2004 — C5-0095/2004 — 2001/0226(COD)) — Budgetudvalget.
  Ordfører: Turchi (A5-0134/2004). |
| --- | --- |

—

*** II Indstilling ved andenbehandling om Rådets fælles holdning fastlagt med henblik på vedtagelse af forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2236/95 om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net (5633/1/2004 — C5-0095/2004 — 2001/0226(COD)) — Budgetudvalget.

Ordfører: Turchi (A5-0134/2004).

| — | *** II Indstilling ved andenbehandling om Rådets fælles holdning fastlagt med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om begrænsning af emissioner af flygtige organiske forbindelser fra anvendelse af organiske opløsningsmidler i dekorationsmaling og -lak og produkter til autoreparationslakering samt ændring af direktiv 1999/13/EF (14780/2/2003 — C5-0019/2004 — 2002/0301(COD)) — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.
  Ordfører: Lisi (A5-0136/2004). |
| --- | --- |

—

*** II Indstilling ved andenbehandling om Rådets fælles holdning fastlagt med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om begrænsning af emissioner af flygtige organiske forbindelser fra anvendelse af organiske opløsningsmidler i dekorationsmaling og -lak og produkter til autoreparationslakering samt ændring af direktiv 1999/13/EF (14780/2/2003 — C5-0019/2004 — 2002/0301(COD)) — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: Lisi (A5-0136/2004).

| — | *** II Indstilling ved andenbehandling om Rådets fælles holdning fastlagt med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om særlige bestemmelser for tilrettelæggelsen af den officielle kontrol af animalske produkter til konsum (11583/1/2003 — C5-0011/2004 — 2002/0141(COD)) — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.
  Ordfører: Schnellhardt (A5-0138/2004). |
| --- | --- |

—

*** II Indstilling ved andenbehandling om Rådets fælles holdning fastlagt med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om særlige bestemmelser for tilrettelæggelsen af den officielle kontrol af animalske produkter til konsum (11583/1/2003 — C5-0011/2004 — 2002/0141(COD)) — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: Schnellhardt (A5-0138/2004).

| — | *** II Indstilling ved andenbehandling om Rådets fælles holdning fastlagt med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådet forordning om fremme af ligestilling mellem kønnene i udviklingssamarbejdet (5402/1/2004 — C5-0093/2004 — 2003/0176(COD)) — Udvalget om Kvinders Rettigheder og Lige Muligheder.
  Ordfører: Zrihen (A5-0160/2004). |
| --- | --- |

—

*** II Indstilling ved andenbehandling om Rådets fælles holdning fastlagt med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådet forordning om fremme af ligestilling mellem kønnene i udviklingssamarbejdet (5402/1/2004 — C5-0093/2004 — 2003/0176(COD)) — Udvalget om Kvinders Rettigheder og Lige Muligheder.

Ordfører: Zrihen (A5-0160/2004).

| — | *** II Indstilling ved andenbehandling om Rådets fælles holdning fastlagt med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om fastlæggelse af et fællesskabsprogram med henblik på at fremme organisationer, der er aktive på europæisk plan, hvad angår ligestilling mellem mænd og kvinder (16185/1/2003 — C5-0068/2004 — 2003/0109(COD)) — Udvalget om Kvinders Rettigheder og Lige Muligheder.
  Ordfører: Kratsa-Tsagaropoulou (A5-0161/2004). |
| --- | --- |

—

*** II Indstilling ved andenbehandling om Rådets fælles holdning fastlagt med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om fastlæggelse af et fællesskabsprogram med henblik på at fremme organisationer, der er aktive på europæisk plan, hvad angår ligestilling mellem mænd og kvinder (16185/1/2003 — C5-0068/2004 — 2003/0109(COD)) — Udvalget om Kvinders Rettigheder og Lige Muligheder.

Ordfører: Kratsa-Tsagaropoulou (A5-0161/2004).

| — | *** II Indstilling ved andenbehandling om Rådets fælles holdning fastlagt med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om forhandling og gennemførelse af luftfartsaftaler mellem medlemsstaterne og tredjelande (13732/1/2003 — C5-0013/2004 — 2003/0044(COD)) — Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme.
  Ordfører: Schmitt (A5-0179/2004). |
| --- | --- |

—

*** II Indstilling ved andenbehandling om Rådets fælles holdning fastlagt med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om forhandling og gennemførelse af luftfartsaftaler mellem medlemsstaterne og tredjelande (13732/1/2003 — C5-0013/2004 — 2003/0044(COD)) — Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme.

Ordfører: Schmitt (A5-0179/2004).

| — | *** II Indstilling ved andenbehandling om Rådets fælles holdning fastlagt med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indførelse af et europæisk tvangsfuldbyrdelsesdokument for ubestridte krav (16041/1/2003/REV 1 — C5-0067/2004 — 2002/0090(COD)) — Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked.
  Ordfører: Wuermeling (A5-0187/2004). |
| --- | --- |

—

*** II Indstilling ved andenbehandling om Rådets fælles holdning fastlagt med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indførelse af et europæisk tvangsfuldbyrdelsesdokument for ubestridte krav (16041/1/2003/REV 1 — C5-0067/2004 — 2002/0090(COD)) — Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked.

Ordfører: Wuermeling (A5-0187/2004).

| — | *** II Indstilling ved andenbehandling om Rådets fælles holdning fastlagt med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes eksponering for risici på grund af fysiske agenser (elektromagnetiske felter) (18. særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EØF) (13599/1/2003 — C5-0016/2004 — 1992/0449C(COD)) — Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender.
  Ordfører: Perez Alvarez (A5-0196/2004). |
| --- | --- |

—

*** II Indstilling ved andenbehandling om Rådets fælles holdning fastlagt med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes eksponering for risici på grund af fysiske agenser (elektromagnetiske felter) (18. særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EØF) (13599/1/2003 — C5-0016/2004 — 1992/0449C(COD)) — Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender.

Ordfører: Perez Alvarez (A5-0196/2004).

| — | *** II Indstilling ved andenbehandling om Rådets fælles holdning fastlagt med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EØF) nr 95/93 om fælles regler for tildeling af ankomst- og afgangstidspunkter i Fællesskabets lufthavne (16305/1/2003 — C5-0094/2004 — 2001/0140(COD)) — Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme.
  Ordfører: Stockmann (A5-0217/2004). |
| --- | --- |

—

*** II Indstilling ved andenbehandling om Rådets fælles holdning fastlagt med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EØF) nr 95/93 om fælles regler for tildeling af ankomst- og afgangstidspunkter i Fællesskabets lufthavne (16305/1/2003 — C5-0094/2004 — 2001/0140(COD)) — Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme.

Ordfører: Stockmann (A5-0217/2004).

| 3) | fra medlemmerne







  3.1) | følgende beslutningsforslag (forretningsordenens artikel 48):







  — | Salvador Garriga Polledo om om et europæisk industriråd (B5-0149/2004)






  henvist til: | korr.udv.: ITRE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: EMPL |

3)

fra medlemmerne

3.1)

følgende beslutningsforslag (forretningsordenens artikel 48):

—

Salvador Garriga Polledo om om et europæisk industriråd (B5-0149/2004)

henvist til:

korr.udv.: ITRE

rådg.udv.: EMPL

| — | Adriana Poli Bortone, Cristiana Muscardini, Sebastiano Musumeci, Roberto Felice Bigliardo, Roberta Angelilli, Franz Turchi, Sergio Berlato, Mauro Nobilia og Antonio Mussa om anerkendelse af fængselsbetjentes opslidende arbejde (B5-0150/2004)






  henvist til: | korr.udv.: EMPL |
| --- | --- | --- |

—

Adriana Poli Bortone, Cristiana Muscardini, Sebastiano Musumeci, Roberto Felice Bigliardo, Roberta Angelilli, Franz Turchi, Sergio Berlato, Mauro Nobilia og Antonio Mussa om anerkendelse af fængselsbetjentes opslidende arbejde (B5-0150/2004)

henvist til:

korr.udv.: EMPL

| — | Franz Turchi om anerkendelse af fedme som et socialt problem og som en objektivt alvorlig handicappende tilstand (B5-0151/2004)






  henvist til: | korr.udv.: ENVI |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: EMPL |

—

Franz Turchi om anerkendelse af fedme som et socialt problem og som en objektivt alvorlig handicappende tilstand (B5-0151/2004)

henvist til:

korr.udv.: ENVI

rådg.udv.: EMPL

| — | Franz Turchi om obligatorisk deltagelse i kurser med henblik på erhvervelse af kørekort (B5-0152/2004)






  henvist til: | korr.udv.: RETT |
| --- | --- | --- |

—

Franz Turchi om obligatorisk deltagelse i kurser med henblik på erhvervelse af kørekort (B5-0152/2004)

henvist til:

korr.udv.: RETT

| — | Paolo Bartolozzi for PPE-DE-Gruppen om anerkendelse af »historiske markeder« (B5-0155/2004)






  henvist til: | korr.udv.: CULT |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: RETT |

—

Paolo Bartolozzi for PPE-DE-Gruppen om anerkendelse af »historiske markeder« (B5-0155/2004)

henvist til:

korr.udv.: CULT

rådg.udv.: RETT

| — | Cristiana Muscardini om samarbejde mod terrorisme (B5-0157/2004)






  henvist til: | korr.udv.: LIBE |
| --- | --- | --- |

—

Cristiana Muscardini om samarbejde mod terrorisme (B5-0157/2004)

henvist til:

korr.udv.: LIBE

| — | Geneviève Fraisse om oprettelse af et europæisk ligestillingsinstitut (B5-0158/2004)






  henvist til: | korr.udv.: FEMM |
| --- | --- | --- |

—

Geneviève Fraisse om oprettelse af et europæisk ligestillingsinstitut (B5-0158/2004)

henvist til:

korr.udv.: FEMM

| 3.2) | følgende skriftlige erklæringer til optagelse i register (forretningsordenens artikel 51)







  — | Nello Musumeci om organiseret kriminalitet (19/2004) |
| --- | --- | --- |

3.2)

følgende skriftlige erklæringer til optagelse i register (forretningsordenens artikel 51)

—

Nello Musumeci om organiseret kriminalitet (19/2004)

| — | Marie Anne Isler Béguin om de grundlæggende rettigheder i EU og et nyt europæisk samfundssind baseret på solidaritet (20/2004) |
| --- | --- |

—

Marie Anne Isler Béguin om de grundlæggende rettigheder i EU og et nyt europæisk samfundssind baseret på solidaritet (20/2004)

| — | Jean-Louis Bernié, Yves Butel, Alain Esclopé, Véronique Mathieu og Jean Saint-Josse om anerkendelse af vins særlige karakter og beskyttelse af den europæiske vinavl (21/2004) |
| --- | --- |

—

Jean-Louis Bernié, Yves Butel, Alain Esclopé, Véronique Mathieu og Jean Saint-Josse om anerkendelse af vins særlige karakter og beskyttelse af den europæiske vinavl (21/2004)

| — | Dana Scallon, Hiltrud Breyer, Patsy Sörensen og Hans Blokland om beskyttelse af børn i forbindelse med parafili (22/2004) |
| --- | --- |

—

Dana Scallon, Hiltrud Breyer, Patsy Sörensen og Hans Blokland om beskyttelse af børn i forbindelse med parafili (22/2004)

| — | Marie Anne Isler Béguin om optimering af rammerne for økonomiske handelsforhold mellem EU og tredjelande (23/2004) |
| --- | --- |

—

Marie Anne Isler Béguin om optimering af rammerne for økonomiske handelsforhold mellem EU og tredjelande (23/2004)

| — | Jean-Thomas Nordmann, Glyn Ford og Lennart Sacrédeus om antisemitisme (24/2004) |
| --- | --- |

—

Jean-Thomas Nordmann, Glyn Ford og Lennart Sacrédeus om antisemitisme (24/2004)

| — | Caroline Lucas, Jean Lambert og Paul Lannoye om sundhedsproblemer i tilknytning til eksponering for TETRA-stråling (25/2004) |
| --- | --- |

—

Caroline Lucas, Jean Lambert og Paul Lannoye om sundhedsproblemer i tilknytning til eksponering for TETRA-stråling (25/2004)

| — | Marie Anne Isler Béguin, Jan Wiersma, Hans Modrow, Charles Tannock og Samuli Pohjamo om et EU-handlingsprogram til fordel for befolkningen i de områder, der blev radioaktivt forurenet som følge af Tjernobyl-ulykken (26/2004) |
| --- | --- |

—

Marie Anne Isler Béguin, Jan Wiersma, Hans Modrow, Charles Tannock og Samuli Pohjamo om et EU-handlingsprogram til fordel for befolkningen i de områder, der blev radioaktivt forurenet som følge af Tjernobyl-ulykken (26/2004)

| — | Marie Anne Isler Béguin om princippet om miljøintervention (27/2004). |
| --- | --- |

—

Marie Anne Isler Béguin om princippet om miljøintervention (27/2004).

| 4) | fra Europa-Parlamentets Delegation til Forligsudvalget:







  — | ***III Betænkning om Forligsudvalgets fælles udkast til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om sikkerhed forbundet med tredjelandes luftfartøjer, der benytter Fællesskabets lufthavne (PE-CONS 3616/2004 — C5-0062/2004 — 2002/0014(COD)) — Europa-Parlamentets Delegation til Forligsudvalget.
  Ordfører: Maes (A5-0125/2004) |
| --- | --- | --- |

4)

fra Europa-Parlamentets Delegation til Forligsudvalget:

—

***III Betænkning om Forligsudvalgets fælles udkast til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om sikkerhed forbundet med tredjelandes luftfartøjer, der benytter Fællesskabets lufthavne (PE-CONS 3616/2004 — C5-0062/2004 — 2002/0014(COD)) — Europa-Parlamentets Delegation til Forligsudvalget.

Ordfører: Maes (A5-0125/2004)

| — | ***III Betænkning om Forligsudvalgets fælles udkast til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om miljøansvar for så vidt angår forebyggelse og afhjælpning af miljøskader (PE-CONS 3622/2004 — C5-0079/2004 — 2002/0021(COD)) — Europa-Parlamentets Delegation til Forligsudvalget.
  Ordfører: Manders (A5-0139/2004). |
| --- | --- |

—

***III Betænkning om Forligsudvalgets fælles udkast til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om miljøansvar for så vidt angår forebyggelse og afhjælpning af miljøskader (PE-CONS 3622/2004 — C5-0079/2004 — 2002/0021(COD)) — Europa-Parlamentets Delegation til Forligsudvalget.

Ordfører: Manders (A5-0139/2004).

9.   Meddelelse om Kommissionens reaktion på Parlamentets udtalelser og beslutninger

Kommissionens meddelelse om dens reaktion på Parlamentets udtalelser og beslutninger under mødeperioden i november I og II 2003 var omdelt.

10.   Andragender

Formanden havde, jf. forretningsordenens artikel 191, stk. 5, henvist følgende andragender, som var optaget i registret på nedenstående datoer, til det kompetente udvalg:

Den 19. marts 2004

Josep Maria Valls Garcia (nr. 220/2004);

Diego de Alvear Álvarez de Toledo (nr. 221/2004);

Maria Dolores Rodríguez Pérez (nr. 222/2004);

Maria Yolanda de Pablo García (Coordinadora Contra la Ampliación del Aeropuerto de San Sebastián) (nr. 223/2004);

José Antonio García Díaz (nr. 224/2004);

Ayxsa Bárbara de la Rosa García (nr. 225/2004);

Christiane Dohring (nr. 226/2004);

Marie Claire Maupile (nr. 227/2004);

Foscarina Caniato (nr. 228/2004);

Emilio Sassone Corsi (Unione Astrofili Italiani) (nr. 229/2004);

Edia Strocchi (nr. 230/2004);

Guido Wanda (Coordinamento Volontario Privato Eco-Animalista) (nr. 231/2004);

Marita Rampazi (Movimento Federalista Europeo) (nr. 232/2004);

Den 22. marts 2004

Wesley Henn (nr. 233/2004);

Ulrike Schnur (nr. 234/2004);

A.M. Buchmüller (nr. 235/2004);

Rainer Dietrich (nr. 236/2004);

Dolly Huther (Initiative für den Erhalt des Erwerbsarbeitsplatz von Milena Düsterwald) (2 medunderskrivere) (nr. 237/2004);

Roswitha Schmidt (nr. 238/2004);

David Bartolmäs (nr. 239/2004);

Andrea og Petra Schaumann (nr. 240/2004);

Augusto Müller-Bruckmann (nr. 241/2004);

Eberhard Haug-Adrion (nr. 242/2004);

Konrad Lindauer (nr. 243/2004);

Frank Wassmuth (nr. 244/2004);

Michael Buergermeister (nr. 245/2004);

Matthias Klinger (nr. 246/2004);

Bernard Derek Borman-Schreiber von Ullersdorf (nr. 247/2004);

Henny van der Does (nr. 248/2004);

Anita Maria Söderberg (nr. 249/2004);

Constant Verbraeken (nr. 250/2004);

11.   Arbejdsplan

Næste punkt på dagsordenen var fastsættelse af arbejdsplanen.

Det endelige forslag til dagsorden for mødeperioden i marts II (PE 342.517/PDOJ) var omdelt, og der var foreslået følgende ændringer (forretningsordenens artikel 111):

Mødet den 29. marts 2004 til 1. april 2004

mandag

| — | Kommissionen havde anmodet om, at forhandlingen om indstilling ved anden behandling af Olga Zrihen om Ligestilling mellem kønnene i udviklingssamarbejdet (A5-0160/2004) (punkt 48 i PDOJ) blev sat på dagsordenen efter forhandlingen af betænkning af Herbert Bösch om Bekæmpelse af svig og beskyttelse af fællesskabernes finansielle interesser (A5-0135/2004) (punkt 12 i PDOJ).
  Parlamentet godkendte denne anmodning. |
| --- | --- |

—

Kommissionen havde anmodet om, at forhandlingen om indstilling ved anden behandling af Olga Zrihen om Ligestilling mellem kønnene i udviklingssamarbejdet (A5-0160/2004) (punkt 48 i PDOJ) blev sat på dagsordenen efter forhandlingen af betænkning af Herbert Bösch om Bekæmpelse af svig og beskyttelse af fællesskabernes finansielle interesser (A5-0135/2004) (punkt 12 i PDOJ).

Parlamentet godkendte denne anmodning.

tirsdag

| — | ingen ændringer |
| --- | --- |

—

ingen ændringer

onsdag

| — | ingen ændringer |
| --- | --- |

—

ingen ændringer

torsdag

| — | ingen ændringer |
| --- | --- |

—

ingen ændringer

Arbejdsplanen fastsattes således.

12.   Indlæg af et minuts varighed om politisk vigtige sager

Følgende medlemmer, der havde ønsket at henlede Parlamentets opmærksomhed på en politisk vigtig sag, fik ordet for indlæg af et minuts varighed, jf. forretningsordenens artikel 121 a:

Talere: Camilo Nogueira Román, Theresa Villiers, Astrid Thors, Konstantinos Alyssandrakis, Charles Tannock, Giorgos Katiforis, Christopher Heaton-Harris, Giacomo Santini, Nelly Maes, Carlos Lage og Efstratios Korakas.

FORSÆDE: Charlotte CEDERSCHIÖLD

næstformand

Talere: Marie-Françoise Duthu og Jens-Peter Bonde.

13.   Udstedere af værdipapirer optaget til omsætning på et reguleret marked ***I — Markeder for finansielle instrumenter ***II (forhandling)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om harmonisering af gennemsigtighedskrav til oplysninger om udstedere, hvis værdipapirer er optaget til omsætning på et reguleret marked, og om ændring af direktiv 2001/34/EF [KOM(2003) 138 — C5-0151/2003 — 2003/0045(COD)] — Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål.

Ordfører: Peter William Skinner (A5-0079/2004) Ordfører for udtalelse (forretningsordenens artikel 162, stk. 2): Klaus-Heiner Lehne, JURI

Indstilling ved andenbehandling: Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om markeder for finansielle instrumenter, om ændring af Rådets direktiv 85/611/EØF, Rådets direktiv 93/6/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF samt om ophævelse af Rådets direktiv 93/22/EØF [13421/3/2003 — C5-0015/2004 — 2002/0269(COD)] — Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål.

Ordfører: Theresa Villiers (A5-0114/2004)

Frits Bolkestein (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Peter William Skinner forelagde sin betænkning.

Theresa Villiers forelagde indstillingen ved anden behandling.

Talere: Klaus-Heiner Lehne (ordfører for udtalelse fra JURI), Othmar Karas for PPE-DE-Gruppen, Giorgos Katiforis for PSE-Gruppen, Olle Schmidt for ELDR-Gruppen, Philippe A.R. Herzog for GUE/NGL-Gruppen, Pervenche Berès, Ward Beysen, Alexander Radwan, Ieke van den Burg, Astrid Lulling, Harald Ettl, Thomas Mann, Benedetto Della Vedova og Frits Bolkestein.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 30.3.2004, punkt 7.24 og 7.32.

14.   Beskyttelse af flypassagerers persondata / beskyttelsesniveauet for personoplysninger (forhandling)

Forslag til beslutning: Kommissionens beslutning om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet for personoplysninger i fortegnelsen over reservationsnumre (PNR), der videregives til told- og grænsekontrolmyndighederne i USA [2004/2011(INI)] — Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (B5-0156/2004)

Johanna L.A. Boogerd-Quaak (stiller) forelagde forslaget til beslutning.

Frits Bolkestein (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Talere: Jorge Salvador Hernández Mollar for PPE-DE-Gruppen, og Elena Ornella Paciotti for PSE-Gruppen.

FORSÆDE: Alonso José PUERTA

næstformand

Talere: Graham R. Watson for ELDR-Gruppen, Jean Lambert for Verts/ALE-Gruppen, Marco Cappato løsgænger, Hubert Pirker, Joke Swiebel, Patricia McKenna, Christian Ulrik von Boetticher, Carlos Coelho, Giacomo Santini, Charlotte Cederschiöld, Johanna L.A. Boogerd-Quaak og Frits Bolkestein.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 31.3.2004, punkt 6.23.

15.   Bekæmpelse af svig og beskyttelse af fællesskabernes finansielle interesser (forhandling)

Betænkning: Beskyttelse af fællesskabernes finansielle interesser og bekæmpelse af svig — årsberetning 2002 [KOM(2003) 445 — C5-0593/2003 — 2003/2248(INI)] — Budgetkontroludvalget.

Ordfører: Herbert Bösch (A5-0135/2004)

Herbert Bösch forelagde sin betænkning.

Michaele Schreyer (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Talere: Gabriele Stauner for PPE-DE-Gruppen, Paulo Casaca for PSE-Gruppen, Kyösti Tapio Virrankoski for ELDR-Gruppen, Jonas Sjöstedt for GUE/NGL-Gruppen, og Patricia McKenna for Verts/ALE-Gruppen.

FORSÆDE: Giorgos DIMITRAKOPOULOS

næstformand

Talere: Rijk van Dam for EDD-Gruppen, Jeffrey William Titford og Michaele Schreyer.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 30.3.2004, punkt 7.35.

16.   Ligestilling mellem kønnene i udviklingssamarbejdet ***II (forhandling)

Indstilling ved andenbehandling: Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fremme af ligestilling mellem kønnene i udviklingssamarbejdet [5402/1/2004 — C5-0093/2004 — 2003/0176(COD)] — Udvalget om Kvinders Rettigheder og Lige Muligheder.

Ordfører: Olga Zrihen (A5-0160/2004)

Michaele Schreyer (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Lone Dybkjær for ELDR-Gruppen tog ordet.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 30.3.2004, punkt 7.27.

17.   Arbejdstagernes eksponering for risici på grund af fysiske agenser (elektromagnetiske felter) ***II (forhandling)

Indstilling ved andenbehandling: Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes eksponering for risici på grund af fysiske agenser (elektromagnetiske felter) (18. særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EØF) [13599/1/2003 — C5-0016/2004 — 1992/0449/C (COD)] — Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender.

Ordfører: Manuel Pérez Álvarez (A5-0196/2004)

Manuel Pérez Álvarez forelagde indstillingen ved anden behandling.

Stavros Dimas (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Jan Andersson for PSE-Gruppen tog ordet.

FORSÆDE: Gérard ONESTA

næstformand

Talere: Brian Crowley for UEN-Gruppen, Helle Thorning-Schmidt og Stavros Dimas.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 30.3.2004, punkt 7.25.

18.   Ligestilling mellem mænd og kvinder ***II (forhandling)

Indstilling ved andenbehandling: Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om fastlæggelse af et EF-handlingsprogram med henblik på at fremme organisationer, der er aktive på europæisk plan, hvad angår ligestilling mellem mænd og kvinder [16185/1/2003 — C5-0068/2004 — 2003/0109(COD)] — Udvalget om Kvinders Rettigheder og Lige Muligheder.

Ordfører: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (A5-0161/2004)

Astrid Lulling (for ordføreren) forelagde indstillingen ved anden behandling.

Stavros Dimas (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Lone Dybkjær for ELDR-Gruppen tog ordet.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 30.3.2004, punkt 7.26.

19.   Ligebehandling af kvinder og mænd i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser * (forhandling)

Betænkning: Forslag til Rådets direktiv om gennemførelse af princippet om ligebehandling af kvinder og mænd i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser [KOM(2003) 657 — C5-0654/2003 — 2003/0265(CNS)] — Udvalget om Kvinders Rettigheder og Lige Muligheder.

Ordfører: Christa Prets (A5-0155/2004)

Stavros Dimas (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Christa Prets forelagde sin betænkning.

Talere: Joke Swiebel (ordfører for udtalelse fra LIBE), Angelika Niebler (ordfører for udtalelse fra JURI), Olga Zrihen (ordfører for udtalelse fra ITRE), Elspeth Attwooll (ordfører for udtalelse fra EMPL), Astrid Lulling for PPE-DE-Gruppen, Lone Dybkjær for ELDR-Gruppen, Geneviève Fraisse for GUE/NGL-Gruppen, Hiltrud Breyer for Verts/ALE-Gruppen, Johannes (Hans) Blokland for EDD-Gruppen, Marianne L.P. Thyssen, Ilda Figueiredo, Stavros Dimas og Astrid Lulling, der stillede et spørgsmål til Kommissionen, som Stavros Dimas besvarede.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 30.3.2004, punkt 7.33.

20.   Dagsorden for næste møde

Dagsordenen for mødet den følgende dag var fastsat (»Dagsorden« PE 342.517/OJMA).

21.   Hævelse af mødet

Formanden hævede mødet kl. 21.55.

Julian Priestley

generalsekretær

Pat Cox

formand

---

TILSTEDEVÆRELSESLISTE

Følgende skrev under:

Aaltonen, Abitbol, Adam, Nuala Ahern, Ainardi, Almeida Garrett, Alyssandrakis, Andersen, Andersson, Andreasen, André-Léonard, Andrews, Aparicio Sánchez, Arvidsson, Atkins, Auroi, Averoff, Avilés Perea, Bakopoulos, Balfe, Baltas, Banotti, Barón Crespo, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Berend, Berenguer Fuster, Berès, Bergaz Conesa, Berger, Berlato, Bernié, Berthu, Bertinotti, Beysen, Bigliardo, Blokland, Bodrato, Böge, Bösch, von Boetticher, Bonde, Boogerd-Quaak, Booth, Bordes, Boumediene-Thiery, Bourlanges, Bowe, Bowis, Bradbourn, Breyer, Brie, Brienza, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Busk, Butel, Callanan, Camisón Asensio, Campos, Cappato, Cardoso, Carnero González, Carrilho, Casaca, Caudron, Caullery, Cauquil, Cederschiöld, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Chichester, Claeys, Clegg, Coelho, Collins, Corbett, Corbey, Cornillet, Cossutta, Paolo Costa, Coûteaux, Cox, Crowley, van Dam, Darras, Dary, Daul, Davies, De Clercq, Dehousse, De Keyser, Dell'Alba, Della Vedova, Deprez, De Sarnez, Descamps, Désir, Deva, De Veyrac, Dhaene, Díez González, Di Lello Finuoli, Dillen, Dimitrakopoulos, Dover, Dührkop Dührkop, Duff, Duhamel, Duin, Duthu, Dybkjær, Elles, Eriksson, Esclopé, Ettl, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert J.E. Evans, Färm, Farage, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiebiger, Figueiredo, Fiori, Fitzsimons, Flemming, Formentini, Foster, Fourtou, Fraisse, Friedrich, Gahler, Garaud, Garot, Garriga Polledo, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glase, Gobbo, Goebbels, Goepel, Görlach, Gollnisch, Gomolka, Goodwill, Gorostiaga Atxalandabaso, Gouveia, Graefe zu Baringdorf, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Hänsch, Hager, Harbour, Hatzidakis, Haug, Heaton-Harris, Hedkvist Petersen, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Herzog, Hieronymi, Honeyball, Hortefeux, Hudghton, Huhne, van Hulten, Hume, Hyland, Imbeni, Isler Béguin, Izquierdo Collado, Jackson, Jeggle, Jöns, Jové Peres, Junker, Kaldi, Karas, Karlsson, Katiforis, Kaufmann, Keppelhoff-Wiechert, Keßler, Kindermann, Glenys Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korakas, Korhola, Koukiadis, Koulourianos, Krarup, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kronberger, Kuckelkorn, Kuhne, Kuntz, Lage, Lagendijk, Laguiller, Lalumière, Lambert, Lang, Lange, Langen, Langenhagen, Lannoye, de La Perriere, Laschet, Lehne, Leinen, Linkohr, Lipietz, Lisi, Lucas, Ludford, Lulling, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McCartin, MacCormick, McKenna, McNally, Maes, Malliori, Malmström, Manisco, Erika Mann, Thomas Mann, Marchiani, Marinho, Marini, Marinos, David W. Martin, Hans-Peter Martin, Martínez Martínez, Mastorakis, Mathieu, Matikainen-Kallström, Hans-Peter Mayer, Xaver Mayer, Medina Ortega, Meijer, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Mennea, Menrad, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Modrow, Mombaur, Monsonís Domingo, Morgan, Morillon, Müller, Mulder, Murphy, Muscardini, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Newton Dunn, Nicholson, Niebler, Nisticò, Nogueira Román, Nordmann, Obiols i Germà, Ojeda Sanz, Olsson, Onesta, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Paasilinna, Pacheco Pereira, Paciotti, Pack, Papayannakis, Parish, Pastorelli, Patakis, Paulsen, Pérez Álvarez, Perry, Pesälä, Pex, Piecyk, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pohjamo, Pomés Ruiz, Poos, Posselt, Prets, Provan, Puerta, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rapkay, Raschhofer, Read, Redondo Jiménez, Ribeiro, Ribeiro e Castro, Rodríguez Ramos, de Roo, Roth-Behrendt, Rothley, Roure, Rousseaux, Rovsing, Rübig, Rühle, Sacconi, Sacrédeus, Saint-Josse, Sakellariou, Salafranca Sánchez-Neyra, Sandberg-Fries, Sandbæk, Santer, Santini, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Sbarbati, Scarbonchi, Schaffner, Scheele, Schierhuber, Schleicher, Gerhard Schmid, Herman Schmid, Olle Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Ilka Schröder, Schroedter, Schwaiger, Segni, Seppänen, Sichrovsky, Simpson, Sjöstedt, Skinner, Sörensen, Sommer, Sornosa Martínez, Souchet, Souladakis, Sousa Pinto, Speroni, Staes, Stauner, Stenmarck, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stirbois, Sturdy, Suominen, Swiebel, Sørensen, Tajani, Tannock, Theato, Theorin, Thomas-Mauro, Thorning-Schmidt, Thors, Thyssen, Titford, Titley, Torres Marques, Trakatellis, Tsatsos, Turchi, Turco, Twinn, Väyrynen, Vairinhos, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varaut, Varela Suanzes-Carpegna, Vattimo, van Velzen, Villiers, Vinci, Virrankoski, Voggenhuber, Wachtmeister, Wallis, Walter, Watson, Watts, Weiler, Wenzel-Perillo, Whitehead, Wieland, Wiersma, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Wuori, Wynn, Zacharakis, Zimmerling, Zissener, Zorba, Zrihen

Observatører

Bagó, Beneš, Biela, Bielan, Kazys Jaunutis Bobelis, Chronowski, Zbigniew Chrzanowski, Cybulski, Demetriou, Ékes, Filipek, Gałażewski, Golde, Gruber, Grzebisz-Nowicka, Kamiński, Kāposts, Kłopotek, Klukowski, Daniel Kroupa, Laar, Libicki, Liepiņa, Litwiniec, Łyżwiński, Mallotová, Manninger, Matsakis, Palečková, Pieniążek, Podgórski, Pospíšil, Savi, Sefzig, Siekierski, Šlesere, Smorawiński, Surján, Szczygło, Tomczak, Vaculík, George Varnava, Vella, Wiśniowska, Wittbrodt, Żenkiewicz

---

Tirsdag, den 30. marts 2004

| 29.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 103/25 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 103/25

---

PROTOKOL

(2004/C 103 E/02)

AFVIKLING AF MØDET

FORSÆDE: Gérard ONESTA

næstformand

1.   Åbning af mødet

Formanden åbnede mødet kl. 9.20.

Ioannis Patakis tog ordet om græske landmænds protestaktioner imod den fælles landbrugspolitik.

2.   Bevillingsoverførsler

Budgetudvalget havde behandlet underretningen fra Regionsudvalget af 8. marts 2004 om overførsel af bevillinger (Inf 1/2004) i overensstemmelse med finansforordningens artikel 22.

Budgetudvalget havde vedtaget at gøre indsigelse af følgende grunde: I henhold til finansforordningen artikel 43 skal overførslen foretages efter fremgangsmåden i finansforordningens artikel 24.

Regionsudvalget blev anmodet om at afstå fra en overførsel af de pågældende bevillinger på nuværende tidspunkt.

Budgetudvalget anmodede Regionsudvalget om at forelægge en ny overførselsanmodning efter finansforordningens artikel 24.

3.   Tekster til aftaler sendt af Rådet

Rådet havde fremsendt bekræftet kopi af:

| — | Aftale om politisk dialog og samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Andinske Fællesskab og dets medlemslande Bolivia, Colombia, Ecuador, Peru og Venezuela på den anden side |
| --- | --- |

—

Aftale om politisk dialog og samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Andinske Fællesskab og dets medlemslande Bolivia, Colombia, Ecuador, Peru og Venezuela på den anden side

| — | Aftale om politisk dialog og samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua og Panama på den anden side |
| --- | --- |

—

Aftale om politisk dialog og samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua og Panama på den anden side

| — | Berigtigelsesprotokol til Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Libanesiske Republik på den anden side. |
| --- | --- |

—

Berigtigelsesprotokol til Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Libanesiske Republik på den anden side.

4.   Aftale om politisk dialog og samarbejde EF/Centralamerika * — Aftale om politisk dialog og samarbejde EF/Det Andinske Fællesskab * (forhandling)

Betænkning: Forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af en aftale om politisk dialog og samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua og Panama på den anden side [KOM(2003) 677 — C5-0658/2003 — 2003/0266(CNS)] — Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik.

Ordfører: Raimon Obiols i Germà (A5-0120/2004)

Betænkning: Forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af en aftale om politisk dialog og samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Andinske Fællesskab og dets medlemslande Republikken Bolivia, Republikken Colombia, Republikken Ecuador, Republikken Peru og Den Bolivariske Republik Venezuela på den anden side [KOM(2003) 695 — C5-0657/2003 — 2003/0268(CNS)] — Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik.

Ordfører: José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra (A5-0119/2004)

Christopher Patten (medlem af Kommissionen) tog ordet

Raimon Obiols i Germà forelagde sin betænkning (A5-0120/2004).

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra forelagde sin betænkning (A5-0119/2004).

Talere: Ana Miranda de Lage (ordfører for udtalelse fra ITRE), Margrietus J. van den Berg (ordfører for udtalelse fra DEVE), Fernando Fernández Martín for PPE-DE-Gruppen, Manuel Medina Ortega for PSE-Gruppen, Sérgio Ribeiro for GUE/NGL-Gruppen, og Richard Howitt

FORSÆDE: James L.C. PROVAN

næstformand

Marie-Hélène Gillig tog ordet

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 31.3.2004, punkt 6.4 og 6.5.

5.   Fødevarehygiejne ***II — Hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer ***II — Fødevarehygiejne og sundhedsmæssige betingelser for produktion og markedsføring af animalske produkter til konsum ***II — Officiel kontrol af animalske produkter til konsum ***II (forhandling)

Indstilling ved andenbehandling: Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fødevarehygiejne [10543/2/2002 — C5-0008/2004 — 2000/0178(COD)] — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: Horst Schnellhardt (A5-0131/2004)

Indstilling ved andenbehandling: Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer [5420/2/2003 — C5-0009/2004 — 2000/0179(COD)] — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: Horst Schnellhardt (A5-0129/2004)

Indstilling ved andenbehandling: Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ophævelse af visse direktiver om fødevarehygiejne og sundhedsmæssige betingelser for produktion og markedsføring af animalske produkter til konsum og om ændring af Rådets direktiv 89/662/EØF og 92/118/EØF og Rådets afgørelse 95/408/EF [11584/1/2003 — C5-0010/2004 — 2000/0182(COD)] — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: Horst Schnellhardt (A5-0130/2004)

Indstilling ved andenbehandling: Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om særlige bestemmelser for tilrettelæggelsen af den officielle kontrol af animalske produkter til konsum [11583/1/2003 — C5-0011/2004 — 2002/0141(COD)] — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: Horst Schnellhardt (A5-0138/2004)

Horst Schnellhardt forelagde indstillingerne ved andenbehandling.

David Byrne (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Talere: Peter Liese for PPE-DE-Gruppen, Dorette Corbey for PSE-Gruppen, Marit Paulsen for ELDR-Gruppen, Patricia McKenna for Verts/ALE-Gruppen, Francesco Fiori, David Robert Bowe, Ria G.H.C. Oomen-Ruijten, Catherine Stihler og Phillip Whitehead

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 7.28-7.31.

6.   Beskyttelse af dyr * (forhandling)

Betænkning: Forslag til Rådets forordning om beskyttelse af dyr under transport og dermed forbundne aktiviteter og om ændring af direktiv 64/432/EØF og 93/119/EF [KOM(2003) 425 — C5-0438/2003 — 2003/0171(CNS)] — Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter.

Ordfører: Albert Jan Maat (A5-0197/2004)

David Byrne (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Albert Jan Maat forelagde sin betænkning.

Talere: Patricia McKenna (ordfører for udtalelse fra ENVI), Neil Parish for PPE-DE-Gruppen, Niels Busk for ELDR-Gruppen, Salvador Jové Peres for GUE/NGL-Gruppen, og Caroline Lucas for Verts/ALE-Gruppen

FORSÆDE: Gérard ONESTA

næstformand

Talere: Bent Hindrup Andersen for EDD-Gruppen, Dominique F.C. Souchet løsgænger, Francesco Fiori, María Rodríguez Ramos, Elspeth Attwooll, Christel Fiebiger, Alexander de Roo, Gerard Collins, Gordon J. Adam, Daniela Raschhofer, Samuli Pohjamo, Jonas Sjöstedt, Eurig Wyn, Sebastiano (Nello) Musumeci, Agnes Schierhuber, Torben Lund, Chris Davies, Liam Hyland, Jan Marinus Wiersma, Encarnación Redondo Jiménez, Christa Prets, James Nicholson, Cristina Gutiérrez-Cortines, María Esther Herranz García, Giacomo Santini, Marialiese Flemming og David Byrne.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 7.34.

FORSÆDE: Pat COX

formand

7.   Afstemningstid

Resultaterne af afstemningerne som helhed (ændringsforslag, særskilte afstemninger, opdelte afstemninger osv.) fremgår af bilag 1, som er vedlagt protokollen.

7.1.   Godkendelse af kurvelygter til motorkøretøjer *** (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Henstilling: Forslag til Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs holdning til udkast til regulativ fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa om ensartede vilkår for godkendelsen af kurvelygter til motorkøretøjer [KOM(2003) 498 — 5925/2004 — C5-0113/2004 — 2003/0188(AVC)] (Forenklet procedure — forretningsordenens artikel 158, stk. 1) — Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi.

Ordfører: Luis Berenguer Fuster (A5-0146/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 1)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P5_TA(2004)0189)

7.2.   Ophævelse af direktiv 72/462/EØF * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Betænkning: Forslag til Rådets direktiv om ophævelse af direktiv 72/462/EØF [KOM(2004) 71 — C5-0110/2004 — 2004/0022(CNS)] — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: Caroline F. Jackson (A5-0178/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 2)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P5_TA(2004)0190)

7.3.   Betalingsbalancer, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer ***I (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om EF-statistikker over betalingsbalancer, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer [KOM(2003) 507 — C5-0402/2003 — 2003/0200(COD)] — Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi.

Ordfører: Luis Berenguer Fuster (A5-0210/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 3)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P5_TA(2004)0191)

7.4.   Generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net ***II (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Indstilling ved andenbehandling: Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2236/95 om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net [5633/1/2004 — C5-0095/2004 — 2001/0226(COD) — Budgetudvalget.

Ordfører: Franz Turchi (A5-0134/2004)

(Kvalificeret flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 4)

RÅDETS FÆLLES HOLDNING

Erklæret godkendt (P5_TA(2004)0192)

7.5.   Europæisk tvangsfuldbyrdelsesdokument for ubestridte krav ***II (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Indstilling ved andenbehandling: Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Rådets forordning om indførelse af et europæisk tvangsfuldbyrdelsesdokument for ubestridte krav [16041/1/2003 — C5-0067/2004 — 2002/0090(COD)] — Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked.

Ordfører: Joachim Wuermeling (A5-0187/2004)

(Kvalificeret flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 5)

RÅDETS FÆLLES HOLDNING

Erklæret godkendt (P5_TA(2004)0193)

7.6.   Organiske opløsningsmidler ***II (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Indstilling ved andenbehandling: Rådets fælles holdning fastlagt med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om begrænsning af emissioner af flygtige organiske forbindelser fra anvendelse af organiske opløsningsmidler i dekorationsmaling og -lak og produkter til autoreparationslakering samt ændring af direktiv 1999/13/EF [14780/2/2003 — C5-0019/2004 — 2002/0301(COD)] — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: Giorgio Lisi (A5-0136/2004)

(Kvalificeret flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 6)

RÅDETS FÆLLES HOLDNING

Erklæret godkendt (P5_TA(2004)0194)

7.7.   Luftfartsaftaler mellem medlemsstaterne og tredjelande ***II (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Indstilling ved andenbehandling: Rådets fælles holdning fastlagt med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om forhandling og gennemførelse af luftfartsaftaler mellem medlemsstaterne og tredjelande [13732/1/2003 — C5-0013/2004 — 2003/0044(COD)] — Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme.

Ordfører: Ingo Schmitt (A5-0179/2004)

(Kvalificeret flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 7)

RÅDETS FÆLLES HOLDNING og ÆNDRINGSFORSLAG

Erklæret godkendt som ændret (P5_TA(2004)0195)

7.8.   Anvendelse af EU's Solidaritetsfond (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af EU's Solidaritetsfond i overensstemmelse med punkt 3 i den interinstitutionelle aftale af 7. november 2002 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om finansieringen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, som supplerer den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren [KOM(2004) 168 — C5-0134/2004 — 2004/2025(ACI)] — Budgetudvalget.

Ordfører: Terence Wynn (A5-0195/2004)

(Kvalificeret flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 8)

FORSLAG TIL BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P5_TA(2004)0196)

7.9.   Ændringsbudget nr. 5/2004 (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Betænkning: Ændringsbudget nr. 5 til Den Europæiske Unions budget for regnskabsåret 2004 [7684/2004 — C5-0166/2004 — 2004/2023(BUD)] — Budgetudvalget.

Ordfører: Jan Mulder (A5-0203/2004)

(Kvalificeret flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 9)

FORSLAG TIL BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P5_TA(2004)0197)

7.10.   Anmodninger til agenturer (ændring af forretningsordenen) (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Betænkning: Indføjelse af en ny artikel i forretningsordenen om anmodninger til europæiske agenturer [2004/2008(REG)] — Udvalget om Konstitutionelle Anliggender.

Ordfører: Richard Corbett (A5-0152/2004)

(Kvalificeret flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 10)

ÆNDRINGSFORSLAG og FORSLAG TIL AFGØRELSE

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P5_TA(2004)0198)

7.11.   Ikke-finansielle kvartalsregnskaber efter institutionelle sektorer ***I (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om udarbejdelse af ikke-finansielle kvartalsregnskaber efter institutionelle sektorer [KOM(2003) 789 — C5-0645/2003 — 2003/0296(COD)] — Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål.

Ordfører: Astrid Lulling (A5-0151/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 11)

KOMMISSIONENS FORSLAG, ÆNDRINGSFORSLAG og FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P5_TA(2004)0199)

Inden afstemningen havde ordføreren afgivet en erklæring, jf. forretningsordenens artikel 110 a, stk. 4. Hun havde ligeledes afgivet en erklæring vedrørende sin betænkning A5-0170/2004 (punkt 7.20).

7.12.   Midlertidige afgiftsfritagelser eller -lempelser for energiprodukter og elektricitet * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Betænkning: Forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/96/EF hvad angår visse medlemsstaters mulighed for at anvende midlertidige afgiftsfritagelser eller -lempelser for energiprodukter og elektricitet [KOM(2004) 42 — C5-0090/2004 — 2004/0016(CNS)] — Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål.

Ordfører: Pervenche Berès (A5-0158/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 12)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P5_TA(2004)0200)

7.13.   Aftale EF/Schweiz om beskatning af indtægter fra opsparing * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Betænkning: Forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om fastlæggelse af foranstaltninger svarende til dem, der er fastlagt i Rådets direktiv 2003/48/EF af 3. juni 2003 om beskatning af indtægter fra opsparing i form af rentebetalinger, og det dertil knyttede aftalememorandum [KOM(2004) 75 — C5-0103/2004 — 2004/0027(CNS)] — Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål.

Ordfører: José Manuel García-Margallo y Marfil (A5-0169/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 13)

KOMMISSIONENS FORSLAG, ÆNDRINGSFORSLAG og FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P5_TA(2004)0201)

7.14.   Beskatning af renter og royalties, der betales mellem associerede selskaber i forskellige medlemsstater * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Betænkning: Forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/49/EF om en fælles ordning for beskatning af renter og royalties, der betales mellem associerede selskaber i forskellige medlemsstater [KOM(2003) 841 — C5-0054/2004 — 2003/0331(CNS)] — Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål.

Ordfører: Othmar Karas (A5-0150/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 14)

KOMMISSIONENS FORSLAG, ÆNDRINGSFORSLAG og FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P5_TA(2004)0202)

7.15.   Ret for EU-personalesager * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Betænkning: Forslag til Rådets afgørelse om oprettelse af en ret for EU-personalesager [KOM(2003) 705 — C5-0581/2003 — 2003/0280(CNS)] — Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked.

Ordfører: Manuel Medina Ortega (A5-0181/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 15)

KOMMISSIONENS FORSLAG, ÆNDRINGSFORSLAG og FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P5_TA(2004)0203)

7.16.   Statutten for Domstolen * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Betænkning: Udkast til Rådets afgørelse om ændring af artikel 16 og 17 i protokollen vedrørende statutten for Domstolen [14617/2003 — C5-0579/2003 — 2003/0823(CNS)] — Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked.

Ordfører: José María Gil-Robles Gil-Delgado (A5-0128/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 16)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P5_TA(2004)0204)

7.17.   Domstolens procesreglement: reglerne om sprog * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Betænkning: Udkast til Rådets afgørelse om ændring af Domstolens procesreglement vedrørende reglerne om sprog [15167/2003 — C5-0585/2003 — 2003/0824(CNS)] — Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked.

Ordfører: José María Gil-Robles Gil-Delgado (A5-0127/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 17)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P5_TA(2004)0205)

7.18.   Procesreglementet for Retten i Første Instans: reglerne om sprog * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Betænkning: Udkast til Rådets afgørelse om ændring af procesreglementet for Retten i Første Instans med henblik på den nye kompetencefordeling i direkte søgsmål og Unionens udvidelse [15738/2003 — C5-0625/2003 — 2003/0825(CNS)] — Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked. Ordfører:

José María Gil-Robles Gil-Delgado (A5-0126/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 18)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P5_TA(2004)0206)

7.19.   Import til Fællesskabet af visse levende hovdyr * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Betænkning: Forslag til Rådets direktiv om dyresundhedsbestemmelser for import til Fællesskabet af visse levende hovdyr og om ændring af direktiv 90/426/EØF og 92/65/EØF [KOM(2003) 570 — C5-0483/2003 — 2003/0224(CNS)] — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: Avril Doyle (A5-0186/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 19)

KOMMISSIONENS FORSLAG, ÆNDRINGSFORSLAG og FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P5_TA(2004)0207)

7.20.   Data vedrørende den kvartårlige offentlige gæld * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Betænkning: Forslag til Rådets forordning om udarbejdelse og indberetning af data vedrørende den kvartårlige offentlige gæld [KOM(2003) 761 — C5-0649/2003 — 2003/0295(CNS)] — Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål.

Ordfører: Astrid Lulling (A5-0170/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 20)

KOMMISSIONENS FORSLAG, ÆNDRINGSFORSLAG og FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P5_TA(2004)0208)

7.21.   Beskyttelse af Marco Pannellas parlamentariske immunitet (afstemning)

Betænkning: Beskyttelse af Marco Pannellas parlamentariske immunitet [2003/2116(IMM)] — Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked.

Ordfører: Klaus-Heiner Lehne (A5-0180/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 21)

FORSLAG TIL AFGØRELSE

Vedtaget (P5_TA(2004)0209)

7.22.   Beskyttelse af Martin Schulz' parlamentariske immunitet og privilegier (afstemning)

Betænkning: Beskyttelse af Martin Schulz' parlamentariske immunitet og privilegier [2004/2016(IMM)] — Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked.

Ordfører: Neil MacCormick (A5-0184/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 22)

FORSLAG TIL AFGØRELSE

Vedtaget (P5_TA(2004)0210)

Indlæg til afstemningen:

Ordføreren havde stillet et mundtligt ændringsforslag til punkt 4. Dette mundtlige ændringsforslag vedrørte ligeledes betænkning A5-0185/2004 (punkt 7.23).

7.23.   Beskyttelse af Klaus-Heiner Lehnes parlamentariske immunitet og privilegier (afstemning)

Betænkning: Beskyttelse af Klaus-Heiner Lehnes parlamentariske immunitet og privilegier [2004/2015(IMM)] — Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked.

Ordfører: Neil MacCormick (A5-0185/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 23)

FORSLAG TIL AFGØRELSE

Vedtaget (P5_TA(2004)0211)

7.24.   Markeder for finansielle instrumenter ***II (afstemning)

Indstilling ved andenbehandling: Rådets fælles holdning fastlagt med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om markeder for finansielle instrumenter, om ændring af Rådets direktiv 85/611/EØF, Rådets direktiv 93/6/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF samt om ophævelse af Rådets direktiv 93/22/EØF [13421/3/2003 — C5-0015/2004 — 2002/0269(COD)] — Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål.

Ordfører: Theresa Villiers (A5-0114/2004)

(Kvalificeret flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 24)

RÅDETS FÆLLES HOLDNING

Erklæret godkendt som ændret (P5_TA(2004)0212)

7.25.   Arbejdstagernes eksponering for risici på grund af fysiske agenser (elektromagnetiske felter) ***II (afstemning)

Indstilling ved andenbehandling: Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes eksponering for risici på grund af fysiske agenser (elektromagnetiske felter) (18. særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EØF) [13599/1/2003 — C5-0016/2004 — 1992/0449(COD)] — Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender.

Ordfører: Manuel Pérez Álvarez (A5-0196/2004)

(Kvalificeret flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 25)

RÅDETS FÆLLES HOLDNING

Erklæret godkendt som ændret (P5_TA(2004)0213)

7.26.   Ligestilling mellem mænd og kvinder ***II (afstemning)

Indstilling ved andenbehandling: Rådets fælles holdning fastlagt med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om fastlæggelse af et EF-handlingsprogram med henblik på at fremme organisationer, der er aktive på europæisk plan, hvad angår ligestilling mellem mænd og kvinder [16185/1/2003 — C5-0068/2004 — 2003/0109(COD)] — Udvalget om Kvinders Rettigheder og Lige Muligheder.

Ordfører: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (A5-0161/2004)

(Kvalificeret flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 26)

RÅDETS FÆLLES HOLDNING

Erklæret godkendt som ændret (P5_TA(2004)0214)

7.27.   Ligestilling mellem kønnene i udviklingssamarbejdet ***II (afstemning)

Indstilling ved andenbehandling: Rådets fælles holdning fastlagt med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fremme af ligestilling mellem kønnene i udviklingssamarbejdet [5402/1/2004 — C5-0093/2004 — 2003/0176(COD)] — Udvalget om Kvinders Rettigheder og Lige Muligheder.

Ordfører: Olga Zrihen (A5-0160/2004)

(Kvalificeret flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 27)

RÅDETS FÆLLES HOLDNING

Erklæret godkendt (P5_TA(2004)0215)

7.28.   Fødevarehygiejne ***II (afstemning)

Indstilling ved andenbehandling: Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fødevarehygiejne [10543/2/2002 — C5-0008/2004 — 2000/0178(COD)] — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: Horst Schnellhardt (A5-0131/2004)

(Kvalificeret flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 28)

RÅDETS FÆLLES HOLDNING

Erklæret godkendt som ændret (P5_TA(2004)0216)

7.29.   Hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer ***II (afstemning)

Indstilling ved andenbehandling: Rådets fælles holdning fastlagt med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer [5420/2/2003 — C5-0009/2004 — 2000/0179(COD)] — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: Horst Schnellhardt (A5-0129/2004)

(Kvalificeret flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 29)

RÅDETS FÆLLES HOLDNING

Erklæret godkendt som ændret (P5_TA(2004)0217)

7.30.   Fødevarehygiejne og sundhedsmæssige betingelser for produktion og markedsføring af animalske produkter til konsum ***II (afstemning)

Indstilling ved andenbehandling: Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ophævelse af visse direktiver om fødevarehygiejne og sundhedsmæssige betingelser for produktion og markedsføring af animalske produkter til konsum og om ændring af Rådets direktiv 89/662/EØF og 92/118/EØF og Rådets afgørelse 95/408/EF [11584/1/2003 — C5-0010/2004 — 2000/0182(COD)] — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: Horst Schnellhardt (A5-0130/2004)

(Kvalificeret flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 30)

RÅDETS FÆLLES HOLDNING

Erklæret godkendt (P5_TA(2004)0218)

7.31.   Officiel kontrol af animalske produkter til konsum ***II (afstemning)

Indstilling ved andenbehandling: Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om særlige bestemmelser for tilrettelæggelsen af den officielle kontrol af animalske produkter til konsum [11583/1/2003 — C5-0011/2004 — 2002/0141(COD)] — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: Horst Schnellhardt (A5-0138/2004)

(Kvalificeret flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 31)

RÅDETS FÆLLES HOLDNING

Erklæret godkendt som ændret (P5_TA(2004)0219)

7.32.   Udstedere af værdipapirer optaget til omsætning på et reguleret marked ***I (afstemning)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om harmonisering af gennemsigtighedskrav til oplysninger om udstedere, hvis værdipapirer er optaget til omsætning på et reguleret marked, og om ændring af direktiv 2001/34/EF [KOM(2003) 138 — C5-0151/2003 — 2003/0045(COD)] — Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål.

Ordfører: Peter William Skinner (A5-0079/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 32)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt som ændret (P5_TA(2004)0220)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P5_TA(2004)0220)

7.33.   Ligebehandling af kvinder og mænd i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser * (afstemning)

Betænkning: Forslag til Rådets direktiv om gennemførelse af princippet om ligebehandling af kvinder og mænd i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser [KOM(2003) 657 — C5-0654/2003 — 2003/0265(CNS)] — Udvalget om Kvinders Rettigheder og Lige Muligheder.

Ordfører: Christa Prets (A5-0155/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 33)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt som ændret (P5_TA(2004)0221)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P5_TA(2004)0221)

7.34.   Beskyttelse af dyr * (afstemning)

Betænkning: Forslag til Rådets forordning om beskyttelse af dyr under transport og dermed forbundne aktiviteter og om ændring af direktiv 64/432/EØF og 93/119/EF [KOM(2003) 425 — C5-0438/2003 — 2003/0171(CNS)] — Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter.

Ordfører: Albert Jan Maat (A5-0197/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 34)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt som ændret (P5_TA(2004)0222)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P5_TA(2004)0222)

Indlæg til afstemningen:

Robert J.E. Evans havde anmodet om, at afstemningen blev udsat til den følgende dag. Mere end 32 medlemmer havde støttet dette forslag. Albert Jan Maat, ordfører, havde taget ordet om anmodningen.

Parlamentet havde forkastet denne anmodning.

Patricia McKenna havde taget ordet for at gøre opmærksom på, at Verts/ALE-Gruppen havde anmodet om særskilt afstemning om ændringsforslag 81.

7.35.   Bekæmpelse af svig og beskyttelse af fællesskabernes finansielle interesser (afstemning)

Betænkning: Beskyttelse af fællesskabernes finansielle interesser og bekæmpelse af svig — årsberetning 2002 [KOM(2003) 445 — C5-0593/2003 — 2003/2248(INI)] — Budgetkontroludvalget.

Ordfører: Herbert Bösch (A5-0135/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 35)

FORSLAG TIL BESLUTNING

Vedtaget (P5_TA(2004)0223)

8.   Stemmeforklaringer

Skriftlige stemmeforklaringer:

De skriftlige stemmeforklaringer, jf. forretningsordenens artikel 137, stk. 3, var indeholdt i det fuldstændige forhandlingsreferat fra mødet.

Mundtlige stemmeforklaringer:

Betænkning Maat — A5-0197/2004

| — | Nelly Maes |
| --- | --- |

—

Nelly Maes

9.   Stemmerettelser

Følgende medlemmer havde meddelt stemmerettelser:

Betænkning Jackson — A5-0178/2004

| — | enkelt afstemning

  for: Cees Bremmer, Charlotte Cederschiöld, Rainer Wieland

  hverken/eller: José Ribeiro e Castro |
| --- | --- |

—

enkelt afstemning

for: Cees Bremmer, Charlotte Cederschiöld, Rainer Wieland

hverken/eller: José Ribeiro e Castro

Betænkning Medina Ortega — A5-0181/2004

| — | enkelt afstemning

  for: Ria G.H.C. Oomen-Ruijten |
| --- | --- |

—

enkelt afstemning

for: Ria G.H.C. Oomen-Ruijten

Betænkning Prets — A5-0155/2004

| — | ændringsforslag 36

  for: Doris Pack |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 36

for: Doris Pack

| — | ændringsforslag 39

  imod: Marie-Françoise Garaud |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 39

imod: Marie-Françoise Garaud

| — | lovgivningsmæssig beslutning

  hverken/eller: Paul Rübig |
| --- | --- |

—

lovgivningsmæssig beslutning

hverken/eller: Paul Rübig

Betænkning Maat — A5-0197/2004

| — | ændringsforslag 100

  imod: Olga Zrihen, Yvonne Sandberg-Fries, Hans Karlsson, Jan Andersson, Maj Britt Theorin, Göran Färm, Ewa Hedkvist Petersen |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 100

imod: Olga Zrihen, Yvonne Sandberg-Fries, Hans Karlsson, Jan Andersson, Maj Britt Theorin, Göran Färm, Ewa Hedkvist Petersen

| — | ændringsforslag 101

  imod: Yvonne Sandberg-Fries, Hans Karlsson, Jan Andersson, Maj Britt Theorin, Göran Färm, Ewa Hedkvist Petersen |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 101

imod: Yvonne Sandberg-Fries, Hans Karlsson, Jan Andersson, Maj Britt Theorin, Göran Färm, Ewa Hedkvist Petersen

| — | ændringsforslag 102

  imod: Patricia McKenna, Yvonne Sandberg-Fries, Hans Karlsson, Jan Andersson, Maj Britt Theorin, Göran Färm, Ewa Hedkvist Petersen |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 102

imod: Patricia McKenna, Yvonne Sandberg-Fries, Hans Karlsson, Jan Andersson, Maj Britt Theorin, Göran Färm, Ewa Hedkvist Petersen

| — | ændringsforslag 103

  hverken/eller: Yvonne Sandberg-Fries, Hans Karlsson, Jan Andersson, Maj Britt Theorin, Göran Färm, Ewa Hedkvist Petersen |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 103

hverken/eller: Yvonne Sandberg-Fries, Hans Karlsson, Jan Andersson, Maj Britt Theorin, Göran Färm, Ewa Hedkvist Petersen

| — | ændringsforslag 105 (litra e)

  for: Efstratios Korakas |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 105 (litra e)

for: Efstratios Korakas

| — | ændringsforslag 106

  for: Ioannis Averoff |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 106

for: Ioannis Averoff

| — | ændringsforslag 115

  hverken/eller: Efstratios Korakas |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 115

hverken/eller: Efstratios Korakas

| — | ændringsforslag 110

  imod: Helle Thorning-Schmidt |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 110

imod: Helle Thorning-Schmidt

| — | lovgivningsmæssig beslutning

  for: Christa Prets |
| --- | --- |

—

lovgivningsmæssig beslutning

for: Christa Prets

Betænkning Bösch — A5-0135/2004

| — | ændringsforslag 1 + 5

  for: Jean-Thomas Nordmann

  hverken/eller: Caroline Lucas |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 1 + 5

for: Jean-Thomas Nordmann

hverken/eller: Caroline Lucas

| — | ændringsforslag 2 + 6

  hverken/eller: Caroline Lucas |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 2 + 6

hverken/eller: Caroline Lucas

Arlette Laguiller, Chantal Cauquil og Armonia Bordes havde været til stede, men havde ikke deltaget i afstemningen om betænkning A5-0079/2004.

(Mødet udsat kl. 12.55 og genoptaget kl. 15.05)

10.   Godkendelse af protokollen fra foregående møde

Protokollen fra det foregående møde godkendtes.

11.   Dagsordenen

Afstemningen om betænkning af Reimer Böge (A5-0194/2004), der skulle finde sted under afstemningstiden den følgende dag, blev udsat til mødeperioden i april 2004 med henblik på at søge at opnå en aftale med Rådet under førstebehandlingen.

12.   Fælles initiativ for fred, stabilitet og demokrati i hele Mellemøsten (redegørelser efterfulgt af forhandling)

Redegørelser fra Rådet og Kommissionen: Fælles initiativ for fred, stabilitet og demokrati i hele Mellemøsten

Dick Roche (formand for Rådet) og Christopher Patten (medlem af Kommissionen) afgav redegørelserne.

Formanden meddelte, at Den Parlamentarisk Forsamling for Euro-Middelhavsområdet havde påbegyndt sin virksomhed i Athen den foregående uge.

Talere: Philippe Morillon for PPE-DE-Gruppen, Enrique Barón Crespo for PSE-Gruppen, Cecilia Malmström for ELDR-Gruppen, Luisa Morgantini for GUE/NGL-Gruppen, Per Gahrton for Verts/ALE-Gruppen, Franz Turchi for UEN-Gruppen, Paul Coûteaux for EDD-Gruppen, Gianfranco Dell'Alba løsgænger, Armin Laschet og Pasqualina Napoletano

FORSÆDE: Renzo IMBENI

næstformand

Talere: Luciana Sbarbati, Yasmine Boudjenah, Nelly Maes, Ulla Margrethe Sandbæk, Charles Tannock, Emilio Menéndez del Valle, Jean-Thomas Nordmann, Alima Boumediene-Thiery, Rijk van Dam, Edward H.C. McMillan-Scott, Margrietus J. van den Berg, Willy C.E.H. De Clercq, Mary Elizabeth Banotti, Johannes (Hannes) Swoboda, Ioannis Souladakis, Maj Britt Theorin, Proinsias De Rossa, Jan Dhaene og Dick Roche.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

13.   Situationen i Kosovo (redegørelser efterfulgt af forhandling)

Redegørelser fra Rådet og Kommissionen: Situationen i Kosovo

Dick Roche (formand for Rådet) og Christopher Patten (medlem af Kommissionen) afgav redegørelserne.

Doris Pack for PPE-DE-Gruppen tog ordet.

FORSÆDE: Giorgos DIMITRAKOPOULOS

næstformand

Talere: Johannes (Hannes) Swoboda for PSE-Gruppen, Hans Modrow for GUE/NGL-Gruppen, Joost Lagendijk for Verts/ALE-Gruppen, Cristiana Muscardini for UEN-Gruppen, Bruno Gollnisch løsgænger, Jan Marinus Wiersma og Bart Staes.

Beslutningsforslag fremsat som afslutning på forhandlingen (forretningsordenens artikel 37, stk. 2):

| — | Cecilia Malmström og Sarah Ludford for ELDR-Gruppen, om situationen i Kosovo (B5-0160/2004) |
| --- | --- |

—

Cecilia Malmström og Sarah Ludford for ELDR-Gruppen, om situationen i Kosovo (B5-0160/2004)

| — | Jannis Sakellariou, Johannes (Hannes) Swoboda og Jan Marinus Wiersma for PSE-Gruppen, om situationen i Kosovo (B5-0162/2004) |
| --- | --- |

—

Jannis Sakellariou, Johannes (Hannes) Swoboda og Jan Marinus Wiersma for PSE-Gruppen, om situationen i Kosovo (B5-0162/2004)

| — | Doris Pack, Arie M. Oostlander, Philippe Morillon og Giorgio Lisi for PPE-DE-Gruppen, om situationen i Kosovo (B5-0163/2004) |
| --- | --- |

—

Doris Pack, Arie M. Oostlander, Philippe Morillon og Giorgio Lisi for PPE-DE-Gruppen, om situationen i Kosovo (B5-0163/2004)

| — | Joost Lagendijk og Daniel Marc Cohn-Bendit for Verts/ALE-Gruppen, om situationen i Kosovo (B5-0164/2004) |
| --- | --- |

—

Joost Lagendijk og Daniel Marc Cohn-Bendit for Verts/ALE-Gruppen, om situationen i Kosovo (B5-0164/2004)

| — | Hans Modrow og Giuseppe Di Lello Finuoli for GUE/NGL-Gruppen, om Kosovo (B5-0168/2004) |
| --- | --- |

—

Hans Modrow og Giuseppe Di Lello Finuoli for GUE/NGL-Gruppen, om Kosovo (B5-0168/2004)

| — | Cristiana Muscardini for UEN-Gruppen, om situationen i Kosovo (B5-0172/2004). |
| --- | --- |

—

Cristiana Muscardini for UEN-Gruppen, om situationen i Kosovo (B5-0172/2004).

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 1.4.2004, punkt 4.24.

14.   Foderstofhygiejne ***I (forhandling)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om krav til foderstofhygiejne [KOM(2003) 180 — C5-0175/2003 — 2003/0071(COD)] — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: Hedwig Keppelhoff-Wiechert (A5-0133/2004)

David Byrne (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Hedwig Keppelhoff-Wiechert forelagde sin betænkning.

Talere: Neil Parish (ordfører for udtalelse fra AGRI), Phillip Whitehead for PSE-Gruppen, og David Byrne.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 31.3.2004, punkt 6.11.

15.   Materialer og genstande bestemt til at komme i berøring med fødevarer ***I (forhandling)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om materialer og genstande bestemt til at komme i berøring med fødevarer [KOM(2003) 689 — C5-0549/2003 — 2003/0272(COD)] — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: Astrid Thors (A5-0147/2004)

David Byrne (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Astrid Thors forelagde sin betænkning.

Talere: Dorette Corbey (ordfører for udtalelse fra ITRE), Phillip Whitehead for PSE-Gruppen, Jonas Sjöstedt for GUE/NGL-Gruppen, Didier Rod for Verts/ALE-Gruppen, og David Byrne.

FORSÆDE: Alonso José PUERTA

næstformand

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 31.3.2004, punkt 6.12.

16.   Fluorholdige drivhusgasser ***I (forhandling)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om visse fluorholdige drivhusgasser [KOM(2003) 492 — C5-0397/2003 — 2003/0189(COD)] — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: Robert Goodwill (A5-0172/2004)

Margot Wallström (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Robert Goodwill forelagde sin betænkning.

Talere: David Robert Bowe (ordfører for udtalelse fra ITRE), Eija-Riitta Anneli Korhola for PPE-DE-Gruppen, Dorette Corbey for PSE-Gruppen, Chris Davies for ELDR-Gruppen, Caroline Lucas for Verts/ALEGruppen, Bernd Lange og Margot Wallström.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 31.3.2004, punkt 6.14.

(Mødet udsat kl. 18.40 og genoptaget kl. 21.00)

FORSÆDE: Raimon OBIOLS I GERMÀ

næstformand

17.   Miljø og sundhed (forhandling)

Betænkning: Europæisk strategi for miljø og sundhed [KOM(2003) 338 — C5-0551/2003 — 2003/2222(INI)] — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: Marit Paulsen (A5-0193/2004)

Marit Paulsen forelagde sin betænkning.

Margot Wallström (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Talere: Antonios Trakatellis for PPE-DE-Gruppen, Minerva Melpomeni Malliori for PSE-Gruppen, Didier Rod for Verts/ALE-Gruppen, Riitta Myller og Catherine Stihler.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 31.3.2004, punkt 6.24.

18.   Indgåelse af Århus-konventionen * — Anvendelse af Århus-konventionens bestemmelser på Det Europæiske Fællesskabs institutioner og organer ***I — Adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet ***I (forhandling)

Betænkning: Forslag til Rådets afgørelse om indgåelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet [KOM(2003) 625 — C5-0526/2003 — 2003/0249(CNS)] — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: Eija-Riitta Anneli Korhola (A5-0173/2004)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om anvendelse af Århus-konventionens bestemmelser om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet på Det Europæiske Fællesskabs institutioner og organer [KOM(2003) 622 — C5-0505/2003 — 2003/0242(COD)] — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: Eija-Riitta Anneli Korhola (A5-0190/2004)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet [KOM(2003) 624 — C5-0513/2003 — 2003/0246(COD)] — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: Inger Schörling (A5-0189/2004)

Margot Wallström (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Eija-Riitta Anneli Korhola forelagde sine betænkninger (A5-0173/2004 og A5-0190/2004).

Inger Schörling forelagde sin betænkning (A5-0189/2004).

Talere: Hartmut Nassauer (ordfører for udtalelse fra LIBE), Claude Moraes (for ordføreren for udtalelse fra LIBE), Anne-Marie Schaffner (ordfører for udtalelse fra JURI), Françoise Grossetête for PPE-DE-Gruppen, María Sornosa Martínez for PSE-Gruppen, Astrid Thors for ELDR-Gruppen, Jonas Sjöstedt for GUE/NGLGruppen, Jean-Louis Bernié for EDD-Gruppen, Giorgio Lisi, Johannes (Hans) Blokland, Margot Wallström og Astrid Thors (formanden fratog hende ordet).

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 31.3.2004, punkt 6.18, 6.15, 6.16.

19.   Miljøansvar ***III (forhandling)

Betænkning: Forligsudvalgets fælles udkast til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om miljøansvar for så vidt angår forebyggelse og afhjælpning af miljøskader [PE-CONS 3622/2004 — C5-0079/2004 — 2002/0021(COD)] — Europa-Parlamentets delegation til Forligsudvalget.

Ordfører: Toine Manders (A5-0139/2004)

Toine Manders forelagde sin betænkning.

Margot Wallström (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Talere: Angelika Niebler for PPE-DE-Gruppen, Evelyne Gebhardt for PSE-Gruppen, Inger Schörling for Verts/ALE-Gruppen, Inglewood, Manuel Medina Ortega, Othmar Karas, Malcolm Harbour, Toine Manders og Margot Wallström.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 31.3.2004, punkt 6.10.

20.   Håndtering af affald fra udvindingsindustrien ***I (forhandling)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om håndtering af affald fra udvindingsindustrien [KOM(2003) 319 — C5-0256/2003 — 2003/0107(COD)] — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Ordfører: Jonas Sjöstedt (A5-0177/2004)

Margot Wallström (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Jonas Sjöstedt forelagde sin betænkning.

Talere: Marjo Matikainen-Kallström (ordfører for udtalelse fra ITRE), Christa Klaß for PPE-DE-Gruppen, Jutta D. Haug for PSE-Gruppen, Patricia McKenna for Verts/ALE-Gruppen, David Robert Bowe og Margot Wallström.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 31.3.2004, punkt 6.17.

21.   Dagsorden for næste møde

Dagsordenen for mødet den følgende dag var fastsat (»Dagsorden« PE 342.517/OJME).

22.   Hævelse af mødet

Formanden hævede mødet kl. 23.15.

Julian Priestley

generalsekretær

José Pacheco Pereira

næstformand

---

TILSTEDEVÆRELSESLISTE

Følgende skrev under:

Aaltonen, Abitbol, Adam, Nuala Ahern, Ainardi, Almeida Garrett, Alyssandrakis, Andersen, Andersson, Andreasen, André-Léonard, Andrews, Andria, Aparicio Sánchez, Arvidsson, Atkins, Attwooll, Auroi, Averoff, Avilés Perea, Bakopoulos, Balfe, Baltas, Banotti, Barón Crespo, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Bergaz Conesa, Berger, Berlato, Bernié, Berthu, Bertinotti, Beysen, Bigliardo, Blak, Blokland, Bodrato, Böge, Bösch, von Boetticher, Bonde, Bonino, Boogerd-Quaak, Booth, Bordes, Borghezio, van den Bos, Boudjenah, Boumediene-Thiery, Bourlanges, Bouwman, Bowe, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Breyer, Brie, Brienza, Brok, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Busk, Callanan, Calò, Camisón Asensio, Campos, Cardoso, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Caudron, Caullery, Cauquil, Cederschiöld, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Chichester, Claeys, Clegg, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Collins, Corbett, Corbey, Cornillet, Cossutta, Paolo Costa, Raffaele Costa, Coûteaux, Cox, Crowley, van Dam, Darras, Dary, Daul, Davies, De Clercq, Dehousse, De Keyser, Dell'Alba, Della Vedova, De Mita, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deva, De Veyrac, Dhaene, Díez González, Di Lello Finuoli, Dillen, Dimitrakopoulos, Dover, Doyle, Dührkop Dührkop, Duff, Duhamel, Duin, Dupuis, Duthu, Dybkjær, Echerer, El Khadraoui, Elles, Eriksson, Ettl, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert J.E. Evans, Färm, Farage, Fatuzzo, Fava, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiebiger, Figueiredo, Fiori, Fitzsimons, Flautre, Flemming, Flesch, Florenz, Formentini, Foster, Fourtou, Fraisse, Frassoni, Friedrich, Gahler, Gahrton, Garaud, García-Orcoyen Tormo, Garot, Garriga Polledo, Gasòliba i Böhm, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glase, Gobbo, Goebbels, Goepel, Görlach, Gollnisch, Gomolka, Goodwill, Gorostiaga Atxalandabaso, Gouveia, Graefe zu Baringdorf, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Hänsch, Hager, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hedkvist Petersen, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Herzog, Hieronymi, Hoff, Honeyball, Hortefeux, Howitt, Hudghton, Hughes, Huhne, van Hulten, Hume, Hyland, Ilgenfritz, Imbeni, Inglewood, Isler Béguin, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jöns, Jonckheer, Jové Peres, Junker, Kaldi, Karamanou, Karas, Karlsson, Kastler, Katiforis, Kaufmann, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Keßler, Khanbhai, Kindermann, Glenys Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korakas, Korhola, Koukiadis, Koulourianos, Krarup, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Krivine, Kronberger, Kuckelkorn, Kuhne, Kuntz, Lage, Lagendijk, Laguiller, Lalumière, Lamassoure, Lambert, Lang, Lange, Langen, Langenhagen, Lannoye, de La Perriere, Laschet, Lechner, Lehne, Leinen, Liese, Linkohr, Lipietz, Lisi, Lucas, Lulling, Lund, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McCartin, MacCormick, McKenna, McMillan-Scott, McNally, Maes, Malliori, Malmström, Manders, Manisco, Erika Mann, Thomas Mann, Mantovani, Marchiani, Marinho, Marini, Marinos, Markov, Marques, Marset Campos, Martens, David W. Martin, Hans-Peter Martin, Hugues Martin, Martinez, Martínez Martínez, Mastella, Mastorakis, Mathieu, Matikainen-Kallström, Hans-Peter Mayer, Xaver Mayer, Mayol i Raynal, Medina Ortega, Meijer, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Mennea, Menrad, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Modrow, Mombaur, Monsonís Domingo, Montfort, Moraes, Morgan, Morgantini, Morillon, Müller, Mulder, Murphy, Muscardini, Mussa, Musumeci, Myller, Naïr, Napoletano, Nassauer, Newton Dunn, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, Nisticò, Nobilia, Nogueira Román, Nordmann, Obiols i Germà, Ojeda Sanz, Olsson, Ó Neachtain, Onesta, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Ortuondo Larrea, Paasilinna, Pacheco Pereira, Paciotti, Pack, Pannella, Papayannakis, Parish, Pasqua, Pastorelli, Patakis, Paulsen, Pérez Álvarez, Pérez Royo, Perry, Pesälä, Pex, Piecyk, Pirker, Piscarreta, Pittella, Podestà, Poettering, Pohjamo, Poignant, Pomés Ruiz, Poos, Posselt, Prets, Procacci, Provan, Puerta, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Randzio-Plath, Rapkay, Raschhofer, Redondo Jiménez, Ribeiro, Ribeiro e Castro, Riis-Jørgensen, Rocard, Rod, Rodríguez Ramos, de Roo, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Rousseaux, Rovsing, Rübig, Ruffolo, Rutelli, Sacconi, Sacrédeus, Saint-Josse, Sakellariou, Salafranca Sánchez-Neyra, Sandberg-Fries, Sandbæk, Santer, Santini, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Sbarbati, Scarbonchi, Schaffner, Scheele, Schleicher, Gerhard Schmid, Herman Schmid, Olle Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schörling, Ilka Schröder, Jürgen Schröder, Schulz, Schwaiger, Segni, Seppänen, Sichrovsky, Simpson, Sjöstedt, Skinner, Smet, Sörensen, Sommer, Sornosa Martínez, Souchet, Souladakis, Sousa Pinto, Speroni, Staes, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stirbois, Stockmann, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Swiebel, Swoboda, Sørensen, Tajani, Tannock, Terrón i Cusí, Theato, Theorin, Thomas-Mauro, Thorning-Schmidt, Thors, Thyssen, Titford, Titley, Torres Marques, Trakatellis, Tsatsos, Turchi, Turco, Turmes, Vachetta, Väyrynen, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varaut, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vattimo, van Velzen, Vermeer, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vinci, Virrankoski, Vlasto, Voggenhuber, Wachtmeister, Wallis, Walter, Watson, Watts, Weiler, Wenzel-Perillo, Whitehead, Wieland, Wiersma, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Wuori, Wyn, Wynn, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener, Zorba, Zrihen

Observatører

A. Nagy, Bagó, Balla, Bastys, Beneš, Biela, Bielan, Kazys Jaunutis Bobelis, Christodoulidis, Chronowski, Cybulski, Demetriou, Didžiokas, Drzęla, Ékes, Filipek, Gałażewski, Golde, Genowefa Grabowska, Gruber, Grzebisz-Nowicka, Hegyi, Heriban, Ilves, Kamiński, Kāposts, Kelemen, Kiršteins, Kłopotek, Klukowski, Kriščiūnas, Daniel Kroupa, Kubica, Kuzmickas, Kvietkauskas, Laar, Lachnit, Libicki, Liepinņa, Lisak, Litwiniec, Łyżwiński, Maldeikis, Mallotová, Manninger, Matsakis, Őry, Palečková, Pieniążek, Plokšto, Podgórski, Pospíšil, Protasiewicz, Rutkowski, Savi, Sefzig, Siekierski, Smorawiński, Szczygło, Tabajdi, Tomaka, Tomczak, Vaculík, Valys, George Varnava, Vastagh, Vella, Wiśniowska, Wittbrodt, Záborská, Zahradil, Żenkiewicz, Žiak

---

BILAG I

AFSTEMNINGSRESULTATER

Tegnforklaring

| + | vedtaget |
| --- | --- |
| - | forkastet |
| ↓ | bortfaldt |
| R | taget tilbage |
| AN | AN, (for, imod, hverken/eller) |
| VE (..., ..., ...) | elektronisk afstemning (for, imod, hverken/eller) |
| div | opdelt afstemning |
| vs | særskilt afstemning |
| æf | ændringsforslag |
| AC | kompromisændringsforslag |
| PC | tilsvarende tekstdel |
| S | tekstdel udgår |
| = | identiske ændringsforslag |
| § | punkt/stk. |
| art | artikel |
| cons | betragtning/punkt |
| PR | beslutningsforslag |
| PRC | fælles beslutningsforslag |
| SEC | hemmelig afstemning |

+

vedtaget

-

forkastet

↓

bortfaldt

R

taget tilbage

AN

AN, (for, imod, hverken/eller)

VE (..., ..., ...)

elektronisk afstemning (for, imod, hverken/eller)

div

opdelt afstemning

vs

særskilt afstemning

æf

ændringsforslag

AC

kompromisændringsforslag

PC

tilsvarende tekstdel

S

tekstdel udgår

=

identiske ændringsforslag

§

punkt/stk.

art

artikel

cons

betragtning/punkt

PR

beslutningsforslag

PRC

fælles beslutningsforslag

SEC

hemmelig afstemning

1.   Godkendelse af kurvelygter til motorkøretøjer ***

Henstilling: BERENGUER FUSTER (A5-0146/2004)

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

2.   Ophævelse af direktiv 72/462/EØF *

Betænkning: JACKSON (A5-0178/2004)

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | AN | + | 307, 1, 20 |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

AN

+

307, 1, 20

Anmodning om AN,

PPE-DE

3.   Betalingsbalancer, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer ***I

Betænkning: BERENGUER FUSTER (A5-0210/2004)

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

4.   Generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net ***II

Indstilling ved andenbehandling: TURCHI (A5-0134/2004)

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| godkendelse uden afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

godkendelse uden afstemning

+

5.   Europæisk tvangsfuldbyrdelsesdokument for ubestridte krav ***II

Indstilling ved andenbehandling: WUERMELING (A5-0187/2004)

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| godkendelse uden afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

godkendelse uden afstemning

+

6.   Organiske opløsningsmidler ***II

Indstilling ved andenbehandling: LISI (A5-0136/2004)

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| godkendelse uden afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

godkendelse uden afstemning

+

7.   Luftfartsaftaler mellem medlemsstaterne og tredjelande ***II

Indstilling ved andenbehandling: SCHMITT (A5-0179/2004)

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

8.   Anvendelse af EU's Solidaritetsfond

Betænkning: TERENCE WYNN (A5-0195/2004)

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

9.   Ændringsbudget nr. 5/2004

Betænkning: MULDER (A5-0203/2004)

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

10.   Anmodninger til agenturer (ændring af forretningsordenen)

Betænkning: CORBETT (A5-0152/2004)

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

11.   Ikke-finansielle kvartalsregnskaber efter institutionelle sektorer ***I

Betænkning: LULLING (A5-0151/2004)

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

12.   Midlertidige afgiftsfritagelser eller -lempelser for energiprodukter og elektricitet *

Betænkning: BERÈS (A5-0158/2004)

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

13.   Aftale EF/Schweiz om beskatning af indtægter fra opsparing *

Betænkning: GARCÍA MARGALLO Y MARFIL (A5-0169/2004)

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

14.   Beskatning af renter og royalties, der betales mellem associerede selskaber i forskellige medlemsstater *

Betænkning: KARAS (A5-0150/2004)

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

15.   Ret for EU-personalesager *

Betænkning: MEDINA ORTEGA (A5-0181/2004)

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | AN | + | 452, 10, 22 |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

AN

+

452, 10, 22

Anmodning om AN,

PPE-DE endelig afstemning

16.   Statutten for Domstolen *

Betænkning: GIL-ROBLES (A5-0128/2004)

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

17.   Domstolens procesreglement: reglerne om sprog *

Betænkning: GIL-ROBLES (A5-0127/2004)

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

18.   Procesreglementet for Retten i Første Instans: reglerne om sprog *

Betænkning: GIL-ROBLES (A5-0126/2004)

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

19.   Import til Fællesskabet af visse levende hovdyr *

Betænkning: DOYLE (A5-0186/2004)

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

20.   Data vedrørende den kvartårlige offentlige gæld *

Betænkning: LULLING (A5-0170/2004)

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

21.   Beskyttelse af Marco Pannellas parlamentariske immunitet

Betænkning: LEHNE (A5-0180/2004)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

22.   Beskyttelse af Martin Schulz' parlamentariske immunitet og privilegier

Betænkning: MACCORMICK (A5-0184/2004)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

M. Neil MacCormick (ordfører) havde stillet et mundtligt ændringsforslag til § 4 om at tilføje ordene »og Kommissionen«. Denne ændring vedrørte ligeledes hans betænkning A5-0185/2004 om beskyttelse af Klaus-Heiner Lehnes parlamentariske immunitet og privilegier (se punkt 23).

23.   Beskyttelse af Klaus-Heiner Lehnes parlamentariske immunitet og privilegier

Betænkning: MACCORMICK (A5-0185/2004)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

24.   Markeder for finansielle instrumenter ***II

Indstilling ved andenbehandling: VILLIERS (A5-0114/2004)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| tekst som helhed | blok nr. 1 | 4 politiske grupper | | + | |
| blok nr. 2 | korr. udv. | | ↓ | |
| blok nr. 3 | korr. udv. | | - | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

tekst som helhed

blok nr. 1

4 politiske grupper

+

blok nr. 2

korr. udv.

↓

blok nr. 3

korr. udv.

-

blok nr. 1 = 4 politiske grupper (æf 54-82)

blok nr. 2 = ECON (æf 1, 2, 7, 11-14, 16-18, 20, 30-37, 39-41, 46-50 og 53)

blok nr. 3 = ECON (æf 3-6, 8-10, 15, 19, 21-29, 38, 42-45, 51 og 52)

25.   Arbejdstagernes eksponering for risici på grund af fysiske agenser (elektromagnetiske felter) ***II

Indstilling ved andenbehandling: PÉRES ÁLVAREZ (A5-0196/2004)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | 1-5 | korr. udv. | | + | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

1-5

korr. udv.

+

26.   Ligestilling mellem mænd og kvinder ***II

Indstilling ved andenbehandling: KRATSA-TSAGAROPOULOU (A5-0161/2004)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | 1-2 | korr. udv. | | + | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

1-2

korr. udv.

+

27.   Ligestilling mellem kønnene i udviklingssamarbejdet ***II

Indstilling ved andenbehandling: ZRIHEN (A5-0160/2004)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| godkendelse uden afstemning | | + | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

godkendelse uden afstemning

+

28.   Fødevarehygiejne ***II

Indstilling ved andenbehandling: SCHNELLHARDT (A5-0131/2004)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | blok nr. 1 | korr. udv. | | - | |
| tekst som helhed | blok nr. 2 | PPE-DE+PSE | | + | |
| blok nr. 3 | korr. udv. | | ↓ | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

blok nr. 1

korr. udv.

-

tekst som helhed

blok nr. 2

PPE-DE+PSE

+

blok nr. 3

korr. udv.

↓

Blok nr. 1 = ENVI (æf 3, 4, 8)

Blok nr. 2 = ENVI og PPE-DE + PSE (æf 7 og 10 til 15)

Blok nr. 3 = ENVI (æf 1, 2, 5, 6, 9)

29.   Hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer ***II

Indstilling ved andenbehandling: SCHNELLHARDT (A5-0129/2004)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | 2-8 | korr. udv. | | - | |
| art 10 | 10 | PPE-DE+PSE | | + | |
| 1 | korr. udv. | | ↓ | |
| bilag 3 og cons 19 | 11 | PPE-DE+PSE | | + | |
| 9 | PPE-DE+PSE | | + | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

2-8

korr. udv.

-

art 10

10

PPE-DE+PSE

+

1

korr. udv.

↓

bilag 3 og cons 19

11

PPE-DE+PSE

+

9

PPE-DE+PSE

+

30.   Fødevarehygiejne og sundhedsmæssige betingelser for produktion og markedsføring af animalske produkter til konsum ***II

Indstilling ved andenbehandling: SCHNELLHARDT (A5-0130/2004)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| godkendelse uden afstemning | | + | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

godkendelse uden afstemning

+

31.   Officiel kontrol af animalske produkter til konsum ***II

Indstilling ved andenbehandling: SCHNELLHARDT (A5-0138/2004)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| kompromistekst | 11
  18
  19
  20 | korr.udv.
  2 politiske grupper | | + | |
| »fedesvin og fedekalve« | 9+14 | korr. udv. | AN | + | 354, 130, 19 |
| 21 | PPE-DE + PSE | | ↓ | |
| »små håndværksmæssige virksomheder« | 23 | Verts/ALE | | - | |
| 24 | Verts/ALE | | - | |
| 22 | PPE-DE+PSE | | + | |
| resten af teksten | 1-8
  10
  12
  13
  15-17 | korr. udv. | | ↓ | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

kompromistekst

11

18

19

20

korr.udv.
  2 politiske grupper

+

»fedesvin og fedekalve«

9+14

korr. udv.

AN

+

354, 130, 19

21

PPE-DE + PSE

↓

»små håndværksmæssige virksomheder«

23

Verts/ALE

-

24

Verts/ALE

-

22

PPE-DE+PSE

+

resten af teksten

1-8

10

12

13

15-17

korr. udv.

↓

Anmodning om AN,

Verts/ALE æf 9

32.   Udstedere af værdipapirer optaget til omsætning på et reguleret marked ***I

Betænkning: SKINNER (A5-0079/2004)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| tekst som helhed | blok nr. 1 | korr. udv. | | + | |
| blok nr. 2 | korr. udv. | | - | |
| blok nr. 3 | PSE + ELDR + PPE-DE | | + | |
| blok nr. 4 | korr. udv. | | ↓ | |
| art 4, § 2, efter litra c) | 162 | Verts/ALE | | ↓ | |
| art 5, § 3 | 163 | Verts/ALE | AN | - | 116, 379, 8 |
| cons 1 | 160 | Verts/ALE | | ↓ | |
| cons 2 | 161 | Verts/ALE | AN | - | 115, 368, 6 |
| afstemning: ændret forslag | | + | |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | AN | + | 390, 8, 102 |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

tekst som helhed

blok nr. 1

korr. udv.

+

blok nr. 2

korr. udv.

-

blok nr. 3

PSE + ELDR + PPE-DE

+

blok nr. 4

korr. udv.

↓

art 4, § 2, efter litra c)

162

Verts/ALE

↓

art 5, § 3

163

Verts/ALE

AN

-

116, 379, 8

cons 1

160

Verts/ALE

↓

cons 2

161

Verts/ALE

AN

-

115, 368, 6

afstemning: ændret forslag

+

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

AN

+

390, 8, 102

Ændringsforslag 168/rev vedrørte ikke alle sprogversioner og blev derfor ikke sat under afstemning (forretningsordenens artikel 140, stk. 1, litra d)).

Æf 210 til 255 var annulleret.

Blok nr. 1 = ECON (æf 2-4, 7, 9, 12, 15-21, 23-27, 29, 31-42, 44-49, 52-58, 60-66, 71-74, 77, 78, 80-88, 90, 94-97, 99-104, 106-108, 111, 112, 114, 115, 118-126, 128, 137, 139-155, 157 og 158)

Blok nr. 2 = ECON (æf 6, 30, 67, 79, 110, 113, 117, 131 og 138)

Blok nr. 3 = PPE-DE + PSE + ELDR (æf 164/rev-167/rev og 169/rev — 209/rev)

Blok nr. 4 = ECON (æf 1, 5, 8, 10, 11, 13, 14, 22, 28, 43, 50, 51, 59, 68, 69, 70, 75, 76, 89, 91, 92, 93, 98, 105, 109, 116, 127, 129, 130, 132-136, 156 og 159)

Anmodning om AN,

PSE endelig afstemning

Verts/ALE æf 163, 161

Anmodning om særskilt afstemning

PSE blok nr. 2

33.   Ligebehandling af kvinder og mænd i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser *

Betænkning: PRETS (A5-0155/2004)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | 4
  9
  12
  13
  18-20
  24
  28
  31-34 | korr. udv. | | + | |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — særskilt afstemning | 2 | korr. udv. | vs | + | |
| 3 | korr. udv. | vs | + | |
| 7 | korr. udv. | vs | + | |
| 8 | korr. udv. | vs | + | |
| 10 | korr. udv. | vs | + | |
| 15 | korr. udv. | div | | |
| 1 | + | |
| 2 / VE | + | 286, 193, 9 |
| 16 | korr. udv. | vs | + | |
| 17 | korr. udv. | vs | + | |
| 25 | korr. udv. | vs | + | |
| 29 | korr. udv. | vs / VE | + | 255, 237, 2 |
| 30 | korr. udv. | vs | + | |
| »ligestilling« | 1 | korr. udv. | vs | + | |
| 42 | PSE | vs | + | |
| 43 | PSE | vs | + | |
| 44 | PSE | vs | + | |
| 45 | PSE | vs | + | |
| 11 | korr. udv. | vs | ↓ | |
| 23 | korr. udv. | vs | ↓ | |
| 26 | korr. udv. | vs | ↓ | |
| 27 | korr. udv. | vs | ↓ | |
| art 1, § 4 | 39 | Verts/ALE | AN | - | 64, 424, 17 |
| 14 | korr. udv. | | + | |
| art 3, § 2, litra c) | | originaltekst | vs | + | |
| art 3, § 2 | | originaltekst | vs | + | |
| art 4 | 36 | PPE-DE | AN | - | 184, 301, 18 |
| art 4, § 1 | 40 | Verts/ALE | | - | |
| art 4, § 2 | 41 | Verts/ALE | | - | |
| 22 | korr. udv. | | + | |
| art 8, § 1 | | originaltekst | AN | + | 326, 157, 17 |
| cons 10 | 37 | Verts/ALE | | - | |
| 5 | korr. udv. | | + | |
| efter cons 10 | 38 | Verts/ALE | | - | |
| 6 | korr. udv. | | + | |
| cons 13 | 35 | PPE-DE | AN | - | 192, 292, 18 |
| cons 14 | | originaltekst | vs | + | |
| cons 17 | | originaltekst | vs | + | |
| cons 19 | | originaltekst | vs | + | |
| afstemning: ændret forslag | AN | + | 313, 107, 84 |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | AN | + | 313, 141, 47 |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

4

9

12

13

18-20

24

28

31-34

korr. udv.

+

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — særskilt afstemning

2

korr. udv.

vs

+

3

korr. udv.

vs

+

7

korr. udv.

vs

+

8

korr. udv.

vs

+

10

korr. udv.

vs

+

15

korr. udv.

div

1

+

2 / VE

+

286, 193, 9

16

korr. udv.

vs

+

17

korr. udv.

vs

+

25

korr. udv.

vs

+

29

korr. udv.

vs / VE

+

255, 237, 2

30

korr. udv.

vs

+

»ligestilling«

1

korr. udv.

vs

+

42

PSE

vs

+

43

PSE

vs

+

44

PSE

vs

+

45

PSE

vs

+

11

korr. udv.

vs

↓

23

korr. udv.

vs

↓

26

korr. udv.

vs

↓

27

korr. udv.

vs

↓

art 1, § 4

39

Verts/ALE

AN

-

64, 424, 17

14

korr. udv.

+

art 3, § 2, litra c)

originaltekst

vs

+

art 3, § 2

originaltekst

vs

+

art 4

36

PPE-DE

AN

-

184, 301, 18

art 4, § 1

40

Verts/ALE

-

art 4, § 2

41

Verts/ALE

-

22

korr. udv.

+

art 8, § 1

originaltekst

AN

+

326, 157, 17

cons 10

37

Verts/ALE

-

5

korr. udv.

+

efter cons 10

38

Verts/ALE

-

6

korr. udv.

+

cons 13

35

PPE-DE

AN

-

192, 292, 18

cons 14

originaltekst

vs

+

cons 17

originaltekst

vs

+

cons 19

originaltekst

vs

+

afstemning: ændret forslag

AN

+

313, 107, 84

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

AN

+

313, 141, 47

Ændringsforslag 21 vedrørte ikke alle sprogversioner og blev derfor ikke sat under afstemning (forretningsordenens artikel 140, stk. 1, litra d)).

Anmodning om AN,

PPE-DE æf 35, 36, art 8, § 1

PSE ændret forslag og endelig afstemning

ELDR ændret forslag og endelig afstemning

GUE/NGL æf 39

Verts/ALE endelig afstemning

M. Christopher Heaton-Harris m.fl. æf 35, 36, endelig afstemning

Anmodning om særskilt afstemning

PPE-DE æf 2, 3, 7, 8, 10, 15, 16, 17, 25, 29, 30, 1, 42, 43, 44, 45, 11, 23, 26, 27, cons 14, 17, 19, art 2, § 1, litra c), art 2, § 1, litra d), art 3, § 2

ELDR æf 7

Anmodning om opdelt afstemning

Verts/ALE

æf 15

1. del:»... beskæftigelsesområdet«

2. del: resten

34.   Beskyttelse af dyr *

Betænkning: MAAT (A5-0197/2004)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | 2-8
  10-12
  14-26
  29-45
  47-72
  74-79
  82-88
  94-97 | korr. udv. | | + | |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — særskilt afstemning | 13 | korr. udv. | vs | + | |
| 46 | korr. udv. | vs | + | |
| 81 | korr. udv. | VE | + | 297, 174, 17 |
| 89 | korr. udv. | vs / VE | + | 350, 134, 8 |
| 90 | korr. udv. | vs / VE | + | 333, 154, 3 |
| 91 | korr. udv. | vs | + | |
| 92 | korr. udv. | vs | + | |
| 93 | korr. udv. | vs | + | |
| art 1, § 2 | 109 | PPE-DE | | + | |
| 9 | korr. udv. | | ↓ | |
| art 2, litra h) | 121/rev | EVANS m.fl. | VE | + | 263, 230, 2 |
| art 2, litra k) | 104 | ELDR | VE | - | 195, 294, 5 |
| art 2, litra n) | 98 | EVANS m.fl. | AN | - | 226, 257, 16 |
| art 3, efter litra c) | 103 | EDD | AN | - | 175, 317, 11 |
| efter art 3 | 114 | Verts/ALE | AN | - | 185, 310, 3 |
| 115 | Verts/ALE | AN | + | 364, 130, 6 |
| art 10, efter § 2 | 100 | EDD | AN | - | 52, 430, 17 |
| art 13, efter litra c) | 122/ændr | EVANS m.fl. | VE | - | 171, 318, 4 |
| art 14 | 27/28 | korr. udv. | | + | |
| 101 | EDD | AN | - | 138, 358, 4 |
| 118 | GUE/NGL | | - | |
| art 31 | 102 | EDD | AN | - | 139, 357, 4 |
| bilag 1, kapitel 2, punkt 1.1, litra d) | 120 | GUE/NGL | | - | |
| bilag 1, kapitel 2, punkt 1.1, efter litra h) | 119 | GUE/NGL | | - | |
| 73 | korr. udv. | | + | |
| bilag 1, kapitel 2, punkt 4 | 112 | PARISH m.fl. | AN | + | 404, 98, 1 |
| bilag 1, kapitel 5, punkt -1 | 113 | Verts/ALE | | - | |
| 123/ændr | EVANS m.fl. | AN | - | 237, 258, 5 |
| 111 | PPE-DE | AN | - | 227, 260, 7 |
| 80 | korr. udv. | VE | + | 378, 117, 1 |
| bilag 1, kapitel 5, punkt 1.1, litra a) | 117 | GUE/NGL | | - | |
| bilag 1, kapitel 5, punkt 1.1, efter litra a) | 99/rev | EVANS m.fl. | AN | - | 204, 290, 9 |
| bilag 1, kapitel 5, punkt 1.1, litra d) | 107=
  108= | REDONDO m.fl.
  RODRIGUEZ m.fl. | | - | |
| 105 pc | ELDR | AN | - | 127, 368, 8 |
| bilag 1, kapitel 5, punkt 1.1, litra e) | 105 pc | ELDR | AN | - | 182, 302, 11 |
| bilag 1, kapitel 5, punkt 1.1, efter litra f) | 105 pc | ELDR | AN | - | 127, 363, 6 |
| 106 | REDONDOm.fl. | AN | - | 107, 392, 4 |
| bilag 1, kapitel 5, efter punkt 1.1 | 105 pc | ELDR | | ↓ | |
| bilag 1, kapitel 7, punkt 1.3 | 124/rev | EVANS m.fl. | VE | - | 231, 256, 5 |
| bilag 1, kapitel 7, tabel »kvæg« | 110 | PPE-DE | AN | + | 317, 176, 3 |
| cons 5 | 1 | korr. udv. | | + | |
| 116 | GUE/NGL | | ↓ | |
| afstemning: ændret forslag | | + | |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | AN | + | 261, 194, 44 |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

2-8

10-12

14-26

29-45

47-72

74-79

82-88

94-97

korr. udv.

+

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — særskilt afstemning

13

korr. udv.

vs

+

46

korr. udv.

vs

+

81

korr. udv.

VE

+

297, 174, 17

89

korr. udv.

vs / VE

+

350, 134, 8

90

korr. udv.

vs / VE

+

333, 154, 3

91

korr. udv.

vs

+

92

korr. udv.

vs

+

93

korr. udv.

vs

+

art 1, § 2

109

PPE-DE

+

9

korr. udv.

↓

art 2, litra h)

121/rev

EVANS m.fl.

VE

+

263, 230, 2

art 2, litra k)

104

ELDR

VE

-

195, 294, 5

art 2, litra n)

98

EVANS m.fl.

AN

-

226, 257, 16

art 3, efter litra c)

103

EDD

AN

-

175, 317, 11

efter art 3

114

Verts/ALE

AN

-

185, 310, 3

115

Verts/ALE

AN

+

364, 130, 6

art 10, efter § 2

100

EDD

AN

-

52, 430, 17

art 13, efter litra c)

122/ændr

EVANS m.fl.

VE

-

171, 318, 4

art 14

27/28

korr. udv.

+

101

EDD

AN

-

138, 358, 4

118

GUE/NGL

-

art 31

102

EDD

AN

-

139, 357, 4

bilag 1, kapitel 2, punkt 1.1, litra d)

120

GUE/NGL

-

bilag 1, kapitel 2, punkt 1.1, efter litra h)

119

GUE/NGL

-

73

korr. udv.

+

bilag 1, kapitel 2, punkt 4

112

PARISH m.fl.

AN

+

404, 98, 1

bilag 1, kapitel 5, punkt -1

113

Verts/ALE

-

123/ændr

EVANS m.fl.

AN

-

237, 258, 5

111

PPE-DE

AN

-

227, 260, 7

80

korr. udv.

VE

+

378, 117, 1

bilag 1, kapitel 5, punkt 1.1, litra a)

117

GUE/NGL

-

bilag 1, kapitel 5, punkt 1.1, efter litra a)

99/rev

EVANS m.fl.

AN

-

204, 290, 9

bilag 1, kapitel 5, punkt 1.1, litra d)

107=

108=

REDONDO m.fl.

RODRIGUEZ m.fl.

-

105 pc

ELDR

AN

-

127, 368, 8

bilag 1, kapitel 5, punkt 1.1, litra e)

105 pc

ELDR

AN

-

182, 302, 11

bilag 1, kapitel 5, punkt 1.1, efter litra f)

105 pc

ELDR

AN

-

127, 363, 6

106

REDONDOm.fl.

AN

-

107, 392, 4

bilag 1, kapitel 5, efter punkt 1.1

105 pc

ELDR

↓

bilag 1, kapitel 7, punkt 1.3

124/rev

EVANS m.fl.

VE

-

231, 256, 5

bilag 1, kapitel 7, tabel »kvæg«

110

PPE-DE

AN

+

317, 176, 3

cons 5

1

korr. udv.

+

116

GUE/NGL

↓

afstemning: ændret forslag

+

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

AN

+

261, 194, 44

Diverse

Æf 27 og 28 var slået sammen

Anmodning om AN,

Verts/ALE: æf 114, 115, 123/rev, endelig afstemning

GUE/NGL: æf 102, 105, 106, 110, 111, 115

EDD: æf 100, 101, 102, 103

M. Parish m.fl.: æf 98, 99/rev, 112

Anmodning om særskilt afstemning

PSE æf 89, 90, 91, 92, 93

GUE/NGL æf 13, 46

Talere

McKenna havde for Verts/ALE-Gruppen anmodet om særskilt afstemning om ændringsforslag 81.

35.   Bekæmpelse af svig og beskyttelse af fællesskabernes finansielle interesser

Betænkning: BÖSCH (A5-0135/2004)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1 | 1S=
  5S= | PSE
  ELDR | AN | - | 185, 268, 31 |
| § 2 | 2S=
  6S= | PSE
  ELDR | AN | - | 233, 242, 13 |
| § 3 | 7S | ELDR | VE | + | 229, 216, 6 |
| § 39 | 8 | ELDR | | - | |
| § 43 | 9 | ELDR | | - | |
| § 45 | 10S | ELDR | | - | |
| § 46 | 11 | ELDR | | - | |
| § 56 | 12 | ELDR | | + | |
| § 57 | 13 | ELDR | | - | |
| efter § 59 | 14 | PPE-DE | VE | + | 247, 164, 5 |
| § B | 3 | ELDR | | - | |
| efter cons B | 4 | ELDR | | - | |
| afstemning: beslutning (som helhed) | | + | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

§ 1

1S=

5S=

PSE

ELDR

AN

-

185, 268, 31

§ 2

2S=

6S=

PSE

ELDR

AN

-

233, 242, 13

§ 3

7S

ELDR

VE

+

229, 216, 6

§ 39

8

ELDR

-

§ 43

9

ELDR

-

§ 45

10S

ELDR

-

§ 46

11

ELDR

-

§ 56

12

ELDR

+

§ 57

13

ELDR

-

efter § 59

14

PPE-DE

VE

+

247, 164, 5

§ B

3

ELDR

-

efter cons B

4

ELDR

-

afstemning: beslutning (som helhed)

+

Anmodning om AN,

EDD æf 1/5, 2/6

Anmodning om særskilt afstemning

EDD §§ 1 og 2 (hvis æf 1/5 og/eller æf 2/6 var taget tilbage)

---

BILAG II

RESULTAT AF AFSTEMNINGERNE VED NAVNEOPRÅB

1.   Betænkning af Jackson A5-0178/2004

Ja-stemmer: 307

EDD: Andersen, Bernié, Blokland, Booth, Farage, Saint-Josse, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Clegg, De Clercq, Duff, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Sbarbati, Sterckx, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Manisco, Markov, Meijer, Modrow, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vinci

NI: Beysen, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Mennea, Raschhofer, Sichrovsky

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Chichester, Coelho, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Dimitrakopoulos, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fiori, Flemming, Foster, Fourtou, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Herranz García, Jackson, Jarzembowski, Karas, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Morillon, Nisticò, Ojeda Sanz, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Provan, Purvis, Rack, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Baltas, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carraro, Carrilho, Cercas, Ceyhun, Corbey, Darras, Dehousse, Dhaene, Dührkop Dührkop, Duhamel, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Garot, Ghilardotti, Goebbels, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Hume, Jöns, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lund, McAvan, McCarthy, Malliori, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Paasilinna, Paciotti, Poos, Prets, Rapkay, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Scheele, Simpson, Skinner, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Theorin, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Wiersma, Wynn, Zrihen

UEN: Bigliardo, Musumeci, Nobilia, Segni, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori

Nej-stemmer: 1

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

Hverken eller: 20

EDD: Abitbol, Kuntz

NI: Berthu, Claeys, Dell'Alba, Dillen, Gobbo, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Pannella, Souchet, Turco

UEN: Andrews, Collins, Crowley, Hyland, Marchiani, Queiró, Thomas-Mauro

2.   Betænkning af Medina Ortega A5-0181/2004

Ja-stemmer: 452

EDD: Andersen, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vinci

NI: Berthu, Beysen, Gobbo, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, de La Perriere, Mennea, Raschhofer, Sichrovsky, Souchet, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Bigliardo, Caullery, Marchiani, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 10

EDD: Bernié, Booth, Farage, Saint-Josse, Titford

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Stirbois

Hverken eller: 22

EDD: Abitbol, Coûteaux, Kuntz

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Krarup, Patakis, Vachetta

NI: Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Garaud, Martin Hans-Peter, Pannella, Turco, Varaut

UEN: Andrews, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Segni

3.   Indstilling Schnellhardt A5-138/2004

Ja-stemmer: 354

EDD: Andersen, Bernié, Blokland, Bonde, van Dam, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Nordmann, Procacci, Rutelli

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Beysen, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Raschhofer, Sichrovsky

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Berend, Bodrato, von Boetticher, Bourlanges, Brienza, Brok, Cardoso, Cederschiöld, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Fatuzzo, Ferrer, Fiori, Flemming, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hortefeux, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Niebler, Nisticò, Pacheco Pereira, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Provan, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Trakatellis, de Veyrinas, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Darras, Dehousse, De Keyser, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Honeyball, Howitt, Hughes, Hume, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Segni

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 130

EDD: Abitbol, Booth, Farage, Kuntz, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, Busk, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Rousseaux, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Dillen, Garaud, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Atkins, Avilés Perea, Bayona de Perogordo, Böge, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Dover, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Foster, Goodwill, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Maat, McMillan-Scott, Nassauer, Nicholson, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Purvis, Salafranca Sánchez-Neyra, Stevenson, Stockton, Sturdy, Tannock, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Villiers, Wachtmeister, Wijkman

PSE: Andersson, van den Berg, van den Burg, Corbey, Färm, Hedkvist Petersen, van Hulten, Karlsson, Sandberg-Fries, Swiebel, Theorin, Wiersma

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Musumeci, Nobilia, Queiró, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 19

EDD: Coûteaux

NI: Berthu, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gobbo, Mennea, Pannella, Souchet, Speroni, Turco

PPE-DE: Smet, Thyssen

UEN: Caullery, Pasqua, Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Bouwman

4.   Betænkning af Skinner A5-0079/2004

Ja-stemmer: 116

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Costa Paolo, Nordmann, Procacci, Rutelli

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Boudjenah, Brie, Caudron, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Gobbo, Martin Hans-Peter, Speroni

PPE-DE: Koch, Mastella, Morillon, Sacrédeus, Wachtmeister, Wijkman, von Wogau

PSE: Carraro, Darras, Désir, Dhaene, El Khadraoui, Fava, Garot, Ghilardotti, Gillig, Guy-Quint, Imbeni, Lalumière, Napoletano, Paasilinna, Paciotti, Pittella, Poignant, Rocard, Roure, Ruffolo, Sacconi, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 379

EDD: Abitbol, Blokland, Booth, Coûteaux, van Dam, Farage, Kuntz, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Rousseaux, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, Gollnisch, Hager, Ilgenfritz, Lang, de La Perriere, Mennea, Pannella, Sichrovsky, Souchet, Stirbois, Turco, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Gebhardt, Gill, Glante, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lange, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Obiols i Germà, Pérez Royo, Piecyk, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Tsatsos, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 8

EDD: Bernié, Saint-Josse

GUE/NGL: Herzog

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Raschhofer

PSE: van den Burg, Lund

5.   Betænkning af Skinner A5-0079/2004

Ja-stemmer: 115

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Costa Paolo, Nordmann

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Boudjenah, Brie, Caudron, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Fourtou, Mastella, Morillon, Sacrédeus, Wachtmeister, Wijkman

PSE: Carraro, Darras, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, El Khadraoui, Fava, Garot, Ghilardotti, Gillig, Guy-Quint, Imbeni, Lalumière, Napoletano, Paasilinna, Paciotti, Pittella, Poignant, Rocard, Roure, Ruffolo, Sacconi, Savary, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 368

EDD: Abitbol, Bernié, Blokland, Booth, Coûteaux, van Dam, Farage, Kuntz, Saint-Josse, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Garaud, Gollnisch, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, de La Perriere, Mennea, Raschhofer, Sichrovsky, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Díez González, Dührkop Dührkop, Duin, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Gebhardt, Gill, Glante, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lange, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Obiols i Germà, Pérez Royo, Piecyk, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Tsatsos, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 6

NI: Gobbo, Gorostiaga Atxalandabaso, Speroni

PSE: van den Burg, Dehousse, Lund

6.   Betænkning af Skinner A5-0079/2004

Ja-stemmer: 390

EDD: Bernié, Blokland, van Dam, Kuntz, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Garaud, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, de La Perriere, Mennea, Pannella, Raschhofer, Sichrovsky, Souchet, Turco, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carraro, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, Díez González, Dührkop Dührkop, Duin, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Glante, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lange, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Vattimo, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Schörling

Nej-stemmer: 8

EDD: Booth, Farage, Titford

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

PPE-DE: Herranz García

Verts/ALE: Frassoni

Hverken eller: 102

EDD: Abitbol, Andersen, Bonde, Coûteaux, Sandbæk

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Boudjenah, Brie, Caudron, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Krivine, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Claeys, Dillen, Gobbo, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, Martin Hans-Peter, Speroni, Stirbois

PSE: Carrilho, Darras, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, El Khadraoui, Garot, Gillig, Guy-Quint, Lalumière, Napoletano, Poignant, Rocard, Roure, Savary, Thorning-Schmidt, Van Lancker

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

7.   Betænkning af Prets A5-0155/2004

Ja-stemmer: 64

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Lynne, Nicholson of Winterbourne

GUE/NGL: Ainardi, Bordes, Boudjenah, Brie, Cauquil, Krivine, Laguiller, Meijer, Modrow, Morgantini, Vachetta

NI: Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Lang, Martin Hans-Peter, Stirbois

PSE: Dehousse, Stockmann, Swiebel

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 424

EDD: Abitbol, Blokland, Coûteaux, van Dam, Kuntz

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Huhne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Caudron, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Koulourianos, Krarup, Manisco, Markov, Marset Campos, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vinci

NI: Berthu, Beysen, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, de La Perriere, Mennea, Raschhofer, Sichrovsky, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, De Keyser, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 17

EDD: Bernié, Booth, Farage, Saint-Josse, Titford

GUE/NGL: Alyssandrakis, Kaufmann, Korakas, Patakis

NI: Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gobbo, Pannella, Speroni, Turco

8.   Betænkning af Prets A5-0155/2004

Ja-stemmer: 184

EDD: Abitbol, Coûteaux, Kuntz

ELDR: Flesch, Nordmann

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, Gobbo, Gollnisch, Ilgenfritz, Kronberger, Lang, de La Perriere, Mennea, Raschhofer, Sichrovsky, Souchet, Speroni, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Averoff, Bartolozzi, Berend, Böge, von Boetticher, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Daul, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fiori, Flemming, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Goepel, Gomolka, Goodwill, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hieronymi, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Knolle, Koch, Korhola, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Lisi, Lulling, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Martin Hugues, Mastella, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Nassauer, Nicholson, Niebler, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Perry, Pirker, Poettering, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Twinn, Van Orden, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Bowe, Corbett, Dehousse, Evans Robert J.E., Gill, Hänsch, Honeyball, Howitt, Hughes, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David W., Miller, Moraes, Morgan, Murphy, Poos, Read, dos Santos, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Watts, Whitehead, Wynn

UEN: Berlato, Bigliardo, Caullery, Marchiani, Muscardini, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Hudghton, MacCormick, Wyn

Nej-stemmer: 301

EDD: Andersen, Blokland, Bonde, Booth, van Dam, Farage, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Formentini, Huhne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Beysen, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Avilés Perea, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bodrato, Bourlanges, Brienza, Camisón Asensio, Cardoso, Cocilovo, Coelho, Cornillet, De Mita, Deprez, Ferrer, Florenz, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hernández Mollar, Herranz García, Hortefeux, Jeggle, Kastler, Klaß, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Liese, Maat, Marini, Matikainen-Kallström, Morillon, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oreja Arburúa, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Piscarreta, Podestà, Pomés Ruiz, Redondo Jiménez, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Schnellhardt, Smet, Sommer, Stauner, Stockton, Thyssen, Varela Suanzes-Carpegna, Wachtmeister

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbey, Darras, De Keyser, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gillig, Glante, Görlach, Guy-Quint, Haug, Hedkvist Petersen, van Hulten, Hume, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, Lund, McNally, Malliori, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Souladakis, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Walter, Weiler, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori

Hverken eller: 18

EDD: Bernié, Saint-Josse

NI: Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Pannella, Turco

PPE-DE: Costa Raffaele, Fernández Martín, Marques, Wijkman

UEN: Andrews, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Queiró

9.   Betænkning af Prets A5-0155/2004

Ja-stemmer: 326

EDD: Andersen, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Gobbo, Gorostiaga Atxalandabaso, Martin Hans-Peter, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Avilés Perea, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bodrato, von Boetticher, Camisón Asensio, Cardoso, Cocilovo, Coelho, Deprez, Dimitrakopoulos, Fernández Martín, Ferrer, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hernández Mollar, Herranz García, Kratsa-Tsagaropoulou, Maat, Marini, Marques, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oreja Arburúa, Pack, Pérez Álvarez, Pex, Piscarreta, Redondo Jiménez, Salafranca Sánchez-Neyra, Smet, Stauner, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Zacharakis

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, De Keyser, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Musumeci, Nobilia, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 157

EDD: Bernié, Booth, Farage, Saint-Josse, Titford

ELDR: Flesch

NI: Berthu, Beysen, Garaud, Gollnisch, Hager, Ilgenfritz, de La Perriere, Mennea, Raschhofer, Sichrovsky, Souchet, Varaut

PPE-DE: Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Bartolozzi, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Cornillet, Costa Raffaele, Daul, De Mita, Descamps, De Veyrac, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fiori, Flemming, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Glase, Gomolka, Goodwill, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hieronymi, Hortefeux, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oostlander, Pacheco Pereira, Parish, Pastorelli, Perry, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Twinn, Van Orden, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zappalà, Zimmerling, Zissener

UEN: Caullery, Marchiani, Pasqua, Thomas-Mauro

Hverken eller: 17

EDD: Abitbol, Coûteaux, Kuntz

ELDR: Manders

NI: Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Kronberger, Lang, Pannella, Stirbois, Turco

PPE-DE: Sommer

PSE: Dehousse

10.   Betænkning af Prets A5-0155/2004

Ja-stemmer: 192

EDD: Abitbol, Coûteaux, Kuntz

ELDR: Flesch

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Lang, Mennea, Raschhofer, Sichrovsky, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Averoff, Bartolozzi, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Daul, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hieronymi, Hortefeux, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oostlander, Pacheco Pereira, Parish, Perry, Pirker, Podestà, Poettering, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Trakatellis, Twinn, Van Orden, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Bowe, Corbett, Dehousse, Evans Robert J.E., Hänsch, Honeyball, Howitt, Hughes, Kinnock, McAvan, Martin David W., Miller, Moraes, Morgan, Murphy, Poos, Read, dos Santos, Simpson, Skinner, Stihler, Watts, Whitehead, Wynn

UEN: Berlato, Bigliardo, Caullery, Marchiani, Muscardini, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Hudghton, MacCormick, Mayol i Raynal, Nogueira Román

Nej-stemmer: 292

EDD: Andersen, Blokland, Bonde, Booth, van Dam, Farage, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Beysen, Gorostiaga Atxalandabaso, de La Perriere, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Avilés Perea, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bodrato, Camisón Asensio, Cardoso, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, De Mita, Deprez, Fernández Martín, Ferrer, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hernández Mollar, Herranz García, Klamt, Knolle, Kratsa-Tsagaropoulou, Maat, Marini, Marques, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oreja Arburúa, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Piscarreta, Pomés Ruiz, Redondo Jiménez, Salafranca Sánchez-Neyra, Smet, Sommer, Stauner, Theato, Thyssen, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Wachtmeister, Wijkman

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, van den Burg, Campos, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbey, Darras, De Keyser, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gillig, Glante, Görlach, Guy-Quint, Haug, Hedkvist Petersen, van Hulten, Hume, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, Lund, McCarthy, McNally, Malliori, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Walter, Weiler, Wiersma, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, McKenna, Maes, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Hverken eller: 18

EDD: Bernié, Saint-Josse

ELDR: Manders

NI: Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gobbo, Pannella, Speroni, Turco

PSE: Gill, Mann Erika

UEN: Andrews, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland

11.   Betænkning af Prets A5-0155/2004

Ja-stemmer: 313

EDD: Andersen, Bernié, Bonde, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Beysen, Gobbo, Gorostiaga Atxalandabaso, Ilgenfritz, Kronberger, Martin Hans-Peter, Raschhofer, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Bodrato, Bourlanges, Brok, Camisón Asensio, Cardoso, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, De Mita, Deprez, Dimitrakopoulos, Fernández Martín, Ferrer, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hernández Mollar, Herranz García, Knolle, Kratsa-Tsagaropoulou, Maat, McCartin, Marini, Marques, Menrad, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oreja Arburúa, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Piscarreta, Pomés Ruiz, Redondo Jiménez, Salafranca Sánchez-Neyra, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Wijkman

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, van den Burg, Campos, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Haug, Hedkvist Petersen, van Hulten, Hume, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, Lund, McNally, Malliori, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Sornosa Martínez, Souladakis, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Walter, Weiler, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Musumeci, Nobilia, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 107

EDD: Blokland, Booth, van Dam, Farage, Titford

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

NI: de La Perriere, Varaut

PPE-DE: Atkins, Böge, von Boetticher, Bowis, Bradbourn, Brienza, Callanan, Chichester, Descamps, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fiori, Foster, Friedrich, Gahler, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Jarzembowski, Kastler, Kauppi, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Lamassoure, Langen, Lechner, Lehne, McMillan-Scott, Marinos, Martin Hugues, Mombaur, Nassauer, Nicholson, Niebler, Oostlander, Parish, Perry, Poettering, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Santer, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schnellhardt, Stevenson, Stockton, Sturdy, Tannock, Twinn, Van Orden, Villiers, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis

PSE: Adam, Bowe, Corbett, Evans Robert J.E., Gill, Honeyball, Howitt, Hughes, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David W., Miller, Moraes, Morgan, Murphy, Read, dos Santos, Simpson, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Watts, Whitehead, Wynn

UEN: Marchiani

Hverken eller: 84

EDD: Abitbol, Coûteaux, Kuntz

ELDR: Flesch

NI: Berthu, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, Mennea, Pannella, Sichrovsky, Souchet, Stirbois, Turco

PPE-DE: Arvidsson, Averoff, Bremmer, Cederschiöld, Daul, De Veyrac, Flemming, Florenz, Fourtou, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Hatzidakis, Hermange, Hieronymi, Hortefeux, Jeggle, Karas, Keppelhoff-Wiechert, Korhola, Langenhagen, Laschet, Liese, Lisi, Lulling, Mann Thomas, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Montfort, Morillon, Nisticò, Pacheco Pereira, Pirker, Podestà, Posselt, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santini, Schmitt, Stenmarck, Stenzel, Sudre, Suominen, Tajani, de Veyrinas, Vlasto, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Hänsch, Poos

UEN: Caullery, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Hudghton, MacCormick

12.   Betænkning af Prets A5-0155/2004

Ja-stemmer: 313

EDD: Andersen, Bernié, Bonde, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bertinotti, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Gobbo, Gorostiaga Atxalandabaso, Ilgenfritz, Kronberger, Martin Hans-Peter, Raschhofer, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Avilés Perea, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bodrato, Bourlanges, Bremmer, Brok, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, De Mita, Deprez, Dimitrakopoulos, Fernández Martín, Ferrer, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Karas, Kratsa-Tsagaropoulou, Maat, Marini, Marques, Menrad, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oreja Arburúa, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Redondo Jiménez, Salafranca Sánchez-Neyra, Smet, Stenmarck, Stenzel, Suominen, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Wijkman

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, van den Burg, Campos, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Haug, Hedkvist Petersen, van Hulten, Hume, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, Lund, McNally, Malliori, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Walter, Weiler, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Musumeci, Nobilia, Segni, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 141

EDD: Blokland, Booth, van Dam, Farage, Titford

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

NI: Berthu, Garaud, Hager, de La Perriere, Souchet, Varaut

PPE-DE: Atkins, Bartolozzi, Berend, Böge, von Boetticher, Bowis, Bradbourn, Brienza, Callanan, Chichester, Daul, Descamps, De Veyrac, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Glase, Goepel, Goodwill, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hortefeux, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Lisi, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martin Hugues, Mastella, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mombaur, Montfort, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oostlander, Parish, Perry, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rübig, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Tajani, Tannock, Twinn, Van Orden, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zappalà, Zimmerling

PSE: Adam, Bowe, Corbett, Evans Robert J.E., Honeyball, Howitt, Hughes, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David W., Miller, Moraes, Morgan, Murphy, Read, Simpson, Skinner, Stihler, Watts, Whitehead, Wynn

UEN: Marchiani

Hverken eller: 47

EDD: Abitbol, Coûteaux, Kuntz

ELDR: Flesch

NI: Beysen, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Gollnisch, Lang, Mennea, Pannella, Sichrovsky, Stirbois, Turco

PPE-DE: Arvidsson, Averoff, Flemming, Hatzidakis, Hermange, Knolle, Liese, Lulling, Marinos, Matikainen-Kallström, Morillon, Pacheco Pereira, Podestà, Rovsing, Sacrédeus, Sommer, Stauner, Zacharakis

PSE: Gill, Hänsch, Poos

UEN: Caullery, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Hudghton, MacCormick, Nogueira Román

13.   Betænkning af Maat A5-0197/2004

Ja-stemmer: 226

EDD: Abitbol, Andersen, Blokland, Bonde, Booth, Coûteaux, van Dam, Farage, Sandbæk, Titford

ELDR: Dybkjær, Huhne, Lynne, Thors

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, Gobbo, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Pannella, Raschhofer, Sichrovsky, Speroni, Stirbois, Turco

PPE-DE: Andria, Atkins, Banotti, Bowis, Bradbourn, Callanan, Chichester, Cocilovo, Costa Raffaele, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Flemming, Florenz, Foster, Goodwill, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Lehne, McMillan-Scott, Marini, Nisticò, Parish, Perry, Provan, Purvis, Sacrédeus, Stevenson, Stockton, Sturdy, Twinn, Van Orden, Villiers, Wijkman

PSE: Adam, Andersson, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carrilho, Casaca, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Gebhardt, Gill, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Karlsson, Kinnock, Lange, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Mann Erika, Martin David W., Mendiluce Pereiro, Miller, Moraes, Murphy, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sandberg-Fries, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Theorin, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Vairinhos, Van Lancker, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zrihen

UEN: Bigliardo, Muscardini, Segni

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 257

EDD: Bernié, Kuntz, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Formentini, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Beysen, Mennea, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Averoff, Avilés Perea, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Brok, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doyle, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Campos, Carnero González, Cercas, Cerdeira Morterero, Darras, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Garot, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hume, Izquierdo Collado, Jöns, Karamanou, Katiforis, Keßler, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lalumière, Leinen, Linkohr, Malliori, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller, Obiols i Germà, Paasilinna, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Rocard, Sakellariou, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Sornosa Martínez, Souladakis, Stockmann, Terrón i Cusí, Tsatsos, Walter, Zorba

UEN: Andrews, Berlato, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 16

ELDR: Costa Paolo

GUE/NGL: Puerta

NI: Berthu

PSE: Carraro, Fava, Ghilardotti, Imbeni, Lage, Myller, Napoletano, Paciotti, Pittella, Ruffolo, Sacconi, dos Santos, Vattimo

14.   Betænkning af Maat A5-0197/2004

Ja-stemmer: 175

EDD: Andersen, Blokland, Bonde, Booth, van Dam, Farage, Sandbæk, Titford

ELDR: Boogerd-Quaak, Dybkjær, Maaten, Malmström, Paulsen, Rousseaux, Schmidt, Vermeer

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Gobbo, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Raschhofer, Sichrovsky, Speroni, Stirbois

PPE-DE: Cocilovo, Fatuzzo, Flemming, Florenz, Marini, Sacrédeus, Stockton, Wijkman

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Cercas, Cerdeira Morterero, Corbey, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duin, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Hedkvist Petersen, Howitt, Hughes, van Hulten, Izquierdo Collado, Karlsson, Lund, McNally, Martínez Martínez, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miranda de Lage, Obiols i Germà, Paasilinna, Pérez Royo, Randzio-Plath, Rapkay, Roth-Behrendt, Rothley, Sandberg-Fries, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Sornosa Martínez, Swiebel, Swoboda, Theorin, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Vairinhos, Van Lancker, Watts, Wiersma

UEN: Segni

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 317

EDD: Abitbol, Bernié, Coûteaux, Kuntz, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Busk, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Rutelli, Sbarbati, Sterckx, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Beysen, Garaud, Mennea, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Costa Raffaele, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dover, Doyle, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Baltas, Campos, Carraro, Casaca, Ceyhun, Corbett, Darras, Dehousse, De Keyser, Désir, Duhamel, Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Honeyball, Hume, Imbeni, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Mastorakis, Miguélez Ramos, Miller, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Napoletano, Paciotti, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Read, Rocard, Rothe, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Savary, Simpson, Skinner, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Terrón i Cusí, Tsatsos, Vattimo, Walter, Weiler, Whitehead, Wynn, Zorba

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Hverken eller: 11

NI: Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Pannella, Turco

PSE: Carrilho, El Khadraoui, Lage, Myller, Zrihen

15.   Betænkning af Maat A5-0197/2004

Ja-stemmer: 185

EDD: Abitbol, Andersen, Bernié, Blokland, Bonde, Booth, Coûteaux, van Dam, Farage, Kuntz, Saint-Josse, Sandbæk, Titford

ELDR: Attwooll, Boogerd-Quaak, Clegg, Costa Paolo, Davies, Dybkjær, Huhne, Lynne, Malmström, Newton Dunn, Paulsen, Rousseaux, Schmidt, Thors, Watson

GUE/NGL: Bordes, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Eriksson, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Meijer, Morgantini, Papayannakis, Seppänen, Sjöstedt

NI: Berthu, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Martin Hans-Peter, Pannella, Raschhofer, Turco

PPE-DE: Andria, Bowis, Costa Raffaele, Fatuzzo, Marini, Sacrédeus, Wijkman

PSE: Adam, Andersson, van den Berg, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carraro, Casaca, Corbett, Corbey, De Keyser, Dhaene, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ghilardotti, Gill, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Imbeni, Karlsson, Kinnock, Kreissl-Dörfler, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Martin David W., Miller, Moraes, Morgan, Murphy, Napoletano, Paasilinna, Paciotti, Pittella, Prets, Randzio-Plath, Read, Roth-Behrendt, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sandberg-Fries, Scheele, Simpson, Skinner, Stihler, Swiebel, Swoboda, Theorin, Thorning-Schmidt, Van Lancker, Vattimo, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 310

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Busk, De Clercq, Duff, Flesch, Formentini, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Rutelli, Sbarbati, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Boudjenah, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Marset Campos, Modrow, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schröder Ilka, Vachetta, Vinci

NI: Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Mennea, Sichrovsky, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bradbourn, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dover, Doyle, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berger, Carnero González, Carrilho, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Darras, Dehousse, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Garot, Gebhardt, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hume, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, Malliori, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller, Obiols i Germà, Pérez Royo, Piecyk, Poos, Rapkay, Rocard, Rothe, Rothley, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Schmid Gerhard, Schulz, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Terrón i Cusí, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Walter, Zorba, Zrihen

Hverken eller: 3

NI: Gobbo, Speroni

PSE: Myller

16.   Betænkning af Maat A5-0197/2004

Ja-stemmer: 364

EDD: Andersen, Bernié, Blokland, Bonde, Booth, van Dam, Farage, Saint-Josse, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Bordes, Brie, Cauquil, Cossutta, Eriksson, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Meijer, Morgantini, Papayannakis, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Berthu, Beysen, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, Gollnisch, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Mennea, Pannella, Raschhofer, Sichrovsky, Souchet, Stirbois, Turco, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dover, Doyle, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hieronymi, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Perry, Pex, Pirker, Podestà, Poettering, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carraro, Casaca, Corbett, Corbey, De Keyser, Dhaene, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ghilardotti, Gill, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Imbeni, Karlsson, Kinnock, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Martin David W., Mendiluce Pereiro, Miller, Moraes, Morgan, Murphy, Napoletano, Paasilinna, Paciotti, Pittella, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Roth-Behrendt, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sandberg-Fries, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Theorin, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Tsatsos, Van Lancker, Vattimo, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zrihen

UEN: Segni

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 130

EDD: Abitbol

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Boudjenah, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Marset Campos, Modrow, Puerta, Ribeiro, Schröder Ilka, Vachetta, Vinci

NI: Gobbo, Gorostiaga Atxalandabaso, Speroni

PPE-DE: Avilés Perea, Bayona de Perogordo, Camisón Asensio, Dimitrakopoulos, Fernández Martín, Ferrer, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gutiérrez-Cortines, Hernández Mollar, Herranz García, Mastella, Ojeda Sanz, Oreja Arburúa, Pérez Álvarez, Piscarreta, Pomés Ruiz, Redondo Jiménez, Salafranca Sánchez-Neyra, Varela Suanzes-Carpegna

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Carnero González, Carrilho, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Darras, Dehousse, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Garot, Gebhardt, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hume, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Malliori, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller, Obiols i Germà, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Rocard, Rothe, Rothley, Sakellariou, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Sornosa Martínez, Souladakis, Stockmann, Terrón i Cusí, Vairinhos, Walter, Zorba

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 6

GUE/NGL: Alyssandrakis, Patakis

PPE-DE: Hermange, Schaffner

PSE: Myller, dos Santos

17.   Betænkning af Maat A5-0197/2004

Ja-stemmer: 52

EDD: Andersen, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Costa Paolo, Dybkjær

GUE/NGL: Caudron, Eriksson, Krarup, Markov, Meijer, Papayannakis, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

PPE-DE: Wieland

PSE: Andersson, Bowe, Carraro, Dhaene, Duin, El Khadraoui, Färm, Fava, Gebhardt, Ghilardotti, Hedkvist Petersen, Imbeni, Karlsson, Linkohr, Lund, Napoletano, Paciotti, Pittella, Rapkay, Rothe, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sandberg-Fries, Schulz, Theorin, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Van Lancker, Vattimo, Zrihen

UEN: Bigliardo, Muscardini, Segni

Nej-stemmer: 430

EDD: Abitbol, Bernié, Booth, Coûteaux, Farage, Kuntz, Saint-Josse, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Bordes, Boudjenah, Brie, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Ribeiro, Schröder Ilka, Vachetta, Vinci

NI: Berthu, Beysen, Garaud, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Mennea, Raschhofer, Sichrovsky, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dover, Doyle, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Ettl, Evans Robert J.E., Garot, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lalumière, Lange, Leinen, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Obiols i Germà, Paasilinna, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothley, Sakellariou, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Tsatsos, Vairinhos, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba

UEN: Andrews, Berlato, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Wuori, Wyn

Hverken eller: 17

NI: Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Gobbo, Pannella, Speroni, Turco

PPE-DE: Andria, Costa Raffaele

PSE: Lage, dos Santos, Schmid Gerhard, Sousa Pinto

Verts/ALE: Lucas

18.   Betænkning af Maat A5-0197/2004

Ja-stemmer: 138

EDD: Andersen, Blokland, Bonde, Booth, Coûteaux, van Dam, Farage, Sandbæk, Titford

ELDR: Costa Paolo, Dybkjær

GUE/NGL: Bordes, Brie, Caudron, Cauquil, Eriksson, Krarup, Laguiller, Markov, Meijer, Morgantini, Papayannakis, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Ilgenfritz, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Berend, Brok, Kauppi, Klamt, Lulling, Pastorelli, Sacrédeus, Stauner, Theato, Wijkman

PSE: Andersson, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carraro, Casaca, Corbey, De Keyser, Dhaene, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Gebhardt, Ghilardotti, Glante, Görlach, Haug, Hedkvist Petersen, van Hulten, Imbeni, Jöns, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lange, Linkohr, Lund, Mann Erika, Martin David W., Müller, Napoletano, Paciotti, Piecyk, Pittella, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sandberg-Fries, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Theorin, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Van Lancker, Vattimo, Wiersma, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori

Nej-stemmer: 358

EDD: Bernié, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Boudjenah, Cossutta, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Manisco, Marset Campos, Modrow, Patakis, Puerta, Ribeiro, Schröder Ilka, Vachetta, Vinci

NI: Berthu, Beysen, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Garaud, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, Lang, de La Perriere, Mennea, Pannella, Raschhofer, Sichrovsky, Souchet, Stirbois, Turco, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dover, Doyle, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Bowe, Carnero González, Carrilho, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Darras, Dehousse, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Evans Robert J.E., Garot, Gill, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hänsch, Honeyball, Howitt, Hughes, Hume, Izquierdo Collado, Junker, Karamanou, Kinnock, Koukiadis, Kuhne, Lage, Lalumière, Leinen, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Murphy, Myller, Obiols i Germà, Paasilinna, Pérez Royo, Poignant, Poos, Rocard, Sakellariou, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Terrón i Cusí, Tsatsos, Vairinhos, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wynn, Zorba

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Evans Jillian, Hudghton, MacCormick, Wyn

Hverken eller: 4

NI: Gobbo, Speroni

PSE: Mendiluce Pereiro, dos Santos

19.   Betænkning af Maat A5-0197/2004

Ja-stemmer: 139

EDD: Andersen, Bernié, Blokland, Bonde, Booth, van Dam, Farage, Saint-Josse, Sandbæk, Titford

ELDR: Boogerd-Quaak, Costa Paolo

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bordes, Brie, Cauquil, Eriksson, Figueiredo, Korakas, Krarup, Laguiller, Markov, Meijer, Morgantini, Papayannakis, Ribeiro, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Berthu, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, Gobbo, Gollnisch, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Pannella, Raschhofer, Souchet, Speroni, Stirbois, Turco, Varaut

PPE-DE: Fatuzzo, Flemming, Sacrédeus, Stauner, Wijkman

PSE: Andersson, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Carraro, Désir, Dhaene, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ghilardotti, Hedkvist Petersen, van Hulten, Imbeni, Karlsson, Lund, McNally, Napoletano, Paciotti, Pittella, Prets, Randzio-Plath, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sandberg-Fries, Scheele, Schmid Gerhard, Skinner, Swiebel, Swoboda, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Watts, Wiersma

UEN: Segni

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 357

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Busk, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Boudjenah, Caudron, Cossutta, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krivine, Manisco, Marset Campos, Modrow, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schröder Ilka, Vachetta, Vinci

NI: Beysen, Gorostiaga Atxalandabaso, Mennea, Sichrovsky

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dover, Doyle, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Bowe, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Honeyball, Howitt, Hughes, Hume, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Obiols i Germà, Paasilinna, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Rapkay, Read, Rocard, Rothley, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Schulz, Simpson, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Terrón i Cusí, Theorin, Tsatsos, Walter, Weiler, Whitehead, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 4

PPE-DE: Florenz, Goepel, Marini

PSE: Evans Robert J.E.

20.   Betænkning af Maat A5-0197/2004

Ja-stemmer: 404

EDD: Abitbol, Andersen, Blokland, Bonde, Booth, Coûteaux, van Dam, Farage, Kuntz, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Berthu, Beysen, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Mennea, Pannella, Raschhofer, Sichrovsky, Stirbois, Turco

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Costa Raffaele, Daul, De Mita, Descamps, De Veyrac, Dover, Doyle, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fiori, Flemming, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carraro, Carrilho, Corbett, Corbey, De Keyser, Dhaene, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ghilardotti, Gill, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hume, Imbeni, Karlsson, Kinnock, Kreissl-Dörfler, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Martin David W., Mendiluce Pereiro, Miller, Moraes, Morgan, Murphy, Napoletano, Paasilinna, Paciotti, Pittella, Prets, Randzio-Plath, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sandberg-Fries, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Stihler, Swiebel, Swoboda, Theorin, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zrihen

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 98

EDD: Bernié, Saint-Josse

NI: Gobbo, Souchet, Speroni, Varaut

PPE-DE: Avilés Perea, Bastos, Bayona de Perogordo, Bourlanges, Camisón Asensio, Cardoso, Cocilovo, Coelho, Deprez, Dimitrakopoulos, Fernández Martín, Ferrer, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Herranz García, Ojeda Sanz, Oreja Arburúa, Pérez Álvarez, Redondo Jiménez, Salafranca Sánchez-Neyra

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Carnero González, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Darras, Dehousse, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, Garot, Gebhardt, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, van Hulten, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Malliori, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller, Obiols i Germà, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Rapkay, Rocard, Rothley, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Terrón i Cusí, Tsatsos, Walter, Zorba

Hverken eller: 1

GUE/NGL: Puerta

21.   Betænkning af Maat A5-0197/2004

Ja-stemmer: 237

EDD: Abitbol, Andersen, Bernié, Blokland, Bonde, Booth, Coûteaux, van Dam, Farage, Saint-Josse, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Malmström, Monsonís Domingo, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Procacci, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Bordes, Brie, Caudron, Cauquil, Eriksson, Krarup, Krivine, Laguiller, Markov, Meijer, Morgantini, Papayannakis, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gobbo, Gollnisch, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Martin Hans-Peter, Pannella, Raschhofer, Speroni, Stirbois, Turco

PPE-DE: Andria, Atkins, Banotti, Bowis, Bradbourn, Callanan, Chichester, Cocilovo, Costa Raffaele, Deprez, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Flemming, Florenz, Foster, Goodwill, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kastler, Khanbhai, Kirkhope, Lehne, Liese, McMillan-Scott, Marini, Nicholson, Parish, Perry, Pomés Ruiz, Provan, Purvis, Sacrédeus, Stauner, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Tannock, Twinn, Van Orden, Villiers, Wenzel-Perillo, Wijkman

PSE: Adam, Andersson, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carraro, Casaca, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Imbeni, Karlsson, Kinnock, Lange, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Martin David W., Mendiluce Pereiro, Miller, Moraes, Morgan, Murphy, Napoletano, Paciotti, Pittella, Randzio-Plath, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sandberg-Fries, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Theorin, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Van Lancker, Vattimo, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zrihen

UEN: Andrews, Bigliardo, Muscardini, Segni

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 258

EDD: Kuntz

ELDR: Maaten, Manders, Mulder, Pesälä, Pohjamo, Thors, Vermeer, Virrankoski

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Boudjenah, Cossutta, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Manisco, Marset Campos, Modrow, Patakis, Puerta, Ribeiro, Schröder Ilka, Vachetta, Vinci

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, de La Perriere, Mennea, Sichrovsky, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Averoff, Avilés Perea, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Brok, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Daul, De Mita, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doyle, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Vlasto, Wachtmeister, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Campos, Carnero González, Carrilho, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Darras, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Garot, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hume, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lalumière, Leinen, Malliori, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller, Myller, Obiols i Germà, Paasilinna, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rocard, Rothley, Sakellariou, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Sornosa Martínez, Souladakis, Stockmann, Terrón i Cusí, Tsatsos, Vairinhos, Walter, Zorba

UEN: Berlato, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Hudghton, MacCormick

Hverken eller: 5

NI: Garaud, Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Goepel

PSE: Lage, dos Santos

22.   Betænkning af Maat A5-0197/2004

Ja-stemmer: 227

EDD: Bernié, Booth, Farage, Kuntz, Saint-Josse, Titford

ELDR: Maaten, Manders, Mulder, Thors, Vermeer

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Mennea, Sichrovsky, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Brienza, Brok, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, De Mita, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dover, Doyle, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Bowe, Corbey, Färm, Gill, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Karlsson, Kinnock, Kreissl-Dörfler, McAvan, McCarthy, Miller, Moraes, Morgan, Murphy, Read, Sandberg-Fries, Simpson, Skinner, Stihler, Theorin, Watts, Weiler, Whitehead, Wynn

UEN: Andrews, Berlato, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Ahern, Hudghton, MacCormick

Nej-stemmer: 260

EDD: Abitbol, Andersen, Blokland, Bonde, Coûteaux, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Malmström, Monsonís Domingo, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Ilgenfritz, Martin Hans-Peter, Pannella, Raschhofer

PPE-DE: Andria, Avilés Perea, Bastos, Bayona de Perogordo, Camisón Asensio, Cardoso, Coelho, Costa Raffaele, Dimitrakopoulos, Fernández Martín, Ferrer, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gutiérrez-Cortines, Herranz García, Marini, Ojeda Sanz, Oreja Arburúa, Pérez Álvarez, Redondo Jiménez, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Darras, Dehousse, De Keyser, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, van Hulten, Hume, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, Lund, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Sornosa Martínez, Souladakis, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Walter, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Bigliardo, Muscardini

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Hverken eller: 7

NI: Gobbo, Kronberger, Speroni

PPE-DE: Daul

PSE: Lage, dos Santos, Sousa Pinto

23.   Betænkning af Maat A5-0197/2004

Ja-stemmer: 204

EDD: Andersen, Blokland, Bonde, Booth, Coûteaux, van Dam, Farage, Kuntz, Sandbæk, Titford

ELDR: Attwooll, Boogerd-Quaak, Clegg, Costa Paolo, Davies, Duff, Huhne, Lynne, Newton Dunn, Watson

GUE/NGL: Bordes, Brie, Caudron, Cauquil, Eriksson, Krarup, Krivine, Laguiller, Markov, Meijer, Morgantini, Papayannakis, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Berthu, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, Gobbo, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Pannella, Speroni, Stirbois, Turco, Varaut

PPE-DE: Atkins, Bowis, Bradbourn, Callanan, Chichester, Dover, Doyle, Elles, Evans Jonathan, Foster, Goodwill, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kastler, Khanbhai, Kirkhope, McCartin, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Perry, Provan, Purvis, Sacrédeus, Stevenson, Stockton, Sturdy, Tannock, Twinn, Van Orden, Villiers, Wijkman

PSE: Adam, Andersson, Bösch, Bowe, Carraro, Casaca, Corbett, Corbey, De Keyser, Dhaene, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hume, Imbeni, Karlsson, Kinnock, Lange, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Mann Erika, Martin David W., Miller, Moraes, Morgan, Myller, Napoletano, Paasilinna, Paciotti, Pittella, Read, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sandberg-Fries, Scheele, Simpson, Skinner, Stihler, Theorin, Thorning-Schmidt, Tsatsos, Van Lancker, Vattimo, Watts, Weiler, Whitehead, Wynn, Zrihen

UEN: Andrews, Bigliardo, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 290

EDD: Abitbol, Bernié, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Busk, De Clercq, Flesch, Formentini, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Boudjenah, Cossutta, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Manisco, Marset Campos, Modrow, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schröder Ilka, Vachetta, Vinci

NI: Beysen, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Mennea, Raschhofer, Sichrovsky, Souchet

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Brok, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Darras, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Garot, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, van Hulten, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lalumière, Leinen, Malliori, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller, Obiols i Germà, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Sakellariou, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Schmid Gerhard, Schulz, Sornosa Martínez, Souladakis, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Torres Marques, Vairinhos, Walter, Wiersma, Zorba

UEN: Berlato

Hverken eller: 9

ELDR: Dybkjær, Thors

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Marini

PSE: Dehousse, Lage, Murphy, dos Santos, Sousa Pinto

24.   Betænkning af Maat A5-0197/2004

Ja-stemmer: 127

EDD: Abitbol, Booth, Coûteaux, Farage, Kuntz, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Procacci, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Bakopoulos, Bordes, Caudron, Cauquil, Laguiller, Papayannakis, Scarbonchi

NI: Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, Ilgenfritz, Pannella, Turco

PPE-DE: Andria, Banotti, Costa Raffaele, Fatuzzo, Flemming, Florenz, Marini, Podestà, Sacrédeus, Stenzel, Wijkman

PSE: Adam, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carraro, Casaca, Corbett, Corbey, De Keyser, Dhaene, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ghilardotti, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Imbeni, Kinnock, Kreissl-Dörfler, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Mann Erika, Martin David W., Miller, Moraes, Morgan, Murphy, Napoletano, Paciotti, Pittella, Prets, Randzio-Plath, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Ruffolo, Sacconi, Scheele, Schmid Gerhard, Simpson, Skinner, Stihler, Torres Marques, Van Lancker, Vattimo, Watts, Weiler, Whitehead, Wynn, Zrihen

UEN: Andrews, Fitzsimons, Muscardini

Verts/ALE: de Roo, Schroedter, Staes

Nej-stemmer: 368

EDD: Andersen, Bernié, Blokland, Bonde, van Dam, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Dybkjær, Maaten, Mulder, Pesälä, Pohjamo, Väyrynen, Vermeer, Virrankoski

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bergaz Conesa, Bertinotti, Boudjenah, Brie, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Ribeiro, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Berthu, Beysen, Garaud, Gobbo, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Mennea, Raschhofer, Sichrovsky, Souchet, Speroni, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dover, Doyle, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, van den Burg, Carnero González, Carrilho, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Darras, Dehousse, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, Färm, Garot, Gebhardt, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Hume, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lalumière, Lange, Leinen, Lund, Malliori, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller, Myller, Obiols i Germà, Paasilinna, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Rapkay, Rocard, Rothley, Sakellariou, Sandberg-Fries, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Schulz, Sornosa Martínez, Souladakis, Stockmann, Swiebel, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Tsatsos, Vairinhos, Walter, Wiersma, Zorba

UEN: Berlato, Bigliardo, Caullery, Collins, Crowley, Hyland, Marchiani, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Sörensen, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Hverken eller: 8

GUE/NGL: Krivine

NI: Claeys, Dillen

PPE-DE: Goepel

PSE: Lage, dos Santos, Sousa Pinto, Swoboda

25.   Betænkning af Maat A5-0197/2004

Ja-stemmer: 182

EDD: Blokland, Booth, Coûteaux, van Dam, Farage, Kuntz, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Procacci, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bergaz Conesa, Bertinotti, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schröder Ilka, Vinci

NI: Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Ilgenfritz, Martin Hans-Peter, Pannella, Turco

PPE-DE: Andria, Costa Raffaele, Fatuzzo, Flemming, Florenz, Marini, Sacrédeus, Stenzel, Wijkman

PSE: Adam, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carraro, Casaca, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Dhaene, El Khadraoui, Evans Robert J.E., Fava, Ghilardotti, Gill, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Imbeni, Kinnock, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Martin David W., Miller, Moraes, Morgan, Murphy, Napoletano, Paciotti, Pittella, Prets, Randzio-Plath, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Ruffolo, Sacconi, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Stihler, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Watts, Weiler, Whitehead, Wynn, Zrihen

UEN: Muscardini, Pasqua

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, McKenna, Maes, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori

Nej-stemmer: 302

EDD: Abitbol, Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Dybkjær, Pesälä, Pohjamo, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: Bakopoulos, Eriksson, Krarup, Markov, Meijer, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, Lang, de La Perriere, Raschhofer, Sichrovsky, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dover, Doyle, Elles, Evans Jonathan, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, van den Burg, Carnero González, Carrilho, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Darras, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, Ettl, Färm, Garot, Gebhardt, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Hume, Izquierdo Collado, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lalumière, Lange, Leinen, Lund, Malliori, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller, Myller, Obiols i Germà, Paasilinna, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Rocard, Rothley, Sakellariou, Sandberg-Fries, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Sornosa Martínez, Souladakis, Stockmann, Swiebel, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Tsatsos, Walter, Wiersma, Zorba

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Musumeci, Nobilia, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Turchi

Verts/ALE: Evans Jillian, Hudghton, MacCormick, Mayol i Raynal, Wyn

Hverken eller: 11

EDD: Bernié, Saint-Josse

NI: Gobbo, Speroni

PPE-DE: Goepel

PSE: Lage, Mendiluce Pereiro, dos Santos, Sousa Pinto, Swoboda, Torres Marques

26.   Betænkning af Maat A5-0197/2004

Ja-stemmer: 127

EDD: Bernié, Blokland, Booth, van Dam, Farage, Saint-Josse, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Monsonís Domingo, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Bordes, Caudron, Cauquil, Krivine, Laguiller, Manisco, Papayannakis, Scarbonchi

NI: Della Vedova, Dupuis, Garaud, Gobbo, Ilgenfritz, Pannella, Speroni, Turco

PPE-DE: Andria, Costa Raffaele, Fatuzzo, Flemming, Florenz, McCartin, Marini, Sacrédeus, Stenzel, Wijkman

PSE: Adam, Bösch, Bowe, Bullmann, Carraro, Casaca, Corbett, Dehousse, De Keyser, Dhaene, El Khadraoui, Ettl, Fava, Ghilardotti, Honeyball, Howitt, Hughes, Imbeni, Kinnock, Kreissl-Dörfler, Linkohr, McAvan, McCarthy, Martin David W., Miller, Morgan, Murphy, Napoletano, Paciotti, Pittella, Prets, Randzio-Plath, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Ruffolo, Sacconi, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Van Lancker, Vattimo, Watts, Weiler, Whitehead, Wynn

UEN: Andrews, Berlato, Collins, Crowley, Muscardini, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Turchi

Nej-stemmer: 363

EDD: Abitbol, Andersen, Bonde, Coûteaux, Sandbæk

ELDR: Dybkjær, Manders, Mulder, Nordmann, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Boudjenah, Brie, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Patakis, Puerta, Ribeiro, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Lang, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Mennea, Raschhofer, Sichrovsky, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dover, Doyle, Elles, Evans Jonathan, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Provan, Purvis, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbey, Darras, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, Evans Robert J.E., Färm, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, van Hulten, Hume, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lalumière, Lange, Leinen, Lund, McNally, Malliori, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Myller, Obiols i Germà, Paasilinna, Pérez Royo, Piecyk, Poos, Rapkay, Rocard, Rothley, Sakellariou, Sandberg-Fries, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Sornosa Martínez, Souladakis, Stockmann, Swiebel, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Walter, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Caullery, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Hverken eller: 6

GUE/NGL: Morgantini

PPE-DE: Goepel

PSE: Lage, Mann Erika, dos Santos, Swoboda

27.   Betænkning af Maat A5-0197/2004

Ja-stemmer: 107

EDD: Abitbol, Bernié, Kuntz, Saint-Josse

ELDR: Formentini

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Bordes, Boudjenah, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Modrow, Patakis, Puerta, Ribeiro, Schröder Ilka, Vachetta, Vinci

NI: Garaud, Gobbo, Gorostiaga Atxalandabaso, Speroni

PPE-DE: Avilés Perea, Bastos, Bayona de Perogordo, Camisón Asensio, Cardoso, Cocilovo, Coelho, Dimitrakopoulos, Fernández Martín, Ferrer, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gouveia, Gutiérrez-Cortines, Herranz García, McCartin, Marini, Ojeda Sanz, Oreja Arburúa, Pérez Álvarez, Piscarreta, Redondo Jiménez, Salafranca Sánchez-Neyra, Trakatellis

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Carnero González, Carrilho, Cercas, Cerdeira Morterero, Díez González, Dührkop Dührkop, Izquierdo Collado, Karamanou, Katiforis, Koukiadis, Malliori, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miranda de Lage, Paasilinna, Pérez Royo, Rothley, Sauquillo Pérez del Arco, Sornosa Martínez, Souladakis, Terrón i Cusí, Tsatsos, Vairinhos, Zorba

UEN: Berlato, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nej-stemmer: 392

EDD: Andersen, Blokland, Bonde, Booth, Coûteaux, van Dam, Farage, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie, Caudron, Eriksson, Fraisse, Krarup, Markov, Meijer, Papayannakis, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Berthu, Beysen, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Gollnisch, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Mennea, Pannella, Raschhofer, Sichrovsky, Souchet, Stirbois, Turco, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Costa Raffaele, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dover, Doyle, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Perry, Pex, Pirker, Podestà, Poettering, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carraro, Casaca, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Imbeni, Jöns, Junker, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Mann Erika, Martin David W., Mendiluce Pereiro, Miguélez Ramos, Miller, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Paciotti, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Theorin, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Van Lancker, Vattimo, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zrihen

UEN: Andrews, Muscardini

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Hverken eller: 4

GUE/NGL: Morgantini

PSE: Lage, Obiols i Germà, dos Santos

28.   Betænkning af Maat A5-0197/2004

Ja-stemmer: 317

EDD: Abitbol, Booth, Farage, Kuntz, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Busk, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Rousseaux, Rutelli, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Caudron, Papayannakis, Scarbonchi

NI: Berthu, Beysen, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, Hager, de La Perriere, Mennea, Pannella, Sichrovsky, Stirbois, Turco, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Costa Raffaele, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dover, Doyle, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hieronymi, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Baltas, Bowe, Casaca, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Evans Robert J.E., Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Honeyball, Howitt, Hughes, Hume, Jöns, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Mastorakis, Miller, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Paasilinna, Piecyk, Poignant, Poos, Rapkay, Read, Rocard, Rothe, Rothley, Roure, Sakellariou, dos Santos, Savary, Schulz, Simpson, Skinner, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Tsatsos, Van Lancker, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wynn, Zorba

UEN: Andrews, Berlato, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Hudghton, MacCormick

Nej-stemmer: 176

EDD: Andersen, Bernié, Blokland, Bonde, Coûteaux, van Dam, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Boogerd-Quaak, Costa Paolo, Dybkjær, Malmström, Paulsen, Schmidt, Thors

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Bordes, Boudjenah, Brie, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Patakis, Puerta, Ribeiro, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Gobbo, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Ilgenfritz, Martin Hans-Peter, Raschhofer, Speroni

PPE-DE: Avilés Perea, Bastos, Bayona de Perogordo, Bowis, Camisón Asensio, Cardoso, Coelho, Dimitrakopoulos, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Florenz, García-Orcoyen Tormo, Gutiérrez-Cortines, Herranz García, Kratsa-Tsagaropoulou, Ojeda Sanz, Oreja Arburúa, Pérez Álvarez, Redondo Jiménez, Salafranca Sánchez-Neyra, Stenzel

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, van den Burg, Campos, Carnero González, Carraro, Carrilho, Cercas, Cerdeira Morterero, Díez González, Dührkop Dührkop, Ettl, Färm, Fava, Ghilardotti, Goebbels, Hedkvist Petersen, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Collado, Junker, Karlsson, Lund, Martínez Martínez, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Napoletano, Obiols i Germà, Paciotti, Pérez Royo, Pittella, Prets, Randzio-Plath, Roth-Behrendt, Ruffolo, Sacconi, Sandberg-Fries, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Sornosa Martínez, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Vairinhos, Vattimo, Wiersma, Zrihen

UEN: Muscardini

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Hverken eller: 3

GUE/NGL: Morgantini

NI: Souchet

PPE-DE: Santini

29.   Betænkning af Maat A5-0197/2004

Ja-stemmer: 261

EDD: Blokland, van Dam

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Busk, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Sterckx, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller

NI: Berthu, Gobbo, Mennea, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Bartolozzi, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Costa Raffaele, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dover, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Foster, Fourtou, Gahler, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Baltas, Campos, Ceyhun, Darras, Dehousse, Désir, Duhamel, Garot, Gebhardt, Gillig, Glante, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Jöns, Junker, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lalumière, Lange, Leinen, Malliori, Mann Erika, Mastorakis, Müller, Myller, Paasilinna, Piecyk, Poignant, Poos, Rapkay, Rocard, Rothley, Roure, Sakellariou, Savary, Souladakis, Stockmann, Tsatsos, Walter, Zorba

UEN: Andrews, Berlato, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Evans Jillian, Hudghton, MacCormick, Wyn

Nej-stemmer: 194

EDD: Abitbol, Andersen, Bernié, Bonde, Coûteaux, Kuntz, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Malmström, Paulsen, Schmidt

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Boudjenah, Brie, Caudron, Cossutta, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Manisco, Markov, Marset Campos, Modrow, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schröder Ilka, Vachetta, Vinci

NI: Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gollnisch, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Pannella, Raschhofer, Souchet, Stirbois, Turco, Varaut

PPE-DE: Andria, Avilés Perea, Bastos, Bayona de Perogordo, Bowis, Camisón Asensio, Cardoso, Coelho, Dimitrakopoulos, Fatuzzo, Ferrer, Flemming, Florenz, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gutiérrez-Cortines, Herranz García, Marini, Ojeda Sanz, Oreja Arburúa, Pérez Álvarez, Redondo Jiménez, Salafranca Sánchez-Neyra, Stenzel

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Corbey, De Keyser, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duin, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ghilardotti, Goebbels, Hedkvist Petersen, Howitt, Hughes, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Collado, Karlsson, Lage, Linkohr, Lund, McNally, Martínez Martínez, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Murphy, Napoletano, Obiols i Germà, Paciotti, Pérez Royo, Pittella, Prets, Randzio-Plath, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Ruffolo, Sacconi, Sandberg-Fries, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Vairinhos, Vattimo, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori

Hverken eller: 44

EDD: Booth, Farage, Titford

ELDR: Attwooll, Boogerd-Quaak, Costa Paolo, Dybkjær

GUE/NGL: Eriksson, Herzog, Krarup, Krivine, Meijer, Morgantini, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, Gorostiaga Atxalandabaso, Sichrovsky

PPE-DE: Banotti, Doyle, Fiori, Pacheco Pereira, Stauner

PSE: Bowe, Corbett, El Khadraoui, Gill, Honeyball, Karamanou, Katiforis, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David W., Miller, Moraes, Morgan, dos Santos, Zrihen

Verts/ALE: Nogueira Román

30.   Betænkning af Bösch A5-135/2004

Ja-stemmer: 185

ELDR: André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Cossutta

PPE-DE: Bodrato, Böge, Cocilovo, De Mita, Deprez, Fatuzzo, Grosch, Marini

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Theorin, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Fitzsimons

Verts/ALE: Boumediene-Thiery, Breyer, Lannoye, Lucas, Mayol i Raynal, Rod, Sörensen

Nej-stemmer: 268

EDD: Abitbol, Andersen, Bernié, Blokland, Bonde, Booth, Coûteaux, van Dam, Farage, Kuntz, Saint-Josse, Sandbæk, Titford

ELDR: Nordmann

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vinci

NI: Berthu, Beysen, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, Gobbo, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Lang, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Mennea, Pannella, Raschhofer, Sichrovsky, Souchet, Speroni, Stirbois, Turco, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Costa Raffaele, Daul, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dover, Doyle, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Foster, Fourtou, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Provan, Purvis, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Barón Crespo, Medina Ortega, Terrón i Cusí

UEN: Andrews, Berlato, Caullery, Collins, Crowley, Marchiani, Muscardini, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Gahrton, Graefe zu Baringdorf, McKenna, Schörling, Staes, Wuori, Wyn

Hverken eller: 31

ELDR: Andreasen, Busk

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

PSE: Lund, Mendiluce Pereiro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Bouwman, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, MacCormick, Maes, Nogueira Román, Onesta, de Roo, Rühle, Schroedter, Voggenhuber

31.   Betænkning af Bösch A5-0135/2004

Ja-stemmer: 233

ELDR: André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Boudjenah, Brie, Caudron, Cossutta, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Vachetta, Vinci

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Bodrato, Cocilovo, De Mita, Deprez, Marini

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Voggenhuber, Wyn

Nej-stemmer: 242

EDD: Abitbol, Andersen, Bernié, Blokland, Bonde, Booth, Coûteaux, van Dam, Farage, Kuntz, Saint-Josse, Sandbæk, Titford

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Di Lello Finuoli, Eriksson, Krarup, Krivine, Laguiller

NI: Berthu, Beysen, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Gobbo, Gollnisch, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Mennea, Pannella, Raschhofer, Sichrovsky, Souchet, Speroni, Stirbois, Turco, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Chichester, Coelho, Costa Raffaele, Daul, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dover, Doyle, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

UEN: Andrews, Berlato, Caullery, Collins, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Boumediene-Thiery, Gahrton, Lannoye, Lucas, McKenna, Rod, Staes, Wuori

Hverken eller: 13

ELDR: Andreasen, Busk

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt

NI: Garaud

PSE: Lund

Verts/ALE: Isler Béguin, Schörling

---

VEDTAGNE TEKSTER

P5_TA(2004)0189

Godkendelse af kurvelygter til motorkøretøjer ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs holdning til udkast til regulativ fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa om ensartede vilkår for godkendelsen af kurvelygter til motorkøretøjer (KOM(2003) 498 — 5925/2004 — C5-0113/2004 — 2003/0188(AVC))

(Procedure med samstemmende udtalelse)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til Rådets afgørelse (KOM(2003) 498 — 5925/2004) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets afgørelse (KOM(2003) 498 — 5925/2004) (1),

| — | der henviser til Rådets afgørelse 97/836/EF af 27. november 1997 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 97/836/EF af 27. november 1997 (2),

| — | der henviser til Rådets anmodning om samstemmende udtalelse, jf. EF-traktatens artikel 300, stk. 3, andet afsnit (C5-0113/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets anmodning om samstemmende udtalelse, jf. EF-traktatens artikel 300, stk. 3, andet afsnit (C5-0113/2004),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 86, stk. 1, artikel 97, stk. 7, og artikel 158, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 86, stk. 1, artikel 97, stk. 7, og artikel 158, stk. 1,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi (A5-0146/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi (A5-0146/2004),

| 1. | afgiver samstemmende udtalelse om forslaget til Rådets afgørelse; |
| --- | --- |

1.

afgiver samstemmende udtalelse om forslaget til Rådets afgørelse;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(2)  EFT L 346 af 17.12.1997, s. 78.

P5_TA(2004)0190

Ophævelse af direktiv 72/462/EØF *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets direktiv om ophævelse af direktiv 72/462/EØF (KOM(2004) 71 — C5-0110/2004 — 2004/0022(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2004) 71) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2004) 71) (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 37 og 94, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0110/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 37 og 94, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0110/2004),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67 og artikel 158, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67 og artikel 158, stk. 1,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik (A5-0178/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik (A5-0178/2004),

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag;

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 3. | kræver, at der indledes samrådsprocedure, jf. fælleserklæringen af 4. marts 1975, hvis Rådet ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

kræver, at der indledes samrådsprocedure, jf. fælleserklæringen af 4. marts 1975, hvis Rådet ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om at høre Parlamentet på ny, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om at høre Parlamentet på ny, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0191

Betalingsbalancestatistik ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om EF-statistikker over betalingsbalancer, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer (KOM(2003) 507 — C5-0402/2003 — 2003/0200(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003) 507) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003) 507) (1),

| — | der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 285, stk. 1, (C5-0402/2003), |
| --- | --- |

—

der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 285, stk. 1, (C5-0402/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi (A5-0210/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi (A5-0210/2004),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TC1-COD(2003)0200

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 30. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 om EF-statistikker over betalingsbalancer, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 285, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

efter høring af Den Europæiske Centralbank i overensstemmelse med traktatens artikel 105, stk. 4 (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til traktatens artikel 99, stk. 3, skal Kommissionen forelægge rapporter for Rådet, så dette kan overvåge den økonomiske udvikling i de enkelte medlemsstater og i Fællesskabet samt de økonomiske politikkers overensstemmelse med visse overordnede retningslinjer. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til traktatens artikel 99, stk. 3, skal Kommissionen forelægge rapporter for Rådet, så dette kan overvåge den økonomiske udvikling i de enkelte medlemsstater og i Fællesskabet samt de økonomiske politikkers overensstemmelse med visse overordnede retningslinjer.

| (2) | I henhold til traktatens artikel 133, stk. 2 og 3, skal Kommissionen fremsætte forslag for Rådet vedrørende iværksættelse af den fælles handelspolitik, og Rådet skal bemyndige Kommissionen til at indlede de nødvendige forhandlinger. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til traktatens artikel 133, stk. 2 og 3, skal Kommissionen fremsætte forslag for Rådet vedrørende iværksættelse af den fælles handelspolitik, og Rådet skal bemyndige Kommissionen til at indlede de nødvendige forhandlinger.

| (3) | Gennemførelsen og revisionen af handelsaftaler, herunder den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS) (4) og aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder (TRIPs) (5), samt de igangværende og fremtidige forhandlinger af nye aftaler kræver, at der tilvejebringes relevante statistiske oplysninger. |
| --- | --- |

(3)

Gennemførelsen og revisionen af handelsaftaler, herunder den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS) (4) og aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder (TRIPs) (5), samt de igangværende og fremtidige forhandlinger af nye aftaler kræver, at der tilvejebringes relevante statistiske oplysninger.

| (4) | Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 af 25. juni 1996 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Det Europæiske Fællesskab (6) (ENS 95) udgør referencerammen for de fælles standarder, definitioner, klassifikationer og regnskabsregler, der skal anvendes ved udarbejdelsen af medlemsstaternes regnskaber til opfyldelse af Fællesskabets statistiske behov, således at der kan opnås resultater, som er sammenlignelige medlemsstaterne imellem. |
| --- | --- |

(4)

Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 af 25. juni 1996 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Det Europæiske Fællesskab (6) (ENS 95) udgør referencerammen for de fælles standarder, definitioner, klassifikationer og regnskabsregler, der skal anvendes ved udarbejdelsen af medlemsstaternes regnskaber til opfyldelse af Fællesskabets statistiske behov, således at der kan opnås resultater, som er sammenlignelige medlemsstaterne imellem.

| (5) | I henhold til handlingsplanen om statistikkrav i ØMU, der blev forelagt
  Rådet i
  september 2000, og den tredje, fjerde og femte situationsrapport, ligeledes godkendt af
  Rådet, skal
  der udarbejdes europæiske kvartalsregnskaber efter institutionel sektor inden for en frist på 90 dage. Rettidig tilvejebringelse af kvartalsvise
  betalingsbalancetal er
  en forudsætning for udarbejdelsen af disse europæiske kvartalsregnskaber. |
| --- | --- |

(5)

I henhold til handlingsplanen om statistikkrav i ØMU, der blev forelagt
  Rådet i
  september 2000, og den tredje, fjerde og femte situationsrapport, ligeledes godkendt af
  Rådet, skal
  der udarbejdes europæiske kvartalsregnskaber efter institutionel sektor inden for en frist på 90 dage. Rettidig tilvejebringelse af kvartalsvise
  betalingsbalancetal er
  en forudsætning for udarbejdelsen af disse europæiske kvartalsregnskaber.

| (6) | I Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 58/97 af 20. december 1996 om statistik over erhvervsstrukturer (7) er der fastlagt en fælles ramme for indsamling, udarbejdelse, indberetning og evaluering af fællesskabsstatistikker om virksomhedernes struktur, aktiviteter, konkurrenceevne og resultater i Fællesskabet, og herudover indeholder forordningen de variabler, der skal indsamles på dette område. |
| --- | --- |

(6)

I Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 58/97 af 20. december 1996 om statistik over erhvervsstrukturer (7) er der fastlagt en fælles ramme for indsamling, udarbejdelse, indberetning og evaluering af fællesskabsstatistikker om virksomhedernes struktur, aktiviteter, konkurrenceevne og resultater i Fællesskabet, og herudover indeholder forordningen de variabler, der skal indsamles på dette område.

| (7) | Europa-Parlamentets
  og Rådets forordning (EF) nr. 2560/2001 af 19. december 2001 om grænseoverskridende betalinger i euro (8)

  havde direkte konsekvenser for indsamlingen af statistikker, og en forhøjelse af loftet i denne forordning ville få væsentlig betydning for virksomhedernes indberetningspligt og for kvaliteten af medlemsstaternes betalingsbalancer, især i de lande, hvor indsamlingssystemerne er baseret på afregningssystemer. |
| --- | --- |

(7)

Europa-Parlamentets
  og Rådets forordning (EF) nr. 2560/2001 af 19. december 2001 om grænseoverskridende betalinger i euro (8)

  havde direkte konsekvenser for indsamlingen af statistikker, og en forhøjelse af loftet i denne forordning ville få væsentlig betydning for virksomhedernes indberetningspligt og for kvaliteten af medlemsstaternes betalingsbalancer, især i de lande, hvor indsamlingssystemerne er baseret på afregningssystemer.

| (8) | De generelle regler for udarbejdelse af statistikker over betalingsbalancer, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer er samlet i Den Internationale Valutafonds betalingsbalancemanual, Den Europæiske Centralbanks retningslinje af 2. maj 2003 om Den Europæiske Centralbanks statistiske rapporteringskrav inden for betalingsbalancestatistik og statistik over kapitalbalancen over for udlandet samt opgørelse af internationale valutareserver (9), De Forenede Nationers manual om statistikker over international handel med tjenester og OECD's benchmark-definition af udenlandske direkte investeringer. |
| --- | --- |

(8)

De generelle regler for udarbejdelse af statistikker over betalingsbalancer, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer er samlet i Den Internationale Valutafonds betalingsbalancemanual, Den Europæiske Centralbanks retningslinje af 2. maj 2003 om Den Europæiske Centralbanks statistiske rapporteringskrav inden for betalingsbalancestatistik og statistik over kapitalbalancen over for udlandet samt opgørelse af internationale valutareserver (9), De Forenede Nationers manual om statistikker over international handel med tjenester og OECD's benchmark-definition af udenlandske direkte investeringer.

| (9) | Den Europæiske Centralbank og Kommissionen samordner om nødvendigt indsamlingsarbejdet med hensyn til betalingsbalancestatistikker. Denne forordning fastlægger især, hvilke statistiske oplysninger Kommissionen har brug for fra medlemsstaterne for at kunne udarbejde fællesskabsstatistikker om betalingsbalancer, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer. Med henblik på udarbejdelsen og formidlingen af disse fællesskabsstatistikker rådfører Kommissionen og medlemsstaterne sig med hinanden i spørgsmål vedrørende kvaliteten af de forelagte oplysninger og formidlingen heraf. |
| --- | --- |

(9)

Den Europæiske Centralbank og Kommissionen samordner om nødvendigt indsamlingsarbejdet med hensyn til betalingsbalancestatistikker. Denne forordning fastlægger især, hvilke statistiske oplysninger Kommissionen har brug for fra medlemsstaterne for at kunne udarbejde fællesskabsstatistikker om betalingsbalancer, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer. Med henblik på udarbejdelsen og formidlingen af disse fællesskabsstatistikker rådfører Kommissionen og medlemsstaterne sig med hinanden i spørgsmål vedrørende kvaliteten af de forelagte oplysninger og formidlingen heraf.

| (10) | I henhold til artikel 3, stk. 2, i Rådets forordning (Euratom, EØF) nr. 1588/90 af 11. juni 1990 om fremsendelse af fortrolige statistiske oplysninger til De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor (10) kan nationale bestemmelser om hemmeligholdelse af statistiske oplysninger ikke påberåbes for at hindre fremsendelse af fortrolige statistiske oplysninger til Eurostat, hvis en fællesskabsretsakt foreskriver fremsendelsen af sådanne oplysninger. |
| --- | --- |

(10)

I henhold til artikel 3, stk. 2, i Rådets forordning (Euratom, EØF) nr. 1588/90 af 11. juni 1990 om fremsendelse af fortrolige statistiske oplysninger til De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor (10) kan nationale bestemmelser om hemmeligholdelse af statistiske oplysninger ikke påberåbes for at hindre fremsendelse af fortrolige statistiske oplysninger til Eurostat, hvis en fællesskabsretsakt foreskriver fremsendelsen af sådanne oplysninger.

| (11) | I artikel 8 i Rådets forordning (EF) nr. 2533/98 af 23. november 1998 om Den Europæiske Centralbanks indsamling af statistisk information (11) er der fastlagt forskrifter om tavshedspligt, som gælder fortrolig statistisk information, der fremsendes til Den Europæiske Centralbank. |
| --- | --- |

(11)

I artikel 8 i Rådets forordning (EF) nr. 2533/98 af 23. november 1998 om Den Europæiske Centralbanks indsamling af statistisk information (11) er der fastlagt forskrifter om tavshedspligt, som gælder fortrolig statistisk information, der fremsendes til Den Europæiske Centralbank.

| (12) | Udarbejdelsen af specifikke EF-statistikker er omfattet af bestemmelserne i Rådets forordning (EF) nr. 322/97 af 17. februar 1997 (12)
  . |
| --- | --- |

(12)

Udarbejdelsen af specifikke EF-statistikker er omfattet af bestemmelserne i Rådets forordning (EF) nr. 322/97 af 17. februar 1997 (12)
  .

| (13) | Målene for denne forordning, nemlig indførelsen af fælles statistiske kvalitetsstandarder for udarbejdelse af sammenlignelige statistikker over betalingsbalancer, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af handlingens omfang og virkninger bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(13)

Målene for denne forordning, nemlig indførelsen af fælles statistiske kvalitetsstandarder for udarbejdelse af sammenlignelige statistikker over betalingsbalancer, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af handlingens omfang og virkninger bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (14) | Der er et klart behov for at udarbejde statistikker på fællesskabsplan over betalingsbalancer, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer, der opfylder fælles statistiske kvalitetsstandarder. |
| --- | --- |

(14)

Der er et klart behov for at udarbejde statistikker på fællesskabsplan over betalingsbalancer, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer, der opfylder fælles statistiske kvalitetsstandarder.

| (15) | Med henblik på at sikre opfyldelsen af de forpligtelser, der er fastsat i denne forordning, kan de nationale institutioner, der er ansvarlige for indsamlingen af oplysningerne i medlemsstaterne, få behov for adgang til administrative datakilder som f.eks. andre offentlige institutioners virksomhedsregistre og andre databaser med oplysninger om grænseoverskridende transaktioner og positioner, hvis disse oplysninger er nødvendige for udarbejdelsen af EF-statistikker. |
| --- | --- |

(15)

Med henblik på at sikre opfyldelsen af de forpligtelser, der er fastsat i denne forordning, kan de nationale institutioner, der er ansvarlige for indsamlingen af oplysningerne i medlemsstaterne, få behov for adgang til administrative datakilder som f.eks. andre offentlige institutioners virksomhedsregistre og andre databaser med oplysninger om grænseoverskridende transaktioner og positioner, hvis disse oplysninger er nødvendige for udarbejdelsen af EF-statistikker.

| (16) | De nødvendige foranstaltninger for gennemførelsen af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (13) — |
| --- | --- |

(16)

De nødvendige foranstaltninger for gennemførelsen af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (13) —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Genstand

I denne forordning fastlægges en fælles ramme for systematisk udarbejdelse af EF-statistikker over betalingsbalancer, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer.

Artikel 2

Indberetning af oplysninger

1.   Medlemsstaterne indberetter oplysninger til Kommissionen (Eurostat) om betalingsbalancer, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer som omhandlet i bilag I. Oplysningerne er defineret i bilag II.

2.   Medlemsstaterne indberetter oplysningerne til Kommissionen inden for de i bilag I anførte frister.

Artikel 3

Datakilder

1.   Medlemsstaterne indsamler de i denne forordning krævede oplysninger under anvendelse af alle de kilder, de anser for relevante
  og hensigtsmæssige. Der kan være tale om administrative datakilder som f.eks. virksomhedsregistre
  .

2.   Indberetningspligtige fysiske og juridiske personer overholder i forbindelse med deres svar de tidsfrister og følger de definitioner, der fastlægges af de nationale institutioner, som er ansvarlige for indsamlingen af oplysninger i medlemsstaterne, i overensstemmelse med denne forordning.

3.   Hvis det er urimeligt omkostningskrævende at indsamle de krævede oplysninger, kan der indberettes bedste skøn
  (nulværdier medtaget)
  .

Artikel 4

Kvalitetskriterier og -rapporter

1.   Medlemsstaterne træffer alle
  de hensigtsmæssige
  foranstaltninger
  , de finder nødvendige
  for at sikre, at kvaliteten af de fremsendte oplysninger opfylder de fælles kvalitetsstandarder.

2.   Medlemsstaterne forelægger rapporter for Kommissionen om kvaliteten af de fremsendte oplysninger (herefter benævnt »kvalitetsrapporter«).

3.   De fælles kvalitetsstandarder samt kvalitetsrapporternes indhold og hyppighed fastlægges i overensstemmelse med proceduren i artikel 11, stk. 2, og under hensyn til indvirkningen på omkostningerne ved indsamlingen og udarbejdelsen af oplysningerne
  og vigtige ændringer vedrørende indsamlingen af oplysninger.

Kommissionen vurderer med bistand fra Betalingsbalanceudvalget kvaliteten af de fremsendte oplysninger på grundlag af kvalitetsrapporterne.
  Kommissionens vurdering fremsendes til Europa-Parlamentet til orientering.

4.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen vigtige metodologiske eller andre ændringer, der kan påvirke de fremsendte oplysninger, senest tre måneder efter en sådan ændrings ikrafttræden. Kommissionen underretter
  Europa-Parlamentet og
  de øvrige medlemsstater herom.

Artikel 5

Datastrømme

De statistikker, der skal udarbejdes, opdeles med henblik på fremsendelse til Kommissionen i følgende datastrømme:

| a) | euroindikatorer for betalingsbalancen |
| --- | --- |

a)

euroindikatorer for betalingsbalancen

| b) | kvartalsvise betalingsbalancestatistikker |
| --- | --- |

b)

kvartalsvise betalingsbalancestatistikker

| c) | international handel med tjenester |
| --- | --- |

c)

international handel med tjenester

| d) | udenlandske direkte investeringer: strømme |
| --- | --- |

d)

udenlandske direkte investeringer: strømme

| e) | udenlandske direkte investeringer: positioner. |
| --- | --- |

e)

udenlandske direkte investeringer: positioner.

Disse datastrømme er yderligere specificeret i bilag I.

Artikel 6

Referenceperiode og hyppighed

Medlemsstaterne udarbejder datastrømmene for de referenceperioder og med de hyppigheder, der er fastsat i bilag I.

Artikel 7

Fremsendelse af oplysninger

Medlemsstaterne fremsender de i denne forordning krævede oplysninger til Kommissionen i et format og efter en procedure, der fastlægges af Kommissionen i overensstemmelse med proceduren i artikel 11, stk. 2.

Artikel 8

Fremsendelse og udveksling af fortrolige oplysninger

1.   
  Uanset bestemmelserne i artikel 5, stk. 4, i forordning (Euratom, EØF) nr. 1588/90 kan der
  fremsendes fortrolige oplysninger mellem Eurostat og Den Europæiske Centralbank, hvis det er nødvendigt for at sikre kohærens mellem EU's betalingsbalancetal og tallene for de medlemsstater, der på deres økonomiske område i overensstemmelse med traktaten har indført den fælles valuta.

Første afsnit finder anvendelse under forudsætning af, at Den Europæiske Centralbank tager behørigt hensyn til principperne i artikel 10 i forordning (EF) nr. 322/97
  , og efter bestemmelserne i artikel 14 i denne forordning
  .

2.   Medlemsstaterne kan udveksle fortrolige oplysninger, jf. artikel 13 i forordning (EF) nr. 322/97, hvis det er nødvendigt for at sikre kvaliteten af EU's betalingsbalancetal.

Medlemsstater, der modtager fortrolige oplysninger fra andre medlemsstater, behandler disse oplysninger fortroligt.

Artikel 9

Formidling

Kommissionen formidler de EF-statistikker, der udarbejdes i medfør af denne forordning, med en hyppighed svarende til den, der er anført i bilag I.

Artikel 10

Tilpasning til den økonomiske og tekniske udvikling

De nødvendige foranstaltninger for at tage hensyn til den økonomiske og tekniske udvikling fastsættes i overensstemmelse med proceduren i artikel 11, stk. 2.

Disse foranstaltninger vedrører:

| a) | ajourføring af definitioner (bilag II) |
| --- | --- |

a)

ajourføring af definitioner (bilag II)

| b) | ajourføring af datakrav, herunder indberetningsfrister samt ændring, udvidelse og fjernelse af datastrømme (bilag I). |
| --- | --- |

b)

ajourføring af datakrav, herunder indberetningsfrister samt ændring, udvidelse og fjernelse af datastrømme (bilag I).

Artikel 11

Udvalgsprocedure

1.   Kommissionen bistås af et udvalg, der benævnes Betalingsbalanceudvalget.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF i overensstemmelse med samme afgørelses artikel 8.

Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF, fastsættes til tre måneder.

3.   Udvalget fastsætter selv sin forretningsorden.

4.   Den Europæiske Centralbank kan deltage i udvalgets møder som observatør.

Artikel 12

Rapport om gennemførelsen

Senest fem år efter denne forordnings ikrafttræden forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om dens gennemførelse.

Rapporten skal bl.a. indeholde:

| a) | oplysninger om kvaliteten af de udarbejdede statistikker |
| --- | --- |

a)

oplysninger om kvaliteten af de udarbejdede statistikker

| b) | en vurdering af, hvor stor gavn Fællesskabet, medlemsstaterne samt leverandørerne og brugerne af de statistiske oplysninger har af de producerede statistikker set i forhold til, hvad det koster at udarbejde dem |
| --- | --- |

b)

en vurdering af, hvor stor gavn Fællesskabet, medlemsstaterne samt leverandørerne og brugerne af de statistiske oplysninger har af de producerede statistikker set i forhold til, hvad det koster at udarbejde dem

| c) | en redegørelse for mulige forbedringer og ændringer, der anses for nødvendige på baggrund af de opnåede resultater |
| --- | --- |

c)

en redegørelse for mulige forbedringer og ændringer, der anses for nødvendige på baggrund af de opnåede resultater

| d) | en gennemgang af arbejdet i Betalingsbalanceudvalget og forslag om, hvorvidt anvendelsesområdet for gennemførelsesforanstaltningerne bør defineres på ny. |
| --- | --- |

d)

en gennemgang af arbejdet i Betalingsbalanceudvalget og forslag om, hvorvidt anvendelsesområdet for gennemførelsesforanstaltningerne bør defineres på ny.

Artikel 13

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Rådets vegne

formanden

---

(1)  EUT C [...] af [...], s. [...].

1

(2)  EUT C [...] af [...], s. [...].

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 30. marts 2004.

3

Europa-Parlamentets holdning af 30. marts 2004.

(4)  EFT L 336 af 23.12.1994, s. 191.

4

(5)  EFT L 336 af 23.12.1994, s. 214.

5

(6)  EFT L 310 af 30.11.1996, s. 1. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1267/2003 (EFT L 180 af 18.7.2003, s. 1).

6

Senest

nr. 1267/2003 (EFT L 180 af 18.7.2003, s. 1)

(7)  EFT L 14 af 17.1.1997, s. 1. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

7

Senest

nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1)

(8)  

  EFT L 344 af 28.12.2001, s. 13

  .

8

EFT L 344 af 28.12.2001, s. 13

(9)  EUT L 131 af 28.5.2003, s. 20.

9

(10)  EFT L 151 af 15.6.1990, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1882/2003.

10

Senest

ved forordning

nr. 1882/2003

(11)  EFT L 318 af 27.11.1998, s. 8.

11

(12)  EFT L 52 af 22.2.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1882/2003.

12

(13)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

13

BILAG I

DATASTRØMME

1.   Euroindikatorer for betalingsbalancen

| BOP_EUR
  Euroindikatorer | Frist: T + 2 måneder
  Hyppighed: kvartalsvis |
| --- | --- |
| | Kredit | Debet | Netto |
| Løbende poster | Extra-EU | Extra-EU | Extra-EU |
| Tjenester | Extra-EU | Extra-EU | Extra-EU |

BOP_EUR

Euroindikatorer

Frist: T + 2 måneder

Hyppighed: kvartalsvis

Kredit

Debet

Netto

Løbende poster

Extra-EU

Extra-EU

Extra-EU

Tjenester

Extra-EU

Extra-EU

Extra-EU

2.   Kvartalsvise betalingsbalancestatistikker

| BOP_Q
  Kvartalsdata | Frist: T + 3 måneder
  Hyppighed: Kvartalsvis |
| --- | --- |
| | Kredit | Debet | Netto |
| I. | Løbende poster | Niveau 1 | Niveau 1 | Niveau 1 |
| Varer | Niveau 1 | Niveau 1 | Niveau 1 |
| Tjenester | Niveau 1 | Niveau 1 | Niveau 1 |
| Transport | Niveau 1 | Niveau 1 | Niveau 1 |
| Rejser | Niveau 1 | Niveau 1 | Niveau 1 |
| Kommunikationstjenester | Niveau 1 | Niveau 1 | Niveau 1 |
| Bygge- og anlægstjenester | Niveau 1 | Niveau 1 | Niveau 1 |
| Forsikringstjenester | Niveau 1 | Niveau 1 | Niveau 1 |
| Finansielle tjenester | Niveau 1 | Niveau 1 | Niveau 1 |
| Edb- og informationstjenester | Niveau 1 | Niveau 1 | Niveau 1 |
| Royalties og licenser | Niveau 1 | Niveau 1 | Niveau 1 |
| Anden forretningsservice | Niveau 1 | Niveau 1 | Niveau 1 |
| Personlige og kulturelle tjenester samt tjenester i forbindelse med fritidsaktiviteter | Niveau 1 | Niveau 1 | Niveau 1 |
| Offentlige tjenester, i.a.n. | Niveau 1 | Niveau 1 | Niveau 1 |
| Indkomst | Niveau 1 | Niveau 1 | Niveau 1 |
| Aflønning af ansatte | Niveau 1 | Niveau 1 | Niveau 1 |
| Formueindkomst | | | |
| — Direkte investeringer | Niveau 1 | Niveau 1 | Niveau 1 |
| — Porteføjleinvesteringer | Extra-EU | | World |
| — Andre investeringer | Extra-EU | Extra-EU | Extra-EU |
| Løbende overførsler | Niveau 1 | Niveau 1 | Niveau 1 |
| Offentlig forvaltning og service | Extra-EU | Extra-EU | Extra-EU |
| Andre sektorer | Extra-EU | Extra-EU | Extra-EU |
| II. | Kapitalkonto | Extra-EU | Extra-EU | Extra-EU |
| | | Nettoaktiver | Nettopassiver | Netto |
| III. | Finansiel konto | | | |
| Direkte investeringer | | | Niveau 1 |
| I udlandet | | | Niveau 1 |
| — Egenkapital | | | Niveau 1 |
| — Reinvesteret indtjening | | | Niveau 1 |
| — Anden kapital | | | Niveau 1 |
| I den indberettende økonomi | | | Niveau 1 |
| — Egenkapital | | | Niveau 1 |
| — Reinvesteret indtjening | | | Niveau 1 |
| — Anden kapital | | | Niveau 1 |
| Porteføljeinvesteringer | Extra-EU | Verden | |
| Finansielle derivater | | | Verden |
| Andre investeringer | Extra-EU | Extra-EU | Extra-EU |

BOP_Q

Kvartalsdata

Frist: T + 3 måneder

Hyppighed: Kvartalsvis

Kredit

Debet

Netto

I.

Løbende poster

Niveau 1

Niveau 1

Niveau 1

Varer

Niveau 1

Niveau 1

Niveau 1

Tjenester

Niveau 1

Niveau 1

Niveau 1

Transport

Niveau 1

Niveau 1

Niveau 1

Rejser

Niveau 1

Niveau 1

Niveau 1

Kommunikationstjenester

Niveau 1

Niveau 1

Niveau 1

Bygge- og anlægstjenester

Niveau 1

Niveau 1

Niveau 1

Forsikringstjenester

Niveau 1

Niveau 1

Niveau 1

Finansielle tjenester

Niveau 1

Niveau 1

Niveau 1

Edb- og informationstjenester

Niveau 1

Niveau 1

Niveau 1

Royalties og licenser

Niveau 1

Niveau 1

Niveau 1

Anden forretningsservice

Niveau 1

Niveau 1

Niveau 1

Personlige og kulturelle tjenester samt tjenester i forbindelse med fritidsaktiviteter

Niveau 1

Niveau 1

Niveau 1

Offentlige tjenester, i.a.n.

Niveau 1

Niveau 1

Niveau 1

Indkomst

Niveau 1

Niveau 1

Niveau 1

Aflønning af ansatte

Niveau 1

Niveau 1

Niveau 1

Formueindkomst

— Direkte investeringer

Niveau 1

Niveau 1

Niveau 1

— Porteføjleinvesteringer

Extra-EU

World

— Andre investeringer

Extra-EU

Extra-EU

Extra-EU

Løbende overførsler

Niveau 1

Niveau 1

Niveau 1

Offentlig forvaltning og service

Extra-EU

Extra-EU

Extra-EU

Andre sektorer

Extra-EU

Extra-EU

Extra-EU

II.

Kapitalkonto

Extra-EU

Extra-EU

Extra-EU

Nettoaktiver

Nettopassiver

Netto

III.

Finansiel konto

Direkte investeringer

Niveau 1

I udlandet

Niveau 1

— Egenkapital

Niveau 1

— Reinvesteret indtjening

Niveau 1

— Anden kapital

Niveau 1

I den indberettende økonomi

Niveau 1

— Egenkapital

Niveau 1

— Reinvesteret indtjening

Niveau 1

— Anden kapital

Niveau 1

Porteføljeinvesteringer

Extra-EU

Verden

Finansielle derivater

Verden

Andre investeringer

Extra-EU

Extra-EU

Extra-EU

3.   International handel med tjenester

| BOP_ITS
  International handel med tjenester | Frist: T + 9 måneder
  Hyppighed: Årlig |
| --- | --- |
| | Kredit | Debet | Netto |
| Tjenester i alt | Niveau 3 | Niveau 3 | Niveau 3 |
| Transport | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| Søtransport | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| — Passagerer | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| — Fragt | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| — Andet | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| Lufttransport | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| — Passagerer | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| — Fragt | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| — Andet | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| Anden transport | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| — Passagerer | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| — Fragt | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| — Andet | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| Udvidet klassificering af anden transport | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| Rumfart | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| Jernbanetransport | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| — Passagerer | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| — Fragt | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| — Andet | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| Vejtransport | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| — Passagerer | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| — Fragt | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| — Andet | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| Transport ad indre vandveje | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| — Passagerer | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| — Fragt | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| — Andet | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| Rørtransport og transport af elektricitet | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| Anden hjælpevirksomhed i forbindelse med transport | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| Rejser | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| Forretningsrejser | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| — Sæson- og grænsearbejderes udgifter | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| — Andre forretningsrejser | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| Private rejser | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| — Sundhedsrelaterede udgifter | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| — Uddannelsesrelaterede udgifter | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| — Andre private rejser | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| Kommunikationstjenester | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| Post- og kurertjenester | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| Telekommunikationstjenester | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| Bygge- og anlægstjenester | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| Bygge- og anlægsvirksomhed i udlandet | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| Bygge- og anlægsvirksomhed i den indberettende økonomi | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| Forsikringstjenester | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| Livsforsikring og pensionsforsikring | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| Godsforsikring | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| Anden direkte forsikring | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| Genforsikring | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| Hjælpetjenester | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| Finansielle tjenester | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| Edb- og informationstjenester | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| Edb-tjenester | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| Informationstjenester | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| — Nyhedsformidling | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| — Anden informationsformidling | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| Royalties og licenser | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| Franchiserettigheder og lignende rettigheder | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| Andre royalties og licenser | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| Anden forretningsservice | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| Mellemhandel og andre handelsrelaterede tjenester | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| — Mellemhandel | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| — Andre handelsrelaterede tjenester | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| — Operationel leasing | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| Anden forretningsservice, ekspertbistand og teknisk service i øvrigt | Niveau 2 | Niveau 2 | Niveau 2 |
| — | Advokatbistand, regnskabs- og virksomhedsrådgivning samt pr-servicevirksomhed |

BOP_ITS

International handel med tjenester

Frist: T + 9 måneder

Hyppighed: Årlig

Kredit

Debet

Netto

Tjenester i alt

Niveau 3

Niveau 3

Niveau 3

Transport

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

Søtransport

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

— Passagerer

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

— Fragt

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

— Andet

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

Lufttransport

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

— Passagerer

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

— Fragt

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

— Andet

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

Anden transport

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

— Passagerer

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

— Fragt

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

— Andet

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

Udvidet klassificering af anden transport

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

Rumfart

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

Jernbanetransport

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

— Passagerer

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

— Fragt

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

— Andet

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

Vejtransport

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

— Passagerer

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

— Fragt

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

— Andet

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

Transport ad indre vandveje

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

— Passagerer

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

— Fragt

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

— Andet

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

Rørtransport og transport af elektricitet

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

Anden hjælpevirksomhed i forbindelse med transport

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

Rejser

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

Forretningsrejser

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

— Sæson- og grænsearbejderes udgifter

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

— Andre forretningsrejser

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

Private rejser

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

— Sundhedsrelaterede udgifter

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

— Uddannelsesrelaterede udgifter

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

— Andre private rejser

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

Kommunikationstjenester

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

Post- og kurertjenester

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

Telekommunikationstjenester

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

Bygge- og anlægstjenester

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

Bygge- og anlægsvirksomhed i udlandet

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

Bygge- og anlægsvirksomhed i den indberettende økonomi

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

Forsikringstjenester

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

Livsforsikring og pensionsforsikring

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

Godsforsikring

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

Anden direkte forsikring

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

Genforsikring

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

Hjælpetjenester

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

Finansielle tjenester

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

Edb- og informationstjenester

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

Edb-tjenester

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

Informationstjenester

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

— Nyhedsformidling

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

— Anden informationsformidling

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

Royalties og licenser

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

Franchiserettigheder og lignende rettigheder

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

Andre royalties og licenser

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

Anden forretningsservice

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

Mellemhandel og andre handelsrelaterede tjenester

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

— Mellemhandel

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

— Andre handelsrelaterede tjenester

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

— Operationel leasing

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

Anden forretningsservice, ekspertbistand og teknisk service i øvrigt

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

—

Advokatbistand, regnskabs- og virksomhedsrådgivning samt pr-servicevirksomhed

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

— Advokatbistand

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

| — | Bogførings- og revisionsvirksomhed samt skatterådgivning |
| --- | --- |

—

Bogførings- og revisionsvirksomhed samt skatterådgivning

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

| — | Virksomhedsrådgivning og pr-servicevirksomhed |
| --- | --- |

—

Virksomhedsrådgivning og pr-servicevirksomhed

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

— Reklamevirksomhed, markedsanalyse og offentlig meningsmåling

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

— Forskning og udvikling

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

— Arkitekt- og ingeniørtjenester samt andre tekniske tjenester

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

— Tjenester vedrørende landbrug, minedrift og behandling på stedet

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

— Affaldsbehandling og forureningsbekæmpelse

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

— Landbrug, minedrift og anden behandling på stedet

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

— Anden forretningsservice

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

— Tjenester mellem tilknyttede virksomheder, i.a.n.

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

Personlige og kulturelle tjenester samt tjenester i forbindelse med fritidsaktiviteter

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

Audiovisuelle og dermed beslægtede tjenester

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

Andre personlige og kulturelle tjenester og tjenester i forbindelse med fritidsaktiviteter

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

— Uddannelse

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

— Sundhedstjenester

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

— Andet

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

Offentlige tjenester, i.a.n.

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

Ambassader og konsulater

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

Militære enheder og organer

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

Andre offentlige tjenester

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 2

Memorandumposter

Audiovisuelle transaktioner

Niveau 1

Niveau 1

Niveau 1

Posttjenester

Niveau 1

Niveau 1

Niveau 1

Kurertjenester

Niveau 1

Niveau 1

Niveau 1

4.   Spørgeskema vedrørende strømme af udenlandske direkte investeringer

| BOP_FDI
  Strømme af direkte investeringer (1) | Frist: T + 9 måneder
  Hyppighed: Årlig |
| --- | --- |
| A | Geografisk opdeling
  Post | Datatype | Geografisk opdeling | Aktivitets—opdeling |
| | Direkte investeringer i udlandet | | | |
| 510 | Egenkapital | Netto | Niveau 2 | Kræves ikke |
| 525 | Reinvesteret indtjening | Netto | Niveau 2 | Kræves ikke |
| 530 | Anden kapital | Netto | Niveau 2 | Kræves ikke |
| 505 | Direkte investeringer i udlandet: i alt | Netto | Niveau 3 | Kræves ikke |
| | Direkte investeringer i den indberettende økonomi | | | |
| 560 | Egenkapital | Netto | Niveau 2 | Kræves ikke |
| 575 | Reinvesteret indtjening | Netto | Niveau 2 | Kræves ikke |
| 580 | Anden kapital | Netto | Niveau 2 | Kræves ikke |
| 555 | Direkte investeringer i den indberettende økonomi: i alt | Netto | Niveau 3 | Kræves ikke |
| | Indkomst af direkte investeringer | | | |
| 332 | Dividender | Kredit, debet, netto | Niveau 2 | Kræves ikke |
| 333 | Reinvesteret indtjening og tilbageholdt overskud fra filialer | Kredit, debet, netto | Niveau 2 | Kræves ikke |
| 334 | Indkomst af gældsinstrumenter | Kredit, debet, netto | Niveau 2 | Kræves ikke |
| 330 | Indkomst af direkte investeringer: i alt | Kredit, debet, netto | Niveau 3 | Kræves ikke |

BOP_FDI

Strømme af direkte investeringer (1)

Frist: T + 9 måneder

Hyppighed: Årlig

A

Geografisk opdeling

Post

Datatype

Geografisk opdeling

Aktivitets—opdeling

Direkte investeringer i udlandet

510

Egenkapital

Netto

Niveau 2

Kræves ikke

525

Reinvesteret indtjening

Netto

Niveau 2

Kræves ikke

530

Anden kapital

Netto

Niveau 2

Kræves ikke

505

Direkte investeringer i udlandet: i alt

Netto

Niveau 3

Kræves ikke

Direkte investeringer i den indberettende økonomi

560

Egenkapital

Netto

Niveau 2

Kræves ikke

575

Reinvesteret indtjening

Netto

Niveau 2

Kræves ikke

580

Anden kapital

Netto

Niveau 2

Kræves ikke

555

Direkte investeringer i den indberettende økonomi: i alt

Netto

Niveau 3

Kræves ikke

Indkomst af direkte investeringer

332

Dividender

Kredit, debet, netto

Niveau 2

Kræves ikke

333

Reinvesteret indtjening og tilbageholdt overskud fra filialer

Kredit, debet, netto

Niveau 2

Kræves ikke

334

Indkomst af gældsinstrumenter

Kredit, debet, netto

Niveau 2

Kræves ikke

330

Indkomst af direkte investeringer: i alt

Kredit, debet, netto

Niveau 3

Kræves ikke

| BOP_FDI
  Strømme af direkte investeringer | Frist: T + 21 måneder
  Hyppighed: Årlig |
| --- | --- |
| A | Geografisk opdeling
  Post | Datatype | Geografisk opdeling | Aktivitets—opdeling |
| | Direkte investeringer i udlandet | | | |
| 510 | Egenkapital | Netto | Niveau 2 | Kræves ikke |
| 525 | Reinvesteret indtjening | Netto | Niveau 2 | Kræves ikke |
| 530 | Anden kapital | Netto | Niveau 2 | Kræves ikke |
| 505 | Direkte investeringer i udlandet: i alt | Netto | Niveau 3 | Kræves ikke |
| | Direkte investeringer i den indberettende økonomi | | | |
| 560 | Egenkapital | Netto | Niveau 2 | Kræves ikke |
| 575 | Reinvesteret indtjening | Netto | Niveau 2 | Kræves ikke |
| 580 | Anden kapital | Netto | Niveau 2 | Kræves ikke |
| 555 | Direkte investeringer i den indberettende økonomi: i alt | Netto | Niveau 3 | Kræves ikke |
| | Indkomst af direkte investeringer | | | |
| 332 | Dividender | Kredit, debet, netto | Niveau 2 | Kræves ikke |
| 333 | Reinvesteret indtjening og tilbageholdt overskud fra filialer | Kredit, debet, netto | Niveau 2 | Kræves ikke |
| 334 | Indkomst af gældsinstrumenter | Kredit, debet, netto | Niveau 2 | Kræves ikke |
| 330 | Indkomst af direkte investeringer: i alt | Kredit, debet, netto | Niveau 3 | Kræves ikke |
| B | Aktivitetsopdeling
  Post | Datatype | Geografisk opdeling | Aktivitets—opdeling |
| 505 | Direkte investeringer i udlandet: i alt | Netto | Niveau 1 | Niveau 2 |
| | | Netto | Niveau 2 | Niveau 1 |
| 555 | Direkte investeringer i den indberettende økonomi: i alt | Netto | Niveau 1 | Niveau 2 |
| | | netto | Niveau 2 | Niveau 1 |
| 330 | Indkomst af direkte investeringer: i alt | Kredit, debet, netto | Niveau 1 | Niveau 2 |
| | | Kredit, debet, netto | Niveau 2 | Niveau 1 |

BOP_FDI

Strømme af direkte investeringer

Frist: T + 21 måneder

Hyppighed: Årlig

A

Geografisk opdeling

Post

Datatype

Geografisk opdeling

Aktivitets—opdeling

Direkte investeringer i udlandet

510

Egenkapital

Netto

Niveau 2

Kræves ikke

525

Reinvesteret indtjening

Netto

Niveau 2

Kræves ikke

530

Anden kapital

Netto

Niveau 2

Kræves ikke

505

Direkte investeringer i udlandet: i alt

Netto

Niveau 3

Kræves ikke

Direkte investeringer i den indberettende økonomi

560

Egenkapital

Netto

Niveau 2

Kræves ikke

575

Reinvesteret indtjening

Netto

Niveau 2

Kræves ikke

580

Anden kapital

Netto

Niveau 2

Kræves ikke

555

Direkte investeringer i den indberettende økonomi: i alt

Netto

Niveau 3

Kræves ikke

Indkomst af direkte investeringer

332

Dividender

Kredit, debet, netto

Niveau 2

Kræves ikke

333

Reinvesteret indtjening og tilbageholdt overskud fra filialer

Kredit, debet, netto

Niveau 2

Kræves ikke

334

Indkomst af gældsinstrumenter

Kredit, debet, netto

Niveau 2

Kræves ikke

330

Indkomst af direkte investeringer: i alt

Kredit, debet, netto

Niveau 3

Kræves ikke

B

Aktivitetsopdeling

Post

Datatype

Geografisk opdeling

Aktivitets—opdeling

505

Direkte investeringer i udlandet: i alt

Netto

Niveau 1

Niveau 2

Netto

Niveau 2

Niveau 1

555

Direkte investeringer i den indberettende økonomi: i alt

Netto

Niveau 1

Niveau 2

netto

Niveau 2

Niveau 1

330

Indkomst af direkte investeringer: i alt

Kredit, debet, netto

Niveau 1

Niveau 2

Kredit, debet, netto

Niveau 2

Niveau 1

5.   Spørgeskema vedrørende udenlandske direkte investeringspositioner

| BOP—POS
  Direkte investeringspositioner (2) | Frist: T + 9 måneder
  Hyppighed: Årlig |
| --- | --- |
| A | Geografisk opdeling
  Post | Datatype | Geografisk opdeling | Aktivitets—opdeling |
| | Direkte investeringsaktiver | | | |
| 506 | Egenkapital og reinvesteret indtjening | Nettoposter | Niveau 1 | Kræves ikke |
| 530 | Anden kapital | Nettoposter | Niveau 1 | Kræves ikke |
| 505 | Direkte investeringer i udlandet: aktiver i alt, netto | Nettoposter | Niveau 2 | Kræves ikke |
| | Direkte investeringsforpligtelser | | | |
| 556 | Egenkapital og reinvesteret indtjening | Nettoposter | Niveau 1 | Kræves ikke |
| 580 | Anden kapital | Nettoposter | Niveau 1 | Kræves ikke |
| 555 | Direkte investeringer i den indberettende økonomi: gældsforpligtelser i alt, netto | Nettoposter | Niveau 2 | Kræves ikke |

BOP—POS

Direkte investeringspositioner (2)

Frist: T + 9 måneder

Hyppighed: Årlig

A

Geografisk opdeling

Post

Datatype

Geografisk opdeling

Aktivitets—opdeling

Direkte investeringsaktiver

506

Egenkapital og reinvesteret indtjening

Nettoposter

Niveau 1

Kræves ikke

530

Anden kapital

Nettoposter

Niveau 1

Kræves ikke

505

Direkte investeringer i udlandet: aktiver i alt, netto

Nettoposter

Niveau 2

Kræves ikke

Direkte investeringsforpligtelser

556

Egenkapital og reinvesteret indtjening

Nettoposter

Niveau 1

Kræves ikke

580

Anden kapital

Nettoposter

Niveau 1

Kræves ikke

555

Direkte investeringer i den indberettende økonomi: gældsforpligtelser i alt, netto

Nettoposter

Niveau 2

Kræves ikke

| BOP—POS
  Direkte investeringspositioner | Frist: T + 21 måneder
  Hyppighed: Årlig |
| --- | --- |
| A | Geografisk opdeling
  Post | Datatype | Geografisk opdeling | Aktivitets—opdeling |
| | Direkte investeringsaktiver | | | |
| 506 | Egenkapital og reinvesteret indtjening | Nettoposter | Niveau 2 | Kræves ikke |
| 530 | Anden kapital | Nettoposter | Niveau 2 | Kræves ikke |
| 505 | Direkte investeringer i udlandet: aktiver i alt, netto | Nettoposter | Niveau 3 | Kræves ikke |
| | Direkte investeringsforpligtelser | | | |
| 556 | Egenkapital og reinvesteret indtjening | Nettoposter | Niveau 2 | Kræves ikke |
| 580 | Anden kapital | Nettoposter | Niveau 2 | Kræves ikke |
| 555 | Direkte invest. i den indberettende økon.: gældsforpligtelser i alt, netto | Nettoposter | Niveau 3 | Kræves ikke |
| B | Aktivitetsopdeling
  Post | Datatype | Geografisk opdeling | Aktivitets—opdeling |
| 505 | Direkte investeringer i udlandet: aktiver i alt, netto | Nettoposter | Niveau 1 | Niveau 2 |
| | | | Niveau 2 | Niveau 1 |
| 555 | Direkte invest. i den indberettende økon.: gældsforpligtelser i alt, netto | Nettoposter | Niveau 1 | Niveau 2 |
| | | | Niveau 2 | Niveau 1 |

BOP—POS

Direkte investeringspositioner

Frist: T + 21 måneder

Hyppighed: Årlig

A

Geografisk opdeling

Post

Datatype

Geografisk opdeling

Aktivitets—opdeling

Direkte investeringsaktiver

506

Egenkapital og reinvesteret indtjening

Nettoposter

Niveau 2

Kræves ikke

530

Anden kapital

Nettoposter

Niveau 2

Kræves ikke

505

Direkte investeringer i udlandet: aktiver i alt, netto

Nettoposter

Niveau 3

Kræves ikke

Direkte investeringsforpligtelser

556

Egenkapital og reinvesteret indtjening

Nettoposter

Niveau 2

Kræves ikke

580

Anden kapital

Nettoposter

Niveau 2

Kræves ikke

555

Direkte invest. i den indberettende økon.: gældsforpligtelser i alt, netto

Nettoposter

Niveau 3

Kræves ikke

B

Aktivitetsopdeling

Post

Datatype

Geografisk opdeling

Aktivitets—opdeling

505

Direkte investeringer i udlandet: aktiver i alt, netto

Nettoposter

Niveau 1

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 1

555

Direkte invest. i den indberettende økon.: gældsforpligtelser i alt, netto

Nettoposter

Niveau 1

Niveau 2

Niveau 2

Niveau 1

6.   Geografisk opdeling

| | Niveau 1 | | Niveau 2 |
| --- | --- | --- | --- |
| A1 | Verden (alle enheder) | A1 | Verden (alle enheder) |
| D2 | EU-15 (Intra-EU-15) | D2 | EU-15 (Intra-EU-15) |
| U4 | Extra-euro-området | U4 | Extra-euro-området |
| 4A | EU-institutioner | 4A | EU-institutioner |
| D4 | Extra-EU-15 | D4 | Extra-EU15 |
| | | IS | Island |
| | | LI | Liechtenstein |
| | | NO | Norge |
| CH | Schweiz | CH | Schweiz |
| | | BG | Bulgarien |
| | | HR | Kroatien |
| | | RO | Rumænien |
| | | RU | Rusland |
| | | TR | Tyrkiet |
| | | EG | Egypten |
| | | MA | Marokko |
| | | NG | Nigeria |
| | | ZA | Sydafrika |
| CA | Canada | CA | Canada |
| US | USA | US | USA |
| | | MX | Mexico |
| | | AR | Argentina |
| | | BR | Brasilien |
| | | CL | Chile |
| | | UY | Uruguay |
| | | VE | Venezuela |
| | | IL | Israel |
| | | CN | Kina |
| | | HK | Hong Kong |
| | | IN | Indien |
| | | ID | Indonesien |
| JP | Japan | JP | Japan |
| | | KR | Sydkorea |
| | | MY | Malaysia |
| | | PH | Filippinerne |
| | | SG | Singapore |
| | | TW | Taiwan |
| | | TH | Thailand |
| | | AU | Australien |
| | | NZ | New Zealand |
| Z8 | Extra EU-15 (ikke allokeret) | Z8 | Extra EU-15 (ikke allokeret) |
| C4 | Finansielle offshore-centre (3) | C4 | Finansielle offshore-centre (3) |

Niveau 1

Niveau 2

A1

Verden (alle enheder)

A1

Verden (alle enheder)

D2

EU-15 (Intra-EU-15)

D2

EU-15 (Intra-EU-15)

U4

Extra-euro-området

U4

Extra-euro-området

4A

EU-institutioner

4A

EU-institutioner

D4

Extra-EU-15

D4

Extra-EU15

IS

Island

LI

Liechtenstein

NO

Norge

CH

Schweiz

CH

Schweiz

BG

Bulgarien

HR

Kroatien

RO

Rumænien

RU

Rusland

TR

Tyrkiet

EG

Egypten

MA

Marokko

NG

Nigeria

ZA

Sydafrika

CA

Canada

CA

Canada

US

USA

US

USA

MX

Mexico

AR

Argentina

BR

Brasilien

CL

Chile

UY

Uruguay

VE

Venezuela

IL

Israel

CN

Kina

HK

Hong Kong

IN

Indien

ID

Indonesien

JP

Japan

JP

Japan

KR

Sydkorea

MY

Malaysia

PH

Filippinerne

SG

Singapore

TW

Taiwan

TH

Thailand

AU

Australien

NZ

New Zealand

Z8

Extra EU-15 (ikke allokeret)

Z8

Extra EU-15 (ikke allokeret)

C4

Finansielle offshore-centre (3)

C4

Finansielle offshore-centre (3)

| Niveau 3 |
| --- |
| 7Z | Internationale organisationer undtagen EU-institutioner | EG | Egypten | LK | Sri Lanka | SG | Singapore |
| AD | Andorra | ER | Eritrea | LR | Liberia | SH | Saint Helena |
| AE | De Forenede Arabiske Emirater | ES | Spanien | LS | Lesotho | SI | Slovenien |
| AF | Afghanistan | ET | Etiopien | LT | Litauen | SK | Slovakiet |
| AG | Antigua og Barbuda | FI | Finland | LU | Luxembourg | SL | Sierra Leone |
| AI | Anguilla | FJ | Fiji | LV | Letland | SM | San Marino |
| AL | Albanien | FK | Falklandsøerne | LY | Den Folkesocialistiske Libyske Arabiske Jamahiriya | SN | Senegal |
| AM | Armenien | FM | Sammenslutningen af Mikronesiske Stater | MA | Marokko | SO | Somalia |
| AN | De Nederlandske Antiller | FO | Færøerne | MD | Republikken Moldova | SR | Surinam |
| AO | Angola | FR | Frankrig | MG | Madagaskar | ST | São Tomé og Principe |
| AQ | Antarktis | GA | Gabon | MH | Marshalløerne | SV | El Salvador |
| AR | Argentina | GB | Det Forenede Kongerige | MK (4) | Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien | SY | Den Syriske Arabiske Republik |
| AS | Amerikansk Samoa | GD | Grenada | ML | Mali | SZ | Swaziland |
| AT | Østrig | GE | Georgien | MM | Myanmar | TC | Turks- og Caicosøerne |
| AU | Australien | GG | Guernsey (ingen officiel ISO 3166-1-landekode; reserveret kode) | MN | Mongoliet | TD | Tchad |
| AW | Aruba | GH | Ghana | MO | Macao | TG | Togo |
| AZ | Aserbajdsjan | GI | Gilbraltar | MP | Nordmarianerne | TH | Thailand |
| BA | Bosnien-Hercegovina | GL | Grønland | MQ | Martinique | TJ | Tadsjikistan |
| BB | Barbados | GM | Gambia | MR | Mauretanien | TK | Tokelauøerne |
| BD | Bangladesh | GN | Guinea | MS | Montserrat | TM | Turkmenistan |
| BE | Belgien | GQ | Ækvatorialguinea | MT | Malta | TN | Tunesien |
| BF | Burkina Faso | GR | Grækenland | MU | Mauritius | TO | Tonga |
| BG | Bulgarien | GS | South Georgia og De Sydlige Sandwichøer | MV | Maldiverne | TP | Østtimor |
| BH | Bahrain | GT | Guatemala | MW | Malawi | TR | Tyrkiet |
| BI | Burundi | GU | Guam | MX | Mexico | TT | Trinidad og Tobago |
| BJ | Benin | GW | Guinea-Bissau | MY | Malaysia | TV | Tuvalu |
| BM | Bermudaøerne | GY | Guyana | MZ | Mozambique | TW | Taiwan |
| BN | Negara Brunei Darussalam | HK | Hongkong | NA | Namibia | TZ | Tanzania (Den Forenede Republik) |
| BO | Bolivia | HM | Heard Island and McDonald Islands | NC | Ny Caledonien | UA | Ukraine |
| BR | Brasilien | HN | Honduras | NE | Niger | UG | Uganda |
| BS | Bahamaøerne | HR | Kroatien | NF | Norfolk Island | UM | Mindre øer fjernt fra USA |
| BT | Bhutan | HT | Haiti | NG | Nigeria | US | USA |
| BV | Bouvetøen | HU | Ungarn | NI | Nicaragua | UY | Uruguay |
| BW | Botswana | ID | Indonesien | NL | Nederlandene | UZ | Usbekistan |
| BY | Belarus | IE | Irland | NO | Norge | VA | Pavestolen (Vatikanstaten) |
| BZ | Belize | IL | Israel | NP | Nepal | VC | Saint Vincent og Grenadinerne |
| CA | Canada | IM | Isle of Man (ingen officiel ISO 3166-1-landekode; reserveret kode) | NR | Nauru | VE | Venezuela |
| CC | Cocosøerne (Keelingøerne) | IN | Indien | NU | Niueøen | VG | De Britiske Jomfruøer |
| CD | Congo (Den Demokratiske Republik) | IO | Britiske områder i Det Indiske Ocean | NZ | New Zealand | VI | De Amerikanske Jomfruøer |
| CF | Den Centralafrikanske Republik | IQ | Irak | OM | Oman | VN | Vietnam |
| CG | Congo (Republikken) | IR | Iran (Den Islamiske Republik) | PA | Panama | VU | Vanuatu |
| CH | Schweiz | IS | Island | PE | Peru | WF | Wallis og Futuna |
| CI | Elfenbenskysten | IT | Italien | PF | Fransk Polynesien | WS | Samoa |
| CK | Cookøerne | JE | Jersey (ingen officiel ISO 3166-1-landekode; reserveret kode) | PG | Papua Ny Guinea | YE | Yemen |
| CL | Chile | JM | Jamaica | PH | Filippinerne | YT | Mayotte |
| CM | Cameroun | JO | Jordan | PK | Pakistan | YU | Jugoslavien |
| CN | Kina, Folkerepublikken | JP | Japan | PL | Polen | ZA | Sydafrika |
| CO | Colombia | KE | Kenya | PN | Pitcairn | ZM | Zambia |
| CR | Costa Rica | KG | Kirgisistan | PR | Puerto Rico | ZW | Zimbabwe |
| CU | Cuba | KH | Cambodja | PS | Det besatte palæstinensiske område | | |
| CV | Kap Verde | KI | Kiribati | PT | Portugal | | |
| CX | Juleøen | KM | Comorerne | PW | Palau | | |
| CY | Cypern | KN | St Kitts og Nevis | PY | Paraguay | | |
| CZ | Tjekkiet | KP | Den Demokratiske Folkerepublik Korea (Nordkorea) | QA | Qatar | | |
| DE | Tyskland | KR | Republikken Korea (Sydkorea) | RO | Rumænien | | |
| DJ | Djibouti | KW | Kuwait | RU | Rusland | | |
| DK | Danmark | KY | Caymanøerne | RW | Rwanda | | |
| DM | Dominica | KZ | Kasakhstan | SA | Saudi-Arabien | | |
| DO | Den Dominikanske Republik | LA | Den Demokratiske Folkerepublik Laos | SB | Salomonøerne | | |
| DZ | Algeriet | LB | Libanon | SC | Seychellerne | | |
| EC | Ecuador | LC | Saint Lucia | SD | Sudan | | |
| EE | Estland | LI | Liechtenstein | SE | Sverige | | |

Niveau 3

7Z

Internationale organisationer undtagen EU-institutioner

EG

Egypten

LK

Sri Lanka

SG

Singapore

AD

Andorra

ER

Eritrea

LR

Liberia

SH

Saint Helena

AE

De Forenede Arabiske Emirater

ES

Spanien

LS

Lesotho

SI

Slovenien

AF

Afghanistan

ET

Etiopien

LT

Litauen

SK

Slovakiet

AG

Antigua og Barbuda

FI

Finland

LU

Luxembourg

SL

Sierra Leone

AI

Anguilla

FJ

Fiji

LV

Letland

SM

San Marino

AL

Albanien

FK

Falklandsøerne

LY

Den Folkesocialistiske Libyske Arabiske Jamahiriya

SN

Senegal

AM

Armenien

FM

Sammenslutningen af Mikronesiske Stater

MA

Marokko

SO

Somalia

AN

De Nederlandske Antiller

FO

Færøerne

MD

Republikken Moldova

SR

Surinam

AO

Angola

FR

Frankrig

MG

Madagaskar

ST

São Tomé og Principe

AQ

Antarktis

GA

Gabon

MH

Marshalløerne

SV

El Salvador

AR

Argentina

GB

Det Forenede Kongerige

MK (4)

Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien

SY

Den Syriske Arabiske Republik

AS

Amerikansk Samoa

GD

Grenada

ML

Mali

SZ

Swaziland

AT

Østrig

GE

Georgien

MM

Myanmar

TC

Turks- og Caicosøerne

AU

Australien

GG

Guernsey (ingen officiel ISO 3166-1-landekode; reserveret kode)

MN

Mongoliet

TD

Tchad

AW

Aruba

GH

Ghana

MO

Macao

TG

Togo

AZ

Aserbajdsjan

GI

Gilbraltar

MP

Nordmarianerne

TH

Thailand

BA

Bosnien-Hercegovina

GL

Grønland

MQ

Martinique

TJ

Tadsjikistan

BB

Barbados

GM

Gambia

MR

Mauretanien

TK

Tokelauøerne

BD

Bangladesh

GN

Guinea

MS

Montserrat

TM

Turkmenistan

BE

Belgien

GQ

Ækvatorialguinea

MT

Malta

TN

Tunesien

BF

Burkina Faso

GR

Grækenland

MU

Mauritius

TO

Tonga

BG

Bulgarien

GS

South Georgia og De Sydlige Sandwichøer

MV

Maldiverne

TP

Østtimor

BH

Bahrain

GT

Guatemala

MW

Malawi

TR

Tyrkiet

BI

Burundi

GU

Guam

MX

Mexico

TT

Trinidad og Tobago

BJ

Benin

GW

Guinea-Bissau

MY

Malaysia

TV

Tuvalu

BM

Bermudaøerne

GY

Guyana

MZ

Mozambique

TW

Taiwan

BN

Negara Brunei Darussalam

HK

Hongkong

NA

Namibia

TZ

Tanzania (Den Forenede Republik)

BO

Bolivia

HM

Heard Island and McDonald Islands

NC

Ny Caledonien

UA

Ukraine

BR

Brasilien

HN

Honduras

NE

Niger

UG

Uganda

BS

Bahamaøerne

HR

Kroatien

NF

Norfolk Island

UM

Mindre øer fjernt fra USA

BT

Bhutan

HT

Haiti

NG

Nigeria

US

USA

BV

Bouvetøen

HU

Ungarn

NI

Nicaragua

UY

Uruguay

BW

Botswana

ID

Indonesien

NL

Nederlandene

UZ

Usbekistan

BY

Belarus

IE

Irland

NO

Norge

VA

Pavestolen (Vatikanstaten)

BZ

Belize

IL

Israel

NP

Nepal

VC

Saint Vincent og Grenadinerne

CA

Canada

IM

Isle of Man (ingen officiel ISO 3166-1-landekode; reserveret kode)

NR

Nauru

VE

Venezuela

CC

Cocosøerne (Keelingøerne)

IN

Indien

NU

Niueøen

VG

De Britiske Jomfruøer

CD

Congo (Den Demokratiske Republik)

IO

Britiske områder i Det Indiske Ocean

NZ

New Zealand

VI

De Amerikanske Jomfruøer

CF

Den Centralafrikanske Republik

IQ

Irak

OM

Oman

VN

Vietnam

CG

Congo (Republikken)

IR

Iran (Den Islamiske Republik)

PA

Panama

VU

Vanuatu

CH

Schweiz

IS

Island

PE

Peru

WF

Wallis og Futuna

CI

Elfenbenskysten

IT

Italien

PF

Fransk Polynesien

WS

Samoa

CK

Cookøerne

JE

Jersey (ingen officiel ISO 3166-1-landekode; reserveret kode)

PG

Papua Ny Guinea

YE

Yemen

CL

Chile

JM

Jamaica

PH

Filippinerne

YT

Mayotte

CM

Cameroun

JO

Jordan

PK

Pakistan

YU

Jugoslavien

CN

Kina, Folkerepublikken

JP

Japan

PL

Polen

ZA

Sydafrika

CO

Colombia

KE

Kenya

PN

Pitcairn

ZM

Zambia

CR

Costa Rica

KG

Kirgisistan

PR

Puerto Rico

ZW

Zimbabwe

CU

Cuba

KH

Cambodja

PS

Det besatte palæstinensiske område

CV

Kap Verde

KI

Kiribati

PT

Portugal

CX

Juleøen

KM

Comorerne

PW

Palau

CY

Cypern

KN

St Kitts og Nevis

PY

Paraguay

CZ

Tjekkiet

KP

Den Demokratiske Folkerepublik Korea (Nordkorea)

QA

Qatar

DE

Tyskland

KR

Republikken Korea (Sydkorea)

RO

Rumænien

DJ

Djibouti

KW

Kuwait

RU

Rusland

DK

Danmark

KY

Caymanøerne

RW

Rwanda

DM

Dominica

KZ

Kasakhstan

SA

Saudi-Arabien

DO

Den Dominikanske Republik

LA

Den Demokratiske Folkerepublik Laos

SB

Salomonøerne

DZ

Algeriet

LB

Libanon

SC

Seychellerne

EC

Ecuador

LC

Saint Lucia

SD

Sudan

EE

Estland

LI

Liechtenstein

SE

Sverige

7.   Aktivitetsopdeling

| Niveau 1 | Niveau 2 |
| --- | --- |
| | ICFA | NACE rev. 1 |
| | LANDBRUG OG FISKERI | Hovedafd. A, B |
| RÅSTOFUDVINDING | RÅSTOFUDVINDING | Hovedafd. C |
| | Herunder: | |
| | Udvinding af olie og gas | Hovedgr. 11 |
| FREMSTILLINGSVIRKSOMHED | FREMSTILLINGSVIRKSOMHED | Hovedafd. D |
| | Fødevarer | Afdeling DA |
| | Tekstiler og beklædningsartikler | Afdeling DB |
| | Træ, forlagsvirksomhed og trykning | Afdeling DD & DE |
| | Tekstil- og træaktiviteter I ALT | |
| | Raffinerede olieprodukter og andre behandlinger | Hovedgr. 23 |
| | Fremstilling af kemiske produkter | Hovedgr. 24 |
| | Gummi og plastprodukter | Hovedgr. 25 |
| Olieprodukter, kemiske produkter, gummiprodukter, plastprodukter | Olieprodukter, kemiske produkter, gummi- og plastprodukter I ALT | |
| | Metalprodukter | Afdeling DJ |
| | Maskiner og udstyr | Hovedgr. 29 |
| | Metal og maskiner og udstyr I ALT | |
| | Kontormaskiner og edb-udstyr | Hovedgr. 30 |
| | Radio-, tv- og kommunikationsudstyr | Hovedgr. 32 |
| Kontormaskiner, edb-udstyr, radioog tv-apparater, kommunikationsudstyr. | Maskiner og udstyr, edb-udstyr, radio-, tv- og kommunikationsudstyr I ALT | |
| | Motorkøretøjer | Hovedgr. 34 |
| | Andre transportmidler | Hovedgr. 35 |
| Køretøjer og andre transportmidler | Køretøjer og andre transportmidler I ALT | |
| | Fremstillingsvirksomhed i.a.n. | |
| ELEKTRICITET, GAS OG VAND | ELEKTRICITET, GAS OG VAND | Hovedafd. E |
| BYGGE- OG ANLÆGSVIRKSOMHED | BYGGE- OG ANLÆGSVIRKSOMHED | Hovedafd. F |
| TJENESTER I ALT | TJENESTER I ALT | |
| HANDEL OG REPARATION | HANDEL OG REPARATION | Hovedafd. G |
| | Handel med, vedligeholdelse og reparation af motorkøretøjer og motorcykler; servicestationer | Hovedgr. 50 |
| | Engroshandel og agenturhandel undtagen med motorkøretøjer og motorcykler | Hovedgr. 51 |
| | Detailhandel undtagen med motorkøretøjer og motorcykler; reparation af varer til personlig brug eller husholdningsbrug | Hovedgr. 52 |
| HOTEL- OG RESTAURATIONSVIRKSOMHED | HOTEL- OG RESTAURATIONSVIRKSOMHED | Hovedafd. H |
| TRANSPORT, OPLAGRINGSVIRKSOMHED OG KOMMUNIKATION | TRANSPORT, OPLAGRINGSVIRKSOMHED OG KOMMUNIKATION | Hovedafd. I |
| | Transport og oplagringsvirksomhed | Hovedgr. 60, 61, 62, 63 |
| | Landtransport; rørtransport | Hovedgr. 60 |
| | Skibsfart | Hovedgr. 61 |
| | Lufttransport | Hovedgr. 62 |
| | Hjælpevirksomhed i forbindelse med transport; rejsebureauvirksomhed og transportformidling | Hovedgr. 63 |
| | Post og telekommunikation | Hovedgr. 64 |
| | Postbefordring og kurertjeneste | Gruppe 64.1 |
| | Telekommunikation | Gruppe 64.2 |
| PENGEINSTITUTTER, FINANSIERINGS- OG FORSIKRINGSVIRKSOMHED | PENGEINSTITUTTER, FINANSIERINGS- OG FORSIKRINGSVIRKSOMHED | Hovedafd. J |
| | Bank- og finansieringsvirksomhed undtagen forsikring og pensionsforsikring | Hovedgr. 65 |
| | Forsikring og pensionsforsikring bortset fra lovpligtig socialforsikring | Hovedgr. 66 |
| | Servicevirksomhed i forbindelse med pengeinstitutter, finansierings- og forsikringsvirksomhed | Hovedgr. 67 |
| | VIRKSOMHED I FORBINDELSE MED FAST EJENDOM | Hovedafd. K, Hovedgr. 70 |
| | UDLEJNING AF MASKINER UDEN BETJENINGSPERSONALE | Hovedafd. K, Hovedgr. 71 |
| DATABEHANDLING | DATABEHANDLING OG VIRKSOMHED I FORBINDELSE HERMED | Hovedafd. K, Hovedgr. 72 |
| FORSKNING OG UDVIKLING | FORSKNING OG UDVIKLING | Hovedafd. K, Hovedgr. 73 |
| ANDEN FORRETNINGSSERVICE | ANDEN FORRETNINGSSERVICE | Hovedafd. K, Hovedgr. 74 |
| | Advokatvirksomhed, bogførings- og revisionsvirksomhed, markedsanalyser, konsulentvirksomhed | Gruppe 74.1 |
| | Advokatvirksomhed | Undergr. 74.11 |
| | Bogførings- og revisionsvirksomhed, skatterådgivning | Undergr. 74.12 |
| | Markedsanalyser og offentlig meningsmåling | Undergr. 74.13 |
| | Virksomhedsrådgivning | Undergr. 7414, 74.15 |
| | Arkitekt- og ingeniørvirksomhed og anden teknisk rådgivning | Gruppe 742 |
| | Reklamevirksomhed | Gruppe 744 |
| | Anden forretningsservice i.a.n. | Gruppe 743, 745, 746, 747, 748 |
| | UNDERVISNING | Hovedafd. M |
| | SUNDHEDSVÆSEN OG SOCIALE FORANSTALTNINGER | Hovedafd. N |
| | KLOAKVÆSEN, RENOVATIONSVÆSEN OG RENHOLDELSE | Hovedafd. O, Hovedgr. 90 |
| | ORGANISATIONER OG FORENINGER I.A.N. | Hovedafd. O, Hovedgr. 91 |
| AKTIVITETER I FORBINDELSE MED FRITID, KULTURELLE AKTIVITETER, SPORTSAKTIVITETER | AKTIVITETER I FORBINDELSE MED FRITID, KULTURELLE AKTIVITETER, SPORTSAKTIVITETER | Hovedafd. O, Hovedgr. 92 |
| | Film og video, radio- og tv-virksomhed, anden forlystelsesvirksomhed | Gruppe 92.1, 92.2, 92.3 |
| | Pressebureauer | Gruppe 92.4 |
| | Biblioteker, arkiver og museer og anden kulturel virksomhed | Gruppe 92.5 |
| | Sport og andre fritidsaktiviteter | Gruppe 92.6, 92.7 |
| | ANDEN SERVICEVIRKSOMHED | Hovedafd. O, Hovedgr. 93 |
| | Ikke tildelt | |

Niveau 1

Niveau 2

ICFA

NACE rev. 1

LANDBRUG OG FISKERI

Hovedafd. A, B

RÅSTOFUDVINDING

RÅSTOFUDVINDING

Hovedafd. C

Herunder:

Udvinding af olie og gas

Hovedgr. 11

FREMSTILLINGSVIRKSOMHED

FREMSTILLINGSVIRKSOMHED

Hovedafd. D

Fødevarer

Afdeling DA

Tekstiler og beklædningsartikler

Afdeling DB

Træ, forlagsvirksomhed og trykning

Afdeling DD & DE

Tekstil- og træaktiviteter I ALT

Raffinerede olieprodukter og andre behandlinger

Hovedgr. 23

Fremstilling af kemiske produkter

Hovedgr. 24

Gummi og plastprodukter

Hovedgr. 25

Olieprodukter, kemiske produkter, gummiprodukter, plastprodukter

Olieprodukter, kemiske produkter, gummi- og plastprodukter I ALT

Metalprodukter

Afdeling DJ

Maskiner og udstyr

Hovedgr. 29

Metal og maskiner og udstyr I ALT

Kontormaskiner og edb-udstyr

Hovedgr. 30

Radio-, tv- og kommunikationsudstyr

Hovedgr. 32

Kontormaskiner, edb-udstyr, radioog tv-apparater, kommunikationsudstyr.

Maskiner og udstyr, edb-udstyr, radio-, tv- og kommunikationsudstyr I ALT

Motorkøretøjer

Hovedgr. 34

Andre transportmidler

Hovedgr. 35

Køretøjer og andre transportmidler

Køretøjer og andre transportmidler I ALT

Fremstillingsvirksomhed i.a.n.

ELEKTRICITET, GAS OG VAND

ELEKTRICITET, GAS OG VAND

Hovedafd. E

BYGGE- OG ANLÆGSVIRKSOMHED

BYGGE- OG ANLÆGSVIRKSOMHED

Hovedafd. F

TJENESTER I ALT

TJENESTER I ALT

HANDEL OG REPARATION

HANDEL OG REPARATION

Hovedafd. G

Handel med, vedligeholdelse og reparation af motorkøretøjer og motorcykler; servicestationer

Hovedgr. 50

Engroshandel og agenturhandel undtagen med motorkøretøjer og motorcykler

Hovedgr. 51

Detailhandel undtagen med motorkøretøjer og motorcykler; reparation af varer til personlig brug eller husholdningsbrug

Hovedgr. 52

HOTEL- OG RESTAURATIONSVIRKSOMHED

HOTEL- OG RESTAURATIONSVIRKSOMHED

Hovedafd. H

TRANSPORT, OPLAGRINGSVIRKSOMHED OG KOMMUNIKATION

TRANSPORT, OPLAGRINGSVIRKSOMHED OG KOMMUNIKATION

Hovedafd. I

Transport og oplagringsvirksomhed

Hovedgr. 60, 61, 62, 63

Landtransport; rørtransport

Hovedgr. 60

Skibsfart

Hovedgr. 61

Lufttransport

Hovedgr. 62

Hjælpevirksomhed i forbindelse med transport; rejsebureauvirksomhed og transportformidling

Hovedgr. 63

Post og telekommunikation

Hovedgr. 64

Postbefordring og kurertjeneste

Gruppe 64.1

Telekommunikation

Gruppe 64.2

PENGEINSTITUTTER, FINANSIERINGS- OG FORSIKRINGSVIRKSOMHED

PENGEINSTITUTTER, FINANSIERINGS- OG FORSIKRINGSVIRKSOMHED

Hovedafd. J

Bank- og finansieringsvirksomhed undtagen forsikring og pensionsforsikring

Hovedgr. 65

Forsikring og pensionsforsikring bortset fra lovpligtig socialforsikring

Hovedgr. 66

Servicevirksomhed i forbindelse med pengeinstitutter, finansierings- og forsikringsvirksomhed

Hovedgr. 67

VIRKSOMHED I FORBINDELSE MED FAST EJENDOM

Hovedafd. K, Hovedgr. 70

UDLEJNING AF MASKINER UDEN BETJENINGSPERSONALE

Hovedafd. K, Hovedgr. 71

DATABEHANDLING

DATABEHANDLING OG VIRKSOMHED I FORBINDELSE HERMED

Hovedafd. K, Hovedgr. 72

FORSKNING OG UDVIKLING

FORSKNING OG UDVIKLING

Hovedafd. K, Hovedgr. 73

ANDEN FORRETNINGSSERVICE

ANDEN FORRETNINGSSERVICE

Hovedafd. K, Hovedgr. 74

Advokatvirksomhed, bogførings- og revisionsvirksomhed, markedsanalyser, konsulentvirksomhed

Gruppe 74.1

Advokatvirksomhed

Undergr. 74.11

Bogførings- og revisionsvirksomhed, skatterådgivning

Undergr. 74.12

Markedsanalyser og offentlig meningsmåling

Undergr. 74.13

Virksomhedsrådgivning

Undergr. 7414, 74.15

Arkitekt- og ingeniørvirksomhed og anden teknisk rådgivning

Gruppe 742

Reklamevirksomhed

Gruppe 744

Anden forretningsservice i.a.n.

Gruppe 743, 745, 746, 747, 748

UNDERVISNING

Hovedafd. M

SUNDHEDSVÆSEN OG SOCIALE FORANSTALTNINGER

Hovedafd. N

KLOAKVÆSEN, RENOVATIONSVÆSEN OG RENHOLDELSE

Hovedafd. O, Hovedgr. 90

ORGANISATIONER OG FORENINGER I.A.N.

Hovedafd. O, Hovedgr. 91

AKTIVITETER I FORBINDELSE MED FRITID, KULTURELLE AKTIVITETER, SPORTSAKTIVITETER

AKTIVITETER I FORBINDELSE MED FRITID, KULTURELLE AKTIVITETER, SPORTSAKTIVITETER

Hovedafd. O, Hovedgr. 92

Film og video, radio- og tv-virksomhed, anden forlystelsesvirksomhed

Gruppe 92.1, 92.2, 92.3

Pressebureauer

Gruppe 92.4

Biblioteker, arkiver og museer og anden kulturel virksomhed

Gruppe 92.5

Sport og andre fritidsaktiviteter

Gruppe 92.6, 92.7

ANDEN SERVICEVIRKSOMHED

Hovedafd. O, Hovedgr. 93

Ikke tildelt

8.
     
  FREMSENDELSE AF DATA

(Første referenceperioder)

| Euroindikatorer for betalingsbalancen |
| --- |
| BOP_EUR




  Euroindikatorer | Frist: T + 2 måneder




  Hyppighed: kvartalsvis




  Første referenceperiode: Q1 2006 |
| Kvartalsvise betalingsbalancestatistikker |
| BOP_Q




  Kvartalsdata | Frist: T + 3 måneder




  Hyppighed: kvartalsvis




  Første referenceperiode: Q1 2006 |
| International handel med tjenester |
| BOP_ITS




  International handel med tjenester | Frist: T + 9 måneder




  Hyppighed: årlig




  Første referenceperiode: 2006 |
| Spørgeskema vedrørende strømme af udenlandske direkte investeringer |
| BOP_FDI A




  Strømme af direkte investeringer | Frist: T + 9 måneder




  Hyppighed: årlig




  Første referenceperiode: 2006 |
| BOP_FDI A + B




  Strømme af direkte investeringer | Frist: T + 21 måneder




  Hyppighed: årlig




  Første referenceperiode: 2006 |
| Spørgeskema vedrørende udenlandske direkte investeringspositioner |
| BOP_POS A

   (5)



  Direkte investeringspositioner | Frist: T + 9 måneder




  Hyppighed: årlig




  Første referenceperiode: 2006 |
| BOP_POS A + B

   (6)



  Direkte investeringspositioner | Frist: T + 21 måneder




  Hyppighed: årlig




  Første referenceperiode: 2006 |

Euroindikatorer for betalingsbalancen

BOP_EUR

Euroindikatorer

Frist: T + 2 måneder

Hyppighed: kvartalsvis

Første referenceperiode: Q1 2006

Kvartalsvise betalingsbalancestatistikker

BOP_Q

Kvartalsdata

Frist: T + 3 måneder

Hyppighed: kvartalsvis

Første referenceperiode: Q1 2006

International handel med tjenester

BOP_ITS

International handel med tjenester

Frist: T + 9 måneder

Hyppighed: årlig

Første referenceperiode: 2006

Spørgeskema vedrørende strømme af udenlandske direkte investeringer

BOP_FDI A

Strømme af direkte investeringer

Frist: T + 9 måneder

Hyppighed: årlig

Første referenceperiode: 2006

BOP_FDI A + B

Strømme af direkte investeringer

Frist: T + 21 måneder

Hyppighed: årlig

Første referenceperiode: 2006

Spørgeskema vedrørende udenlandske direkte investeringspositioner

BOP_POS A

   (5)

Direkte investeringspositioner

Frist: T + 9 måneder

Hyppighed: årlig

Første referenceperiode: 2006

BOP_POS A + B

   (6)

Direkte investeringspositioner

Frist: T + 21 måneder

Hyppighed: årlig

Første referenceperiode: 2006

---

(1)  Kun den geografiske opdeling.

(2)  Kun den geografiske opdeling.

(3)  Kun udenlandske direkte investeringer.

(4)  »Denne foreløbige kode foregriber på ingen måde landets endelige benævnelse, som vil blive fastlagt efter afslutningen af de forhandlinger, der for tiden føres herom inden for rammerne af FN«.

(5)  
  De udenlandske direkte investeringspositioner pr. 31.12.2005 vil blive fremsendt i september 2007 i overensstemmelse med eksisterende gentlemanaftaler.

(6)  
  De ændrede oplysninger om de udenlandske direkte investeringspositioner pr. 31.12.2005 vil blive fremsendt i september 2008 i overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning.

BILAG II

DEFINITIONER

VARER (kode 100)

Omfatter i betalingsbalancens løbende poster transportable varer, der overgår til en anden ejer (overdragelse af ejendomsretten mellem residente og ikke-residente enheder). Disse varer skal opgøres i markedsværdi på grundlag af fob-priser. Fra reglen om overdragelse ejendomsret er undtaget følgende (for hvilke transaktionerne registreres i varer): varer omfattet af finansiel leasing, varer, der overdrages mellem et moderselskab og en filial, og visse varer til forarbejdning. I forbindelse med intra-EU-handel med varer skal partnerlandet fastlægges efter princippet om afsendelseslandet.

Omfatter almindelige handelsvarer, varer til forarbejdning, reparation af varer, varer, der købes i havne af transportører, og ikke-monetært guld.

TJENESTER (kode 200)

| — | Transport (kode 205)
  Omfatter alle transporttjenester, der udføres af residente enheder i én økonomi for residente enheder i en anden økonomi, og som vedrører persontransport, varebevægelser (fragt), leje (chartring) af transportmidler med besætning samt hjælpevirksomhed i forbindelse hermed. |
| --- | --- |

—

Transport (kode 205)

Omfatter alle transporttjenester, der udføres af residente enheder i én økonomi for residente enheder i en anden økonomi, og som vedrører persontransport, varebevægelser (fragt), leje (chartring) af transportmidler med besætning samt hjælpevirksomhed i forbindelse hermed.

| — | Søtransport (kode 206)
  Omfatter alle søtransporttjenester. Opdeles som følger: Persontransport ad søvejen (kode 207), Godstransport ad søvejen (kode 208) og Anden søtransport (kode 209). |
| --- | --- |

—

Søtransport (kode 206)

Omfatter alle søtransporttjenester. Opdeles som følger: Persontransport ad søvejen (kode 207), Godstransport ad søvejen (kode 208) og Anden søtransport (kode 209).

| — | Luftransport (kode 210)
  Omfatter alle lufttransporttjenester. Opdeles som følger: Persontransport ad luftvejen (kode 211), Godstransport ad luftvejen (kode 212) og Anden lufttransport (kode 213). |
| --- | --- |

—

Luftransport (kode 210)

Omfatter alle lufttransporttjenester. Opdeles som følger: Persontransport ad luftvejen (kode 211), Godstransport ad luftvejen (kode 212) og Anden lufttransport (kode 213).

| — | Anden transport (kode 214)
  Omfatter alle transporttjenester, der ikke udføres ad sø- eller luftvejen. Opdeles som følger: Anden persontransport (kode 215), Anden godstransport (kode 216) og Anden transport i øvrigt (kode 217)
  Anden transport (kode 214) opdeles yderligere som følger:






  — | Rumfart (kode 218)
  Omfatter opsendelse af satellitter, der foretages af erhvervsdrivende virksomheder for satellitejere (f.eks. telekommunikationsselskaber), og andre transaktioner, der udføres af operatører af rumfartsmateriel, f.eks. transport af varer og personer i forbindelse med videnskabelige forsøg. Omfatter også persontransport i rummet og betalinger fra en økonomi med henblik på medtagelse af dens residente enheder om bord på en anden økonomis rumfartøjer. |
| --- | --- | --- |

—

Anden transport (kode 214)

Omfatter alle transporttjenester, der ikke udføres ad sø- eller luftvejen. Opdeles som følger: Anden persontransport (kode 215), Anden godstransport (kode 216) og Anden transport i øvrigt (kode 217)

Anden transport (kode 214) opdeles yderligere som følger:

—

Rumfart (kode 218)

Omfatter opsendelse af satellitter, der foretages af erhvervsdrivende virksomheder for satellitejere (f.eks. telekommunikationsselskaber), og andre transaktioner, der udføres af operatører af rumfartsmateriel, f.eks. transport af varer og personer i forbindelse med videnskabelige forsøg. Omfatter også persontransport i rummet og betalinger fra en økonomi med henblik på medtagelse af dens residente enheder om bord på en anden økonomis rumfartøjer.

| — | Jernbanetransport (kode 219)
  Omfatter transport med tog. Opdeles yderligere i Persontransport med jernbane (kode 220), Godstransport med jernbane (kode 221) og Anden jernbanetransport (kode 222). |
| --- | --- |

—

Jernbanetransport (kode 219)

Omfatter transport med tog. Opdeles yderligere i Persontransport med jernbane (kode 220), Godstransport med jernbane (kode 221) og Anden jernbanetransport (kode 222).

| — | Vejtransport (kode 223)
  Omfatter transport med varebiler, lastvogne, busser og rutebiler. Opdeles yderligere i Persontransport ad vej (kode 224), Godstransport ad vej (kode 225) og Anden vejtransport (kode 226). |
| --- | --- |

—

Vejtransport (kode 223)

Omfatter transport med varebiler, lastvogne, busser og rutebiler. Opdeles yderligere i Persontransport ad vej (kode 224), Godstransport ad vej (kode 225) og Anden vejtransport (kode 226).

| — | Transport ad indre vandveje (kode 227)
  Vedrører international transport på floder, kanaler og søer. Omfatter et lands interne vandveje samt vandveje, som er fælles for et eller flere lande. Opdeles yderligere i Persontransport ad indre vandveje (kode 228), Godstransport ad indre vandveje (kode 229) og Anden transport ad indre vandveje (kode 230). |
| --- | --- |

—

Transport ad indre vandveje (kode 227)

Vedrører international transport på floder, kanaler og søer. Omfatter et lands interne vandveje samt vandveje, som er fælles for et eller flere lande. Opdeles yderligere i Persontransport ad indre vandveje (kode 228), Godstransport ad indre vandveje (kode 229) og Anden transport ad indre vandveje (kode 230).

| — | Rørtransport og transport af elektricitet (kode 231)
  Omfatter international transport af varer via rørledninger. Omfatter også gebyrer for transport af elektricitet, når transporten er adskilt fra produktion og distribution. Omfatter ikke selve forsyningen med elektricitet, olie og beslægtede produkter, vand og andre varer, der leveres via rørledninger. Omfatter heller ikke distribution af elektricitet, vand, gas og andre olieprodukter (der henhører under Anden forretningsservice (kode 284)). |
| --- | --- |

—

Rørtransport og transport af elektricitet (kode 231)

Omfatter international transport af varer via rørledninger. Omfatter også gebyrer for transport af elektricitet, når transporten er adskilt fra produktion og distribution. Omfatter ikke selve forsyningen med elektricitet, olie og beslægtede produkter, vand og andre varer, der leveres via rørledninger. Omfatter heller ikke distribution af elektricitet, vand, gas og andre olieprodukter (der henhører under Anden forretningsservice (kode 284)).

| — | Anden hjælpevirksomhed i forbindelse med transport (kode 232)
  Omfatter alle transporttjenester, der ikke kan henføres til en af ovennævnte kategorier af transporttjenester. |
| --- | --- |

—

Anden hjælpevirksomhed i forbindelse med transport (kode 232)

Omfatter alle transporttjenester, der ikke kan henføres til en af ovennævnte kategorier af transporttjenester.

| — | Rejser (kode 236)
  Omfatter fortrinsvis varer og tjenester, som rejsende erhverver i en økonomi under ophold heri af mindre end et års varighed. Det drejer sig om varer og tjenester, der købes af den rejsende eller på dennes vegne, eller som leveres uden modydelse (dvs. som gave) til den rejsende til eget brug eller til bortforæring. Omfatter ikke transport af rejsende i de økonomier, de besøger, hvis denne transport udføres af transportører, som ikke er residente enheder i den besøgte økonomi, og heller ikke international transport af rejsende. Disse tjenester er begge omfattet af persontransporttjenester under transport. Omfatter heller ikke varer, som en rejsende køber med henblik på videresalg i sin egen eller en anden økonomi. Rejser underopdeles i Forretningsrejser (kode 237) og Private rejser (kode 240). |
| --- | --- |

—

Rejser (kode 236)

Omfatter fortrinsvis varer og tjenester, som rejsende erhverver i en økonomi under ophold heri af mindre end et års varighed. Det drejer sig om varer og tjenester, der købes af den rejsende eller på dennes vegne, eller som leveres uden modydelse (dvs. som gave) til den rejsende til eget brug eller til bortforæring. Omfatter ikke transport af rejsende i de økonomier, de besøger, hvis denne transport udføres af transportører, som ikke er residente enheder i den besøgte økonomi, og heller ikke international transport af rejsende. Disse tjenester er begge omfattet af persontransporttjenester under transport. Omfatter heller ikke varer, som en rejsende køber med henblik på videresalg i sin egen eller en anden økonomi. Rejser underopdeles i Forretningsrejser (kode 237) og Private rejser (kode 240).

| — | Forretningsrejser (kode 237)
  Omfatter varer og tjenester, der erhverves af forretningsrejsende. Omfatter også varer og tjenester, der erhverves til eget brug af sæson- og grænsearbejdere og andre arbejdere, der ikke er residente enheder i den økonomi, der beskæftiger dem, og hvis arbejdsgiver er resident enhed i denne økonomi. Forretningsrejser opdeles yderligere i Sæson- og grænsearbejderes udgifter (kode 238) og Andre forretningsrejser (kode 239). |
| --- | --- |

—

Forretningsrejser (kode 237)

Omfatter varer og tjenester, der erhverves af forretningsrejsende. Omfatter også varer og tjenester, der erhverves til eget brug af sæson- og grænsearbejdere og andre arbejdere, der ikke er residente enheder i den økonomi, der beskæftiger dem, og hvis arbejdsgiver er resident enhed i denne økonomi. Forretningsrejser opdeles yderligere i Sæson- og grænsearbejderes udgifter (kode 238) og Andre forretningsrejser (kode 239).

| — | Sæson- og grænsearbejderes udgifter (kode 238)
  Omfatter varer og tjenester, der erhverves til eget brug af sæson- og grænsearbejdere og andre arbejdere, der ikke er residente enheder i den økonomi, der beskæftiger dem, og hvis arbejdsgiver er resident enhed i denne økonomi. |
| --- | --- |

—

Sæson- og grænsearbejderes udgifter (kode 238)

Omfatter varer og tjenester, der erhverves til eget brug af sæson- og grænsearbejdere og andre arbejdere, der ikke er residente enheder i den økonomi, der beskæftiger dem, og hvis arbejdsgiver er resident enhed i denne økonomi.

| — | Andre forretningsrejser (kode 239)
  Omfatter alle Andre forretningsrejser (kode 237), der ikke er omfattet af Sæson- og grænsearbejderes udgifter (kode 238). |
| --- | --- |

—

Andre forretningsrejser (kode 239)

Omfatter alle Andre forretningsrejser (kode 237), der ikke er omfattet af Sæson- og grænsearbejderes udgifter (kode 238).

| — | Private rejser (kode 240)
  Omfatter varer og tjenester, der erhverves af rejsende, der tager til udlandet med andre formål for øje end forretning, f.eks. ferie, deltagelse i rekreative og kulturelle aktiviteter, besøg hos venner og bekendte og pilgrimsrejser, samt i uddannelses- og sundhedsøjemed. Private rejser (kode 240) underopdeles i Sundhedsrelaterede udgifter (kode 241), Uddannelsesrelaterede udgifter (kode 242) og Andre private rejser (kode 243). |
| --- | --- |

—

Private rejser (kode 240)

Omfatter varer og tjenester, der erhverves af rejsende, der tager til udlandet med andre formål for øje end forretning, f.eks. ferie, deltagelse i rekreative og kulturelle aktiviteter, besøg hos venner og bekendte og pilgrimsrejser, samt i uddannelses- og sundhedsøjemed. Private rejser (kode 240) underopdeles i Sundhedsrelaterede udgifter (kode 241), Uddannelsesrelaterede udgifter (kode 242) og Andre private rejser (kode 243).

| — | Sundhedsrelaterede udgifter (kode 241)
  Herved forstås de samlede udgifter, der afholdes af rejsende, der rejser af medicinske årsager. |
| --- | --- |

—

Sundhedsrelaterede udgifter (kode 241)

Herved forstås de samlede udgifter, der afholdes af rejsende, der rejser af medicinske årsager.

| — | Uddannelsesrelaterede udgifter (kode 242)
  Herved forstås de samlede udgifter, der afholdes af studerende. |
| --- | --- |

—

Uddannelsesrelaterede udgifter (kode 242)

Herved forstås de samlede udgifter, der afholdes af studerende.

| — | Andre private rejser (kode 243)
  Omfatter alle Private rejser (kode 240), der ikke er omfattet af Sundhedsrelaterede udgifter (kode 241) eller Uddannelsesrelaterede udgifter (kode 242). |
| --- | --- |

—

Andre private rejser (kode 243)

Omfatter alle Private rejser (kode 240), der ikke er omfattet af Sundhedsrelaterede udgifter (kode 241) eller Uddannelsesrelaterede udgifter (kode 242).

| — | Andre tjenester (981)
  Alle Tjenester (kode 200), der ikke er omfattet af Transport (kode 205) eller Rejser (kode 236). |
| --- | --- |

—

Andre tjenester (981)

Alle Tjenester (kode 200), der ikke er omfattet af Transport (kode 205) eller Rejser (kode 236).

| — | Kommunikationstjenester (kode 245)
  Omfatter Postbefordring og kurertjenester (kode 246) og Telekommunikation (kode 247). |
| --- | --- |

—

Kommunikationstjenester (kode 245)

Omfatter Postbefordring og kurertjenester (kode 246) og Telekommunikation (kode 247).

| — | Postbefordring og kurertjenester (kode 246)
  Omfatter Postbefordring (958) og Kurertjenester (959). |
| --- | --- |

—

Postbefordring og kurertjenester (kode 246)

Omfatter Postbefordring (958) og Kurertjenester (959).

| — | Postbefordring (kode 958)
  Omfatter poste restante-tjenester, telegramtjenester og postkontorvirksomhed, f.eks. salg af frimærker, postanvisninger osv. Postbefordring varetages ofte, men ikke udelukkende, af det nationale postvæsen. Postbefordring er underlagt internationale aftaler, og strømmene mellem operatører fra forskellige økonomier skal registreres brutto. |
| --- | --- |

—

Postbefordring (kode 958)

Omfatter poste restante-tjenester, telegramtjenester og postkontorvirksomhed, f.eks. salg af frimærker, postanvisninger osv. Postbefordring varetages ofte, men ikke udelukkende, af det nationale postvæsen. Postbefordring er underlagt internationale aftaler, og strømmene mellem operatører fra forskellige økonomier skal registreres brutto.

| — | Kurertjenester (kode 959)
  Kurertjenester er fortrinsvis ekspres- og dør til dør-udbringning. Kurerer kan anvende egne, private eller offentlige transportmidler til at udføre disse tjenester. Omfatter også eksprestjenester, herunder f.eks. on-demand-afhentning eller tidsbestemt udbringning. |
| --- | --- |

—

Kurertjenester (kode 959)

Kurertjenester er fortrinsvis ekspres- og dør til dør-udbringning. Kurerer kan anvende egne, private eller offentlige transportmidler til at udføre disse tjenester. Omfatter også eksprestjenester, herunder f.eks. on-demand-afhentning eller tidsbestemt udbringning.

| — | Telekommunikation (kode 247)
  Omfatter transmission af lyd, billeder og andre informationer via telefon, telex, telegram, kabel og radiospredning (radio og tv), satellitter, e-post, telefax osv., herunder nettjenester, telekonferencetjenester og støttetjenester. Omfatter ikke værdien af de transmitterede informationer. Omfatter også mobiltelefontjenester, internet-backbone-tjenester og onlineadgangstjenester, herunder levering af internetadgang. |
| --- | --- |

—

Telekommunikation (kode 247)

Omfatter transmission af lyd, billeder og andre informationer via telefon, telex, telegram, kabel og radiospredning (radio og tv), satellitter, e-post, telefax osv., herunder nettjenester, telekonferencetjenester og støttetjenester. Omfatter ikke værdien af de transmitterede informationer. Omfatter også mobiltelefontjenester, internet-backbone-tjenester og onlineadgangstjenester, herunder levering af internetadgang.

| — | Bygge- og anlægstjenester (kode 249)
  Omfatter Bygge- og anlægsvirksomhed i udlandet (kode 250) og Bygge- og anlægsvirksomhed i den indberettende økonomi (kode 251). |
| --- | --- |

—

Bygge- og anlægstjenester (kode 249)

Omfatter Bygge- og anlægsvirksomhed i udlandet (kode 250) og Bygge- og anlægsvirksomhed i den indberettende økonomi (kode 251).

| — | Bygge- og anlægsvirksomhed i udlandet (kode 250)
  Omfatter bygge- og anlægstjenester, som virksomheder, der er residente enheder i den indberettende økonomi, udfører for ikke-residente enheder (kredit), og varer og tjenester, som disse virksomheder køber i værtsøkonomien (debet). |
| --- | --- |

—

Bygge- og anlægsvirksomhed i udlandet (kode 250)

Omfatter bygge- og anlægstjenester, som virksomheder, der er residente enheder i den indberettende økonomi, udfører for ikke-residente enheder (kredit), og varer og tjenester, som disse virksomheder køber i værtsøkonomien (debet).

| — | Bygge- og anlægsvirksomhed i den indberettende økonomi (kode 251)
  Omfatter bygge- og anlægstjenester, som ikke-residente bygge- og anlægsvirksomheder udfører for residente enheder i den indberettende økonomi (debet), og varer og tjenester, som disse ikke-residente virksomheder køber i den indberettende økonomi (kredit). |
| --- | --- |

—

Bygge- og anlægsvirksomhed i den indberettende økonomi (kode 251)

Omfatter bygge- og anlægstjenester, som ikke-residente bygge- og anlægsvirksomheder udfører for residente enheder i den indberettende økonomi (debet), og varer og tjenester, som disse ikke-residente virksomheder køber i den indberettende økonomi (kredit).

| — | Forsikring (kode 253)
  Omfatter forskellige former for forsikring, som residente forsikringsselskaber yder ikke-residente enheder, og omvendt. Disse tjenester værdiansættes (evt. skønsmæssigt) som de administrationsgebyrer, der indgår i de samlede præmier, ikke som den samlede værdi af præmierne. Omfatter Livsforsikring og pensionsforsikring (kode 254), Godsforsikring (kode 255), Anden direkte forsikring (kode 256), Genforsikring (kode 257) og Hjælpetjenester (kode 258). |
| --- | --- |

—

Forsikring (kode 253)

Omfatter forskellige former for forsikring, som residente forsikringsselskaber yder ikke-residente enheder, og omvendt. Disse tjenester værdiansættes (evt. skønsmæssigt) som de administrationsgebyrer, der indgår i de samlede præmier, ikke som den samlede værdi af præmierne. Omfatter Livsforsikring og pensionsforsikring (kode 254), Godsforsikring (kode 255), Anden direkte forsikring (kode 256), Genforsikring (kode 257) og Hjælpetjenester (kode 258).

| — | Livsforsikring og pensionsforsikring (kode 254)
  Livsforsikringstagere, både ved forsikring med og uden bonustilskrivning, foretager regelmæssige indbetalinger (eller evt. én enkelt indbetaling) til et forsikringsselskab, der til gengæld forpligter sig til at udbetale forsikringstageren et aftalt minimumsbeløb eller en annuitet på en given dato eller ved forsikringstagerens død, hvis denne indtræder inden da. Ophørende livsforsikring, hvor der udbetales en ydelse, hvis den forsikrede dør, men ellers ikke, er en form for direkte forsikring og henhører under anden forsikring.
  Pensionskasser har til formål at sikre specifikke grupper af ansatte en indtægt ved deres udtræden af tjenesten. De oprettes og styres af private eller offentlige arbejdsgivere eller af arbejdsgivere og deres ansatte i fællesskab. De finansieres gennem bidrag fra arbejdsgiveren og/eller de ansatte og gennem investeringsindkomster fra kassens aktiver. Pensionskasser deltager desuden i finansielle transaktioner for egen regning. Omfatter ikke sociale sikringsordninger, der dækker store dele af samfundet, og som indføres, styres og finansieres af offentlig forvaltning og service. Omfatter også ledelse af pensionskasser. I forbindelse med pensionskasser betegnes »præmier« som regel som »bidrag, og«»erstatningskrav« som »ydelser«. |
| --- | --- |

—

Livsforsikring og pensionsforsikring (kode 254)

Livsforsikringstagere, både ved forsikring med og uden bonustilskrivning, foretager regelmæssige indbetalinger (eller evt. én enkelt indbetaling) til et forsikringsselskab, der til gengæld forpligter sig til at udbetale forsikringstageren et aftalt minimumsbeløb eller en annuitet på en given dato eller ved forsikringstagerens død, hvis denne indtræder inden da. Ophørende livsforsikring, hvor der udbetales en ydelse, hvis den forsikrede dør, men ellers ikke, er en form for direkte forsikring og henhører under anden forsikring.

Pensionskasser har til formål at sikre specifikke grupper af ansatte en indtægt ved deres udtræden af tjenesten. De oprettes og styres af private eller offentlige arbejdsgivere eller af arbejdsgivere og deres ansatte i fællesskab. De finansieres gennem bidrag fra arbejdsgiveren og/eller de ansatte og gennem investeringsindkomster fra kassens aktiver. Pensionskasser deltager desuden i finansielle transaktioner for egen regning. Omfatter ikke sociale sikringsordninger, der dækker store dele af samfundet, og som indføres, styres og finansieres af offentlig forvaltning og service. Omfatter også ledelse af pensionskasser. I forbindelse med pensionskasser betegnes »præmier« som regel som »bidrag, og«»erstatningskrav« som »ydelser«.

| — | Godsforsikring (kode 255)
  Vedrører forsikring af varer, der eksporteres eller importeres, på grundlag af opgørelsen i fob-priser af varerne og disses transport. |
| --- | --- |

—

Godsforsikring (kode 255)

Vedrører forsikring af varer, der eksporteres eller importeres, på grundlag af opgørelsen i fob-priser af varerne og disses transport.

| — | Anden direkte forsikring (kode 256)
  Omfatter alle andre former for skadesforsikring, herunder ophørende livsforsikring, ulykkes- og sygeforsikring (medmindre disse ydes som led i offentlige sociale sikringsordninger), søforsikring, luftfartsforsikring og anden transportforsikring, brand- og anden tingsskadesforsikring, forsikring mod pengetab, ansvarsforsikring samt anden forsikring, f.eks. rejseforsikring og forsikring af lån og kreditkort. |
| --- | --- |

—

Anden direkte forsikring (kode 256)

Omfatter alle andre former for skadesforsikring, herunder ophørende livsforsikring, ulykkes- og sygeforsikring (medmindre disse ydes som led i offentlige sociale sikringsordninger), søforsikring, luftfartsforsikring og anden transportforsikring, brand- og anden tingsskadesforsikring, forsikring mod pengetab, ansvarsforsikring samt anden forsikring, f.eks. rejseforsikring og forsikring af lån og kreditkort.

| — | Genforsikring (kode 257)
  Herved forstås, at en del af forsikringsrisikoen overdrages til andre, ofte specialiserede operatører mod en tilsvarende andel af præmieindtægterne. Der kan være tale om genforsikring af forsikringspakker med en blanding af forskellige former for risici. |
| --- | --- |

—

Genforsikring (kode 257)

Herved forstås, at en del af forsikringsrisikoen overdrages til andre, ofte specialiserede operatører mod en tilsvarende andel af præmieindtægterne. Der kan være tale om genforsikring af forsikringspakker med en blanding af forskellige former for risici.

| — | Hjælpetjenester (kode 258)
  Omfatter transaktioner i forbindelse med forsikringer og pensionskasser, herunder agenters provisioner, forsikringsmægler- og forsikringsagenttjenester, rådgivning i forbindelse med forsikring og pension, evaluering og opgørelse af forsikringskrav, aktuartjenester, administration af bjærgningstjenester samt regulering af og tilsyn med forsikringserstatninger og inddrivelsestjenester. |
| --- | --- |

—

Hjælpetjenester (kode 258)

Omfatter transaktioner i forbindelse med forsikringer og pensionskasser, herunder agenters provisioner, forsikringsmægler- og forsikringsagenttjenester, rådgivning i forbindelse med forsikring og pension, evaluering og opgørelse af forsikringskrav, aktuartjenester, administration af bjærgningstjenester samt regulering af og tilsyn med forsikringserstatninger og inddrivelsestjenester.

| — | Finansielle tjenester (kode 260)
  Omfatter bank- og finansieringsvirksomhed samt hjælpetjenester, bortset fra sådanne tjenester, som ydes af livsforsikringsselskaber og pensionskasser (der er omfattet af livsforsikring og pensionsforsikring), og andre forsikringstjenester, der formidles mellem residente og ikke-residente enheder. Disse tjenester udføres af banker, børser, factoringselskaber, kreditkortselskaber mv. Omfatter også tjenester, der ydes i forbindelse med transaktioner i finansielle instrumenter, og andre tjenester i forbindelse med finansielle aktiviteter, f.eks. rådgivning, opbevaring og forvaltning af værdipapirer samt formueforvaltning. |
| --- | --- |

—

Finansielle tjenester (kode 260)

Omfatter bank- og finansieringsvirksomhed samt hjælpetjenester, bortset fra sådanne tjenester, som ydes af livsforsikringsselskaber og pensionskasser (der er omfattet af livsforsikring og pensionsforsikring), og andre forsikringstjenester, der formidles mellem residente og ikke-residente enheder. Disse tjenester udføres af banker, børser, factoringselskaber, kreditkortselskaber mv. Omfatter også tjenester, der ydes i forbindelse med transaktioner i finansielle instrumenter, og andre tjenester i forbindelse med finansielle aktiviteter, f.eks. rådgivning, opbevaring og forvaltning af værdipapirer samt formueforvaltning.

| — | Edb- og informationstjenester (kode 262)
  Omfatter Edb-tjenester (kode 263) og Informationstjenester (kode 264). |
| --- | --- |

—

Edb- og informationstjenester (kode 262)

Omfatter Edb-tjenester (kode 263) og Informationstjenester (kode 264).

| — | Edb-tjenester (kode 263)
  Herved forstås tjenester, der vedrører hardware og software samt databehandling. Omfatter rådgivning i forbindelse med hardware og software og implementering heraf, vedligeholdelse og reparation af computere og ydre enheder, katastrofeplaner, rådgivning og bistand i forbindelse med styring af edbressourcer; analyse, design og programmering af køreklare systemer (herunder udvikling og design af websider) og teknisk rådgivning i forbindelse med software; udvikling, produktion, levering af og dokumentation til kundespecificeret software, herunder operativsystemer; systemvedligeholdelse og andre støttetjenester, f.eks. oplæring i forbindelse med rådgivning; databehandling, f.eks. indlæsning, tabulering og behandling af data på tidsdelingsbasis; webhosting (dvs. levering af serverplads på internet til kunders websider) samt forvaltning og drift af computerfaciliteter. |
| --- | --- |

—

Edb-tjenester (kode 263)

Herved forstås tjenester, der vedrører hardware og software samt databehandling. Omfatter rådgivning i forbindelse med hardware og software og implementering heraf, vedligeholdelse og reparation af computere og ydre enheder, katastrofeplaner, rådgivning og bistand i forbindelse med styring af edbressourcer; analyse, design og programmering af køreklare systemer (herunder udvikling og design af websider) og teknisk rådgivning i forbindelse med software; udvikling, produktion, levering af og dokumentation til kundespecificeret software, herunder operativsystemer; systemvedligeholdelse og andre støttetjenester, f.eks. oplæring i forbindelse med rådgivning; databehandling, f.eks. indlæsning, tabulering og behandling af data på tidsdelingsbasis; webhosting (dvs. levering af serverplads på internet til kunders websider) samt forvaltning og drift af computerfaciliteter.

| — | Informationstjenester (kode 264)
  Omfatter Nyhedsformidling (kode 889) og Anden informationsformidling (kode 890). |
| --- | --- |

—

Informationstjenester (kode 264)

Omfatter Nyhedsformidling (kode 889) og Anden informationsformidling (kode 890).

| — | Nyhedsformidling (kode 889)
  Omfatter levering af nyheder, fotos og artikler til medierne. |
| --- | --- |

—

Nyhedsformidling (kode 889)

Omfatter levering af nyheder, fotos og artikler til medierne.

| — | Anden informationsformidling (kode 890)
  Omfatter databasevirksomhed — udformning af databaser, lagring af data og formidling af data og databaser (herunder filbiblioteker og mailinglister), både online og via magnetiske, optiske og trykte medier, samt webportaler (søgemaskiner, der finder internetadresser for kunder ved indtastning af søgeord). Omfatter også direkte, individuelle abonnementer på aviser og tidsskrifter, der leveres pr. post, ved elektronisk overførsel eller ad anden vej. |
| --- | --- |

—

Anden informationsformidling (kode 890)

Omfatter databasevirksomhed — udformning af databaser, lagring af data og formidling af data og databaser (herunder filbiblioteker og mailinglister), både online og via magnetiske, optiske og trykte medier, samt webportaler (søgemaskiner, der finder internetadresser for kunder ved indtastning af søgeord). Omfatter også direkte, individuelle abonnementer på aviser og tidsskrifter, der leveres pr. post, ved elektronisk overførsel eller ad anden vej.

| — | Royalties og licenser (kode 266)
  Omfatter Franchiserettigheder og lignende rettigheder (kode 891) og Andre royalties og licenser (kode 892). |
| --- | --- |

—

Royalties og licenser (kode 266)

Omfatter Franchiserettigheder og lignende rettigheder (kode 891) og Andre royalties og licenser (kode 892).

| — | Franchiserettigheder og lignende rettigheder (kode 891)
  Omfatter internationale betalinger og indtægter i forbindelse med franchiserettigheder samt royalties, der betales for anvendelse af registrerede varemærker. |
| --- | --- |

—

Franchiserettigheder og lignende rettigheder (kode 891)

Omfatter internationale betalinger og indtægter i forbindelse med franchiserettigheder samt royalties, der betales for anvendelse af registrerede varemærker.

| — | Andre royalties og licenser (kode 892)
  Omfatter internationale betalinger og indtægter i forbindelse med tilladelse til at anvende immaterielle, ikke-producerede, ikke-finansielle aktiver og ejendomsrettigheder (f.eks. patenter, copyrights, industriprocesser og design) samt i forbindelse med anvendelse i henhold til licensaftaler af fremstillede originalværker eller prototyper (f.eks. manuskripter, computerprogrammer, biograffilm og lydoptagelser). |
| --- | --- |

—

Andre royalties og licenser (kode 892)

Omfatter internationale betalinger og indtægter i forbindelse med tilladelse til at anvende immaterielle, ikke-producerede, ikke-finansielle aktiver og ejendomsrettigheder (f.eks. patenter, copyrights, industriprocesser og design) samt i forbindelse med anvendelse i henhold til licensaftaler af fremstillede originalværker eller prototyper (f.eks. manuskripter, computerprogrammer, biograffilm og lydoptagelser).

| — | Anden forretningsservice (kode 268)
  Omfatter Mellemhandel og andre handelsrelaterede tjenester (kode 269), Operational leasing (kode 272) og Anden forretningsservice, ekspertbistand og teknisk service i øvrigt (kode 273). |
| --- | --- |

—

Anden forretningsservice (kode 268)

Omfatter Mellemhandel og andre handelsrelaterede tjenester (kode 269), Operational leasing (kode 272) og Anden forretningsservice, ekspertbistand og teknisk service i øvrigt (kode 273).

| — | Mellemhandel og andre handelsrelaterede tjenester (kode 269)
  Omfatter Mellemhandel (kode 270) og Andre handelsrelaterede tjenester (kode 271). |
| --- | --- |

—

Mellemhandel og andre handelsrelaterede tjenester (kode 269)

Omfatter Mellemhandel (kode 270) og Andre handelsrelaterede tjenester (kode 271).

| — | Mellemhandel (kode 270)
  Herved forstås en transaktion, hvorved en resident enhed i den indberettende økonomi køber en vare af en ikke-resident enhed og sælger den videre til en anden ikke-resident enhed. Under denne transaktion forbliver varen i den indberettende økonomi. |
| --- | --- |

—

Mellemhandel (kode 270)

Herved forstås en transaktion, hvorved en resident enhed i den indberettende økonomi køber en vare af en ikke-resident enhed og sælger den videre til en anden ikke-resident enhed. Under denne transaktion forbliver varen i den indberettende økonomi.

| — | Andre handelsrelaterede tjenester (kode 271)
  Omfatter provisioner for vare- og tjenestetransaktioner mellem






  (a) | residente mellemhandlere, varemæglere, valutahandlere, kommissionærer og |
| --- | --- | --- |

—

Andre handelsrelaterede tjenester (kode 271)

Omfatter provisioner for vare- og tjenestetransaktioner mellem

(a)

residente mellemhandlere, varemæglere, valutahandlere, kommissionærer og

| (b) | ikke-residente enheder. |
| --- | --- |

(b)

ikke-residente enheder.

| — | Operationel leasing (kode 272)
  Omfatter residente/ikke-residente enheders leasing (leje) og chartring af skibe, luftfartøjer og transportudstyr, f.eks. togvogne, containere og platforme, uden besætning eller betjeningspersonale. |
| --- | --- |

—

Operationel leasing (kode 272)

Omfatter residente/ikke-residente enheders leasing (leje) og chartring af skibe, luftfartøjer og transportudstyr, f.eks. togvogne, containere og platforme, uden besætning eller betjeningspersonale.

| — | Anden forretningsservice, ekspertbistand og teknisk service i øvrigt (kode 273)
  Omfatter Advokatbistand, regnskabs- og virksomhedsrådgivning samt pr-servicevirksomhed (kode 274), Reklame, markedsanalyse og offentlig meningsmåling (kode 278), Forskning og udvikling (kode 279), Arkitekt- og ingeniørtjenester samt andre tekniske tjenester (kode 280), Landbrug, minedrift og anden behandling på stedet (kode 283), Anden forretningsservice (kode 284) og Tjenester mellem tilknyttede virksomheder, i.a.n. (kode 285). |
| --- | --- |

—

Anden forretningsservice, ekspertbistand og teknisk service i øvrigt (kode 273)

Omfatter Advokatbistand, regnskabs- og virksomhedsrådgivning samt pr-servicevirksomhed (kode 274), Reklame, markedsanalyse og offentlig meningsmåling (kode 278), Forskning og udvikling (kode 279), Arkitekt- og ingeniørtjenester samt andre tekniske tjenester (kode 280), Landbrug, minedrift og anden behandling på stedet (kode 283), Anden forretningsservice (kode 284) og Tjenester mellem tilknyttede virksomheder, i.a.n. (kode 285).

| — | Advokatbistand, regnskabs- og virksomhedsrådgivning samt pr-servicevirksomhed (kode 274)
  Omfatter Advokatbistand (kode 275), Bogførings- og revisionsvirksomhed samt skatterådgivning (kode 276) og Virksomhedsrådgivning og pr-servicevirksomhed (kode 277). |
| --- | --- |

—

Advokatbistand, regnskabs- og virksomhedsrådgivning samt pr-servicevirksomhed (kode 274)

Omfatter Advokatbistand (kode 275), Bogførings- og revisionsvirksomhed samt skatterådgivning (kode 276) og Virksomhedsrådgivning og pr-servicevirksomhed (kode 277).

| — | Advokatbistand (kode 275)
  Omfatter advokatbistand og repræsentation i retssager og i sager i domstolslignende nævn og udvalg, udarbejdelse af juridiske dokumenter, rådgivning i forbindelse med certificering og tjenester i forbindelse med deponering af dokumenter o.l. samt tjenester i tilknytning til fast ejendom og lignende tjenester. |
| --- | --- |

—

Advokatbistand (kode 275)

Omfatter advokatbistand og repræsentation i retssager og i sager i domstolslignende nævn og udvalg, udarbejdelse af juridiske dokumenter, rådgivning i forbindelse med certificering og tjenester i forbindelse med deponering af dokumenter o.l. samt tjenester i tilknytning til fast ejendom og lignende tjenester.

| — | Bogførings- og revisionsvirksomhed samt skatterådgivning (kode 276)
  Omfatter registrering af handelstransaktioner for virksomheder og andre, gennemgang af bogholderi og regnskaber, planlægning samt rådgivning i forbindelse med erhvervsskatter og udarbejdelse af selvangivelser. |
| --- | --- |

—

Bogførings- og revisionsvirksomhed samt skatterådgivning (kode 276)

Omfatter registrering af handelstransaktioner for virksomheder og andre, gennemgang af bogholderi og regnskaber, planlægning samt rådgivning i forbindelse med erhvervsskatter og udarbejdelse af selvangivelser.

| — | Virksomhedsrådgivning og pr-servicevirksomhed (kode 277)
  Omfatter rådgivning, vejledning og bistand til virksomheder vedrørende virksomhedspolitik og -strategi og overordnet planlægning, strukturering og styring af en organisation. Heri indgår forvaltningsrevision, rådgivning vedrørende markedsforvaltning, personaleforhold, produktions- og projektstyring, rådgivning, vejledning og bistand i forbindelse med forbedring af kundernes image og deres forbindelser med offentligheden og andre institutioner. |
| --- | --- |

—

Virksomhedsrådgivning og pr-servicevirksomhed (kode 277)

Omfatter rådgivning, vejledning og bistand til virksomheder vedrørende virksomhedspolitik og -strategi og overordnet planlægning, strukturering og styring af en organisation. Heri indgår forvaltningsrevision, rådgivning vedrørende markedsforvaltning, personaleforhold, produktions- og projektstyring, rådgivning, vejledning og bistand i forbindelse med forbedring af kundernes image og deres forbindelser med offentligheden og andre institutioner.

| — | Reklamevirksomhed, markedsanalyse og offentlig meningsmåling (kode 278)
  Tjenester ydet mellem residente og ikke-residente enheder omfattende reklamebureauers udformning og salg af reklamer, indrykning i medierne, herunder køb og salg af reklameplads, udstillinger på messer, salgsfremme af varer i udlandet, markedsanalyse, telemarketing samt offentlige opinionsundersøgelser om forskellige emner. |
| --- | --- |

—

Reklamevirksomhed, markedsanalyse og offentlig meningsmåling (kode 278)

Tjenester ydet mellem residente og ikke-residente enheder omfattende reklamebureauers udformning og salg af reklamer, indrykning i medierne, herunder køb og salg af reklameplads, udstillinger på messer, salgsfremme af varer i udlandet, markedsanalyse, telemarketing samt offentlige opinionsundersøgelser om forskellige emner.

| — | Forskning og udvikling (kode 279)
  Omfatter tjenester ydet mellem residente og ikke-residente enheder i forbindelse med grundforskning, anvendt forskning og eksperimentiel udvikling af nye produkter og processer. |
| --- | --- |

—

Forskning og udvikling (kode 279)

Omfatter tjenester ydet mellem residente og ikke-residente enheder i forbindelse med grundforskning, anvendt forskning og eksperimentiel udvikling af nye produkter og processer.

| — | Arkitekt- og ingeniørtjenester samt andre tekniske tjenester (kode 280)
  Omfatter transaktioner mellem residente og ikke-residente enheder vedrørende arkitektmæssig udformning af by- og andre udviklingsprojekter, planlægning og projektering af samt tilsyn med dæmninger, broer, lufthavne, nøglefærdige projekter osv., landmåling og andre målinger, kartografi, produktafprøvning og certificering samt teknisk inspektion. |
| --- | --- |

—

Arkitekt- og ingeniørtjenester samt andre tekniske tjenester (kode 280)

Omfatter transaktioner mellem residente og ikke-residente enheder vedrørende arkitektmæssig udformning af by- og andre udviklingsprojekter, planlægning og projektering af samt tilsyn med dæmninger, broer, lufthavne, nøglefærdige projekter osv., landmåling og andre målinger, kartografi, produktafprøvning og certificering samt teknisk inspektion.

| — | Tjenester vedrørende landbrug, minedrift og behandling på stedet (kode 281)
  Omfatter Affaldsbehandling og forureningsbekæmpelse (kode 282) og Landbrug, minedrift og anden behandling på stedet (kode 283). |
| --- | --- |

—

Tjenester vedrørende landbrug, minedrift og behandling på stedet (kode 281)

Omfatter Affaldsbehandling og forureningsbekæmpelse (kode 282) og Landbrug, minedrift og anden behandling på stedet (kode 283).

| — | Affaldsbehandling og forureningsbekæmpelse (kode 282)
  Omfatter behandling af radioaktivt og andet affald, fjernelse af forurenet jord, rensning efter forurening, herunder olieforurening, landskabsgenopretning i mineområder, dekontaminering og rengøring. |
| --- | --- |

—

Affaldsbehandling og forureningsbekæmpelse (kode 282)

Omfatter behandling af radioaktivt og andet affald, fjernelse af forurenet jord, rensning efter forurening, herunder olieforurening, landskabsgenopretning i mineområder, dekontaminering og rengøring.

| — | Omfatter også alle andre tjenester i forbindelse med rensning eller retablering af miljøet. Landbrug, minedrift og anden behandling på stedet (kode 283)
  Omfatter:






  a) | Tjenester i tilknytning til landbrug, f.eks. udlejning af landbrugsmaskiner med betjeningspersonale, høstarbejde, behandling af afgrøder, skadedyrsbekæmpelse, opstaldning og pasning af dyr samt avl. Omfatter også tjenester i forbindelse med jagt, fældefangst, skovbrug, skovning og fiskeri. |
| --- | --- | --- |

—

Omfatter også alle andre tjenester i forbindelse med rensning eller retablering af miljøet. Landbrug, minedrift og anden behandling på stedet (kode 283)

Omfatter:

a)

Tjenester i tilknytning til landbrug, f.eks. udlejning af landbrugsmaskiner med betjeningspersonale, høstarbejde, behandling af afgrøder, skadedyrsbekæmpelse, opstaldning og pasning af dyr samt avl. Omfatter også tjenester i forbindelse med jagt, fældefangst, skovbrug, skovning og fiskeri.

| b) | Tjenester i tilknytning til olie- og gasfelter, herunder boring, opsætning af boretårne, reparation og demontering samt faststøbning af boringsrør i borehuller. Omfatter også tjenester i forbindelse med efterforskning efter mineraler samt mineteknik og geologiske undersøgelser. |
| --- | --- |

b)

Tjenester i tilknytning til olie- og gasfelter, herunder boring, opsætning af boretårne, reparation og demontering samt faststøbning af boringsrør i borehuller. Omfatter også tjenester i forbindelse med efterforskning efter mineraler samt mineteknik og geologiske undersøgelser.

| c) | Andre tjenester i forbindelse med behandling på stedet omfattende behandling på stedet eller bearbejdning af varer, der importeres uden overdragelse af ejendomsretten, og som behandles, men som ikke reeksporteres til det land, som varerne er sendt fra (men som i stedet enten sælges i den økonomi, hvor behandlingen finder sted, eller sælges til en tredje økonomi) eller omvendt. |
| --- | --- |

c)

Andre tjenester i forbindelse med behandling på stedet omfattende behandling på stedet eller bearbejdning af varer, der importeres uden overdragelse af ejendomsretten, og som behandles, men som ikke reeksporteres til det land, som varerne er sendt fra (men som i stedet enten sælges i den økonomi, hvor behandlingen finder sted, eller sælges til en tredje økonomi) eller omvendt.

| — | Anden forretningsservice (kode 284)
  Omfatter transaktioner mellem hjemmehørende og ikke-hjemmehørende enheder, f.eks. personaleudvælgelse, sikkerheds- og efterforskningstjenester, oversættelse og tolkning, fotografering, rengøring af bygninger, tjenester i forbindelse med fast ejendom ydet til virksomheder og anden forretningsservice, som ikke henhører under nogen af de forretningsservicekategorier, der er nævnt ovenfor. |
| --- | --- |

—

Anden forretningsservice (kode 284)

Omfatter transaktioner mellem hjemmehørende og ikke-hjemmehørende enheder, f.eks. personaleudvælgelse, sikkerheds- og efterforskningstjenester, oversættelse og tolkning, fotografering, rengøring af bygninger, tjenester i forbindelse med fast ejendom ydet til virksomheder og anden forretningsservice, som ikke henhører under nogen af de forretningsservicekategorier, der er nævnt ovenfor.

| — | Tjenester mellem tilknyttede virksomheder, i.a.n. (kode 285)
  Dette er en restkategori. Den omfatter betalinger mellem tilknyttede virksomheder for tjenester, som ikke specifikt henhører under en anden komponent. Heri indgår de betalinger fra filialer, datterselskaber og associerede virksomheder til moderselskabet eller andre tilknyttede virksomheder, som udgør filialernes, datterselskabernes og de associerede virksomheders bidrag til driftsomkostningerne (til planlægning, organisation og tilsyn) samt refusion af udgifter, som moderselskaberne har afholdt direkte. Heri indgår også transaktioner mellem moderselskaber og deres filialer, datterselskaber og associerede virksomheder til dækning af generalomkostninger. |
| --- | --- |

—

Tjenester mellem tilknyttede virksomheder, i.a.n. (kode 285)

Dette er en restkategori. Den omfatter betalinger mellem tilknyttede virksomheder for tjenester, som ikke specifikt henhører under en anden komponent. Heri indgår de betalinger fra filialer, datterselskaber og associerede virksomheder til moderselskabet eller andre tilknyttede virksomheder, som udgør filialernes, datterselskabernes og de associerede virksomheders bidrag til driftsomkostningerne (til planlægning, organisation og tilsyn) samt refusion af udgifter, som moderselskaberne har afholdt direkte. Heri indgår også transaktioner mellem moderselskaber og deres filialer, datterselskaber og associerede virksomheder til dækning af generalomkostninger.

| — | Personlige og kulturelle tjenester samt tjenester i forbindelse med fritidsaktiviteter (kode 287)
  Omfatter Audiovisuelle og dermed beslægtede tjenester (kode 288) og Andre personlige og kulturelle tjenester og tjenester i forbindelse med fritidsaktiviteter (kode 289). |
| --- | --- |

—

Personlige og kulturelle tjenester samt tjenester i forbindelse med fritidsaktiviteter (kode 287)

Omfatter Audiovisuelle og dermed beslægtede tjenester (kode 288) og Andre personlige og kulturelle tjenester og tjenester i forbindelse med fritidsaktiviteter (kode 289).

| — | Audiovisuelle og dermed beslægtede tjenester (kode 288)
  Omfatter tjenester og betaling herfor i forbindelse med produktion af film (på fotografisk film eller videobånd), radio- og tv-programmer (live eller på bånd) og musikoptagelser. Heri indgår indtægter eller betalinger for leje, honorarer modtaget af residente skuespillere, producenter osv. for produktioner i udlandet (eller af ikke-residente enheder for arbejde udført i den indberettende økonomi), honorarer for distributionsrettigheder solgt til medierne for et begrænset antal fremvisninger inden for afgrænsede områder og adgang til krypterede tv-kanaler (f.eks. kabeltjenester). Omfatter også honorarer til skuespillere, instruktører og producenter i forbindelse med teater- og musicalforestillinger, sportsbegivenheder, cirkuser og andre lignende begivenheder og honorarer for distributionsrettigheder (til tv, radio og film) for disse aktiviteter. |
| --- | --- |

—

Audiovisuelle og dermed beslægtede tjenester (kode 288)

Omfatter tjenester og betaling herfor i forbindelse med produktion af film (på fotografisk film eller videobånd), radio- og tv-programmer (live eller på bånd) og musikoptagelser. Heri indgår indtægter eller betalinger for leje, honorarer modtaget af residente skuespillere, producenter osv. for produktioner i udlandet (eller af ikke-residente enheder for arbejde udført i den indberettende økonomi), honorarer for distributionsrettigheder solgt til medierne for et begrænset antal fremvisninger inden for afgrænsede områder og adgang til krypterede tv-kanaler (f.eks. kabeltjenester). Omfatter også honorarer til skuespillere, instruktører og producenter i forbindelse med teater- og musicalforestillinger, sportsbegivenheder, cirkuser og andre lignende begivenheder og honorarer for distributionsrettigheder (til tv, radio og film) for disse aktiviteter.

| — | Andre personlige og kulturelle tjenester og tjenester i forbindelse med fritidsaktiviteter (kode 289)
  Omfatter Uddannelse (kode 895), Sundhedstjenester (kode 896) og Andre personlige og kulturelle tjenester og tjenester i forbindelse med fritidsaktiviteter, i.a.n. (kode 897). |
| --- | --- |

—

Andre personlige og kulturelle tjenester og tjenester i forbindelse med fritidsaktiviteter (kode 289)

Omfatter Uddannelse (kode 895), Sundhedstjenester (kode 896) og Andre personlige og kulturelle tjenester og tjenester i forbindelse med fritidsaktiviteter, i.a.n. (kode 897).

| — | Uddannelse (kode 895)
  Omfatter tjenester mellem residente og ikke-residente enheder i forbindelse med uddannelse, f.eks. korrespondancekurser og uddannelse via tv eller internet, samt sådanne tjenester ydet af lærere m.v. direkte i værtsøkonomierne. |
| --- | --- |

—

Uddannelse (kode 895)

Omfatter tjenester mellem residente og ikke-residente enheder i forbindelse med uddannelse, f.eks. korrespondancekurser og uddannelse via tv eller internet, samt sådanne tjenester ydet af lærere m.v. direkte i værtsøkonomierne.

| — | Sundhedstjenester (kode 896)
  Omfatter tjenester ydet af læger, sygeplejersker og paramedicinsk og lignende personale samt laboratorietjenester og lignende tjenester, uanset om disse ydes på stedet eller ej. Omfatter ikke rejsendes udgifter til uddannelse og sundhed (indgår under rejser). |
| --- | --- |

—

Sundhedstjenester (kode 896)

Omfatter tjenester ydet af læger, sygeplejersker og paramedicinsk og lignende personale samt laboratorietjenester og lignende tjenester, uanset om disse ydes på stedet eller ej. Omfatter ikke rejsendes udgifter til uddannelse og sundhed (indgår under rejser).

| — | Andre personlige og kulturelle tjenester og tjenester i forbindelse med fritidsaktiviteter (kode 897)
  Dette er en restkategori omfattende de Andre personlige og kulturelle tjenester og tjenester i forbindelser med fritidsaktiviteter (kode 289), der ikke indgår under Uddannelse (895) og Sundhedstjenester (kode 896). |
| --- | --- |

—

Andre personlige og kulturelle tjenester og tjenester i forbindelse med fritidsaktiviteter (kode 897)

Dette er en restkategori omfattende de Andre personlige og kulturelle tjenester og tjenester i forbindelser med fritidsaktiviteter (kode 289), der ikke indgår under Uddannelse (895) og Sundhedstjenester (kode 896).

| — | Offentlige tjenester, i.a.n. (kode 291)
  Dette er en restkategori omfattende offentlige transaktioner (herunder internationale organisationers transaktioner), der ikke indgår i de øvrige komponenter af EBOPS (Extended Balance of Payments Services Classification) som defineret ovenfor. Heri indgår alle transaktioner (både i form af varer og tjenester), som ambassader, konsulater, militære enheder og forsvarsenheder har med residenter i de økonomier, i hvilke ambassaderne, konsulaterne, de militære enheder og forsvarsenhederne er beliggende, og alle transaktioner med andre økonomier. Omfatter ikke transaktioner med residenter i de hjemlige økonomier repræsenteret ved ambassaderne, konsulaterne, de militære enheder og organer samt transaktioner i disse ambassaders og konsulaters butikker og postkontorer.
  Opdeles i tjenester, der indgår i transaktioner foretaget af ambassader og konsulater (kode 292), tjenester, der indgår i transaktioner foretaget af militære enheder og organer (kode 293) og andre offentlige tjenester i.a.n. (kode 294). |
| --- | --- |

—

Offentlige tjenester, i.a.n. (kode 291)

Dette er en restkategori omfattende offentlige transaktioner (herunder internationale organisationers transaktioner), der ikke indgår i de øvrige komponenter af EBOPS (Extended Balance of Payments Services Classification) som defineret ovenfor. Heri indgår alle transaktioner (både i form af varer og tjenester), som ambassader, konsulater, militære enheder og forsvarsenheder har med residenter i de økonomier, i hvilke ambassaderne, konsulaterne, de militære enheder og forsvarsenhederne er beliggende, og alle transaktioner med andre økonomier. Omfatter ikke transaktioner med residenter i de hjemlige økonomier repræsenteret ved ambassaderne, konsulaterne, de militære enheder og organer samt transaktioner i disse ambassaders og konsulaters butikker og postkontorer.

Opdeles i tjenester, der indgår i transaktioner foretaget af ambassader og konsulater (kode 292), tjenester, der indgår i transaktioner foretaget af militære enheder og organer (kode 293) og andre offentlige tjenester i.a.n. (kode 294).

INDKOMST (kode 300)

Indkomst omfatter to typer transaktioner mellem residente og ikke-residente enheder:

| (i) | transaktioner, hvori indgår aflønning af ansatte, som betales til ikke-residente arbejdstagere (f.eks. grænsearbejdere samt sæsonarbejdere og andre arbejdstagere med kortvarende arbejdsforløb), samt |
| --- | --- |

(i)

transaktioner, hvori indgår aflønning af ansatte, som betales til ikke-residente arbejdstagere (f.eks. grænsearbejdere samt sæsonarbejdere og andre arbejdstagere med kortvarende arbejdsforløb), samt

| (ii) | transaktioner, hvori indgår indtægter og udgifter i tilknytning til investeringsaktiver i form af udenlandske finansielle aktiver og passiver. |
| --- | --- |

(ii)

transaktioner, hvori indgår indtægter og udgifter i tilknytning til investeringsaktiver i form af udenlandske finansielle aktiver og passiver.

| — | Aflønning af ansatte (kode 310)
  Aflønning af ansatte omfatter løn og andre goder, i kontanter eller i naturalier, som enkeltpersoner tjener — i andre økonomier end dem, i hvilke de er residente — for arbejde udført for (og betalt af) residente enheder i disse økonomier. Heri indgår også bidrag betalt af arbejdsgiverne på arbejdstagernes vegne til sociale ordninger eller til private forsikrings- eller pensionsordninger (fondsbaserede eller ikke-fondsbaserede) til sikring af ydelser til de ansatte. |
| --- | --- |

—

Aflønning af ansatte (kode 310)

Aflønning af ansatte omfatter løn og andre goder, i kontanter eller i naturalier, som enkeltpersoner tjener — i andre økonomier end dem, i hvilke de er residente — for arbejde udført for (og betalt af) residente enheder i disse økonomier. Heri indgår også bidrag betalt af arbejdsgiverne på arbejdstagernes vegne til sociale ordninger eller til private forsikrings- eller pensionsordninger (fondsbaserede eller ikke-fondsbaserede) til sikring af ydelser til de ansatte.

| — | Formueindkomst (kode 320)
  Formueindkomst er indkomst, der fremkommer ved ejerskab af udenlandske finansielle aktiver, og som betales af residente enheder i en økonomi til residente enheder i en anden økonomi. Formueindkomst omfatter renter, dividende, betaling af overskud fra filialer, direkte investorers andel af direkte investeringsforetagenders tilbageholdte overskud. Formueindkomst bør opdeles i direkte investeringskomponenter, porteføljeinvesteringskomponenter og andre investeringskomponenter. |
| --- | --- |

—

Formueindkomst (kode 320)

Formueindkomst er indkomst, der fremkommer ved ejerskab af udenlandske finansielle aktiver, og som betales af residente enheder i en økonomi til residente enheder i en anden økonomi. Formueindkomst omfatter renter, dividende, betaling af overskud fra filialer, direkte investorers andel af direkte investeringsforetagenders tilbageholdte overskud. Formueindkomst bør opdeles i direkte investeringskomponenter, porteføljeinvesteringskomponenter og andre investeringskomponenter.

| — | Indkomst af direkte investeringer (kode 330)
  Indkomst af direkte investeringer, nærmere bestemt aktieindkomst og indkomst af gældsinstrumenter (omfatter indkomst, der tilfalder en direkte investor, der er resident i en økonomi, fra ejerskab af direkte investeringer i en virksomhed i en anden økonomi). Indkomst af direkte investeringer opgøres på nettobasis for både direkte investeringer i udlandet og i den indberettende økonomi (dvs. aktieindkomst og indkomst af gældsinstrumenter minus hhv. betalinger til aktieindkomst og indkomst af gældsinstrumenter). Aktieindkomst underopdeles i:






  (i) | udloddet indkomst (dividende og udloddet overskud fra filialer) og |
| --- | --- | --- |

—

Indkomst af direkte investeringer (kode 330)

Indkomst af direkte investeringer, nærmere bestemt aktieindkomst og indkomst af gældsinstrumenter (omfatter indkomst, der tilfalder en direkte investor, der er resident i en økonomi, fra ejerskab af direkte investeringer i en virksomhed i en anden økonomi). Indkomst af direkte investeringer opgøres på nettobasis for både direkte investeringer i udlandet og i den indberettende økonomi (dvs. aktieindkomst og indkomst af gældsinstrumenter minus hhv. betalinger til aktieindkomst og indkomst af gældsinstrumenter). Aktieindkomst underopdeles i:

(i)

udloddet indkomst (dividende og udloddet overskud fra filialer) og

| (ii) | reinvesteret indtjening og tilbageholdt overskud fra filialer. Indkomst af gældsinstrumenter består af forfaldne renter — vedrørende gæld mellem selskaberne — til/fra direkte investorer fra/til associerede virksomheder i udlandet. Indkomst af ikke-participerende præferenceaktier behandles som renteindtægter og ikke som udbytte og indgår i indkomst af gældsinstrumenter. |
| --- | --- |

(ii)

reinvesteret indtjening og tilbageholdt overskud fra filialer. Indkomst af gældsinstrumenter består af forfaldne renter — vedrørende gæld mellem selskaberne — til/fra direkte investorer fra/til associerede virksomheder i udlandet. Indkomst af ikke-participerende præferenceaktier behandles som renteindtægter og ikke som udbytte og indgår i indkomst af gældsinstrumenter.

| — | Dividende og udloddet overskud fra filialer (kode 332)
  Dividende, herunder aktieudbytte, er udlodning af indtægter, der henregnes til aktier og andre former for andele i private selskabers, kooperativers og offentlige selskabers kapital. Udloddet indkomst kan være i form af dividende af almindelige aktier eller præferenceaktier, der ejes af direkte investorer i associerede selskaber i udlandet eller omvendt. |
| --- | --- |

—

Dividende og udloddet overskud fra filialer (kode 332)

Dividende, herunder aktieudbytte, er udlodning af indtægter, der henregnes til aktier og andre former for andele i private selskabers, kooperativers og offentlige selskabers kapital. Udloddet indkomst kan være i form af dividende af almindelige aktier eller præferenceaktier, der ejes af direkte investorer i associerede selskaber i udlandet eller omvendt.

| — | Reinvesteret indtjening og tilbageholdt overskud fra filialer (kode 333)
  Reinvesteret indtjening omfatter direkte investorers andel — i forhold til kapitalandelen — af:






  (i) | indtjening, som datterselskaber og associerede selskaber i udlandet ikke udlodder som dividende, og |
| --- | --- | --- |

—

Reinvesteret indtjening og tilbageholdt overskud fra filialer (kode 333)

Reinvesteret indtjening omfatter direkte investorers andel — i forhold til kapitalandelen — af:

(i)

indtjening, som datterselskaber og associerede selskaber i udlandet ikke udlodder som dividende, og

| (ii) | indtjening, som filialer og andre virksomheder, som ikke er etableret i selskabsform, ikke udlodder direkte til investorerne (hvis denne del af indtjeningen ikke afgrænses særskilt betragtes al indtjening fra filialer pr. konvention for at blive udloddet). |
| --- | --- |

(ii)

indtjening, som filialer og andre virksomheder, som ikke er etableret i selskabsform, ikke udlodder direkte til investorerne (hvis denne del af indtjeningen ikke afgrænses særskilt betragtes al indtjening fra filialer pr. konvention for at blive udloddet).

| — | Indkomst af gældsinstrumenter (kode 334)
  Indkomst af gældsinstrumenter omfatter forfaldne renter — af gæld mellem selskaberne til/fra direkte investorer fra/til associerede selskaber i udlandet. Indkomst af ikke-participerende præferenceaktier behandles som renteindtægter og ikke som udbytte og indgår i indkomst af gældsinstrumenter. |
| --- | --- |

—

Indkomst af gældsinstrumenter (kode 334)

Indkomst af gældsinstrumenter omfatter forfaldne renter — af gæld mellem selskaberne til/fra direkte investorer fra/til associerede selskaber i udlandet. Indkomst af ikke-participerende præferenceaktier behandles som renteindtægter og ikke som udbytte og indgår i indkomst af gældsinstrumenter.

| — | Egenkapital og reinvesteret indtjening i udlandet (kode 506)
  Egenkapital omfatter kapital i filialer, alle aktier (med eller uden stemmeret) i datterselskaber og associerede selskaber (undtagen ikke-participerende præferenceaktier, som behandles som obligationer og indgår under andre direkte kapitalinvesteringer) og andre kapitalbidrag. Reinvesteret indtjening består af den direkte investors andel (i forhold til den direkte andel af egenkapitalen) af datterselskabers eller associerede selskabers indtjening, der ikke udloddes som dividende, og indtjening fra filialer, der ikke udbetales til den direkte investor. |
| --- | --- |

—

Egenkapital og reinvesteret indtjening i udlandet (kode 506)

Egenkapital omfatter kapital i filialer, alle aktier (med eller uden stemmeret) i datterselskaber og associerede selskaber (undtagen ikke-participerende præferenceaktier, som behandles som obligationer og indgår under andre direkte kapitalinvesteringer) og andre kapitalbidrag. Reinvesteret indtjening består af den direkte investors andel (i forhold til den direkte andel af egenkapitalen) af datterselskabers eller associerede selskabers indtjening, der ikke udloddes som dividende, og indtjening fra filialer, der ikke udbetales til den direkte investor.

| — | Egenkapital og reinvesteret indtjening i den rapporterende økonomi (kode 556)
  Egenkapital omfatter kapital i filialer, alle aktier (med eller uden stemmeret) i datterselskaber og associerede selskaber (undtagen ikke-participerende præferenceaktier, som behandles som gældsinstrumenter og indgår under andre direkte kapitalinvesteringer) og andre kapitalbidrag. Reinvesteret indtjening består af den direkte investors andel (i forhold til den direkte andel af egenkapitalen) af datterselskabers eller associerede selskabers indtjening, der ikke udloddes som dividende, og indtjening fra filialer, der ikke udbetales til den direkte investor. |
| --- | --- |

—

Egenkapital og reinvesteret indtjening i den rapporterende økonomi (kode 556)

Egenkapital omfatter kapital i filialer, alle aktier (med eller uden stemmeret) i datterselskaber og associerede selskaber (undtagen ikke-participerende præferenceaktier, som behandles som gældsinstrumenter og indgår under andre direkte kapitalinvesteringer) og andre kapitalbidrag. Reinvesteret indtjening består af den direkte investors andel (i forhold til den direkte andel af egenkapitalen) af datterselskabers eller associerede selskabers indtjening, der ikke udloddes som dividende, og indtjening fra filialer, der ikke udbetales til den direkte investor.

| — | Indkomst af porteføljeinvesteringer (kode 339)
  Indkomst af porteføljeinvesteringer omfatter transaktioner mellem residente og ikke-residente enheder og fremkommer ved beholdninger af aktier, obligationer, gældspapirer og pengemarkedsinstrumenter. Denne kategori underopdeles i aktieindkomst (udbytte) og indkomst af gældsinstrumenter (renter). |
| --- | --- |

—

Indkomst af porteføljeinvesteringer (kode 339)

Indkomst af porteføljeinvesteringer omfatter transaktioner mellem residente og ikke-residente enheder og fremkommer ved beholdninger af aktier, obligationer, gældspapirer og pengemarkedsinstrumenter. Denne kategori underopdeles i aktieindkomst (udbytte) og indkomst af gældsinstrumenter (renter).

| — | Anden formueindkomst (kode 370)
  Anden formueindkomst omfatter renteindtægter og -betalinger vedrørende alle andre residente fordringer (aktiver) på og forpligtelser over for ikke-residenter. Denne kategori omfatter også i princippet husholdningers imputerede indkomst fra nettoandele i livsforsikringsreserver og pensionsfonde. Renter af aktiver omfatter renter af lang- og kortfristede lån, af indskud, af andre kommercielle og finansielle fordringer og af en økonomis kreditorstilling i IMF. Renter af forpligtelser omfatter renter af lån, af indskud og af andre fordringer og renter i tilknytning til anvendelsen af kreditter og lån fra IMF. Heri indgår også renter betalt til IMF vedrørende fondens særlige trækningsrettigheder i »General Resources Account«. |
| --- | --- |

—

Anden formueindkomst (kode 370)

Anden formueindkomst omfatter renteindtægter og -betalinger vedrørende alle andre residente fordringer (aktiver) på og forpligtelser over for ikke-residenter. Denne kategori omfatter også i princippet husholdningers imputerede indkomst fra nettoandele i livsforsikringsreserver og pensionsfonde. Renter af aktiver omfatter renter af lang- og kortfristede lån, af indskud, af andre kommercielle og finansielle fordringer og af en økonomis kreditorstilling i IMF. Renter af forpligtelser omfatter renter af lån, af indskud og af andre fordringer og renter i tilknytning til anvendelsen af kreditter og lån fra IMF. Heri indgår også renter betalt til IMF vedrørende fondens særlige trækningsrettigheder i »General Resources Account«.

| — | Løbende overførsler (kode 379)
  Løbende overførsler er modposteringer til unilaterale transaktioner, hvor en økonomisk enhed stiller en realressource eller en finansiel post til rådighed for en anden enhed uden at modtage en realressource eller finansiel post som modydelse. Disse ressourcer forbruges med det samme eller kort efter, at overførslen har fundet sted. Løbende overførsler er alle overførsler, som ikke er kapital. Løbende overførsler klassificeres, alt efter hvilken sektor i den indberettende økonomi der er tale om, i offentlig forvaltning og service og andre sektorer. |
| --- | --- |

—

Løbende overførsler (kode 379)

Løbende overførsler er modposteringer til unilaterale transaktioner, hvor en økonomisk enhed stiller en realressource eller en finansiel post til rådighed for en anden enhed uden at modtage en realressource eller finansiel post som modydelse. Disse ressourcer forbruges med det samme eller kort efter, at overførslen har fundet sted. Løbende overførsler er alle overførsler, som ikke er kapital. Løbende overførsler klassificeres, alt efter hvilken sektor i den indberettende økonomi der er tale om, i offentlig forvaltning og service og andre sektorer.

| — | Løbende overførsler inden for offentlig forvaltning og service (kode 380)
  Overførsler inden for offentlig forvaltning og service omfatter løbende internationalt samarbejde, som indbefatter løbende overførsler — i kontanter eller naturalier — mellem det offentlige i forskellige økonomier eller mellem det offentlige og internationale organisationer. |
| --- | --- |

—

Løbende overførsler inden for offentlig forvaltning og service (kode 380)

Overførsler inden for offentlig forvaltning og service omfatter løbende internationalt samarbejde, som indbefatter løbende overførsler — i kontanter eller naturalier — mellem det offentlige i forskellige økonomier eller mellem det offentlige og internationale organisationer.

| — | Andre sektorer (kode 390)
  Løbende overførsler mellem andre sektorer af en økonomi og ikke-residente enheder omfatter de overførsler, som finder sted mellem enkeltpersoner, mellem ikke-offentlige institutioner eller organisationer (eller mellem de to grupper) eller mellem ikke-residente offentlige institutioner og enkeltpersoner eller ikke-offentlige institutioner. |
| --- | --- |

—

Andre sektorer (kode 390)

Løbende overførsler mellem andre sektorer af en økonomi og ikke-residente enheder omfatter de overførsler, som finder sted mellem enkeltpersoner, mellem ikke-offentlige institutioner eller organisationer (eller mellem de to grupper) eller mellem ikke-residente offentlige institutioner og enkeltpersoner eller ikke-offentlige institutioner.

| — | Kapitalkonto (kode 994)
  Kapitalkontoen omfatter alle transaktioner, hvori indgår modtagelse eller betaling af kapitaloverførsler og anskaffelse/afståelse af ikke-producerede, ikke-finansielle aktiver. |
| --- | --- |

—

Kapitalkonto (kode 994)

Kapitalkontoen omfatter alle transaktioner, hvori indgår modtagelse eller betaling af kapitaloverførsler og anskaffelse/afståelse af ikke-producerede, ikke-finansielle aktiver.

| — | Finansiel konto (kode 995)
  Den finansielle konto omfatter alle transaktioner i forbindelse med overdragelse af ejendomsretten til en økonomis udenlandske finansielle aktiver og passiver. Sådanne ændringer omfatter det forhold, at fordringer på resten af verden og omvendt opstår og ophører. Alle komponenter klassificeres efter investeringstype eller funktion (direkte investering, porteføjleinvestering, finansielle derivater, andre investeringer, reserveaktiver). |
| --- | --- |

—

Finansiel konto (kode 995)

Den finansielle konto omfatter alle transaktioner i forbindelse med overdragelse af ejendomsretten til en økonomis udenlandske finansielle aktiver og passiver. Sådanne ændringer omfatter det forhold, at fordringer på resten af verden og omvendt opstår og ophører. Alle komponenter klassificeres efter investeringstype eller funktion (direkte investering, porteføjleinvestering, finansielle derivater, andre investeringer, reserveaktiver).

DIREKTE INVESTERINGER (kode 500)

Udenlandske direkte investeringer er den kategori internationale investeringer, hvor en resident enhed i en økonomi (direkte investor) får varige kapitalinteresser i en institutionel enhed, der er resident i en anden økonomi end investors (virksomhed, som er genstand for udenlandske direkte investeringer). »Varig kapitalinteresse« indebærer, at der er et længerevarende forhold mellem den direkte investor og virksomheden, og at investor har en væsentlig indflydelse på ledelsen af den virksomhed, der er genstand for direkte investeringer. Direkte investeringer omfatter den oprindelige transaktion mellem de to enheder — dvs. den transaktion, hvorved det direkte investeringsforhold etableres — og alle efterfølgende transaktioner mellem dem og mellem tilknyttede virksomheder, uanset om de er i selskabsform eller ej.

| — | Direkte udenlandske investeringer (kode 505)
  Direkte investeringer klassificeres hovedsagelig retningsbestemt — residente direkte investeringer i udlandet og ikke-residente investeringer i den indberettende økonomi. |
| --- | --- |

—

Direkte udenlandske investeringer (kode 505)

Direkte investeringer klassificeres hovedsagelig retningsbestemt — residente direkte investeringer i udlandet og ikke-residente investeringer i den indberettende økonomi.

| — | Egenkapital (kode 510)
  Egenkapital omfatter kapital i filialer, alle aktier (med eller uden stemmeret) i datterselskaber og associerede selskaber (undtagen ikke-participerende præferenceaktier, som behandles som gældsinstrumenter og indgår under andre direkte kapitalinvesteringer) og andre kapitalbidrag. Egenkapital omfatter også det forhold, at en virksomhed, som er genstand for direkte investeringer, anskaffer aktier i den direkte investor. |
| --- | --- |

—

Egenkapital (kode 510)

Egenkapital omfatter kapital i filialer, alle aktier (med eller uden stemmeret) i datterselskaber og associerede selskaber (undtagen ikke-participerende præferenceaktier, som behandles som gældsinstrumenter og indgår under andre direkte kapitalinvesteringer) og andre kapitalbidrag. Egenkapital omfatter også det forhold, at en virksomhed, som er genstand for direkte investeringer, anskaffer aktier i den direkte investor.

| — | Reinvesteret indtjening (kode 525)
  Reinvesteret indtjening består af den direkte investors andel (i forhold til den direkte andel af egenkapitalen) af datterselskabers eller associerede selskabers indtjening, der ikke udloddes som dividende, og indtjening fra filialer, der ikke udbetales til den direkte investor. Denne reinvesterede indtjening registreres som indkomst med en modsvarende kapitaltransaktion. |
| --- | --- |

—

Reinvesteret indtjening (kode 525)

Reinvesteret indtjening består af den direkte investors andel (i forhold til den direkte andel af egenkapitalen) af datterselskabers eller associerede selskabers indtjening, der ikke udloddes som dividende, og indtjening fra filialer, der ikke udbetales til den direkte investor. Denne reinvesterede indtjening registreres som indkomst med en modsvarende kapitaltransaktion.

| — | Anden direkte investeringskapital (kode 530)
  Anden direkte investeringskapital (eller gældstransaktioner mellem selskaber) omfatter lån og udlån af midler — herunder gældsinstrumenter, leverandørkreditter og ikke-participerende præferenceaktier (som behandles som gældsinstrumenter) — mellem direkte investorer og datterselskaber, fillialer og associerede selskaber. Gældsfordringer på den direkte investor, som indehaves af den virksomhed, som er genstand for direkte investeringer, registreres også som direkte investeringskapital. |
| --- | --- |

—

Anden direkte investeringskapital (kode 530)

Anden direkte investeringskapital (eller gældstransaktioner mellem selskaber) omfatter lån og udlån af midler — herunder gældsinstrumenter, leverandørkreditter og ikke-participerende præferenceaktier (som behandles som gældsinstrumenter) — mellem direkte investorer og datterselskaber, fillialer og associerede selskaber. Gældsfordringer på den direkte investor, som indehaves af den virksomhed, som er genstand for direkte investeringer, registreres også som direkte investeringskapital.

| — | Direkte investeringer i den indberettende økonomi (kode 555)
  Direkte investeringer klassificeres hovedsagelig retningsbestemt — residente direkte investeringer i udlandet og ikke-residente investeringer i den indberettende økonomi. |
| --- | --- |

—

Direkte investeringer i den indberettende økonomi (kode 555)

Direkte investeringer klassificeres hovedsagelig retningsbestemt — residente direkte investeringer i udlandet og ikke-residente investeringer i den indberettende økonomi.

| — | Egenkapital (kode 560)
  Egenkapital omfatter kapital i filialer, alle aktier (med eller uden stemmeret) i datterselskaber og associerede selskaber (undtagen ikke-participerende præferenceaktier, som behandles som gældsinstrumenter og indgår under andre direkte kapitalinvesteringer) og andre kapitalbidrag. Egenkapital omfatter også det forhold, at en virksomhed, som er genstand for direkte investeringer, anskaffer aktier i den direkte investor. |
| --- | --- |

—

Egenkapital (kode 560)

Egenkapital omfatter kapital i filialer, alle aktier (med eller uden stemmeret) i datterselskaber og associerede selskaber (undtagen ikke-participerende præferenceaktier, som behandles som gældsinstrumenter og indgår under andre direkte kapitalinvesteringer) og andre kapitalbidrag. Egenkapital omfatter også det forhold, at en virksomhed, som er genstand for direkte investeringer, anskaffer aktier i den direkte investor.

| — | Reinvesteret indtjening (kode 575)
  Reinvesteret indtjening består af den direkte investors andel (i forhold til den direkte andel af egenkapitalen) af datterselskabers eller associerede selskabers indtjening, der ikke udloddes som dividende, og indtjening fra filialer, der ikke udbetales til den direkte investor. Denne reinvesterede indtjening registreres som indkomst med en modsvarende kapitaltransaktion. |
| --- | --- |

—

Reinvesteret indtjening (kode 575)

Reinvesteret indtjening består af den direkte investors andel (i forhold til den direkte andel af egenkapitalen) af datterselskabers eller associerede selskabers indtjening, der ikke udloddes som dividende, og indtjening fra filialer, der ikke udbetales til den direkte investor. Denne reinvesterede indtjening registreres som indkomst med en modsvarende kapitaltransaktion.

| — | Anden direkte investeringskapital (kode 580)
  Anden direkte investeringskapital (eller gældstransaktioner mellem selskaber) omfatter lån og udlån af midler — herunder gældsinstrumenter, leverandørkreditter og ikke-participerende præferenceaktier (som behandles som gældsinstrumenter) — mellem direkte investorer og datterselskaber, fillialer og associerede selskaber. Gældsfordringer på den direkte investor, som indehaver af den virksomhed, som er genstand for direkte investeringer, registreres også som direkte investeringskapital. |
| --- | --- |

—

Anden direkte investeringskapital (kode 580)

Anden direkte investeringskapital (eller gældstransaktioner mellem selskaber) omfatter lån og udlån af midler — herunder gældsinstrumenter, leverandørkreditter og ikke-participerende præferenceaktier (som behandles som gældsinstrumenter) — mellem direkte investorer og datterselskaber, fillialer og associerede selskaber. Gældsfordringer på den direkte investor, som indehaver af den virksomhed, som er genstand for direkte investeringer, registreres også som direkte investeringskapital.

PORTEFØLJEINVESTERINGER (kode 600)

Porteføljeinvesteringer omfatter transaktioner i egenkapital og gældsinstrumenter. Gældsinstrumenter underopdeles i obligationer og andre gældspapirer, pengemarkedsinstrumenter og finansielle derivater, når derivaterne giver anledning til finansielle fordringer og gældsforpligtelser. I modsat fald kategoriseres de enten som direkte investeringer eller som reserveaktiver.

| — | Finansielle derivater (kode 910)
  En kontrakt om finansielle derivater er et finansielt instrument, som er knyttet til et andet specifikt finansielt instrument eller en anden indikator eller varer, og gennem hvilket særlige finansielle risici (renterisiko, valutarisiko, kursrisiko og vareprisrisiko, kreditrisiko) kan handles selvstændigt på de finansielle markeder. |
| --- | --- |

—

Finansielle derivater (kode 910)

En kontrakt om finansielle derivater er et finansielt instrument, som er knyttet til et andet specifikt finansielt instrument eller en anden indikator eller varer, og gennem hvilket særlige finansielle risici (renterisiko, valutarisiko, kursrisiko og vareprisrisiko, kreditrisiko) kan handles selvstændigt på de finansielle markeder.

ANDRE INVESTERINGER (kode 700)

Andre investeringer er en restkategori, som omfatter alle finansielle transaktioner, som ikke falder ind under direkte investeringer, porteføljeinvesteringer, finansielle derivater eller reserveaktiver.

P5_TA(2004)0192

Generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2236/95 om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net (5633/1/2004 — C5-0095/2004 — 2001/0226(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: tredjebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets fælles holdning (5633/1/2004 — C5-0095/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles holdning (5633/1/2004 — C5-0095/2004),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (1) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2002) 134) (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (1) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2002) 134) (2),

| — | der henviser til Kommissionens ændrede forslag (KOM(2003) 38) (3) og KOM(2003) 561) (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens ændrede forslag (KOM(2003) 38) (3) og KOM(2003) 561) (3),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 78, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 78,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Budgetudvalget (A5-0134/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Budgetudvalget (A5-0134/2004),

| 1. | godkender den fælles holdning; |
| --- | --- |

1.

godkender den fælles holdning;

| 2. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med den fælles holdning; |
| --- | --- |

2.

konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med den fælles holdning;

| 3. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. EF-traktatens artikel 254, stk. 1; |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. EF-traktatens artikel 254, stk. 1;

| 4. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten for sit ansvarsområde og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten for sit ansvarsområde og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 271 E af 12.11.2003, s. 163.

(2)  EFT C 151 E af 25.6.2002, s. 291.

(3)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0193

Europæisk tvangsfuldbyrdelsesdokument for ubestridte krav ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indførelse af et europæisk tvangsfuldbyrdelsesdokument for ubestridte krav (16041/1/2003 — C5-0067/2004 — 2002/0090(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: tredjebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets fælles holdning (16041/1/2003 — C5-0067/2004) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles holdning (16041/1/2003 — C5-0067/2004) (1),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2002) 159) (3) og til dens ændrede forslag (KOM(2003) 61) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2002) 159) (3) og til dens ændrede forslag (KOM(2003) 61) (1),

| — | der henviser til Kommissionens ændrede forslag (KOM(2003) 341) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens ændrede forslag (KOM(2003) 341) (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 78, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 78,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked (A5-0187/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked (A5-0187/2004),

| 1. | godkender den fælles holdning; |
| --- | --- |

1.

godkender den fælles holdning;

| 2. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med den fælles holdning; |
| --- | --- |

2.

konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med den fælles holdning;

| 3. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. EF-traktatens artikel 254, stk. 1; |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. EF-traktatens artikel 254, stk. 1;

| 4. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten for sit ansvarsområde og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten for sit ansvarsområde og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(2)  EUT C 64 E af 12.3.2004, s. 79.

(3)  EFT C 203 E af 27.8.2002, s. 86.

P5_TA(2004)0194

Organiske opløsningsmidler ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om begrænsning af emissioner af flygtige organiske forbindelser fra anvendelse af organiske opløsningsmidler i visse malinger og lakker samt produkter til autoreparationslakering og om ændring af direktiv 1999/13/EF (14780/2/2003 — C5-0019/2004 — 2002/0301(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: tredjebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets fælles holdning (14780/2/2003 — C5-0019/2004) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles holdning (14780/2/2003 — C5-0019/2004) (1),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2002) 750) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2002) 750) (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 78, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 78,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik (A5-0136/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik (A5-0136/2004),

| 1. | godkender den fælles holdning; |
| --- | --- |

1.

godkender den fælles holdning;

| 2. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med den fælles holdning; |
| --- | --- |

2.

konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med den fælles holdning;

| 3. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. EF-traktatens artikel 254, stk. 1; |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. EF-traktatens artikel 254, stk. 1;

| 4. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten for sit ansvarsområde og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten for sit ansvarsområde og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(2)  »Vedtagne tekster« af 25.9.2003, P5_TA(2003)0411.

P5_TA(2004)0195

Luftfartsaftaler mellem medlemsstaterne og tredjelande ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om forhandling og gennemførelse af luftfartsaftaler mellem medlemsstaterne og tredjelande (13732/1/2003 — C5-0013/2004 — 2003/0044(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: tredjebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets fælles holdning (13732/1/2003 — C5-0013/2004) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles holdning (13732/1/2003 — C5-0013/2004) (1),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003) 94) (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003) 94) (3),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 80, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 80,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme (A5-0179/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme (A5-0179/2004),

| 1. | mener, at der ved forhandlinger om indgåelse af aftaler om et åbent luftrum bør sørges for fastlæggelse af bestemmelser om, at der ikke kan ydes direkte og indirekte støtte til luftfartsselskaber, da markedet ellers vil blive fordrejet til skade for såvel medlemsstaternes luftfartsselskaber og EF-luftfartsselskaber, og at bilaterale luftfartsaftaler kun bør erstattes af EF-aftaler, hvis det pågældende tredjeland enten råder over et liberaliseret marked, eller hvis en EF-aftale med et tredjeland ville føre til en merværdi for medlemsstaterne; |
| --- | --- |

1.

mener, at der ved forhandlinger om indgåelse af aftaler om et åbent luftrum bør sørges for fastlæggelse af bestemmelser om, at der ikke kan ydes direkte og indirekte støtte til luftfartsselskaber, da markedet ellers vil blive fordrejet til skade for såvel medlemsstaternes luftfartsselskaber og EF-luftfartsselskaber, og at bilaterale luftfartsaftaler kun bør erstattes af EF-aftaler, hvis det pågældende tredjeland enten råder over et liberaliseret marked, eller hvis en EF-aftale med et tredjeland ville føre til en merværdi for medlemsstaterne;

| 2. | ændrer den fælles holdning som angivet nedenfor; |
| --- | --- |

2.

ændrer den fælles holdning som angivet nedenfor;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 54 E af 2.3.2004, s. 33.

(2)  »Vedtagne tekster« af 2.9.2003, P5_TA(2003)0356.

(3)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TC2-COD(2003)0044

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 30. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 om forhandling og gennemførelse af luftfartsaftaler mellem medlemsstaterne og tredjelande

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 80, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | De internationale luftfartsforbindelser mellem medlemsstaterne og tredjelande har traditionelt været styret af bilaterale luftfartsaftaler mellem medlemsstaterne og tredjelande, de dertil knyttede bilag og andre bilaterale eller multilaterale aftaler. |
| --- | --- |

(1)

De internationale luftfartsforbindelser mellem medlemsstaterne og tredjelande har traditionelt været styret af bilaterale luftfartsaftaler mellem medlemsstaterne og tredjelande, de dertil knyttede bilag og andre bilaterale eller multilaterale aftaler.

| (2) | I henhold til domme fra De Europæiske Fællesskabers Domstol i sag C-466/98, C-467/98, C-468/98, C-469/98, C-471/98, C-472/98, C-475/98 og C-476/98 har Fællesskabet enekompetence med hensyn til forskellige aspekter af sådanne aftaler. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til domme fra De Europæiske Fællesskabers Domstol i sag C-466/98, C-467/98, C-468/98, C-469/98, C-471/98, C-472/98, C-475/98 og C-476/98 har Fællesskabet enekompetence med hensyn til forskellige aspekter af sådanne aftaler.

| (3) | Domstolen har også fastslået, at EF-luftfartsselskaberne er omfattet af retten til frit at etablere sig inden for Fællesskabet, herunder retten til ikke-diskriminerende markedsadgang. |
| --- | --- |

(3)

Domstolen har også fastslået, at EF-luftfartsselskaberne er omfattet af retten til frit at etablere sig inden for Fællesskabet, herunder retten til ikke-diskriminerende markedsadgang.

| (4) | Når det er klart, at indholdet af en aftale delvis hører under Fællesskabets kompetence og delvis under medlemsstaternes, er det afgørende at sikre et tæt samarbejde mellem medlemsstaterne og fællesskabsinstitutionerne, både under forhandlings- og indgåelsesprocessen og under opfyldelsen af de indgåede forpligtelser. Denne forpligtelse til at samarbejde er en følge af kravet om enhed i Fællesskabets optræden udadtil. Fællesskabets institutioner og medlemsstaterne bør træffe alle nødvendige skridt til at sikre det bedst mulige samarbejde i den forbindelse. |
| --- | --- |

(4)

Når det er klart, at indholdet af en aftale delvis hører under Fællesskabets kompetence og delvis under medlemsstaternes, er det afgørende at sikre et tæt samarbejde mellem medlemsstaterne og fællesskabsinstitutionerne, både under forhandlings- og indgåelsesprocessen og under opfyldelsen af de indgåede forpligtelser. Denne forpligtelse til at samarbejde er en følge af kravet om enhed i Fællesskabets optræden udadtil. Fællesskabets institutioner og medlemsstaterne bør træffe alle nødvendige skridt til at sikre det bedst mulige samarbejde i den forbindelse.

| (5) | Den samarbejdsprocedure mellem medlemsstaterne og Kommissionen, der indføres med denne forordning, bør ikke berøre kompetencefordelingen mellem Fællesskabet og medlemsstaterne i henhold til fællesskabsretten, således som denne fortolkes af Domstolen. |
| --- | --- |

(5)

Den samarbejdsprocedure mellem medlemsstaterne og Kommissionen, der indføres med denne forordning, bør ikke berøre kompetencefordelingen mellem Fællesskabet og medlemsstaterne i henhold til fællesskabsretten, således som denne fortolkes af Domstolen.

| (6) | Alle eksisterende bilaterale aftaler mellem medlemsstater og tredjelande, der indeholder bestemmelser, som er i strid med fællesskabslovgivningen, bør ændres eller afløses af nye aftaler, som fuldt ud er i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen. |
| --- | --- |

(6)

Alle eksisterende bilaterale aftaler mellem medlemsstater og tredjelande, der indeholder bestemmelser, som er i strid med fællesskabslovgivningen, bør ændres eller afløses af nye aftaler, som fuldt ud er i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen.

| (7) | Uden at dette berører traktaten, særlig artikel 300, kan medlemsstater, der måtte ønske det, foretage ændringer i eksisterende aftaler og træffe foranstaltninger til gennemførelse heraf indtil det tidspunkt, hvor en aftale indgået af Fællesskabet træder i kraft. |
| --- | --- |

(7)

Uden at dette berører traktaten, særlig artikel 300, kan medlemsstater, der måtte ønske det, foretage ændringer i eksisterende aftaler og træffe foranstaltninger til gennemførelse heraf indtil det tidspunkt, hvor en aftale indgået af Fællesskabet træder i kraft.

| (8) | Det er vigtigt at sikre, at en medlemsstat, der fører forhandlinger, tager hensyn til fællesskabslovgivningen, bredere fællesskabsinteresser og igangværende fællesskabsforhandlinger. |
| --- | --- |

(8)

Det er vigtigt at sikre, at en medlemsstat, der fører forhandlinger, tager hensyn til fællesskabslovgivningen, bredere fællesskabsinteresser og igangværende fællesskabsforhandlinger.

| (9) | Hvis en medlemsstat ønsker at knytte luftfartsselskaber til forhandlingsprocessen, bør alle luftfartsselskaber, der er etableret på den pågældende medlemsstats område, behandles lige. |
| --- | --- |

(9)

Hvis en medlemsstat ønsker at knytte luftfartsselskaber til forhandlingsprocessen, bør alle luftfartsselskaber, der er etableret på den pågældende medlemsstats område, behandles lige.

| (10) | Ved etablering på en medlemsstats område forstås faktisk udøvelse af en luftfartsaktivitet gennem faste arrangementer. En sådan virksomheds retlige form, hvad enten den er en filial eller et datterselskab med status som juridisk person, bør ikke være af afgørende betydning i denne forbindelse. Et foretagende, der er etableret på flere medlemsstaters område, som fastlagt i traktaten, bør for at undgå omgåelse af national lovgivning sikre sig, at hver enkel virksomhed opfylder de krav, der under overholdelse af fællesskabsretten måtte være fastsat i den nationale lovgivning, der finder anvendelse på dets aktiviteter. |
| --- | --- |

(10)

Ved etablering på en medlemsstats område forstås faktisk udøvelse af en luftfartsaktivitet gennem faste arrangementer. En sådan virksomheds retlige form, hvad enten den er en filial eller et datterselskab med status som juridisk person, bør ikke være af afgørende betydning i denne forbindelse. Et foretagende, der er etableret på flere medlemsstaters område, som fastlagt i traktaten, bør for at undgå omgåelse af national lovgivning sikre sig, at hver enkel virksomhed opfylder de krav, der under overholdelse af fællesskabsretten måtte være fastsat i den nationale lovgivning, der finder anvendelse på dets aktiviteter.

| (11) | For at sikre, at EF-luftfartsselskabers rettigheder ikke begrænses i urimelig grad, bør der ikke indføres nye ordninger i bilaterale luftfartsaftaler, hvis disse medfører nedsættelse af antallet af EF-luftfartsselskaber, der kan udpeges til at udføre flyvning på et givet marked. |
| --- | --- |

(11)

For at sikre, at EF-luftfartsselskabers rettigheder ikke begrænses i urimelig grad, bør der ikke indføres nye ordninger i bilaterale luftfartsaftaler, hvis disse medfører nedsættelse af antallet af EF-luftfartsselskaber, der kan udpeges til at udføre flyvning på et givet marked.

| (12) | Medlemsstaterne bør indføre ikke-diskriminerende og gennemskuelige procedurer til at fordele trafikrettigheder mellem EF-luftfartsselskaber. I forbindelse med anvendelsen af disse procedurer bør medlemsstaterne tage behørigt hensyn til behovet for at bevare kontinuiteten i flyvningerne. |
| --- | --- |

(12)

Medlemsstaterne bør indføre ikke-diskriminerende og gennemskuelige procedurer til at fordele trafikrettigheder mellem EF-luftfartsselskaber. I forbindelse med anvendelsen af disse procedurer bør medlemsstaterne tage behørigt hensyn til behovet for at bevare kontinuiteten i flyvningerne.

| (13) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (3). |
| --- | --- |

(13)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (3).

| (14) | Enhver medlemsstat kan påberåbe sig retten til fortrolighed i forbindelse med bestemmelserne i de bilaterale aftaler, den har indgået, og anmode Kommissionen om ikke at videregive oplysningerne til andre medlemsstater. |
| --- | --- |

(14)

Enhver medlemsstat kan påberåbe sig retten til fortrolighed i forbindelse med bestemmelserne i de bilaterale aftaler, den har indgået, og anmode Kommissionen om ikke at videregive oplysningerne til andre medlemsstater.

| (15) | En ordning vedrørende udvidet samarbejde om anvendelsen af lufthavnen i Gibraltar blev vedtaget i London den 2. december 1987 af Kongeriget Spanien og Det Forenede Kongerige i form af en fælles erklæring fra de to landes udenrigsministre. Denne ordning er endnu ikke iværksat. |
| --- | --- |

(15)

En ordning vedrørende udvidet samarbejde om anvendelsen af lufthavnen i Gibraltar blev vedtaget i London den 2. december 1987 af Kongeriget Spanien og Det Forenede Kongerige i form af en fælles erklæring fra de to landes udenrigsministre. Denne ordning er endnu ikke iværksat.

| (16) | Målene for denne forordning, nemlig koordinering af forhandlinger med tredjelande om indgåelse af luftfartsaftaler og nødvendigheden af at garantere en harmoniseret fremgangsmåde med hensyn til gennemførelsen og anvendelsen af aftalerne og verifikationen af deres overensstemmelse med fællesskabslovgivningen, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af denne forordnings fællesskabsdimension bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål — |
| --- | --- |

(16)

Målene for denne forordning, nemlig koordinering af forhandlinger med tredjelande om indgåelse af luftfartsaftaler og nødvendigheden af at garantere en harmoniseret fremgangsmåde med hensyn til gennemførelsen og anvendelsen af aftalerne og verifikationen af deres overensstemmelse med fællesskabslovgivningen, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af denne forordnings fællesskabsdimension bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Anmeldelse til Kommissionen

1.   En medlemsstat kan — uden at dette berører Fællesskabets og dets medlemsstaters respektive kompetencer — indlede forhandlinger med et tredjeland om en ny luftfartsaftale eller ændring af en eksisterende aftale, dets bilag eller enhver anden dertil knyttet bilateral eller multilateral aftale, hvis indhold delvis falder ind under Fællesskabets kompetence, under forudsætning af:

| — | at alle relevante standardbestemmelser, der er udarbejdet og fastlagt i fællesskab mellem medlemsstaterne og Kommissionen, indgår i sådanne forhandlinger, og |
| --- | --- |

—

at alle relevante standardbestemmelser, der er udarbejdet og fastlagt i fællesskab mellem medlemsstaterne og Kommissionen, indgår i sådanne forhandlinger, og

| — | at anmeldelsesproceduren i stk. 2, 3 og 4 overholdes. |
| --- | --- |

—

at anmeldelsesproceduren i stk. 2, 3 og 4 overholdes.

Kommissionen indbydes, om nødvendigt, til at deltage som observatør i sådanne forhandlinger.

2.   Hvis en medlemsstat har til hensigt at indlede sådanne forhandlinger, skal den skriftligt anmelde dette til Kommissionen. Denne anmeldelse skal omfatte en genpart af den gældende aftale, hvis en sådan findes, anden relevant dokumentation, og en angivelse af de bestemmelser, som vil blive behandlet under forhandlingen, formålene med forhandlingen, og enhver anden relevant oplysning. Kommissionen stiller anmeldelserne, samt, efter anmodning, den ledsagende dokumentation, til rådighed for andre medlemsstater, under overholdelse af fortrolighedskravene.

Oplysningerne fremsendes mindst en kalendermåned forud for det fastlagte tidspunkt for indledning af formelle forhandlinger med det pågældende tredjeland. Hvis de formelle forhandlinger på grund af ekstraordinære omstændigheder fastlægges med mindre end en måneds varsel, fremsender medlemsstaten oplysningerne så hurtigt som muligt.

3.   Medlemsstaterne kan fremsætte bemærkninger til den medlemsstat, som har anmeldt sin hensigt om at indlede forhandlinger i overensstemmelse med stk. 2. Den berørte medlemsstat skal så vidt muligt tage hensyn til sådanne bemærkninger under forhandlingerne.

4.   Hvis Kommissionen inden 15 arbejdsdage efter modtagelse af den anmeldelse, der er omhandlet i stk. 2, kommer til den konklusion, at forhandlingerne kan formodes at:

| — | være i strid med målene for igangværende fællesskabsforhandlinger med det pågældende tredjeland, og/eller |
| --- | --- |

—

være i strid med målene for igangværende fællesskabsforhandlinger med det pågældende tredjeland, og/eller

| — | resultere i en aftale, der ikke er forenelig med fællesskabsretten, |
| --- | --- |

—

resultere i en aftale, der ikke er forenelig med fællesskabsretten,

orienterer den medlemsstaten herom.

Artikel 2

Høring af interesserede parter og deltagelse i forhandlinger

Hvis luftfartsselskaberne eller andre berørte parter inddrages i de forhandlinger, der henvises til i artikel 1, skal medlemsstaterne sikre en ligelig behandling af alle EF-luftfartsselskaber, der er etableret på deres respektive områder, for hvilke traktaten gælder.

Artikel 3

Forbud mod indførelse af mere restriktive aftaler

En medlemsstat kan ikke med et tredjeland indgå nye aftaler, som reducerer antallet af EF-luftfartsselskaber, der i overensstemmelse med gældende aftaler kan udpeges til at udføre flyvning mellem dens område og tredjelandet, hverken med hensyn til hele lufttransportmarkedet mellem de to parter eller med hensyn til specifikke ruter mellem to byer.

Artikel 4

Indgåelse af aftaler

1.   Efter undertegning af en aftale underretter den pågældende medlemsstat Kommissionen om resultaterne af forhandlingerne, sammen med al relevant dokumentation.

2.   Hvis forhandlingerne har ført til en aftale, der inkorporerer de relevante standardbestemmelser, der er nævnt i artikel 1, stk. 1, er medlemsstaten bemyndiget til at indgå aftalen.

3.   Hvis forhandlingerne har ført til en aftale, der ikke inkorporerer de relevante standardbestemmelser, der er nævnt i artikel 1, stk. 1, bemyndiges medlemsstaten, efter proceduren i artikel 7, stk. 2, til at indgå aftalen, forudsat at indgåelse af aftalen ikke er i strid med målsætningen for Fællesskabets fælles transportpolitik. Medlemsstaten kan midlertidigt anvende aftalen, mens den afventer udfaldet af proceduren.

4.   Hvis Kommissionen aktivt forhandler med det samme tredjeland på grundlag af et landespecifikt mandat eller Rådets afgørelse 2004/.../EF af ... om bemyndigelse af Kommissionen til at indlede forhandlinger med tredjelande om at lade en fællesskabsaftale træde i stedet for visse bestemmelser i eksisterende bilaterale aftaler (4), kan den pågældende medlemsstat uanset stk. 2 og 3 efter proceduren i artikel 7, stk. 2, bemyndiges til midlertidigt at anvende og/eller indgå aftalen.

Artikel 5

Fordeling af trafikrettigheder

Hvis en medlemsstat indgår en aftale eller ændringer til en aftale eller dens bilag, som omfatter begrænsninger i anvendelsen af trafikrettigheder eller antallet af EF-luftfartsselskaber, der er berettiget til at blive udpeget til at drage fordel af trafikrettigheder, sikrer den pågældende medlemsstat, at trafikrettighederne fordeles blandt de berettigede EF-luftfartsselskaber på grundlag af en ikke-diskriminerende og gennemskuelig procedure.

Artikel 6

Offentliggørelse af procedurer

Medlemsstaterne underretter straks Kommissionen om de procedurer, de påtænker at anvende med henblik på artikel 5 og, hvis det er relevant, artikel 2. Kommissionen sikrer, at disse procedurer offentliggøres til orientering i Den Europæiske Unions Tidende inden 8 uger efter modtagelsen heraf. Enhver ny procedure eller senere ændring af eksisterende procedurer skal meddeles til Kommissionen senest 8 uger, inden de træder i kraft, således at Kommissionen kan sikre, at de offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende inden for denne otteugers periode.

Artikel 7

Udvalg

1.   Kommissionen bistås af det udvalg, der er nedsat ved artikel 11 i Rådets forordning (EØF) nr. 2408/ 92 af 23. juli 1992 om EF-luftfartsselskabers adgang til luftruter inden for Fællesskabet (5).

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

3.   Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.

Artikel 8

Fortrolige oplysninger

Ved anmeldelse til Kommissionen af forhandlinger og resultaterne heraf, som fastsat i artikel 1 og 4, angiver medlemsstaterne tydeligt over for Kommissionen, om nogle af de deri indeholdte oplysninger skal betragtes som fortrolige, og om de kan videregives til andre medlemsstater. Kommissionen og medlemsstaterne sikrer, at enhver oplysning, der er angivet som værende fortrolig, behandles i overensstemmelse med artikel 4, stk. 1, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (6).

Artikel 9

Gibraltar

1.   Anvendelsen af denne forordning på Gibraltar lufthavn foregriber ikke henholdsvis Kongeriget Spaniens og Det Forenede Kongeriges retlige holdning til deres uoverensstemmelse med hensyn til suveræniteten over det område, hvorpå lufthavnen er beliggende.

2.   Anvendelsen af denne forordning på Gibraltar lufthavn suspenderes, indtil den ordning, der er fastlagt i den fælles erklæring af 2. december 1987 fra udenrigsministrene for Kongeriget Spanien og Det Forenede Kongerige, er iværksat. Kongeriget Spaniens og Det Forenede Kongeriges regeringer underretter Rådet om datoen for denne iværksættelse.

Artikel 10

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tredivtedagen efter offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Rådets vegne

formanden

---

(1)  EUT C 234 af 30.9.2003, s. 21.

1

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 2. september 2003 (endnu ikke offentliggjort i EUT), Rådets fælles holdning af 5. december 2003 (EUT C 54 E af 2.3.2004, s. 33) og Europa-Parlamentets holdning af 30. marts 2004.

2

(3)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

3

(4)  EUT L ...

4

(5)  EFT L 240 af 24.8.1992, s. 8. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

5

(6)  EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43.

6

P5_TA(2004)0196

Anvendelse af EU's Solidaritetsfond

Europa-Parlamentets beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af EU's Solidaritetsfond i overensstemmelse med punkt 3 i den interinstitutionelle aftale af 7. november 2002 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om finansieringen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, som supplerer den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren (KOM(2004) 168 — C5-0134/2004 — 2004/2025(ACI))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag (KOM(2004) 168 — C5-0134/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag (KOM(2004) 168 — C5-0134/2004),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 7. november 2002 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om finansieringen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, som supplerer den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 7. november 2002 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om finansieringen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, som supplerer den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren (1),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (2),

| — | der henviser til resultaterne af trilogmødet den 16. marts 2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til resultaterne af trilogmødet den 16. marts 2004,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A5-0195/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A5-0195/2004),

| A. | der henviser til, at EU hurtigst muligt må oprette relevante institutionelle og budgetmæssige instrumenter til dækning af skaderne efter skovbrandene i Spanien (august 2003), de voldsomme storme og oversvømmelser i Malta (15. september 2003) og oversvømmelserne i Sydfrankrig (december 2003), |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU hurtigst muligt må oprette relevante institutionelle og budgetmæssige instrumenter til dækning af skaderne efter skovbrandene i Spanien (august 2003), de voldsomme storme og oversvømmelser i Malta (15. september 2003) og oversvømmelserne i Sydfrankrig (december 2003),

| 1. | godkender den afgørelse om anvendelse af EU's Solidaritetsfond, der er vedføjet denne afgørelse; |
| --- | --- |

1.

godkender den afgørelse om anvendelse af EU's Solidaritetsfond, der er vedføjet denne afgørelse;

| 2. | pålægger sin formand at sende denne beslutning med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende denne beslutning med bilaget til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT C 283 af 20.11.2002, s. 1.

(2)  EFT L 311 af 14.11.2002, s. 3.

BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

af 30. marts 2004

om anvendelse af EU's Solidaritetsfond i overensstemmelse med punkt 3 i den interinstitutionelle aftale af 7. november 2002 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om finansieringen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, som supplerer den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til den interinstitutionelle aftale af 7. november 2002 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om finansieringen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, som supplerer den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren (1), særlig punkt 3,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (2),

under henvisning til forslag fra Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den Europæiske Union har oprettet Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (»fonden«) for at vise solidaritet med befolkningen i katastroferamte områder. |
| --- | --- |

(1)

Den Europæiske Union har oprettet Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (»fonden«) for at vise solidaritet med befolkningen i katastroferamte områder.

| (2) | Malta fremsendte den 10. november 2003 en anmodning om anvendelse af fonden i forbindelse med en storm- og oversvømmelseskatastrofe. Spanien fremsendte en anmodning den 1. oktober 2003 i forbindelse med en brandkatastrofe, og Frankrig gjorde det samme den 26. januar 2004 i forbindelse med en oversvømmelseskatastrofe. |
| --- | --- |

(2)

Malta fremsendte den 10. november 2003 en anmodning om anvendelse af fonden i forbindelse med en storm- og oversvømmelseskatastrofe. Spanien fremsendte en anmodning den 1. oktober 2003 i forbindelse med en brandkatastrofe, og Frankrig gjorde det samme den 26. januar 2004 i forbindelse med en oversvømmelseskatastrofe.

| (3) | Den interinstitutionelle aftale af 7. november 2002 giver mulighed for at anvende fonden inden for et årligt loft på 1 mia. EUR. |
| --- | --- |

(3)

Den interinstitutionelle aftale af 7. november 2002 giver mulighed for at anvende fonden inden for et årligt loft på 1 mia. EUR.

| (4) | Stormene og oversvømmelserne i Malta i september 2003, skovbrandene i Spanien i sommeren 2003 og oversvømmelserne i Sydfrankrig i december 2003 opfylder betingelserne for fondens anvendelse — |
| --- | --- |

(4)

Stormene og oversvømmelserne i Malta i september 2003, skovbrandene i Spanien i sommeren 2003 og oversvømmelserne i Sydfrankrig i december 2003 opfylder betingelserne for fondens anvendelse —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

For Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2004 anvendes Den Europæiske Unions Solidaritetsfond til at tilvejebringe et beløb på 21 916 995 EUR i forpligtelsesbevillinger.

Artikel 2

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Strasbourg, den 30. marts 2004

For Europa-Parlamentet

formanden

For Rådet

formanden

---

(1)  EFT C 283 af 20.11.2002, s. 1.

1

(2)  EFT L 311 af 14.11.2002, s. 3.

2

P5_TA(2004)0197

Ændringsbudget nr. 5/2004

Europa-Parlamentets beslutning om forslag til ændringsbudget nr. 5 for regnskabsåret 2004 — sektion III — Kommissionen (7684/2004 — C5-0166/2004 — 2004/2023(BUD)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 272 og Euratom-traktatens artikel 177, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 272 og Euratom-traktatens artikel 177,

| — | der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (1), særlig artikel 37 og 38, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (1), særlig artikel 37 og 38,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2004, endeligt vedtaget den 18. december 2003 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2004, endeligt vedtaget den 18. december 2003 (2),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren (3),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 7. november 2002 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om finansieringen af EU's Solidaritetsfond, som supplerer den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 7. november 2002 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om finansieringen af EU's Solidaritetsfond, som supplerer den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren (4),

| — | der henviser til konklusionerne af trilogmødet den 16. marts 2004, herunder Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om at anvende fleksibilitetsmekanismen vedrørende Den Europæiske Solidaritetsfond for et beløb på 21 916 995 EUR, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne af trilogmødet den 16. marts 2004, herunder Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om at anvende fleksibilitetsmekanismen vedrørende Den Europæiske Solidaritetsfond for et beløb på 21 916 995 EUR,

| — | der henviser til foreløbigt forslag til ændringsbudget nr. 5 til Den Europæiske Unions budget for regnskabsåret 2004, forelagt af Kommissionen den 9. marts 2004 (SEK(2004) 269), |
| --- | --- |

—

der henviser til foreløbigt forslag til ændringsbudget nr. 5 til Den Europæiske Unions budget for regnskabsåret 2004, forelagt af Kommissionen den 9. marts 2004 (SEK(2004) 269),

| — | der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 5 til Den Europæiske Unions budget for regnskabsåret 2004 — sektion III — Kommissionen, vedtaget af Rådet den 26. marts 2004 (7684/2004 — C5-0166/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 5 til Den Europæiske Unions budget for regnskabsåret 2004 — sektion III — Kommissionen, vedtaget af Rådet den 26. marts 2004 (7684/2004 — C5-0166/2004),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 92 og bilag IV, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 92 og bilag IV,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A5-0203/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A5-0203/2004),

| A. | der henviser til, at EU bør vise sin solidaritet med befolkningen i de regioner i medlemsstaterne og tiltrædelseslandene, som er berørt af naturkatastrofer, der har alvorlige følger for levevilkårene, det naturlige miljø eller økonomien, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU bør vise sin solidaritet med befolkningen i de regioner i medlemsstaterne og tiltrædelseslandene, som er berørt af naturkatastrofer, der har alvorlige følger for levevilkårene, det naturlige miljø eller økonomien,

| B. | der henviser til, at de fornødne budgetmidler til EU's finansielle bistand er blevet mobiliseret i overensstemmelse med bestemmelserne for EU's Solidaritetsfond og den interinstitutionelle aftale, der vedrører finansieringen af fonden, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at de fornødne budgetmidler til EU's finansielle bistand er blevet mobiliseret i overensstemmelse med bestemmelserne for EU's Solidaritetsfond og den interinstitutionelle aftale, der vedrører finansieringen af fonden,

| C. | der henviser til, at repræsentanter for de berørte regioner samt medlemsstaterne og tiltrædelseslandene den 17. marts 2004 over for Europa-Parlamentet redegjorde for følgerne af naturkatastroferne, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at repræsentanter for de berørte regioner samt medlemsstaterne og tiltrædelseslandene den 17. marts 2004 over for Europa-Parlamentet redegjorde for følgerne af naturkatastroferne,

| D. | der henviser til, at formålet med ændringsbudget nr. 5/2004 er formelt at opføre disse budgetmidler på 2004-budgettet, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at formålet med ændringsbudget nr. 5/2004 er formelt at opføre disse budgetmidler på 2004-budgettet,

| 1. | glæder sig over ændringsbudget nr. 5/2004, hvis formål er uden forsinkelse at opføre de budgetmidler, der er mobiliseret som en del af EU's Solidaritetsfond, på 2004-budgettet, således at de, der er berørt af disse naturkatastrofer, kan få hjælp; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over ændringsbudget nr. 5/2004, hvis formål er uden forsinkelse at opføre de budgetmidler, der er mobiliseret som en del af EU's Solidaritetsfond, på 2004-budgettet, således at de, der er berørt af disse naturkatastrofer, kan få hjælp;

| 2. | understreger, at vedtagelsen af ændringsbudget nr. 5/2004 ved kun en behandling har sikret, at de berørte lande og regioner har modtaget bistand over EU-budgettet så hurtigt som muligt efter indgivelsen af deres ansøgning; |
| --- | --- |

2.

understreger, at vedtagelsen af ændringsbudget nr. 5/2004 ved kun en behandling har sikret, at de berørte lande og regioner har modtaget bistand over EU-budgettet så hurtigt som muligt efter indgivelsen af deres ansøgning;

| 3. | godkender forslaget til ændringsbudget nr. 5/2004 uændret; |
| --- | --- |

3.

godkender forslaget til ændringsbudget nr. 5/2004 uændret;

| 4. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

(2)  EUT L 53 af 23.2.2004.

(3)  EFT C 172 af 18.6.1999, s. 1. Aftalen ændret ved afgørelse 2003/429/EF (EUT L 147 af 14.6.2003, s. 25).

(4)  EFT C 283 af 20.11.2002, s. 1.

P5_TA(2004)0198

Anmodninger til agenturer (ændring af forretningsordenen)

Europa-Parlamentets afgørelse om indføjelse af en ny artikel i forretningsordenen om anmodninger til europæiske agenturer (2004/2008(REG))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til formandens skrivelse af 21. november 2003, |
| --- | --- |

—

der henviser til formandens skrivelse af 21. november 2003,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 180 og 181, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 180 og 181,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A5-0152/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A5-0152/2004),

| 1. | vedtager at optage nedenstående ændringer i forretningsordenen; |
| --- | --- |

1.

vedtager at optage nedenstående ændringer i forretningsordenen;

| 2. | gør opmærksom på, at disse ændringer træder i kraft den første dag i den næste mødeperiode; |
| --- | --- |

2.

gør opmærksom på, at disse ændringer træder i kraft den første dag i den næste mødeperiode;

| 3. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen til orientering. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen til orientering.

| NUVÆRENDE ORDLYD | ÆNDRINGER |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Kapitel VI, overskrift |
| FORBINDELSERNE MED ANDRE
  INSTITUTIONER | FORBINDELSERNE MED ANDRE
  ORGANER |
| Ændring 2 |
| Artikel 54 a (ny) |
| | Artikel 54 a




  Anmodninger til EU-agenturer




  1. Når Parlamentet har ret til at fremsætte en anmodning til et EU-agentur, kan ethvert medlem fremsætte en sådan anmodning skriftligt til Parlamentets formand. Anmodningerne skal vedrøre spørgsmål, der henhører under det pågældende agenturs virkeområde, og ledsages af baggrundsoplysninger, hvori der redegøres for spørgsmålet og Fællesskabets interesse heri.




  2. Efter høring af det kompetente udvalg fremsender formanden enten anmodningen til agenturet eller træffer andre passende foranstaltninger. Det medlem, der har fremsat anmodningen, underrettes straks herom. Enhver anmodning, der fremsendes af formanden til et agentur, skal indeholde en frist for svar.




  3. Ser agenturet sig ikke i stand til at imødekomme anmodningen i den foreliggende form, eller ønsker det den ændret, meddeler det straks dette til formanden, som træffer passende foranstaltninger efter i givet fald at have hørt det kompetente udvalg. |

NUVÆRENDE ORDLYD

ÆNDRINGER

Ændring 1

Kapitel VI, overskrift

FORBINDELSERNE MED ANDRE
  INSTITUTIONER

FORBINDELSERNE MED ANDRE
  ORGANER

Ændring 2

Artikel 54 a (ny)

Artikel 54 a

Anmodninger til EU-agenturer

1. Når Parlamentet har ret til at fremsætte en anmodning til et EU-agentur, kan ethvert medlem fremsætte en sådan anmodning skriftligt til Parlamentets formand. Anmodningerne skal vedrøre spørgsmål, der henhører under det pågældende agenturs virkeområde, og ledsages af baggrundsoplysninger, hvori der redegøres for spørgsmålet og Fællesskabets interesse heri.

2. Efter høring af det kompetente udvalg fremsender formanden enten anmodningen til agenturet eller træffer andre passende foranstaltninger. Det medlem, der har fremsat anmodningen, underrettes straks herom. Enhver anmodning, der fremsendes af formanden til et agentur, skal indeholde en frist for svar.

3. Ser agenturet sig ikke i stand til at imødekomme anmodningen i den foreliggende form, eller ønsker det den ændret, meddeler det straks dette til formanden, som træffer passende foranstaltninger efter i givet fald at have hørt det kompetente udvalg.

P5_TA(2004)0199

Ikke-finansielle kvartalsregnskaber efter institutionelle sektorer ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om udarbejdelse af ikke-finansielle kvartalsregnskaber efter institutionelle sektorer (KOM(2003) 789 — C5-0645/2003 — 2003/0296(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003) 789) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003) 789) (1),

| — | der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 285 (C5-0645/2003), |
| --- | --- |

—

der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 285 (C5-0645/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål (A5-0151/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål (A5-0151/2004),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TC1-COD(2003)0296

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 30. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 om udarbejdelse af ikkefinansielle kvartalsregnskaber efter institutionelle sektorer

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 285, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

efter høring af Den Europæiske Centralbank i henhold til traktatens artikel 105, stk. 4,

i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 251 (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I handlingsplanen om statistikkrav i Den Økonomiske og Monetære Union (ØMU), som blev godkendt af Rådet (økonomi og finans) i september 2000, hedder det, at der er et presserende behov for et begrænset sæt kvartalsregnskaber efter sektorer, og at disse bør foreligge inden for 90 dage efter udgangen af det pågældende kvartal. |
| --- | --- |

(1)

I handlingsplanen om statistikkrav i Den Økonomiske og Monetære Union (ØMU), som blev godkendt af Rådet (økonomi og finans) i september 2000, hedder det, at der er et presserende behov for et begrænset sæt kvartalsregnskaber efter sektorer, og at disse bør foreligge inden for 90 dage efter udgangen af det pågældende kvartal.

| (2) | I den fælles rapport fra Rådet (økonomi og finans) og Kommissionen til Det Europæiske Råd om statistikker og indikatorer for euroområdet, som blev vedtaget af Rådet (økonomi og finans) den 18. februar 2003, understreges det, at højt prioriterede aktioner på flere områder, herunder kvartalsvise nationalregnskaber efter institutionelle sektorer, bør være gennemført fuldt ud i 2005. |
| --- | --- |

(2)

I den fælles rapport fra Rådet (økonomi og finans) og Kommissionen til Det Europæiske Råd om statistikker og indikatorer for euroområdet, som blev vedtaget af Rådet (økonomi og finans) den 18. februar 2003, understreges det, at højt prioriterede aktioner på flere områder, herunder kvartalsvise nationalregnskaber efter institutionelle sektorer, bør være gennemført fuldt ud i 2005.

| (3) | For at kunne foretage en analyse af konjunkturudsvingene i Den Europæiske Unions økonomi og føre pengepolitik i Den Økonomiske og Monetære Union er der behov for makroøkonomiske statistikker over de enkelte institutionelle sektorers økonomiske adfærd og samspillet imellem dem, idet disse ikke kan udledes af data, der er opstillet for økonomien som helhed. Der er derfor behov for at udarbejde kvartalsregnskaber efter institutionelle sektorer både for Den Europæiske Union som helhed og for euroområdet. |
| --- | --- |

(3)

For at kunne foretage en analyse af konjunkturudsvingene i Den Europæiske Unions økonomi og føre pengepolitik i Den Økonomiske og Monetære Union er der behov for makroøkonomiske statistikker over de enkelte institutionelle sektorers økonomiske adfærd og samspillet imellem dem, idet disse ikke kan udledes af data, der er opstillet for økonomien som helhed. Der er derfor behov for at udarbejde kvartalsregnskaber efter institutionelle sektorer både for Den Europæiske Union som helhed og for euroområdet.

| (4) | Udarbejdelsen af disse regnskaber er en del af den overordnede målsætning om at udarbejde et system af års- og kvartalsregnskaber for Den Europæiske Union og euroområdet. Systemet omfatter de vigtigste makroøkonomiske aggregater samt finansielle og ikke-finansielle regnskaber efter institutionelle sektorer. Formålet er at opnå konsistens mellem alle disse regnskaber, og hvad angår kontiene for udlandet, mellem betalingsbalancedata og nationalregnskabsdata. |
| --- | --- |

(4)

Udarbejdelsen af disse regnskaber er en del af den overordnede målsætning om at udarbejde et system af års- og kvartalsregnskaber for Den Europæiske Union og euroområdet. Systemet omfatter de vigtigste makroøkonomiske aggregater samt finansielle og ikke-finansielle regnskaber efter institutionelle sektorer. Formålet er at opnå konsistens mellem alle disse regnskaber, og hvad angår kontiene for udlandet, mellem betalingsbalancedata og nationalregnskabsdata.

| (5) | Udarbejdelse af europæiske regnskaber efter institutionelle sektorer i overensstemmelse med principperne i det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Det Europæiske Fællesskab (3) forudsætter, at der indberettes kvartalsvise nationalregnskaber efter institutionelle sektorer i medlemsstaterne. De europæiske regnskaber skal imidlertid afspejle økonomien i det europæiske område som helhed og kan være forskellige fra en simpel aggregering af medlemsstaternes regnskaber. Formålet er navnlig at medregne transaktioner foretaget af Den Europæiske Unions institutioner og organer i
  regnskaberne for
  det pågældende
  område (henholdsvis Den Europæiske Union eller euroområdet)
  . |
| --- | --- |

(5)

Udarbejdelse af europæiske regnskaber efter institutionelle sektorer i overensstemmelse med principperne i det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Det Europæiske Fællesskab (3) forudsætter, at der indberettes kvartalsvise nationalregnskaber efter institutionelle sektorer i medlemsstaterne. De europæiske regnskaber skal imidlertid afspejle økonomien i det europæiske område som helhed og kan være forskellige fra en simpel aggregering af medlemsstaternes regnskaber. Formålet er navnlig at medregne transaktioner foretaget af Den Europæiske Unions institutioner og organer i
  regnskaberne for
  det pågældende
  område (henholdsvis Den Europæiske Union eller euroområdet)
  .

| (6) | Udarbejdelsen af specifikke EF-statistikker reguleres af bestemmelserne i Rådets forordning (EF) nr. 322/97 af 17. februar 1997 om EF-statistikker (4). |
| --- | --- |

(6)

Udarbejdelsen af specifikke EF-statistikker reguleres af bestemmelserne i Rådets forordning (EF) nr. 322/97 af 17. februar 1997 om EF-statistikker (4).

| (7) | Målene for denne forordning, nemlig udarbejdelse af ikke-finansiele kvartalsregnskaber efter institutionelle sektorer for Den Europæiske Union og euroområdet, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af aktionens omfang og virkninger bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. traktatens artikel 5, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. Navnlig bør det ikke kræves, at medlemsstater, der kun i ringe grad bidrager til de europæiske totaler, skal indberette fuldt detaljerede data. |
| --- | --- |

(7)

Målene for denne forordning, nemlig udarbejdelse af ikke-finansiele kvartalsregnskaber efter institutionelle sektorer for Den Europæiske Union og euroområdet, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af aktionens omfang og virkninger bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. traktatens artikel 5, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. Navnlig bør det ikke kræves, at medlemsstater, der kun i ringe grad bidrager til de europæiske totaler, skal indberette fuldt detaljerede data.

| (8) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelsen af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (5). |
| --- | --- |

(8)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelsen af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (5).

| (9) | Udvalget for det Statistiske Program og Udvalget for Penge-, Kreditmarkeds- og Betalingsbalancestatistik er blevet hørt — |
| --- | --- |

(9)

Udvalget for det Statistiske Program og Udvalget for Penge-, Kreditmarkeds- og Betalingsbalancestatistik er blevet hørt —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Formål

I denne forordning fastlægges en fælles ramme for medlemsstaternes bidrag til udarbejdelsen af europæiske ikke-finansielle kvartalsregnskaber efter institutionelle sektorer.

Artikel 2

Indberetning af ikke-finansielle kvartalsregnskaber efter institutionelle sektorer

1.   Medlemsstaterne indberetter ikke-finansielle kvartalsregnskaber efter institutionelle sektorer til Kommissionen som nærmere angivet i bilaget, i første omgang dog ikke post P.1, P.2, D.42, D.43, D.44, D.45 og B.4G.

2.   En tidsplan for indberetning af henholdsvis post P.1, P.2, D.42, D.43, D.44, D.45, B.4G og enhver beslutning om at kræve en opdeling af de i bilaget anførte transaktioner efter modsektor vedtages i henhold til proceduren i artikel 8, stk. 2.

3.   De i stk. 1 omhandlede kvartalsdata indsendes til Kommissionen senest 90 kalenderdage efter udgangen af det kvartal, dataene vedrører. Eventuelle korrigerede data for de foregående kvartaler indberettes samtidig.

4.   Den i stk. 3 anførte indberetningsfrist kan justeres med højst fem dage i henhold til proceduren i artikel 8, stk. 2.

5.   Første indberetning af kvartalsdata omfatter data for første kvartal 2005. Medlemsstaterne indsender disse data senest den 30. juni 2005. Første indberetning omfatter også tilbageregnede data for perioderne fra og med første kvartal 1999.

Artikel 3

Indberetningsforpligtelser

1.   Alle medlemsstater indberetter de i bilaget nævnte data for sektoren udlandet (S.2) og sektoren offentlig forvaltning og service (S.13). Udgør en medlemsstats bruttonationalprodukt i løbende priser normalt mere end 1% af den tilsvarende fællesskabstotal, indberetter denne medlemsstat de i bilaget nævnte data for alle institutionelle sektorer.

2.   Kommissionen afgør, hvor stor en procentdel af Fællesskabets samlede bruttonationalprodukt i løbende priser en medlemsstats bruttonationalprodukt normalt udgør, jf. stk. 1, på grundlag af det aritmetiske gennemsnit af de årlige data for de seneste tre år, som medlemsstaterne har indberettet.

3.   Den i stk. 1 nævnte andel (1 %) af fællesskabstotalen kan justeres i henhold til proceduren i artikel 8, stk. 2.

4.   Kommissionen kan indrømme undtagelser fra denne forordning, hvis der er behov for større tilpasninger af nationale statistiske systemer. Sådanne undtagelser gælder højst tre år fra tidspunktet for ikrafttrædelsen af denne forordning eller af gennemførelsesforanstaltninger, der er vedtaget i henhold til proceduren i artikel 8, stk. 2.

Artikel 4

Definitioner og standarder

For data, der indberettes i henhold til denne forordning, gælder de standarder, definitioner, klassifikationer og regnskabsregler, der er fastlagt i forordning (EF) nr. 2223/96 (6) (i det følgende benævnt »ENS-forordningen«).

Artikel 5

Datakilder og krav om konsistens

1.   Medlemsstaterne anvender ved udarbejdelsen af de data, der kræves i denne forordning, alle de kilder, de anser for relevante, idet de først og fremmest anvender direkte oplysninger som administrative kilder eller virksomheds- og husholdningsundersøgelser.

Kan der ikke indhentes sådanne direkte oplysninger, kan der navnlig hvad angår de i henhold til artikel 2, stk. 5, krævede tilbageregnede data, indberettes estimater.

2.   Data, der indberettes af medlemsstaterne i henhold til denne forordning, skal være konsistente med de ikke-finansielle kvartalsregnskaber for den offentlige forvaltning og service og med de kvartalsvise hovedaggregater for den samlede økonomi, der indberettes til Kommissionen i henhold til ENS-forordningens dataindberetningsprogram.

3.   De kvartalsdata, der indberettes af medlemsstaterne i henhold til denne forordning, afstemmes med de tilsvarende årlige data, der indberettes i henhold til ENS-forordningens dataindberetningsprogram.

Artikel 6

Kvalitetsstandarder og -rapporter

1.   Medlemsstaterne træffer alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at kvaliteten af de indberettede data løbende forbedres, således at de opfylder de fælles kvalitetsstandarder, der skal fastlægges i henhold til proceduren i artikel 8, stk. 2.

2.   Medlemsstaterne forelægger inden for et år efter første dataindberetning Kommissionen en ajourført beskrivelse af anvendte kilder og metoder og af den statistiske behandling, der er foretaget.

3.   Medlemsstaterne giver Kommissionen meddelelse om større metodologiske eller andre ændringer, der har betydning for de indberettede data, senest tre måneder efter en sådan ændrings ikrafttræden.

Artikel 7

Gennemførelsesforanstaltninger

Gennemførelsesforanstaltningerne fastlægges i henhold til proceduren i artikel 8, stk. 2. Sådanne foranstaltninger omfatter:

| a) | fastlæggelse af tidsplanen for indberetning af post P.1, P.2, D.42, D.43, D.44, D.45 og B.4G i henhold til artikel 2, stk. 2 |
| --- | --- |

a)

fastlæggelse af tidsplanen for indberetning af post P.1, P.2, D.42, D.43, D.44, D.45 og B.4G i henhold til artikel 2, stk. 2

| b) | krav om opdeling af de i bilaget anførte transaktioner efter modsektor i henhold til artikel 2, stk. 2 |
| --- | --- |

b)

krav om opdeling af de i bilaget anførte transaktioner efter modsektor i henhold til artikel 2, stk. 2

| c) | justering af tidsplanen for kvartalsindberetninger i henhold til artikel 2, stk. 4 |
| --- | --- |

c)

justering af tidsplanen for kvartalsindberetninger i henhold til artikel 2, stk. 4

| d) | justering af andelen (1 %) af fællesskabstotalen med henblik på fastlæggelse af forpligtelsen til at indberette data for alle institutionelle sektorer i henhold til artikel 3, stk. 3 |
| --- | --- |

d)

justering af andelen (1 %) af fællesskabstotalen med henblik på fastlæggelse af forpligtelsen til at indberette data for alle institutionelle sektorer i henhold til artikel 3, stk. 3

| e) | fastlæggelse af kvalitetsstandarder i henhold til artikel 6, stk. 1. |
| --- | --- |

e)

fastlæggelse af kvalitetsstandarder i henhold til artikel 6, stk. 1.

Artikel 8

Udvalg

1.   Kommissionen bistås af Udvalget for det Statistiske Program, der er nedsat ved Rådets afgørelse 89/382/EØF, Euratom af 19. juni 1989
   (7).

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF i overensstemmelse med samme afgørelses artikel 8.

Perioden, der nævnes i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF, fastsættes til tre måneder.

3.   Udvalget fastsætter selv sin forretningsorden.

Artikel 9

Rapport om gennemførelsen

Senest fem år efter denne forordnings ikrafttræden forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om dens gennemførelse.

Rapporten skal navnlig indeholde:

| a) | oplysninger om kvaliteten af de udarbejdede statistikker |
| --- | --- |

a)

oplysninger om kvaliteten af de udarbejdede statistikker

| b) | en vurdering af, hvor stor gavn Fællesskabet, medlemsstaterne samt leverandørerne og brugerne af de statistiske oplysninger har af de udarbejdede statistikker set i forhold til, hvad det koster at udarbejde dem |
| --- | --- |

b)

en vurdering af, hvor stor gavn Fællesskabet, medlemsstaterne samt leverandørerne og brugerne af de statistiske oplysninger har af de udarbejdede statistikker set i forhold til, hvad det koster at udarbejde dem

| c) | en redegørelse for mulige forbedringer og ændringer, der anses for nødvendige på baggrund af de opnåede resultater. |
| --- | --- |

c)

en redegørelse for mulige forbedringer og ændringer, der anses for nødvendige på baggrund af de opnåede resultater.

Artikel 10

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Rådets vegne

formanden

---

(1)  EUT C [...] af [...], s. [...].

1

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 30. marts 2004.

2

Europa-Parlamentets holdning af 30. marts 2004.

(3)  Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 af 25. juni 1996 (EFT L 310 af 30.11.1996, s. 1).

3

Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 af 25. juni 1996 (EFT L 310 af 30.11.1996, s. 1).

(4)  EFT L 52 af 22.2.1997, s. 1. Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

4

Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

(5)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

5

(6)  
  EFT L 310 af 30.11.1996, s. 1.

6

EFT L 310 af 30.11.1996, s. 1.

(7)  EFT L 181 af 28.6.1989, s. 47.

7

Bilag

Dataindberetning

| | ANVENDELSE | TILGANG |
| --- | --- | --- |
| | S1 | S1N | S11 | S12 | S13 | S14_S15 | S2 | S1 | S1N | S11 | S12 | S13 | S14_S15 | S2 |
| | Den samlede økonomi | Den samlede økonomi - ikke specificeret | Ikke-finansielle selskaber | Fianansielle selskaber | Offentlig forvaltning og service | Husholdninger og non-profitinstitutioner rettet mod husholdninger | Udlandet | Den samlede økonomi | Den samlede økonomi - ikke specificeret | Ikke-finansielle selskaber | Fianansielle selskaber | Offentlig forvaltning og service | Husholdninger og non-profitinstitutioner rettet mod husholdninger | Udlandet |
| P.1 | Produktion | | | | | | | | X | | X | X | X | X | |
| P.2 | Forbrug i produktionen | X | | X | X | X | X | | | | | | | | |
| P.3 | Udgifter til konsum | X | | | | X | X | | | | | | | | |
| P.31 | Udgifter til individuelt konsum | X | | | | X | X | | | | | | | | |
| P.32 | Udgifter til kollektivt konsum | X | | | | X | | | | | | | | | |
| P.5 | Bruttoinvesteringer | X | | X | X | X | X | | | | | | | | |
| P.51 | Faste bruttoinvesteringer | X | | X | X | X | X | | | | | | | | |
| P.5N | Lagerændringer og anskaffelser minus afhændelser af værdigenstande | X | | X | X | X | X | | | | | | | | |
| P.6 | Eksport af varer og tjenester | | | | | | | X | | | | | | | |
| P.7 | Import af varer og tjenester | | | | | | | | | | | | | | X |
| D.1 | Aflønning af ansatte | X | | X | X | X | X | X | X | | | | | X | X |
| D.2 | Produktions- og importskatter | X | X | X | X | X | X | | X | | | | X | | X |
| D.21 | Produktskatter | X | X | | | | | | X | | | | X | | X |
| D.29 | Andre produktionsskatter | X | | X | X | X | X | | X | | | | X | | X |
| D.3 | Subsidier | X | | | | X | | X | X | X | X | X | X | X | |
| D.31 | Produktsubsidier | X | | | | X | | X | X | X | | | | | |
| D.39 | Andre produktionssubsidier | X | | | | X | | X | X | | X | X | X | X | |
| D.21-D.31 | Produktskatter minus produktsubsidier | | | | | | | | X | X | | | | | |
| D.4 | Formueindkomst | X | | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | X |
| D.41 | Renter | X | | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | X |
| D.4N | Formueindkomst undtagen renter | X | | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | X |
| D.42 | Udloddet selskabsudbytte | X | | X | X | | X | X | X | | X | X | X | X | X |
| D.43 | Reinvesteret indtjening på direkte udenlandske investeringer | X | | X | X | | | X | X | | X | X | X | X | X |
| D.44 | Formueindkomst henført til forsikringstagere | X | | X | X | | | X | X | | X | X | X | X | X |
| D.45 | Jordrente mv. | X | | X | X | X | X | | X | | X | X | X | X | |
| D.5 | Løbende indkomst og formueskatter mv. | X | | X | X | X | X | X | X | | | | X | | X |
| D.6 | Sociale bidrag og ydelser | X | | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | X |
| D.61 | Bidrag til sociale ordninger | X | | | | | X | X | X | | X | X | X | X | X |
| D.62 | Sociale ydelser undtagen sociale overførsler i naturalier | X | | X | X | X | X | X | X | | | | | X | X |
| D.63 | Sociale overførsler i naturalier | X | | | | X | X | | X | | | | | X | |
| D.7 | Andre løbende overførsler | X | | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | X |
| D.71 | Skadesforsikrinspræmier, netto | X | | X | X | X | X | X | X | | | X | X | | X |
| D.72 | Skadesforsikringserstatninger | X | | | X | | | X | X | | X | X | X | X | X |
| D.7N | Andre løbende overførsler i.a.n. | X | | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | X |
| D.8 | Korrektion for ændringer i husholdningernes nettoformue i pensionskassereserver | X | | X | X | X | X | X | X | | | | | X | X |
| D.9 | Kapitaloverførsler | X | | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | X |
| D.91 | Kapitalskatter | X | | X | X | | X | X | X | | | | X | | |
| D.9N | Investeringstilskud og andre kapitaloverførsler | X | | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | X |
| K.1 | Forbrug af fast realkapital | X | | X | X | X | X | | X | | X | X | X | X | |
| K.2 | Anskaffelser minus afhændelser af ikke-finansielle ikke-producerede aktiver | X | | X | X | X | X | X | | | | | | | |

ANVENDELSE

TILGANG

S1

S1N

S11

S12

S13

S14_S15

S2

S1

S1N

S11

S12

S13

S14_S15

S2

Den samlede økonomi

Den samlede økonomi - ikke specificeret

Ikke-finansielle selskaber

Fianansielle selskaber

Offentlig forvaltning og service

Husholdninger og non-profitinstitutioner rettet mod husholdninger

Udlandet

Den samlede økonomi

Den samlede økonomi - ikke specificeret

Ikke-finansielle selskaber

Fianansielle selskaber

Offentlig forvaltning og service

Husholdninger og non-profitinstitutioner rettet mod husholdninger

Udlandet

P.1

Produktion

X

X

X

X

X

P.2

Forbrug i produktionen

X

X

X

X

X

P.3

Udgifter til konsum

X

X

X

P.31

Udgifter til individuelt konsum

X

X

X

P.32

Udgifter til kollektivt konsum

X

X

P.5

Bruttoinvesteringer

X

X

X

X

X

P.51

Faste bruttoinvesteringer

X

X

X

X

X

P.5N

Lagerændringer og anskaffelser minus afhændelser af værdigenstande

X

X

X

X

X

P.6

Eksport af varer og tjenester

X

P.7

Import af varer og tjenester

X

D.1

Aflønning af ansatte

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.2

Produktions- og importskatter

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.21

Produktskatter

X

X

X

X

X

D.29

Andre produktionsskatter

X

X

X

X

X

X

X

X

D.3

Subsidier

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.31

Produktsubsidier

X

X

X

X

X

D.39

Andre produktionssubsidier

X

X

X

X

X

X

X

X

D.21-D.31

Produktskatter minus produktsubsidier

X

X

D.4

Formueindkomst

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.41

Renter

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.4N

Formueindkomst undtagen renter

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.42

Udloddet selskabsudbytte

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.43

Reinvesteret indtjening på direkte udenlandske investeringer

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.44

Formueindkomst henført til forsikringstagere

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.45

Jordrente mv.

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.5

Løbende indkomst og formueskatter mv.

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.6

Sociale bidrag og ydelser

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.61

Bidrag til sociale ordninger

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.62

Sociale ydelser undtagen sociale overførsler i naturalier

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.63

Sociale overførsler i naturalier

X

X

X

X

X

D.7

Andre løbende overførsler

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.71

Skadesforsikrinspræmier, netto

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.72

Skadesforsikringserstatninger

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.7N

Andre løbende overførsler i.a.n.

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.8

Korrektion for ændringer i husholdningernes nettoformue i pensionskassereserver

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.9

Kapitaloverførsler

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.91

Kapitalskatter

X

X

X

X

X

X

X

D.9N

Investeringstilskud og andre kapitaloverførsler

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

K.1

Forbrug af fast realkapital

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

K.2

Anskaffelser minus afhændelser af ikke-finansielle ikke-producerede aktiver

X

X

X

X

X

X

| | SALDOPOSTER |
| --- | --- |
| | S1 | S1N | S11 | S12 | S13 | S14_S15 | S2 |
| | Den samlede økonomi | Den samlede økonomi - ikke specificeret | Ikke-finansielle selskaber | Finansielle selskaber | Offentlig forvaltning og service | Husholdninger og non-profitinstitutioner rettet mod husholdninger | Udlandet |
| B.1G | Bruttoværditilvækst | X | X | X | X | X | X | |
| B.1N | Nettoværditilvækst | X | X | X | X | X | X | |
| B.2G | Overskud af produktionen (brutto) | X | | X | X | X | X | |
| B.3G | Blandet indkomst (brutto) | X | | | | | X | |
| B.4G | Virksomhedsindkomst (brutto) | X | | X | X | | X | |
| B.5G | Primær indkomst (brutto) | X | | X | X | X | X | |
| B.6G | Disponibel indkomst (brutto) | X | | X | X | X | X | |
| B.7G | Korrigeret disponibel indkomst (brutto) | X | | | | X | X | |
| B.8G | Opsparing (brutto) | X | | X | X | X | X | |
| B.9 | Fordringserhvervelse, netto | X | | X | X | X | X | X |
| B.11 | Udlandskontoens vare- og tjenestebalance | | | | | | | X |
| B.12 | Saldo på udlandskontoens løbende poster | | | | | | | X |

SALDOPOSTER

S1

S1N

S11

S12

S13

S14_S15

S2

Den samlede økonomi

Den samlede økonomi - ikke specificeret

Ikke-finansielle selskaber

Finansielle selskaber

Offentlig forvaltning og service

Husholdninger og non-profitinstitutioner rettet mod husholdninger

Udlandet

B.1G

Bruttoværditilvækst

X

X

X

X

X

X

B.1N

Nettoværditilvækst

X

X

X

X

X

X

B.2G

Overskud af produktionen (brutto)

X

X

X

X

X

B.3G

Blandet indkomst (brutto)

X

X

B.4G

Virksomhedsindkomst (brutto)

X

X

X

X

B.5G

Primær indkomst (brutto)

X

X

X

X

X

B.6G

Disponibel indkomst (brutto)

X

X

X

X

X

B.7G

Korrigeret disponibel indkomst (brutto)

X

X

X

B.8G

Opsparing (brutto)

X

X

X

X

X

B.9

Fordringserhvervelse, netto

X

X

X

X

X

X

B.11

Udlandskontoens vare- og tjenestebalance

X

B.12

Saldo på udlandskontoens løbende poster

X

P5_TA(2004)0200

Midlertidige afgiftsfritagelser eller -lempelser for energiprodukter og elektricitet *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/96/EF hvad angår visse medlemsstaters mulighed for at anvende midlertidige afgiftsfritagelser eller -lempelser for energiprodukter og elektricitet (KOM(2004) 42 — C5-0090/2004 — 2004/0016(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2004) 42) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2004) 42) (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 93, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0090/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 93, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0090/2004),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til sin holdning af 24. september 2003 om forslag til Rådets direktiv om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter og elektricitet (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 24. september 2003 om forslag til Rådets direktiv om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter og elektricitet (2),

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål (A5-0158/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål (A5-0158/2004),

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag;

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 3. | anmoder Rådet om at høre Parlamentet på ny, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

anmoder Rådet om at høre Parlamentet på ny, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(2)  P5_TA(2003)0404.

P5_TA(2004)0201

Aftale EF/Schweiz om beskatning af indtægter fra opsparing *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om fastlæggelse af foranstaltninger svarende til dem, der er fastlagt i Rådets direktiv 2003/48/EF af 3. juni 2003 om beskatning af indtægter fra opsparing i form af rentebetalinger, og det dertil knyttede aftalememorandum (KOM(2004) 75 — C5-0103/2004 — 2004/0027(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til Rådets afgørelse (KOM(2004) 75) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets afgørelse (KOM(2004) 75) (1),

| — | der henviser til udkastet til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om fastlæggelse af foranstaltninger svarende til dem, der er fastlagt i Rådets direktiv 2003/48/EF af 3. juni 2003 om beskatning af indtægter fra opsparing i form af rentebetalinger, og det dertil knyttede aftalememorandum, |
| --- | --- |

—

der henviser til udkastet til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om fastlæggelse af foranstaltninger svarende til dem, der er fastlagt i Rådets direktiv 2003/48/EF af 3. juni 2003 om beskatning af indtægter fra opsparing i form af rentebetalinger, og det dertil knyttede aftalememorandum,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 94 og artikel 300, stk. 2, første afsnit, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 94 og artikel 300, stk. 2, første afsnit,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0103/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0103/2004),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67 og artikel 97, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67 og artikel 97, stk. 7,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål (A5-0169/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål (A5-0169/2004),

| 1. | godkender forslaget til Rådets afgørelse som ændret og godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender forslaget til Rådets afgørelse som ændret og godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen, til medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt til Det Schweiziske Forbund. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen, til medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt til Det Schweiziske Forbund.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRINGER |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Betragtning 4 a (ny) |
| | (4 a) Det endelige mål er at indføre en reel beskatning af indtægter fra opsparing i form af rentebetalinger, som er foretaget i en medlemsstat til gavn for ejere og enkeltpersoner, som er bosiddende i en anden medlemsstat, hvilket er nødvendigt for at bekæmpe skadelig skattekonkurrence og medvirke til at forbedre det indre markeds funktion ved at fjerne kunstige incitamenter for kapitalstrømmene i og uden for EU. |
| Ændring 2 |
| Betragtning 4 b (ny) |
| | (4 b) En rimelig og reel beskatning af renteindtægter fra opsparing i Europa forudsætter nødvendigvis, at medlemsstaterne skal kunne beskatte deres indbyggeres indkomster i hele EU i overensstemmelse med deres egen skattelovgivning og beskatningsniveau. |
| Ændring 3 |
| Betragtning 4 c (ny) |
| | (4 c) Den bedste måde at beskatte indtægter fra opsparing på er en automatisk udveksling af oplysninger mellem skattemyndighederne. |
| Ændring 4 |
| Betragtning 4 d (ny) |
| | (4 d) Schweiz har, ligesom visse medlemsstater, vedtaget kildeskat inden for rammerne i direktiv 2003/48/EF og indfører samme type beskatning af EU-borgeres indtjening, idet 75% af det beløb, der er opkrævet gennem kildeskat, overføres til den medlemsstat, hvor den retmæssige ejer er bosiddende. |
| Ændring 5 |
| Betragtning 4 e (ny) |
| | (4 e) Der må dog tages hensyn til behovet i banksektoren i nogle af medlemsstaterne og til de strukturelle forskelle ved, at der indrømmes dem en overgangsperiode, hvor de kan opkræve en skat ved kilden med en sats, som gradvis skal stige til 35 %. Indtil den fulde udveksling af oplysninger er gennemført, vil der hermed være sikret et mindstemål af reel beskatning. Størstedelen af denne indkomst bør overføres til den medlemsstat, hvor den retmæssige ejer er bosiddende. |
| Ændring 6 |
| Betragtning 4 f (ny) |
| | (4 f) For at undgå kapitalflugt til lande uden for EU er anvendelsen af denne aftale betinget af, at medlemsstaternes afhængige eller associerede områder, der er nævnt i Rådets afgørelse fra Feira af 19.-20. juni 2000, samt USA, Andorra, Liechtenstein, Monaco og San Marino indfører og gennemfører foranstaltninger, der er i overensstemmelse med eller svarer til foranstaltningerne i direktiv 2003/48/EF eller i denne aftale om beskatning af indtægter fra opsparing i form af rentebetalinger. |
| Ændring 7 |
| Betragtning 4 g (ny) |
| | (4 g) Indgåelsen af en aftale med Schweiz bør ikke kædes sammen med igangværende forhandlinger med andre parter. |
| Ændring 8 |
| Betragtning 4 h (ny) |
| | (4 h) Det er absolut nødvendigt, at forhandlingerne med de ovennævnte tredjelande afsluttes hurtigst muligt. Modkrav fra disse lande bør ikke accepteres. Aftaler med disse lande bør indeholde de samme grundlæggende elementer som aftalen med Schweiz. |
| Ændring 9 |
| Betragtning 4 i (ny) |
| | (4 i) De samme foranstaltninger finder anvendelse i alle relevante afhængige og associerede områder (Kanaløerne, Isle of Man og afhængige eller associerede områder i Vestindien). |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRINGER

Ændring 1

Betragtning 4 a (ny)

(4 a) Det endelige mål er at indføre en reel beskatning af indtægter fra opsparing i form af rentebetalinger, som er foretaget i en medlemsstat til gavn for ejere og enkeltpersoner, som er bosiddende i en anden medlemsstat, hvilket er nødvendigt for at bekæmpe skadelig skattekonkurrence og medvirke til at forbedre det indre markeds funktion ved at fjerne kunstige incitamenter for kapitalstrømmene i og uden for EU.

Ændring 2

Betragtning 4 b (ny)

(4 b) En rimelig og reel beskatning af renteindtægter fra opsparing i Europa forudsætter nødvendigvis, at medlemsstaterne skal kunne beskatte deres indbyggeres indkomster i hele EU i overensstemmelse med deres egen skattelovgivning og beskatningsniveau.

Ændring 3

Betragtning 4 c (ny)

(4 c) Den bedste måde at beskatte indtægter fra opsparing på er en automatisk udveksling af oplysninger mellem skattemyndighederne.

Ændring 4

Betragtning 4 d (ny)

(4 d) Schweiz har, ligesom visse medlemsstater, vedtaget kildeskat inden for rammerne i direktiv 2003/48/EF og indfører samme type beskatning af EU-borgeres indtjening, idet 75% af det beløb, der er opkrævet gennem kildeskat, overføres til den medlemsstat, hvor den retmæssige ejer er bosiddende.

Ændring 5

Betragtning 4 e (ny)

(4 e) Der må dog tages hensyn til behovet i banksektoren i nogle af medlemsstaterne og til de strukturelle forskelle ved, at der indrømmes dem en overgangsperiode, hvor de kan opkræve en skat ved kilden med en sats, som gradvis skal stige til 35 %. Indtil den fulde udveksling af oplysninger er gennemført, vil der hermed være sikret et mindstemål af reel beskatning. Størstedelen af denne indkomst bør overføres til den medlemsstat, hvor den retmæssige ejer er bosiddende.

Ændring 6

Betragtning 4 f (ny)

(4 f) For at undgå kapitalflugt til lande uden for EU er anvendelsen af denne aftale betinget af, at medlemsstaternes afhængige eller associerede områder, der er nævnt i Rådets afgørelse fra Feira af 19.-20. juni 2000, samt USA, Andorra, Liechtenstein, Monaco og San Marino indfører og gennemfører foranstaltninger, der er i overensstemmelse med eller svarer til foranstaltningerne i direktiv 2003/48/EF eller i denne aftale om beskatning af indtægter fra opsparing i form af rentebetalinger.

Ændring 7

Betragtning 4 g (ny)

(4 g) Indgåelsen af en aftale med Schweiz bør ikke kædes sammen med igangværende forhandlinger med andre parter.

Ændring 8

Betragtning 4 h (ny)

(4 h) Det er absolut nødvendigt, at forhandlingerne med de ovennævnte tredjelande afsluttes hurtigst muligt. Modkrav fra disse lande bør ikke accepteres. Aftaler med disse lande bør indeholde de samme grundlæggende elementer som aftalen med Schweiz.

Ændring 9

Betragtning 4 i (ny)

(4 i) De samme foranstaltninger finder anvendelse i alle relevante afhængige og associerede områder (Kanaløerne, Isle of Man og afhængige eller associerede områder i Vestindien).

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0202

Beskatning af renter og royalties, der betales mellem associerede selskaber i forskellige medlemsstater *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/49/EF om en fælles ordning for beskatning af renter og royalties, der betales mellem associerede selskaber i forskellige medlemsstater (KOM(2003) 841 — C5-0054/2004 — 2003/0331(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2003) 841) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2003) 841) (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 94, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0054/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 94, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0054/2004),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål (A5-0150/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål (A5-0150/2004),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om at høre Parlamentet på ny, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om at høre Parlamentet på ny, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRINGER |
| --- | --- |
| Ændring 3 |
| ARTIKEL 1, NR. 1A (nyt)
  Artikel 3, litra a, nr. i (direktiv 2003/49/EF) |
| | 1 a) | Artikel 3, litra a), nr. i), affattes således:









  i) | der har en af de former, der er nævnt på listen i bilaget til Rådets direktiv 90/435/EØF af 23. juli 1990 om en fælles beskatningsordning for moderog datterselskaber fra forskellige medlemsstater (2), og |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRINGER

Ændring 3

ARTIKEL 1, NR. 1A (nyt)

Artikel 3, litra a, nr. i (direktiv 2003/49/EF)

1 a)

i)

Ændring 1

ARTIKEL 1, NR. 1 B (nyt)

Artikel 3, litra b (direktiv 2003/49/EF)

| 1 b) | Artikel 3, litra b), affattes således:









  b) | »associeret selskab«: et selskab, der er associeret med et andet selskab, som minimum ved at:









  i) | det direkte besidder en andel på mindst 20% (fra den 1. januar 2007 mindst 15% og fra den 1. januar 2009 mindst 10 %) af det andet selskabs kapital, eller |
| --- | --- | --- | --- |

1 b)

b)

i)

det direkte besidder en andel på mindst 20% (fra den 1. januar 2007 mindst 15% og fra den 1. januar 2009 mindst 10 %) af det andet selskabs kapital, eller

| ii) | det andet selskab direkte besidder en andel på mindst 20% (fra den 1. januar 2007 mindst 15% og fra den 1. januar 2009 mindst 10 %) af dets kapital, eller |
| --- | --- |

ii)

det andet selskab direkte besidder en andel på mindst 20% (fra den 1. januar 2007 mindst 15% og fra den 1. januar 2009 mindst 10 %) af dets kapital, eller

| iii) | det tredje selskab direkte besidder en andel på mindst 20% (fra den 1. januar 2007 mindst 15% og fra den 1. januar 2009 mindst 10 %) af både dets kapital og af det andet selskabs kapital. |
| --- | --- |

iii)

det tredje selskab direkte besidder en andel på mindst 20% (fra den 1. januar 2007 mindst 15% og fra den 1. januar 2009 mindst 10 %) af både dets kapital og af det andet selskabs kapital.

Ændring 2

ARTIKEL 1, NR. 2

Bilag (direktiv 2003/49/EF)

| 2) | Bilaget
  erstattes af teksten i bilaget til nærværende direktiv
  . |
| --- | --- |

2)

Bilaget
  erstattes af teksten i bilaget til nærværende direktiv
  .

2) Bilaget
  udgår
  .

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(2)  

  EFT L 225 af 20.8.1990, s. 6. Senest ændret ved direktiv 2003/123/EF (EUT L 7 af 13.1.2004, s. 41).

P5_TA(2004)0203

Ret for EU-personalesager *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om oprettelse af en ret for EU-personalesager (KOM(2003) 705 — C5-0581/2003 — 2003/0280(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2003) 705) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2003) 705) (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 225 A og 245 og Euratom-traktatens artikel 140 B og 160, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0581/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 225 A og 245 og Euratom-traktatens artikel 140 B og 160, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0581/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til betænkningen fra Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked (A5-0181/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkningen fra Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked (A5-0181/2004),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2 og Euratom-traktatens artikel 119, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2 og Euratom-traktatens artikel 119, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | kræver, at der indledes samrådsprocedure, jf. fælleserklæringen af 4. marts 1975, hvis Rådet ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

4.

kræver, at der indledes samrådsprocedure, jf. fælleserklæringen af 4. marts 1975, hvis Rådet ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 5. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

5.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 6. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

6.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRINGER |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| ARTIKEL 2, NR. 1
  Afsnit VI (protokollen vedrørende statutten for Domstolen) |
| 1) | Som
  afsnit VI
  indsættes:


  Afsnit VI


  RETSINSTANSERNE


  Artikel 65


  Bestemmelserne om de retsinstanser, der oprettes i henhold til EF-traktatens artikel 225 A og Euratom-traktatens artikel 140 B, hvad angår disses sammensætning, organisation og rettergangsmåde, findes i bilaget til denne statut. |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRINGER

Ændring 1

ARTIKEL 2, NR. 1

Afsnit VI (protokollen vedrørende statutten for Domstolen)

1)

Som
  afsnit VI
  indsættes:

Afsnit VI

RETSINSTANSERNE

Artikel 65

Bestemmelserne om de retsinstanser, der oprettes i henhold til EF-traktatens artikel 225 A og Euratom-traktatens artikel 140 B, hvad angår disses sammensætning, organisation og rettergangsmåde, findes i bilaget til denne statut.

| 1) | Som
  afsnit IV a
  indsættes:


  Afsnit IV a


  RETSINSTANSERNE


  Artikel 62 a


  Bestemmelserne om de retsinstanser, der oprettes i henhold til EF-traktatens artikel 225 A og Euratom-traktatens artikel 140 B, hvad angår disses sammensætning, organisation og rettergangsmåde, findes i bilaget til denne statut. |
| --- | --- |

1)

Som
  afsnit IV a
  indsættes:

Afsnit IV a

RETSINSTANSERNE

Artikel 62 a

Bestemmelserne om de retsinstanser, der oprettes i henhold til EF-traktatens artikel 225 A og Euratom-traktatens artikel 140 B, hvad angår disses sammensætning, organisation og rettergangsmåde, findes i bilaget til denne statut.

Ændring 2

BILAG

Bilag I, artikel 2, stk. 1 (protokollen vedrørende statutten for Domstolen)

EU-Personaleretten består af seks dommere, der udnævnes for et tidsrum på seks år af Rådet
  blandt de af medlemsstaterne indstillede kandidater efter høring af
  det udvalg, der nedsættes i henhold til artikel 3.

EU-Personaleretten består af seks dommere, der udnævnes for et tidsrum på seks år af Rådet blandt de kandidater
  , der efter en ansøgningsprocedure er opført på den liste, der forelægges
  af det udvalg, der nedsættes i henhold til artikel 3.
  Dette udvalg vedtager en udtalelse forud for Rådets afgørelse.

Ændring 3

BILAG

Bilag I, artikel 3 (protokollen vedrørende statutten for Domstolen)

Der nedsættes et udvalg, der skal afgive udtalelse om kandidaternes kvalifikationer til at udøve embedet som dommer ved EU-Personaleretten, før afgørelsen om dommernes udnævnelse træffes. Udvalget
  kan
  til denne udtalelse
  knytte
  en liste over kandidater, der besidder de mest hensigtsmæssige erfaringer på højt niveau. En sådan liste skal indeholde et antal kandidater svarende til det dobbelte af det antal dommere, Rådet skal udnævne.

Der nedsættes et udvalg, der skal afgive udtalelse om kandidaternes kvalifikationer til at udøve embedet som dommer ved EU-Personaleretten, før afgørelsen om dommernes udnævnelse træffes. Udvalget
  knytter
  til denne udtalelse en liste over kandidater, der besidder de mest hensigtsmæssige erfaringer på højt niveau. En sådan liste skal indeholde et antal kandidater svarende til det dobbelte af det antal dommere, Rådet skal udnævne.

Udvalget består af syv medlemmer, der er valgt blandt tidligere medlemmer af Domstolen og Retten i Første Instans og jurister med anerkendte faglige kvalifikationer. Rådet træffer med kvalificeret flertal og efter indstilling fra Domstolens præsident afgørelse om udpegelsen af udvalgets medlemmer og dets forretningsorden.

Udvalget består af syv medlemmer, der er valgt blandt tidligere medlemmer af Domstolen og Retten i Første Instans og jurister med anerkendte faglige kvalifikationer
  , hvoraf en foreslås af Europa-Parlamentet
  . Rådet træffer med kvalificeret flertal
  efter udtalelse fra Europa-Parlamentet
  og efter indstilling fra Domstolens præsident afgørelse om udpegelsen af udvalgets medlemmer og dets forretningsorden.

Ændring 4

BILAG

Bilag I, artikel 7, stk. 2 (protokollen vedrørende statutten for Domstolen)

2. Med forbehold af artikel 40 i statutten for Domstolen omfatter skriftudvekslingen indgivelse af stævning og svarskrift, medmindre EU-Personaleretten bestemmer, at en yderligere skriftudveksling er nødvendig.
  Når en yderligere skriftudveksling har fundet sted, kan EU-Personaleretten efter
  at have hørt sagens parter beslutte at træffe afgørelse uden mundtlig forhandling.

2. Med forbehold af artikel 40 i statutten for Domstolen omfatter skriftudvekslingen indgivelse af stævning og svarskrift, medmindre EU-Personaleretten bestemmer, at en yderligere skriftudveksling er nødvendig.
  Efter
  at have hørt sagens parter
  kan EU-Personaleretten
  beslutte at træffe afgørelse uden mundtlig forhandling.

Ændring 5

BILAG

Bilag I, artikel 7, stk. 3 (protokollen vedrørende statutten for Domstolen)

3. På ethvert stadium i sagens behandling, også umiddelbart efter stævningens indgivelse, undersøger EU-Personaleretten mulighederne for en mindelig bilæggelse af tvisten og bestræber sig på at fremme en sådan bilæggelse.

udgår

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0204

Statutten for Domstolen *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om udkast til Rådets afgørelse om ændring af artikel 16 og 17 i protokollen vedrørende statutten for Domstolen (14617/2003 — C5-0579/2003 — 2003/0823(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (14617/2003) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (14617/2003) (1),

| — | der henviser til EU-traktatens artikel 245, stk. 2, og Euratom-traktatens artikel 160, stk. 2, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0579/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-traktatens artikel 245, stk. 2, og Euratom-traktatens artikel 160, stk. 2, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0579/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked (A5-0128/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked (A5-0128/2004),

| 1. | godkender udkastet til Rådets afgørelse; |
| --- | --- |

1.

godkender udkastet til Rådets afgørelse;

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 3. | kræver, at der indledes samrådsprocedure, jf. fælleserklæringen af 4. marts 1975, hvis Rådet ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

kræver, at der indledes samrådsprocedure, jf. fælleserklæringen af 4. marts 1975, hvis Rådet ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0205

Domstolens procesreglement: reglerne om sprog *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om udkast til Rådets afgørelse om ændring af Domstolens procesreglement vedrørende reglerne om sprog (artikel 29) (15167/2003 — C5-0585/2003 — 2003/0824(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådet afgørelse (15167/2003) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådet afgørelse (15167/2003) (1),

| — | der henviser til Kommissionens udtalelse efter EF-traktatens artikel 245, stk. 2, om anmodningerne om ændring af artikel 29 i Domstolens procesreglement og artikel 35 i procesreglementet for Retten i Første Instans fremsat af Domstolen og Retten i Første Instans i overensstemmelse med artikel 64 i Domstolens statut (SEK(2004) 223), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens udtalelse efter EF-traktatens artikel 245, stk. 2, om anmodningerne om ændring af artikel 29 i Domstolens procesreglement og artikel 35 i procesreglementet for Retten i Første Instans fremsat af Domstolen og Retten i Første Instans i overensstemmelse med artikel 64 i Domstolens statut (SEK(2004) 223),

| — | der henviser til EU-traktatens artikel 245, stk. 2, og Euratom-traktatens artikel 160, stk. 2, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0585/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-traktatens artikel 245, stk. 2, og Euratom-traktatens artikel 160, stk. 2, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0585/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked (A5-0127/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked (A5-0127/2004),

| 1. | godkender udkastet til Rådets afgørelse; |
| --- | --- |

1.

godkender udkastet til Rådets afgørelse;

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 3. | kræver, at der indledes samrådsprocedure, jf. fælleserklæringen af 4. marts 1975, hvis Rådet ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

kræver, at der indledes samrådsprocedure, jf. fælleserklæringen af 4. marts 1975, hvis Rådet ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0206

Procesreglementet for Retten i Første Instans: reglerne om sprog *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om udkast til Rådets afgørelse om ændring af artikel 35 i procesreglementet for Retten i Første Instans vedrørende sprogproceduren med henblik på den nye kompetencefordeling i direkte søgsmål og Unionens udvidelse (15738/2003 — C5-0625/2003 — 2003/0825(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådet afgørelse (15738/2003) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådet afgørelse (15738/2003) (1),

| — | der henviser til Kommissionens udtalelse efter EF-traktatens artikel 245, stk. 2, om anmodningerne om ændring af artikel 29 i Domstolens procesreglement og artikel 35 i procesreglementet for Retten i Første Instans fremsat af Domstolen og Retten i overensstemmelse med artikel 64 i Domstolens statut (SEK(2004) 223), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens udtalelse efter EF-traktatens artikel 245, stk. 2, om anmodningerne om ændring af artikel 29 i Domstolens procesreglement og artikel 35 i procesreglementet for Retten i Første Instans fremsat af Domstolen og Retten i overensstemmelse med artikel 64 i Domstolens statut (SEK(2004) 223),

| — | der henviser til EU-traktatens artikel 245, stk. 2, og Euratom-traktatens artikel 160, stk. 2, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0625/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-traktatens artikel 245, stk. 2, og Euratom-traktatens artikel 160, stk. 2, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0625/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked (A5-0126/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked (A5-0126/2004),

| 1. | godkender udkastet til Rådets afgørelse; |
| --- | --- |

1.

godkender udkastet til Rådets afgørelse;

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 3. | kræver, at der indledes samrådsprocedure, jf. fælleserklæringen af 4. marts 1975, hvis Rådet ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

kræver, at der indledes samrådsprocedure, jf. fælleserklæringen af 4. marts 1975, hvis Rådet ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0207

Import til Fællesskabet af visse levende hovdyr *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets direktiv om dyresundhedsbestemmelser for import til Fællesskabet af visse levende hovdyr og om ændring af direktiv 90/426/EØF og 92/65/EØF (KOM(2003) 570 — C5-0483/2003 — 2003/0224(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2003) 570) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2003) 570) (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0483/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0483/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik (A5-0186/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik (A5-0186/2004),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRINGER |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| ARTIKEL 1 |
| I dette direktiv fastsættes der dyresundhedsbetingelser for import til Fællesskabet af levende hovdyr af de arter, der er anført i bilag I. | I dette direktiv fastsættes der dyresundhedsbetingelser for import til
  eller transit gennem
  Fællesskabet af levende hovdyr af de arter, der er anført i bilag I.

  (Denne ændring gælder hele teksten). |
| Ændring 2 |
| ARTIKEL 2, LITRA C A (nyt) |
| | c a) | »hovdyr«: de i bilag I anførte dyr. |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRINGER

Ændring 1

ARTIKEL 1

I dette direktiv fastsættes der dyresundhedsbetingelser for import til Fællesskabet af levende hovdyr af de arter, der er anført i bilag I.

I dette direktiv fastsættes der dyresundhedsbetingelser for import til
  eller transit gennem
  Fællesskabet af levende hovdyr af de arter, der er anført i bilag I.

(Denne ændring gælder hele teksten).

Ændring 2

ARTIKEL 2, LITRA C A (nyt)

c a)

Ændring 3

ARTIKEL 8, LITRA E

| e) | ledsager deres ejere som selskabsdyr, eller |
| --- | --- |

e)

ledsager deres ejere som selskabsdyr, eller

| e) | ledsager deres ejere som selskabsdyr,
  uanset at de ikke er omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 998/2003 af 26. maj 2003 om dyresundhedsmæssige betingelser for ikke-kommerciel transport af selskabsdyr og om ændring af Rådets direktiv 92/65/EØF (2), såfremt de i dette direktiv er nævnt som hovdyr, der kan accepteres som selskabsdyr, eller |
| --- | --- |

e)

ledsager deres ejere som selskabsdyr,
  uanset at de ikke er omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 998/2003 af 26. maj 2003 om dyresundhedsmæssige betingelser for ikke-kommerciel transport af selskabsdyr og om ændring af Rådets direktiv 92/65/EØF (2), såfremt de i dette direktiv er nævnt som hovdyr, der kan accepteres som selskabsdyr, eller

Ændring 4

ARTIKEL 9

Uanset artikel 7, litra a), kan der efter proceduren i artikel 14, stk. 2, fastsættes særlige betingelser for import til Fællesskabet af levende hovdyr fra et godkendt tredjeland, hvor der forekommer sygdomme opført i bilag II, og/eller hvor der foretages vaccinationer mod de pågældende sygdomme.

Uanset artikel 7, litra a), kan der efter proceduren i artikel 14, stk. 2, fastsættes særlige betingelser for import til Fællesskabet af levende hovdyr fra et godkendt tredjeland, hvor der forekommer sygdomme opført i bilag II, og/eller hvor der foretages vaccinationer mod de pågældende sygdomme.
  Undtagelser gøres fra sag til sag.

Ændring 5

ARTIKEL 17, NR. 1A (nyt)

Artikel 19, punkt iii a (nyt) (direktiv 90/426/EØF)

| 1 a) | I artikel 19 indsættes følgende nr.:









  iii a) | udpege et fællesskabsreferencelaboratorium for en eller flere af de hestesygdomme, der er nævnt i bilag A, og fastlægge dettes funktioner og forpligtelser samt procedurerne for samarbejde med de laboratorier, der er ansvarlige for diagnosticering af infektiøse hestesygdomme i medlemsstaterne. |
| --- | --- | --- |

1 a)

iii a)

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(2)  

  EUT L 146 af 13.6.2003, s. 1.

P5_TA(2004)0208

Data vedrørende den kvartårlige offentlige gæld *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om udarbejdelse og indberetning af data vedrørende den kvartårlige offentlige gæld (KOM(2003) 761 — C5-0649/2003 — 2003/0295(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2003) 761) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2003) 761) (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 104, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0649/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 104, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0649/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål (A5-0170/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål (A5-0170/2004),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | kræver, at der indledes samrådsprocedure, jf. fælleserklæringen af 4. marts 1975, hvis Rådet ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

4.

kræver, at der indledes samrådsprocedure, jf. fælleserklæringen af 4. marts 1975, hvis Rådet ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 5. | anmoder Rådet om at høre Parlamentet på ny, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

5.

anmoder Rådet om at høre Parlamentet på ny, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 6. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

6.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRINGER |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Artikel 4, stk. 1 |
| 1. Hvis Rådet beslutter at ændre forordning (EF) nr. 3605/93 i overensstemmelse med traktatens kompetence— og procedureregler, ændrer Rådet samtidig denne forordning, så definitionerne af kvartårlig offentlig gæld og af udestående offentlig gæld ved årets udgang forbliver konsistente. | 1. Hvis Rådet beslutter at ændre forordning (EF) nr. 3605/93 i overensstemmelse med traktatens kompetence— og procedureregler, ændrer Rådet samtidig
  artikel 1 i
  denne forordning, så definitionerne af kvartårlig offentlig gæld og af udestående offentlig gæld ved årets udgang forbliver konsistente. |
| Ændring 2 |
| Artikel 4, stk. 2 |
| 2. Hvis Kommissionen tilpasser ENS 95— klassifikationskoderne i artikel 1, stk. 5, i Rådets forordning (EF) nr. 3605/93, jf. artikel 7 i den forordning, tilpasser Kommissionen samtidig klassifikationskoderne i denne forordning, så definitionerne af kvartårlig offentlig gæld og af udestående offentlig gæld ved årets udgang forbliver konsistente | 2. Hvis Kommissionen tilpasser ENS 95— klassifikationskoderne i artikel 1, stk. 5, i Rådets forordning (EF) nr. 3605/93, jf. artikel 7 i den forordning, tilpasser Kommissionen samtidig klassifikationskoderne i
  artikel 1
  i denne forordning, så definitionerne af kvartårlig offentlig gæld og af udestående offentlig gæld ved årets udgang forbliver konsistente |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRINGER

Ændring 1

Artikel 4, stk. 1

1. Hvis Rådet beslutter at ændre forordning (EF) nr. 3605/93 i overensstemmelse med traktatens kompetence— og procedureregler, ændrer Rådet samtidig denne forordning, så definitionerne af kvartårlig offentlig gæld og af udestående offentlig gæld ved årets udgang forbliver konsistente.

1. Hvis Rådet beslutter at ændre forordning (EF) nr. 3605/93 i overensstemmelse med traktatens kompetence— og procedureregler, ændrer Rådet samtidig
  artikel 1 i
  denne forordning, så definitionerne af kvartårlig offentlig gæld og af udestående offentlig gæld ved årets udgang forbliver konsistente.

Ændring 2

Artikel 4, stk. 2

2. Hvis Kommissionen tilpasser ENS 95— klassifikationskoderne i artikel 1, stk. 5, i Rådets forordning (EF) nr. 3605/93, jf. artikel 7 i den forordning, tilpasser Kommissionen samtidig klassifikationskoderne i denne forordning, så definitionerne af kvartårlig offentlig gæld og af udestående offentlig gæld ved årets udgang forbliver konsistente

2. Hvis Kommissionen tilpasser ENS 95— klassifikationskoderne i artikel 1, stk. 5, i Rådets forordning (EF) nr. 3605/93, jf. artikel 7 i den forordning, tilpasser Kommissionen samtidig klassifikationskoderne i
  artikel 1
  i denne forordning, så definitionerne af kvartårlig offentlig gæld og af udestående offentlig gæld ved årets udgang forbliver konsistente

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0209

Beskyttelse af Marco Pannellas parlamentariske immunitet

Europa-Parlamentets beslutning om anmodning om beskyttelse af Marco Pannellas parlamentariske immunitet (2003/2116(IMM))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til en anmodning om beskyttelse af Marco Pannellas parlamentariske immunitet i forbindelse med hans idømmelse af en fængselsstraf — omdannet til overvåget frihed — for forhold, der har fundet sted i Italien, som blev indgivet den 29. april 2003 af Maurizio Turco, og hvorom der blev givet meddelelse på plenarmødet den 4. juni 2003, |
| --- | --- |

—

der henviser til en anmodning om beskyttelse af Marco Pannellas parlamentariske immunitet i forbindelse med hans idømmelse af en fængselsstraf — omdannet til overvåget frihed — for forhold, der har fundet sted i Italien, som blev indgivet den 29. april 2003 af Maurizio Turco, og hvorom der blev givet meddelelse på plenarmødet den 4. juni 2003,

| — | der henviser til artikel 9 og 10 i protokol af 8. april 1965 vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter samt til artikel 4, stk. 2, i akt af 20. september 1976 om almindelige direkte valg af repræsentanterne i Europa-Parlamentet, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 9 og 10 i protokol af 8. april 1965 vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter samt til artikel 4, stk. 2, i akt af 20. september 1976 om almindelige direkte valg af repræsentanterne i Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til De Europæiske Fællesskabers Domstols domme af 12. maj 1964 og 10. juli 1986 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til De Europæiske Fællesskabers Domstols domme af 12. maj 1964 og 10. juli 1986 (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 6 og 6a, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 6 og 6a,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked (A5-0180/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked (A5-0180/2004),

| A. | der henviser til, at Europa-Parlamentets medlemmer i henhold til protokollens artikel 10, litra a), på deres eget lands område nyder de immuniteter, der tilstås medlemmerne af deres lands lovgivende forsamling, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Europa-Parlamentets medlemmer i henhold til protokollens artikel 10, litra a), på deres eget lands område nyder de immuniteter, der tilstås medlemmerne af deres lands lovgivende forsamling,

| B. | der henviser til, at Marco Pannella blev valgt til medlem af Europa-Parlamentet i Italien, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Marco Pannella blev valgt til medlem af Europa-Parlamentet i Italien,

| C. | der henviser til, at Pannella i forlængelse af en endelig dom (res judicata) afsagt af de italienske myndigheder i en periode på otte måneder var underkastet en ordning med overvåget frihed efter at have overdraget narkotika i fuld offentlighed, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Pannella i forlængelse af en endelig dom (res judicata) afsagt af de italienske myndigheder i en periode på otte måneder var underkastet en ordning med overvåget frihed efter at have overdraget narkotika i fuld offentlighed,

| D. | der henviser til, at denne handling bestående i kollektiv symbolsk overtrædelse af loven blev udført i god tro og klart fandt sted inden for rammerne af Pannellas politiske virksomhed, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at denne handling bestående i kollektiv symbolsk overtrædelse af loven blev udført i god tro og klart fandt sted inden for rammerne af Pannellas politiske virksomhed,

| E. | der imidlertid henviser til, at italienske parlamentsmedlemmer ikke nyder parlamentarisk immunitet under sådanne omstændigheder, |
| --- | --- |

E.

der imidlertid henviser til, at italienske parlamentsmedlemmer ikke nyder parlamentarisk immunitet under sådanne omstændigheder,

| F. | der henviser til, at Pannella ud fra det foreliggende bevismateriale ikke nyder parlamentarisk immunitet med hensyn til den retsforfølgning, som Parlamentets formand er blevet gjort bekendt med, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Pannella ud fra det foreliggende bevismateriale ikke nyder parlamentarisk immunitet med hensyn til den retsforfølgning, som Parlamentets formand er blevet gjort bekendt med,

| 1. | vedtager, at det ikke vil være hensigtsmæssigt at rette henvendelse til de italienske myndigheder vedrørende Marco Pannellas politiske virksomhed. |
| --- | --- |

1.

vedtager, at det ikke vil være hensigtsmæssigt at rette henvendelse til de italienske myndigheder vedrørende Marco Pannellas politiske virksomhed.

---

(1)  Sag 101/63, Wagner mod Fohrmann og Krier, Sml. 1954-1964, s. 483, og sag 149/85, Wybot mod Faure, Sml., s. 2391.

P5_TA(2004)0210

Beskyttelse af Martin Schulz' parlamentariske immunitet og privilegier

Europa-Parlamentets forslag til afgørelse om anmodning om beskyttelse af Martin Schulz' parlamentariske immunitet og privilegier (2004/2016(IMM))

Europa-Parlamentet,

| — | der fra Martin Schulz har modtaget en anmodning om beskyttelse af hans immunitet og privilegier, hvorom der blev givet meddelelse på plenarmødet den 26. februar 2004, i forbindelse med en retssag (foreløbige retsmidler og hovedsag) ved Landgericht Hamburg, |
| --- | --- |

—

der fra Martin Schulz har modtaget en anmodning om beskyttelse af hans immunitet og privilegier, hvorom der blev givet meddelelse på plenarmødet den 26. februar 2004, i forbindelse med en retssag (foreløbige retsmidler og hovedsag) ved Landgericht Hamburg,

| — | der henviser til artikel 9 i protokol vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter af 8. april 1965 samt til artikel 4, stk. 2, i akt om almindelige direkte valg af repræsentanterne i Europa-Parlamentet af 20. september 1976, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 9 i protokol vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter af 8. april 1965 samt til artikel 4, stk. 2, i akt om almindelige direkte valg af repræsentanterne i Europa-Parlamentet af 20. september 1976,

| — | der henviser til De Europæiske Fællesskabers Domstols domme af 12. maj 1964 og 10. juli 1986 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til De Europæiske Fællesskabers Domstols domme af 12. maj 1964 og 10. juli 1986 (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 6 og 6 a, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 6 og 6 a,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked (A5-0184/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked (A5-0184/2004),

| A. | der henviser til, at Martin Schulz blev valgt til Europa-Parlamentet ved det femte direkte valg, som blev afholdt i perioden 10. til 13. juni 1999, og at hans mandat blev prøvet af Parlamentet den 15. december 1999 (2), |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Martin Schulz blev valgt til Europa-Parlamentet ved det femte direkte valg, som blev afholdt i perioden 10. til 13. juni 1999, og at hans mandat blev prøvet af Parlamentet den 15. december 1999 (2),

| B. | der henviser til, at Europa-Parlamentets medlemmer hverken kan eftersøges, tilbageholdes eller retsligt forfølges på grund af meningstilkendegivelser eller stemmeafgivelser under udøvelsen af deres hverv (3), |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Europa-Parlamentets medlemmer hverken kan eftersøges, tilbageholdes eller retsligt forfølges på grund af meningstilkendegivelser eller stemmeafgivelser under udøvelsen af deres hverv (3),

| C. | der henviser til, at den retssag, som er indledt mod Martin Schulz ved Landgericht Hamburg, vedrører meningstilkendegivelser fremsat i en pressemeddelelse, som er direkte knyttet til et spørgsmål, der var under drøftelse i Parlamentet på daværende tidspunkt, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den retssag, som er indledt mod Martin Schulz ved Landgericht Hamburg, vedrører meningstilkendegivelser fremsat i en pressemeddelelse, som er direkte knyttet til et spørgsmål, der var under drøftelse i Parlamentet på daværende tidspunkt,

| D. | der henviser til, at den immunitet i forbindelse med retsforfølgning, som Europa-Parlamentets medlemmer nyder, også dækker immunitet i forbindelse med civile sager, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den immunitet i forbindelse med retsforfølgning, som Europa-Parlamentets medlemmer nyder, også dækker immunitet i forbindelse med civile sager,

| E. | der henviser til, at denne beskyttelse for at være effektiv skal dække både foreløbige retsmidler og hovedsagen, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at denne beskyttelse for at være effektiv skal dække både foreløbige retsmidler og hovedsagen,

| F. | der henviser til, at det er Europa-Parlamentets medlemmers opgave at deltage i politiske anliggender eller fremsætte pressemeddelelser, og til, at man med rette kan gå ud fra, at de, når de offentliggør sådanne meddelelser om kontroversielle emner, har fremsat dem under udøvelsen af deres hverv som medlemmer af Europa-Parlamentet, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det er Europa-Parlamentets medlemmers opgave at deltage i politiske anliggender eller fremsætte pressemeddelelser, og til, at man med rette kan gå ud fra, at de, når de offentliggør sådanne meddelelser om kontroversielle emner, har fremsat dem under udøvelsen af deres hverv som medlemmer af Europa-Parlamentet,

| 1. | beslutter at forsvare Martin Schulz's immunitet og privilegier; |
| --- | --- |

1.

beslutter at forsvare Martin Schulz's immunitet og privilegier;

| 2. | foreslår på grundlag af artikel 9 i ovennævnte protokol og under behørig hensyntagen til procedurerne i den pågældende medlemsstat, at det fastslås, at den pågældende retssag ikke kan videreføres, og opfordrer følgelig Landgericht Hamburg til at drage de nødvendige konklusioner; |
| --- | --- |

2.

foreslår på grundlag af artikel 9 i ovennævnte protokol og under behørig hensyntagen til procedurerne i den pågældende medlemsstat, at det fastslås, at den pågældende retssag ikke kan videreføres, og opfordrer følgelig Landgericht Hamburg til at drage de nødvendige konklusioner;

| 3. | anmoder Kommissionen om at undersøge, om § 5, 2. punktum, i Forbundsrepublikken Tysklands lov om medlemmer af Europa-Parlamentet er forenelig med fællesskabsretten, navnlig artikel 9 i protokollen vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter; |
| --- | --- |

3.

anmoder Kommissionen om at undersøge, om § 5, 2. punktum, i Forbundsrepublikken Tysklands lov om medlemmer af Europa-Parlamentet er forenelig med fællesskabsretten, navnlig artikel 9 i protokollen vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter;

| 4. | pålægger sin formand straks at sende denne afgørelse og udvalgets betænkning til de tyske myndigheder, Landgericht Hamburg og til Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand straks at sende denne afgørelse og udvalgets betænkning til de tyske myndigheder, Landgericht Hamburg og til Kommissionen.

---

(1)  Sag 101/63, Wagner mod Fohrmann og Krier, Sml. 1954-1964, s. 483, og sag 149/85, Wybot mod Faure, Sml. 2403.

(2)  Europa-Parlamentets afgørelse om prøvelse af mandaterne efter det femte direkte valg til Europa-Parlamentet den 10.-13. juni 1999 (EFT C 296 af 18.10.2000, s. 93).

(3)  Artikel 9 i protokollen vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter.

P5_TA(2004)0211

Beskyttelse af Klaus-Heiner Lehnes parlamentariske immunitet og privilegier

Europa-Parlamentets afgørelse om anmodning om beskyttelse af Klaus-Heiner Lehnes parlamentariske immunitet og privilegier (2004/2015(IMM))

Europa-Parlamentet,

| — | der fra Klaus-Heiner Lehne har modtaget en anmodning om beskyttelse af hans immunitet og privilegier, hvorom der blev givet meddelelse på plenarmødet den 26. februar 2004, i forbindelse med en retssag (foreløbige retsmidler og hovedsag) ved Landgericht Hamburg, |
| --- | --- |

—

der fra Klaus-Heiner Lehne har modtaget en anmodning om beskyttelse af hans immunitet og privilegier, hvorom der blev givet meddelelse på plenarmødet den 26. februar 2004, i forbindelse med en retssag (foreløbige retsmidler og hovedsag) ved Landgericht Hamburg,

| — | der henviser til artikel 9 i protokol vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter af 8. april 1965 samt til artikel 4, stk. 2, i akt om almindelige direkte valg af repræsentanterne i Europa-Parlamentet af 20. september 1976, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 9 i protokol vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter af 8. april 1965 samt til artikel 4, stk. 2, i akt om almindelige direkte valg af repræsentanterne i Europa-Parlamentet af 20. september 1976,

| — | der henviser til De Europæiske Fællesskabers Domstols domme af 12. maj 1964 og 10. juli 1986 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til De Europæiske Fællesskabers Domstols domme af 12. maj 1964 og 10. juli 1986 (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 6 og 6 a, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 6 og 6 a,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked (A5-0185/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked (A5-0185/2004),

| A. | der henviser til, at Klaus-Heiner Lehne blev valgt til Europa-Parlamentet ved det femte direkte valg, som blev afholdt i perioden 10. til 13. juni 1999, og at hans mandat blev prøvet af Parlamentet den 15. december 1999 (2), |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Klaus-Heiner Lehne blev valgt til Europa-Parlamentet ved det femte direkte valg, som blev afholdt i perioden 10. til 13. juni 1999, og at hans mandat blev prøvet af Parlamentet den 15. december 1999 (2),

| B. | der henviser til, at Europa-Parlamentets medlemmer hverken kan eftersøges, tilbageholdes eller retsligt forfølges på grund af meningstilkendegivelser eller stemmeafgivelser under udøvelsen af deres hverv (3), |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Europa-Parlamentets medlemmer hverken kan eftersøges, tilbageholdes eller retsligt forfølges på grund af meningstilkendegivelser eller stemmeafgivelser under udøvelsen af deres hverv (3),

| C. | der henviser til, at den retssag, som er indledt mod Klaus-Heiner Lehne ved Landgericht Hamburg, vedrører meningstilkendegivelser fremsat i en pressemeddelelse, som er direkte knyttet til et spørgsmål, der var under drøftelse i Parlamentet på daværende tidspunkt, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den retssag, som er indledt mod Klaus-Heiner Lehne ved Landgericht Hamburg, vedrører meningstilkendegivelser fremsat i en pressemeddelelse, som er direkte knyttet til et spørgsmål, der var under drøftelse i Parlamentet på daværende tidspunkt,

| D. | der henviser til, at den immunitet i forbindelse med retsforfølgning, som Europa-Parlamentets medlemmer nyder, også dækker immunitet i forbindelse med civile sager, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den immunitet i forbindelse med retsforfølgning, som Europa-Parlamentets medlemmer nyder, også dækker immunitet i forbindelse med civile sager,

| E. | der henviser til, at denne beskyttelse for at være effektiv skal dække både foreløbige retsmidler og hovedsagen, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at denne beskyttelse for at være effektiv skal dække både foreløbige retsmidler og hovedsagen,

| F. | der henviser til, at det er Europa-Parlamentets medlemmers opgave at deltage i politiske anliggender eller fremsætte pressemeddelelser, og til, at man med rette kan gå ud fra, at de, når de offentliggør sådanne meddelelser om kontroversielle emner, har fremsat dem under udøvelsen af deres hverv som medlemmer af Europa-Parlamentet, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det er Europa-Parlamentets medlemmers opgave at deltage i politiske anliggender eller fremsætte pressemeddelelser, og til, at man med rette kan gå ud fra, at de, når de offentliggør sådanne meddelelser om kontroversielle emner, har fremsat dem under udøvelsen af deres hverv som medlemmer af Europa-Parlamentet,

| 1. | beslutter at forsvare Klaus-Heiner Lehnes immunitet og privilegier; |
| --- | --- |

1.

beslutter at forsvare Klaus-Heiner Lehnes immunitet og privilegier;

| 2. | foreslår på grundlag af artikel 9 i ovennævnte protokol og under behørig hensyntagen til procedurerne i den pågældende medlemsstat, at det fastslås, at den pågældende retssag ikke kan videreføres, og opfordrer følgelig Landgericht Hamburg til at drage de nødvendige konklusioner; |
| --- | --- |

2.

foreslår på grundlag af artikel 9 i ovennævnte protokol og under behørig hensyntagen til procedurerne i den pågældende medlemsstat, at det fastslås, at den pågældende retssag ikke kan videreføres, og opfordrer følgelig Landgericht Hamburg til at drage de nødvendige konklusioner;

| 3. | anmoder Kommissionen om at undersøge, om § 5, 2. punktum, i Forbundsrepublikken Tysklands lov om medlemmer af Europa-Parlamentet er forenelig med fællesskabsretten, navnlig artikel 9 i protokollen vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter; |
| --- | --- |

3.

anmoder Kommissionen om at undersøge, om § 5, 2. punktum, i Forbundsrepublikken Tysklands lov om medlemmer af Europa-Parlamentet er forenelig med fællesskabsretten, navnlig artikel 9 i protokollen vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter;

| 4. | pålægger sin formand straks at sende denne afgørelse og udvalgets betænkning til de tyske myndigheder, Landgericht Hamburg og til Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand straks at sende denne afgørelse og udvalgets betænkning til de tyske myndigheder, Landgericht Hamburg og til Kommissionen.

---

(1)  Sag 101/63, Wagner mod Fohrmann og Krier, Sml. 1954-1964, s. 483, og sag 149/85, Wybot mod Faure, Sml. 2403.

(2)  Europa-Parlamentets afgørelse om prøvelse af mandaterne efter det femte direkte valg til Europa-Parlamentet den 10.-13.6.1999 (EFT C 296 af 18.10.2000, s. 93).

(3)  Artikel 9 i protokollen vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter.

P5_TA(2004)0212

Markeder for finansielle instrumenter ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om markeder for finansielle instrumenter, om ændring af Rådets direktiv 85/611/EØF, Rådets direktiv 93/6/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF samt om ophævelse af Rådets direktiv 93/22/EØF (13421/3/2003 — C5-0015/2004 — 2002/0269(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: tredjebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets fælles holdning (13421/3/2003 — C5-0015/2004) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles holdning (13421/3/2003 — C5-0015/2004) (1),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2002) 625) (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2002) 625) (3),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 80, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 80,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål (A5-0114/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål (A5-0114/2004),

| 1. | ændrer den fælles holdning som angivet nedenfor; |
| --- | --- |

1.

ændrer den fælles holdning som angivet nedenfor;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(2)  »Vedtagne tekster« af 25.9.2003, P5_TA(2003)0410.

(3)  EUT C 71 E af 25.3.2003, s. 62.

P5_TC2-COD(2002)0269

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 30. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/.../EF om markeder for finansielle instrumenter, om ændring af Rådets direktiv 85/611/EØF, og 93/6/EØF samt Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF og om ophævelse af Rådets direktiv 93/22/EØF

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 47, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

under henvisning til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank (3),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (4), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Formålet med Rådets direktiv 93/22/EØF af 10. maj 1993 om investeringsservice i forbindelse med værdipapirer (5) var at fastlægge betingelserne for, at investeringsselskaber og banker, som havde fået tilladelse, kunne levere nærmere specificerede tjenesteydelser eller oprette filialer i andre medlemsstater på grundlag af hjemlandstilladelse og -tilsyn. Direktivet tog derfor sigte på at harmonisere de krav, investeringsselskaber skulle opfylde for at opnå den første tilladelse og drive virksomhed, herunder reglerne om god forretningsskik. Også nogle af betingelserne for at drive regulerede markeder blev harmoniseret ved direktivet. |
| --- | --- |

(1)

Formålet med Rådets direktiv 93/22/EØF af 10. maj 1993 om investeringsservice i forbindelse med værdipapirer (5) var at fastlægge betingelserne for, at investeringsselskaber og banker, som havde fået tilladelse, kunne levere nærmere specificerede tjenesteydelser eller oprette filialer i andre medlemsstater på grundlag af hjemlandstilladelse og -tilsyn. Direktivet tog derfor sigte på at harmonisere de krav, investeringsselskaber skulle opfylde for at opnå den første tilladelse og drive virksomhed, herunder reglerne om god forretningsskik. Også nogle af betingelserne for at drive regulerede markeder blev harmoniseret ved direktivet.

| (2) | I de senere år er flere investorer blevet aktive på de finansielle markeder, hvor de tilbydes et stadig mere komplekst og vidtrækkende sæt tjenesteydelser og instrumenter. Som følge af denne udvikling bør Fællesskabets retlige ramme omfatte hele viften af investororienterede aktiviteter. Med henblik herpå er det nødvendigt at fastsætte bestemmelser, der sikrer den grad af harmonisering, der er nødvendig for at give investorer en udstrakt beskyttelse og gøre det muligt for investeringsselskaber at levere tjenesteydelser i hele Fællesskabet, der er et indre marked, på grundlag af hjemlandstilsyn. I betragtning af det ovenfor anførte bør direktiv 93/22/EØF erstattes af et nyt direktiv. |
| --- | --- |

(2)

I de senere år er flere investorer blevet aktive på de finansielle markeder, hvor de tilbydes et stadig mere komplekst og vidtrækkende sæt tjenesteydelser og instrumenter. Som følge af denne udvikling bør Fællesskabets retlige ramme omfatte hele viften af investororienterede aktiviteter. Med henblik herpå er det nødvendigt at fastsætte bestemmelser, der sikrer den grad af harmonisering, der er nødvendig for at give investorer en udstrakt beskyttelse og gøre det muligt for investeringsselskaber at levere tjenesteydelser i hele Fællesskabet, der er et indre marked, på grundlag af hjemlandstilsyn. I betragtning af det ovenfor anførte bør direktiv 93/22/EØF erstattes af et nyt direktiv.

| (3) | På grund af investorers stigende afhængighed af personlige anbefalinger bør investeringsrådgivning medtages som en investeringsservice, der kræver tilladelse. |
| --- | --- |

(3)

På grund af investorers stigende afhængighed af personlige anbefalinger bør investeringsrådgivning medtages som en investeringsservice, der kræver tilladelse.

| (4) | På listen over finansielle instrumenter bør medtages visse råvarederivater og andre derivater, der udfærdiges, og handles på en sådan måde, at de giver anledning til samme reguleringsmæssige spørgsmål som traditionelle finansielle instrumenter. |
| --- | --- |

(4)

På listen over finansielle instrumenter bør medtages visse råvarederivater og andre derivater, der udfærdiges, og handles på en sådan måde, at de giver anledning til samme reguleringsmæssige spørgsmål som traditionelle finansielle instrumenter.

| (5) | Det er nødvendigt at indføre en omfattende ordning for regulering af gennemførelsen af transaktioner med finansielle instrumenter, uanset hvilke handelsmetoder der anvendes for at gennemføre transaktionerne, for at sikre en udførelse af investortransaktioner af høj kvalitet og opretholde det finansielle systems integritet og overordnede effektivitet. Der bør fastlægges en sammenhængende og risikosensitiv ramme for regulering af de vigtigste typer, der for tiden anvendes på den europæiske finansielle markedsplads. Det er nødvendigt at anerkende, at der er opstået en ny generation af organiserede handelssystemer ved siden af de regulerede markeder, som bør underlægges forpligtelser, som kan medvirke til at bevare effektive og velfungerende finansielle markeder. Med henblik på at skabe en rimelig reguleringsmæssig ramme bør direktivet indeholde bestemmelser om indførelse af en ny investeringsservice, der har forbindelse med driften af MHF'er. |
| --- | --- |

(5)

Det er nødvendigt at indføre en omfattende ordning for regulering af gennemførelsen af transaktioner med finansielle instrumenter, uanset hvilke handelsmetoder der anvendes for at gennemføre transaktionerne, for at sikre en udførelse af investortransaktioner af høj kvalitet og opretholde det finansielle systems integritet og overordnede effektivitet. Der bør fastlægges en sammenhængende og risikosensitiv ramme for regulering af de vigtigste typer, der for tiden anvendes på den europæiske finansielle markedsplads. Det er nødvendigt at anerkende, at der er opstået en ny generation af organiserede handelssystemer ved siden af de regulerede markeder, som bør underlægges forpligtelser, som kan medvirke til at bevare effektive og velfungerende finansielle markeder. Med henblik på at skabe en rimelig reguleringsmæssig ramme bør direktivet indeholde bestemmelser om indførelse af en ny investeringsservice, der har forbindelse med driften af MHF'er.

| (6) | Der bør fastlægges definitioner af et reguleret marked og en MHF, der er nøje afstemte, således at de afspejler, at begreberne repræsenterer den samme funktion (organiseret handel). Definitionerne bør ikke omfatte bilaterale systemer, hvor investeringsselskabet gennemfører hver handel for egen regning og ikke som en risikofri modpart, der skydes ind mellem køber og sælger. Udtrykket »system« omfatter såvel alle markeder, der består i kraft af både et regelsæt og en handelsplads, som markeder, der udelukkende fungerer på grundlag af et regelsæt. Regulerede markeder og MHF'er er ikke tvunget til at have et »teknisk« system til matchning af ordrer. Et marked, som udelukkende består i kraft af et regelsæt for forhold i forbindelse med medlemskab, optagelse af instrumenter til handel, handel mellem medlemmer, indberetning og, hvis relevant, gennemsigtighedsforpligtelser er i dette direktivs forstand et reguleret marked eller en MHF, og transaktioner, der gennemføres i henhold til disse regler, anses for at være gennemført i henhold til et reguleret markeds eller en MHF's system. Udtrykket »købs- og salgsinteresser«skal opfattes bredt og omfatter ordrer, prisstillelser og interessemarkeringer. Ved kravet om, at interesserne skal sammenbringes inden for systemet og efter faste regler opstillet af systemets operatør forstås, at interesserne sammenbringes efter systemets regler eller ved brug af systemets protokoller eller interne driftsprocedurer (inklusive de procedurer, der er indarbejdet i computersoftwaren). Ved »faste regler« forstås, at reglerne ikke overlader det investeringsselskab, der driver en MHF, noget skøn med hensyn til, hvorledes interesserne kan matches. Definitionerne kræver, at interesserne sammenbringes på en sådan måde, at det fører til en kontrakt, hvilket indebærer, at udførelsen skal foregå efter systemets regler eller ved brug af systemets protokoller eller interne driftsprocedurer. |
| --- | --- |

(6)

Der bør fastlægges definitioner af et reguleret marked og en MHF, der er nøje afstemte, således at de afspejler, at begreberne repræsenterer den samme funktion (organiseret handel). Definitionerne bør ikke omfatte bilaterale systemer, hvor investeringsselskabet gennemfører hver handel for egen regning og ikke som en risikofri modpart, der skydes ind mellem køber og sælger. Udtrykket »system« omfatter såvel alle markeder, der består i kraft af både et regelsæt og en handelsplads, som markeder, der udelukkende fungerer på grundlag af et regelsæt. Regulerede markeder og MHF'er er ikke tvunget til at have et »teknisk« system til matchning af ordrer. Et marked, som udelukkende består i kraft af et regelsæt for forhold i forbindelse med medlemskab, optagelse af instrumenter til handel, handel mellem medlemmer, indberetning og, hvis relevant, gennemsigtighedsforpligtelser er i dette direktivs forstand et reguleret marked eller en MHF, og transaktioner, der gennemføres i henhold til disse regler, anses for at være gennemført i henhold til et reguleret markeds eller en MHF's system. Udtrykket »købs- og salgsinteresser«skal opfattes bredt og omfatter ordrer, prisstillelser og interessemarkeringer. Ved kravet om, at interesserne skal sammenbringes inden for systemet og efter faste regler opstillet af systemets operatør forstås, at interesserne sammenbringes efter systemets regler eller ved brug af systemets protokoller eller interne driftsprocedurer (inklusive de procedurer, der er indarbejdet i computersoftwaren). Ved »faste regler« forstås, at reglerne ikke overlader det investeringsselskab, der driver en MHF, noget skøn med hensyn til, hvorledes interesserne kan matches. Definitionerne kræver, at interesserne sammenbringes på en sådan måde, at det fører til en kontrakt, hvilket indebærer, at udførelsen skal foregå efter systemets regler eller ved brug af systemets protokoller eller interne driftsprocedurer.

| (7) | Dette direktiv skal omfatte de virksomheder, hvis faste erhverv eller virksomhed består i at yde investeringsservice og/eller udøve investeringsaktiviteter i erhvervsøjemed. Direktivet bør derfor ikke omfatte personer, hvis erhvervsmæssige virksomhed er af en anden art. |
| --- | --- |

(7)

Dette direktiv skal omfatte de virksomheder, hvis faste erhverv eller virksomhed består i at yde investeringsservice og/eller udøve investeringsaktiviteter i erhvervsøjemed. Direktivet bør derfor ikke omfatte personer, hvis erhvervsmæssige virksomhed er af en anden art.

| (8) | Personer, der administrerer deres egne aktiver, og virksomheder, der ikke yder anden investeringsservice og/eller udøver andre investeringsaktiviteter end handel for egen regning, medmindre de er prisstillere eller handler for egen regning uden for et reguleret marked eller MHF på organiseret, hyppigt og systematisk grundlag ved at tilbyde et system, der er tilgængeligt for tredjemand, med henblik på at indgå i handler med vedkommende, bør ikke være omfattet af dette direktiv. |
| --- | --- |

(8)

Personer, der administrerer deres egne aktiver, og virksomheder, der ikke yder anden investeringsservice og/eller udøver andre investeringsaktiviteter end handel for egen regning, medmindre de er prisstillere eller handler for egen regning uden for et reguleret marked eller MHF på organiseret, hyppigt og systematisk grundlag ved at tilbyde et system, der er tilgængeligt for tredjemand, med henblik på at indgå i handler med vedkommende, bør ikke være omfattet af dette direktiv.

| (9) | Når der i teksten henvises til personer, bør dette omfatte både fysiske og juridiske personer. |
| --- | --- |

(9)

Når der i teksten henvises til personer, bør dette omfatte både fysiske og juridiske personer.

| (10) | Forsikringsselskaber, hvis virksomhed er underlagt et passende tilsyn fra de kompetente tilsynsførende myndigheder, og som er omfattet af Rådets direktiv 64/225/EØF af 25. februar 1964 om ophævelse af begrænsningerne i etableringsfriheden og den fri udveksling af tjenesteydelser inden for genforsikring og retrocession (6), Rådets første direktiv 73/239/EØF af 24. juli 1973 om samordning af de administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om adgang til udøvelse af direkte forsikringsvirksomhed bortset fra livsforsikring (7) samt Rådets direktiv 2002/83/EF af 5. november 2002 om livsforsikringsvirksomhed (8), bør være undtaget fra direktivet. |
| --- | --- |

(10)

Forsikringsselskaber, hvis virksomhed er underlagt et passende tilsyn fra de kompetente tilsynsførende myndigheder, og som er omfattet af Rådets direktiv 64/225/EØF af 25. februar 1964 om ophævelse af begrænsningerne i etableringsfriheden og den fri udveksling af tjenesteydelser inden for genforsikring og retrocession (6), Rådets første direktiv 73/239/EØF af 24. juli 1973 om samordning af de administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om adgang til udøvelse af direkte forsikringsvirksomhed bortset fra livsforsikring (7) samt Rådets direktiv 2002/83/EF af 5. november 2002 om livsforsikringsvirksomhed (8), bør være undtaget fra direktivet.

| (11) | Personer, der ikke leverer tjenesteydelser til tredjemand, men hvis virksomhed udelukkende består i at yde investeringsservice til deres modervirksomhed, deres dattervirksomheder eller et af deres modervirksomheds andre dattervirksomheder, skal ikke være omfattet af direktivet. |
| --- | --- |

(11)

Personer, der ikke leverer tjenesteydelser til tredjemand, men hvis virksomhed udelukkende består i at yde investeringsservice til deres modervirksomhed, deres dattervirksomheder eller et af deres modervirksomheds andre dattervirksomheder, skal ikke være omfattet af direktivet.

| (12) | Personer, der som led i deres normale erhvervsmæssige virksomhed lejlighedsvist yder investeringsservice, bør også være undtaget fra direktivet, såfremt denne virksomhed er omfattet af lovbestemmelser, der ikke udelukker, at der ydes lejlighedsvis investeringsservice. |
| --- | --- |

(12)

Personer, der som led i deres normale erhvervsmæssige virksomhed lejlighedsvist yder investeringsservice, bør også være undtaget fra direktivet, såfremt denne virksomhed er omfattet af lovbestemmelser, der ikke udelukker, at der ydes lejlighedsvis investeringsservice.

| (13) | Personer, hvis investeringsservice udelukkende består i at forvalte en ordning for medarbejderdeltagelse, og som i denne forbindelse ikke yder investeringsservice til tredjemand, bør ikke være omfattet af dette direktivs bestemmelser. |
| --- | --- |

(13)

Personer, hvis investeringsservice udelukkende består i at forvalte en ordning for medarbejderdeltagelse, og som i denne forbindelse ikke yder investeringsservice til tredjemand, bør ikke være omfattet af dette direktivs bestemmelser.

| (14) | Centralbanker og andre lignende organer, som udfører tilsvarende opgaver, samt offentlige organer, der har ansvaret for forvaltningen af den offentlige gæld, eller som deltager heri — dette begreb omfatter gældens placering — bør udelukkes fra direktivets anvendelsesområde. Denne udelukkelse gælder dog ikke for virksomheder med offentlig kapital, hvis formål er kommercielt eller forbundet med erhvervelse af kapitalinteresser. |
| --- | --- |

(14)

Centralbanker og andre lignende organer, som udfører tilsvarende opgaver, samt offentlige organer, der har ansvaret for forvaltningen af den offentlige gæld, eller som deltager heri — dette begreb omfatter gældens placering — bør udelukkes fra direktivets anvendelsesområde. Denne udelukkelse gælder dog ikke for virksomheder med offentlig kapital, hvis formål er kommercielt eller forbundet med erhvervelse af kapitalinteresser.

| (15) | Kollektive investeringsinstitutter og pensionskasser, uanset om de er samordnet på fællesskabsplan eller ej, samt depositarer og ledere af sådanne virksomheder, bør være udelukket fra direktivets anvendelsesområde, idet de er underlagt særlige bestemmelser, som er direkte tilpasset deres aktiviteter. |
| --- | --- |

(15)

Kollektive investeringsinstitutter og pensionskasser, uanset om de er samordnet på fællesskabsplan eller ej, samt depositarer og ledere af sådanne virksomheder, bør være udelukket fra direktivets anvendelsesområde, idet de er underlagt særlige bestemmelser, som er direkte tilpasset deres aktiviteter.

| (16) | For at være omfattet af undtagelserne til dette direktiv bør den pågældende person til stadighed opfylde betingelserne for disse undtagelser. Hvis en person yder investeringsservice eller udfører investeringsaktiviteter og er undtaget fra dette direktiv, fordi denne service eller disse aktiviteter er accessorisk i forhold til hans hovederhverv på koncernniveau, bør den pågældende f.eks. ikke længere være omfattet af undtagelsen vedrørende accessoriske tjenesteydelser, hvis udførelsen af denne service eller disse aktiviteter ophører med at være accessorisk til hans hovederhverv. |
| --- | --- |

(16)

For at være omfattet af undtagelserne til dette direktiv bør den pågældende person til stadighed opfylde betingelserne for disse undtagelser. Hvis en person yder investeringsservice eller udfører investeringsaktiviteter og er undtaget fra dette direktiv, fordi denne service eller disse aktiviteter er accessorisk i forhold til hans hovederhverv på koncernniveau, bør den pågældende f.eks. ikke længere være omfattet af undtagelsen vedrørende accessoriske tjenesteydelser, hvis udførelsen af denne service eller disse aktiviteter ophører med at være accessorisk til hans hovederhverv.

| (17) | Med henblik på at beskytte investorerne og sikre det finansielle systems stabilitet bør ydelsen af den form for investeringsservice og/eller udførelsen af investeringsaktiviteter, som er omfattet af dette direktiv, være betinget af, at personens hjemland har meddelt tilladelse hertil. |
| --- | --- |

(17)

Med henblik på at beskytte investorerne og sikre det finansielle systems stabilitet bør ydelsen af den form for investeringsservice og/eller udførelsen af investeringsaktiviteter, som er omfattet af dette direktiv, være betinget af, at personens hjemland har meddelt tilladelse hertil.

| (18) | Kreditinstitutter, som har tilladelse i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF af 20. marts 2000 om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut (9), bør ikke have anden tilladelse i henhold til dette direktiv for at yde investeringsservice eller udføre investeringsaktiviteter. Når et kreditinstitut beslutter at yde investeringsservice eller udføre investeringsaktiviteter, bør den kompetente myndighed, før den giver en tilladelse, kontrollere, at det opfylder de relevante bestemmelser i dette direktiv. |
| --- | --- |

(18)

Kreditinstitutter, som har tilladelse i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF af 20. marts 2000 om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut (9), bør ikke have anden tilladelse i henhold til dette direktiv for at yde investeringsservice eller udføre investeringsaktiviteter. Når et kreditinstitut beslutter at yde investeringsservice eller udføre investeringsaktiviteter, bør den kompetente myndighed, før den giver en tilladelse, kontrollere, at det opfylder de relevante bestemmelser i dette direktiv.

| (19) | Hvis et investeringsselskab på ikke-regelmæssig basis yder en eller flere former for investeringsservice eller udfører en eller flere former for investeringsaktiviteter, der ikke er omfattet af dets tilladelse, bør det ikke behøve nogen supplerende tilladelse i henhold til dette direktiv. |
| --- | --- |

(19)

Hvis et investeringsselskab på ikke-regelmæssig basis yder en eller flere former for investeringsservice eller udfører en eller flere former for investeringsaktiviteter, der ikke er omfattet af dets tilladelse, bør det ikke behøve nogen supplerende tilladelse i henhold til dette direktiv.

| (20) | Modtagelse og formidling af ordrer bør i henhold til dette direktiv omfatte det forhold, at to eller flere investorer bringes i forbindelse med hinanden, således at der tilvejebringes en transaktion. |
| --- | --- |

(20)

Modtagelse og formidling af ordrer bør i henhold til dette direktiv omfatte det forhold, at to eller flere investorer bringes i forbindelse med hinanden, således at der tilvejebringes en transaktion.

| (21) | I forbindelse med den kommende revision af kapitalgrundlagsrammen i Basel II erkender medlemsstaterne, at der er behov for på ny at overveje, om investeringsselskaber, der udfører kundeordrer på grundlag af ejermatchning, skal anses for at optræde som ejere og følgelig underkastes yderligere krav til lovpligtig kapital. |
| --- | --- |

(21)

I forbindelse med den kommende revision af kapitalgrundlagsrammen i Basel II erkender medlemsstaterne, at der er behov for på ny at overveje, om investeringsselskaber, der udfører kundeordrer på grundlag af ejermatchning, skal anses for at optræde som ejere og følgelig underkastes yderligere krav til lovpligtig kapital.

| (22) | Principperne om gensidig anerkendelse og hjemlandstilsyn forudsætter, at de kompetente myndigheder i hver medlemsstat bør undlade at meddele tilladelse eller bør inddrage denne i de tilfælde, hvor det af sådanne forhold som driftsplanen, den geografiske placering eller de faktiske aktiviteter klart fremgår, at det pågældende investeringsselskab udelukkende har valgt denne medlemsstats retssystem for at unddrage sig de strengere bestemmelser, der gælder i den medlemsstat, hvor det agter at drive eller allerede driver størstedelen af sin virksomhed. Et investeringsselskab, som er en juridisk person, bør have tilladelse i den medlemsstat, hvor det har sit vedtægtsmæssige hjemsted. Et investeringsselskab, der ikke er en juridisk person, bør have tilladelse i den medlemsstat, hvor dets hovedkontor ligger. Medlemsstaterne bør i øvrigt kræve, at et investeringsselskabs hovedkontor altid skal ligge i den medlemsstat, som er investeringsselskabets hjemland, og hvor investeringsselskabet faktisk udøver sin virksomhed. |
| --- | --- |

(22)

Principperne om gensidig anerkendelse og hjemlandstilsyn forudsætter, at de kompetente myndigheder i hver medlemsstat bør undlade at meddele tilladelse eller bør inddrage denne i de tilfælde, hvor det af sådanne forhold som driftsplanen, den geografiske placering eller de faktiske aktiviteter klart fremgår, at det pågældende investeringsselskab udelukkende har valgt denne medlemsstats retssystem for at unddrage sig de strengere bestemmelser, der gælder i den medlemsstat, hvor det agter at drive eller allerede driver størstedelen af sin virksomhed. Et investeringsselskab, som er en juridisk person, bør have tilladelse i den medlemsstat, hvor det har sit vedtægtsmæssige hjemsted. Et investeringsselskab, der ikke er en juridisk person, bør have tilladelse i den medlemsstat, hvor dets hovedkontor ligger. Medlemsstaterne bør i øvrigt kræve, at et investeringsselskabs hovedkontor altid skal ligge i den medlemsstat, som er investeringsselskabets hjemland, og hvor investeringsselskabet faktisk udøver sin virksomhed.

| (23) | Et investeringsselskab, der har fået tilladelse i sit hjemland, bør have ret til at yde investeringsservice eller udføre investeringsaktiviteter i hele Fællesskabet uden at skulle ansøge om særskilt tilladelse fra den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor det ønsker at yde denne service eller udføre disse aktiviteter. |
| --- | --- |

(23)

Et investeringsselskab, der har fået tilladelse i sit hjemland, bør have ret til at yde investeringsservice eller udføre investeringsaktiviteter i hele Fællesskabet uden at skulle ansøge om særskilt tilladelse fra den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor det ønsker at yde denne service eller udføre disse aktiviteter.

| (24) | Da en række investeringsselskaber er fritaget fra visse forpligtelser i Rådets direktiv 93/6/EØF af 15. marts 1993 om kravene til investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag (10), bør de forpligtes til enten at have en minimumskapital eller tegne en erhvervsansvarsforsikring eller en kombination heraf. Ved tilpasning af forsikringssummerne bør der tages hensyn til de tilpasninger, der er foretaget i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv af 2002/92/EF af 9. december 2002 om forsikringsmæglervirksomhed (11). Disse særlige kapitalkravsbestemmelser bør dog ikke foregribe eventuelle beslutninger om, hvorledes sådanne selskaber skal behandles ved fremtidige ændringer af Fællesskabets lovgivning om kapitalkrav. |
| --- | --- |

(24)

Da en række investeringsselskaber er fritaget fra visse forpligtelser i Rådets direktiv 93/6/EØF af 15. marts 1993 om kravene til investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag (10), bør de forpligtes til enten at have en minimumskapital eller tegne en erhvervsansvarsforsikring eller en kombination heraf. Ved tilpasning af forsikringssummerne bør der tages hensyn til de tilpasninger, der er foretaget i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv af 2002/92/EF af 9. december 2002 om forsikringsmæglervirksomhed (11). Disse særlige kapitalkravsbestemmelser bør dog ikke foregribe eventuelle beslutninger om, hvorledes sådanne selskaber skal behandles ved fremtidige ændringer af Fællesskabets lovgivning om kapitalkrav.

| (25) | Da den tilsynsmæssige regulering bør begrænses til de foretagender, som, fordi de forvalter en handelsbeholdning erhvervsmæssigt, udgør en kilde til modpartsrisiko for andre markedsdeltagere, bør foretagender, der handler for egen regning med finansielle instrumenter, inklusive de råvarederivater, der er omfattet af dette direktiv, og foretagender, der yder investeringsservice inden for råvarederivater til kunder i deres hovederhverv på en måde, der, er accessorisk i forhold til deres hovederhverv på koncernniveau, såfremt dette hovederhverv ikke er ydelse af investeringsservice i henhold til dette direktiv, udelukkes fra direktivets anvendelsesområde. |
| --- | --- |

(25)

Da den tilsynsmæssige regulering bør begrænses til de foretagender, som, fordi de forvalter en handelsbeholdning erhvervsmæssigt, udgør en kilde til modpartsrisiko for andre markedsdeltagere, bør foretagender, der handler for egen regning med finansielle instrumenter, inklusive de råvarederivater, der er omfattet af dette direktiv, og foretagender, der yder investeringsservice inden for råvarederivater til kunder i deres hovederhverv på en måde, der, er accessorisk i forhold til deres hovederhverv på koncernniveau, såfremt dette hovederhverv ikke er ydelse af investeringsservice i henhold til dette direktiv, udelukkes fra direktivets anvendelsesområde.

| (26) | For at beskytte en investors ejendomsret og andre tilsvarende rettigheder til værdipapirer samt hans rettigheder til de midler, som selskabet får betroet, bør disse rettigheder navnlig holdes adskilt fra selskabets egne. Dette princip bør dog ikke forhindre et selskab i at investere i eget navn på vegne af investor, når transaktionens form gør dette nødvendigt, og investor er indforstået hermed, f.eks. lån af værdipapirer. |
| --- | --- |

(26)

For at beskytte en investors ejendomsret og andre tilsvarende rettigheder til værdipapirer samt hans rettigheder til de midler, som selskabet får betroet, bør disse rettigheder navnlig holdes adskilt fra selskabets egne. Dette princip bør dog ikke forhindre et selskab i at investere i eget navn på vegne af investor, når transaktionens form gør dette nødvendigt, og investor er indforstået hermed, f.eks. lån af værdipapirer.

| (27) | Når en kunde i overensstemmelse med Fællesskabets lovgivning og navnlig Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/47/EF af 6. juni 2002 om aftaler om finansiel sikker-hedsstillelse (12) overdrager den fulde ejendomsret til finansielle instrumenter eller midler til et investeringsselskab med henblik på at sikre eller på anden måde dække nuværende eller fremtidige, faktiske, eventuelle eller potentielle forpligtelser, bør sådanne finansielle instrumenter eller midler heller ikke længere anses for at tilhøre klienten. |
| --- | --- |

(27)

Når en kunde i overensstemmelse med Fællesskabets lovgivning og navnlig Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/47/EF af 6. juni 2002 om aftaler om finansiel sikker-hedsstillelse (12) overdrager den fulde ejendomsret til finansielle instrumenter eller midler til et investeringsselskab med henblik på at sikre eller på anden måde dække nuværende eller fremtidige, faktiske, eventuelle eller potentielle forpligtelser, bør sådanne finansielle instrumenter eller midler heller ikke længere anses for at tilhøre klienten.

| (28) | Reglerne for meddelelse af tilladelse inden for Fællesskabet til filialer af investeringsselskaber, der har fået tilladelse i tredjelande, bør fortsat finde anvendelse på sådanne selskaber. Disse filialer bør ikke være omfattet af den fri udveksling af tjenesteydelser efter traktatens artikel 49 og heller ikke af etableringsfriheden i andre medlemsstater end den, hvori de er etablerede. Med henblik på sager, hvor Fællesskabet ikke er bundet af nogen bilaterale eller multilaterale forpligtelser, bør der indføres en procedure, der tager sigte på at sikre, at EF-investeringsselskaber på basis af gensidighed nyder tilsvarende behandling i de pågældende tredjelande. |
| --- | --- |

(28)

Reglerne for meddelelse af tilladelse inden for Fællesskabet til filialer af investeringsselskaber, der har fået tilladelse i tredjelande, bør fortsat finde anvendelse på sådanne selskaber. Disse filialer bør ikke være omfattet af den fri udveksling af tjenesteydelser efter traktatens artikel 49 og heller ikke af etableringsfriheden i andre medlemsstater end den, hvori de er etablerede. Med henblik på sager, hvor Fællesskabet ikke er bundet af nogen bilaterale eller multilaterale forpligtelser, bør der indføres en procedure, der tager sigte på at sikre, at EF-investeringsselskaber på basis af gensidighed nyder tilsvarende behandling i de pågældende tredjelande.

| (29) | Det voksende antal forskellige aktiviteter, som mange investeringsselskaber udøver samtidig, har øget risikoen for interessekonflikter mellem disse forskellige aktiviteter og deres kunders interesser. Det er derfor nødvendigt at fastsætte bestemmelser, der sikrer, at sådanne konflikter ikke skader kunders interesser. |
| --- | --- |

(29)

Det voksende antal forskellige aktiviteter, som mange investeringsselskaber udøver samtidig, har øget risikoen for interessekonflikter mellem disse forskellige aktiviteter og deres kunders interesser. Det er derfor nødvendigt at fastsætte bestemmelser, der sikrer, at sådanne konflikter ikke skader kunders interesser.

| (30) | En tjenesteydelse bør betragtes som leveret på initiativ af en kunde, medmindre kunden anmoder om den som svar på en personlig henvendelse fra selskabet eller på dets vegne til den pågældende kunde og denne henvendelse indeholder en opfordring eller søger at påvirke kunden for så vidt angår et bestemt finansielt instrument eller en bestemt transaktion. En tjenesteydelse kan betragtes som leveret på kundens initiativ, selv om kunden anmoder om den på grundlag af en henvendelse, der søger at fremme eller indeholder et tilbud om finansielle instrumenter på en måde, som i kraft af sin karakter er generel og henvendt til offentligheden eller en større gruppe eller kategori af kunder eller potentielle kunder. |
| --- | --- |

(30)

En tjenesteydelse bør betragtes som leveret på initiativ af en kunde, medmindre kunden anmoder om den som svar på en personlig henvendelse fra selskabet eller på dets vegne til den pågældende kunde og denne henvendelse indeholder en opfordring eller søger at påvirke kunden for så vidt angår et bestemt finansielt instrument eller en bestemt transaktion. En tjenesteydelse kan betragtes som leveret på kundens initiativ, selv om kunden anmoder om den på grundlag af en henvendelse, der søger at fremme eller indeholder et tilbud om finansielle instrumenter på en måde, som i kraft af sin karakter er generel og henvendt til offentligheden eller en større gruppe eller kategori af kunder eller potentielle kunder.

| (31) | Et af formålene med direktivet er at beskytte investorerne. Foranstaltningerne til beskyttelse af investorerne bør tilpasses de forskellige investorkategorier (detailinvestorer, professionelle investorer og modparter). |
| --- | --- |

(31)

Et af formålene med direktivet er at beskytte investorerne. Foranstaltningerne til beskyttelse af investorerne bør tilpasses de forskellige investorkategorier (detailinvestorer, professionelle investorer og modparter).

| (32) | Uanset princippet om hjemlandstilladelse og hjemlandstilsyn og hjemlandets håndhævelse af forpligtelser i forbindelse med drift af filialer vil det være hensigtsmæssigt, at den kompetente myndighed i værtslandet får ansvaret for at håndhæve visse forpligtelser fastlagt i dette direktiv, når forretninger gennemføres gennem en filial på det område, hvor filialen er beliggende, idet denne myndighed er tættest på filialen og bedre i stand til at afdække og gribe ind over for tilsidesættelse af reglerne for filialens drift. |
| --- | --- |

(32)

Uanset princippet om hjemlandstilladelse og hjemlandstilsyn og hjemlandets håndhævelse af forpligtelser i forbindelse med drift af filialer vil det være hensigtsmæssigt, at den kompetente myndighed i værtslandet får ansvaret for at håndhæve visse forpligtelser fastlagt i dette direktiv, når forretninger gennemføres gennem en filial på det område, hvor filialen er beliggende, idet denne myndighed er tættest på filialen og bedre i stand til at afdække og gribe ind over for tilsidesættelse af reglerne for filialens drift.

| (33) | Det er nødvendigt at pålægge investeringsselskaber en effektiv »best execution«-forpligtelse for at sikre, at investeringsselskaberne udfører kundeordrer på de for kunden gunstigste vilkår. Denne forpligtelse bør gælde for det selskab, der har kontraktlige eller agentmæssige forpligtelser over for kunden. |
| --- | --- |

(33)

Det er nødvendigt at pålægge investeringsselskaber en effektiv »best execution«-forpligtelse for at sikre, at investeringsselskaberne udfører kundeordrer på de for kunden gunstigste vilkår. Denne forpligtelse bør gælde for det selskab, der har kontraktlige eller agentmæssige forpligtelser over for kunden.

| (34) | Fair konkurrence forudsætter, at markedsdeltagere og investorer kan sammenligne de priser, som de forskellige handelssystemer (dvs. regulerede markeder, MHF og formidlere) har pligt til at offentliggøre. Med henblik herpå anbefales det, at medlemstaterne fjerner alle hindringer, som kan stå i vejen for en konsolidering på europæisk plan af de relevante oplysninger og offentliggørelsen heraf. |
| --- | --- |

(34)

Fair konkurrence forudsætter, at markedsdeltagere og investorer kan sammenligne de priser, som de forskellige handelssystemer (dvs. regulerede markeder, MHF og formidlere) har pligt til at offentliggøre. Med henblik herpå anbefales det, at medlemstaterne fjerner alle hindringer, som kan stå i vejen for en konsolidering på europæisk plan af de relevante oplysninger og offentliggørelsen heraf.

| (35) | Når forretningsforholdet etableres med kunden, kan investeringsselskabet bede kunden eller den potentielle kunde om samtidig at erklære sig indforstået med ordreudførelsespolitikken og muligheden af at vedkommendes ordrer udføres uden om et reguleret marked eller en MHF. |
| --- | --- |

(35)

Når forretningsforholdet etableres med kunden, kan investeringsselskabet bede kunden eller den potentielle kunde om samtidig at erklære sig indforstået med ordreudførelsespolitikken og muligheden af at vedkommendes ordrer udføres uden om et reguleret marked eller en MHF.

| (36) | Personer, som yder investeringsservice på flere end et investeringsselskabs vegne, bør betragtes ikke som tilknyttede agenter, men som investeringsselskaber, hvis de falder ind under definitionen i dette direktiv, med undtagelse af visse personer der kan være undtaget. |
| --- | --- |

(36)

Personer, som yder investeringsservice på flere end et investeringsselskabs vegne, bør betragtes ikke som tilknyttede agenter, men som investeringsselskaber, hvis de falder ind under definitionen i dette direktiv, med undtagelse af visse personer der kan være undtaget.

| (37) | Dette direktiv bør ikke anfægte tilknyttede agenters ret til at udøve aktiviteter, der er omfattet af andre direktiver, og beslægtede aktiviteter, der involverer andre finansielle tjenesteydelser eller produkter end dem, der er omfattet af dette direktiv, heller ikke selv om aktiviteterne udøves for dele af samme finansielle koncern. |
| --- | --- |

(37)

Dette direktiv bør ikke anfægte tilknyttede agenters ret til at udøve aktiviteter, der er omfattet af andre direktiver, og beslægtede aktiviteter, der involverer andre finansielle tjenesteydelser eller produkter end dem, der er omfattet af dette direktiv, heller ikke selv om aktiviteterne udøves for dele af samme finansielle koncern.

| (38) | Direktivet bør ikke omfatte betingelserne for at udøve virksomhed uden for investeringsselskabets område (dørsalg). |
| --- | --- |

(38)

Direktivet bør ikke omfatte betingelserne for at udøve virksomhed uden for investeringsselskabets område (dørsalg).

| (39) | Medlemsstaternes kompetente myndigheder bør ikke registrere en tilknyttet agent eller bør trække registreringen tilbage, hvis de aktiviteter, der rent faktisk udøves, klart viser, at den tilknyttede agent har valgt en bestemt medlemsstats retssystem med henblik på at unddrage sig strengere normer, som gælder i en anden medlemsstat på det område, hvor denne agter at udøve eller udøver størstedelen af sine aktiviteter. |
| --- | --- |

(39)

Medlemsstaternes kompetente myndigheder bør ikke registrere en tilknyttet agent eller bør trække registreringen tilbage, hvis de aktiviteter, der rent faktisk udøves, klart viser, at den tilknyttede agent har valgt en bestemt medlemsstats retssystem med henblik på at unddrage sig strengere normer, som gælder i en anden medlemsstat på det område, hvor denne agter at udøve eller udøver størstedelen af sine aktiviteter.

| (40) | Ved anvendelsen af dette direktiv bør godkendte modparter anses for at handle som kunder. |
| --- | --- |

(40)

Ved anvendelsen af dette direktiv bør godkendte modparter anses for at handle som kunder.

| (41) | For at sikre, at reglerne om god forretningsskik (herunder reglerne om »best execution« og behandling af kundeordrer) håndhæves, hvad angår de investorer, der har størst behov for denne beskyttelse, og i overensstemmelse med veletableret markedspraksis i Fællesskabet bør det tydeliggøres, at der kan ses bort fra reglerne om god forretningsskik ved transaktioner, der er gennemført med eller tilvejebragt mellem godkendte modparter. |
| --- | --- |

(41)

For at sikre, at reglerne om god forretningsskik (herunder reglerne om »best execution« og behandling af kundeordrer) håndhæves, hvad angår de investorer, der har størst behov for denne beskyttelse, og i overensstemmelse med veletableret markedspraksis i Fællesskabet bør det tydeliggøres, at der kan ses bort fra reglerne om god forretningsskik ved transaktioner, der er gennemført med eller tilvejebragt mellem godkendte modparter.

| (42) | Forpligtelsen til at offentliggøre limiterede kundeordrer i forbindelse med transaktioner med godkendte modparter bør kun finde anvendelse, hvis modparten udtrykkeligt sender en limiteret ordre til et investeringsselskab med henblik på udførelse af ordren. |
| --- | --- |

(42)

Forpligtelsen til at offentliggøre limiterede kundeordrer i forbindelse med transaktioner med godkendte modparter bør kun finde anvendelse, hvis modparten udtrykkeligt sender en limiteret ordre til et investeringsselskab med henblik på udførelse af ordren.

| (43) | Medlemsstaterne skal beskytte fysiske personers ret til privatlivets fred i forbindelse med behandlingen af personoplysninger i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1995/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger. (13) |
| --- | --- |

(43)

Medlemsstaterne skal beskytte fysiske personers ret til privatlivets fred i forbindelse med behandlingen af personoplysninger i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1995/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger. (13)

| (44) | Med det dobbelte formål at beskytte investorerne og sørge for, at værdipapirmarkederne fungerer efter hensigten, skal det sikres, at der er gennemsigtighed i forbindelse med transaktionerne, og at de regler, der i dette direktiv er fastsat i dette øjemed, finder anvendelse på investeringsselskaber, når de opererer på markedet. For at gøre det muligt for investorer og markedsdeltagere til enhver tid at vurdere vilkårene for en påtænkt aktiehandel og senere kontrollere de betingelser, hvorunder handelen blev gennemført, bør der fastsættes fælles regler for offentliggørelse af oplysninger om gennemførte aktiehandler og for videregivelse af nærmere oplysninger om aktuelle muligheder for at handle aktier. Reglerne er nødvendige for at sikre en effektiv integrering af medlemsstaternes aktiemarkeder, effektivisere den overordnede kursdannelsesproces for aktier og fremme en effektiv anvendelse af bestemmelserne om »best execution«. Dette kræver omfattende gennemsigtighedsregler, der gælder for alle aktiehandler, uanset om disse gennemføres bilateralt af et investeringsselskab eller over regulerede markeder eller MHF'er. Investeringsselskabers forpligtelser i henhold til dette direktiv til at stille en købs- og salgspris og udføre en ordre til den stillede pris løser ikke disse selskaber fra forpligtelsen til at videresende en ordre til et andet handelssystem, når en sådan internalisering kunne hindre selskabet i at opfylde »best execution«- forpligtelserne. |
| --- | --- |

(44)

Med det dobbelte formål at beskytte investorerne og sørge for, at værdipapirmarkederne fungerer efter hensigten, skal det sikres, at der er gennemsigtighed i forbindelse med transaktionerne, og at de regler, der i dette direktiv er fastsat i dette øjemed, finder anvendelse på investeringsselskaber, når de opererer på markedet. For at gøre det muligt for investorer og markedsdeltagere til enhver tid at vurdere vilkårene for en påtænkt aktiehandel og senere kontrollere de betingelser, hvorunder handelen blev gennemført, bør der fastsættes fælles regler for offentliggørelse af oplysninger om gennemførte aktiehandler og for videregivelse af nærmere oplysninger om aktuelle muligheder for at handle aktier. Reglerne er nødvendige for at sikre en effektiv integrering af medlemsstaternes aktiemarkeder, effektivisere den overordnede kursdannelsesproces for aktier og fremme en effektiv anvendelse af bestemmelserne om »best execution«. Dette kræver omfattende gennemsigtighedsregler, der gælder for alle aktiehandler, uanset om disse gennemføres bilateralt af et investeringsselskab eller over regulerede markeder eller MHF'er. Investeringsselskabers forpligtelser i henhold til dette direktiv til at stille en købs- og salgspris og udføre en ordre til den stillede pris løser ikke disse selskaber fra forpligtelsen til at videresende en ordre til et andet handelssystem, når en sådan internalisering kunne hindre selskabet i at opfylde »best execution«- forpligtelserne.

| (45) | Medlemsstaterne bør også kunne anvende direktivets forpligtelse til at indberette transaktioner på finansielle instrumenter, der ikke er optaget til handel på et reguleret marked. |
| --- | --- |

(45)

Medlemsstaterne bør også kunne anvende direktivets forpligtelse til at indberette transaktioner på finansielle instrumenter, der ikke er optaget til handel på et reguleret marked.

| (46) | En medlemsstat kan beslutte at anvende direktivets krav vedrørende før- og efter handelsgennemsigtighed på andre finansielle instrumenter end aktier. I så fald bør disse krav gælde for alle investeringsselskaber, for hvilke medlemsstaten er hjemland for deres virksomhed på denne medlemsstats område, samt for grænseoverskridende virksomhed, der gennemføres i kraft af den fri udveksling af tjenesteydelser. De bør også gælde for virksomhed, der udøves på denne medlemsstats område af filialer, der er etableret på dens område, og som er knyttet til investeringsselskaber, der har opnået tilladelse i en anden medlemsstat. |
| --- | --- |

(46)

En medlemsstat kan beslutte at anvende direktivets krav vedrørende før- og efter handelsgennemsigtighed på andre finansielle instrumenter end aktier. I så fald bør disse krav gælde for alle investeringsselskaber, for hvilke medlemsstaten er hjemland for deres virksomhed på denne medlemsstats område, samt for grænseoverskridende virksomhed, der gennemføres i kraft af den fri udveksling af tjenesteydelser. De bør også gælde for virksomhed, der udøves på denne medlemsstats område af filialer, der er etableret på dens område, og som er knyttet til investeringsselskaber, der har opnået tilladelse i en anden medlemsstat.

| (47) | Alle investeringsselskaber bør have samme mulighed for at blive medlem af eller have adgang til regulerede markeder i hele Fællesskabet. Uanset hvordan transaktionerne finder sted i medlemsstaterne, skal de tekniske og juridiske begrænsninger i adgangen til regulerede markeder afskaffes. |
| --- | --- |

(47)

Alle investeringsselskaber bør have samme mulighed for at blive medlem af eller have adgang til regulerede markeder i hele Fællesskabet. Uanset hvordan transaktionerne finder sted i medlemsstaterne, skal de tekniske og juridiske begrænsninger i adgangen til regulerede markeder afskaffes.

| (48) | For lettere at gøre afviklingen af grænseoverskridende transaktioner endelige bør investeringsselskaber have adgang til clearing- og afviklingssystemerne i hele Fællesskabet, uanset om transaktionerne er gennemført over regulerede markeder i den pågældende medlemsstat. Der bør stilles krav om, at investeringsselskaber, som ønsker at deltage direkte i andre medlemsstaters afviklingssystemer, bør opfylde de relevante driftsmæssige og kommercielle krav til medlemskab og overholde forsigtighedsforanstaltninger for at bevare gnidningsfri og velfungerende finansielle markeder. |
| --- | --- |

(48)

For lettere at gøre afviklingen af grænseoverskridende transaktioner endelige bør investeringsselskaber have adgang til clearing- og afviklingssystemerne i hele Fællesskabet, uanset om transaktionerne er gennemført over regulerede markeder i den pågældende medlemsstat. Der bør stilles krav om, at investeringsselskaber, som ønsker at deltage direkte i andre medlemsstaters afviklingssystemer, bør opfylde de relevante driftsmæssige og kommercielle krav til medlemskab og overholde forsigtighedsforanstaltninger for at bevare gnidningsfri og velfungerende finansielle markeder.

| (49) | Tilladelsen til at drive et reguleret marked bør omfatte alle aktiviteter, som har direkte forbindelse med offentliggørelse, behandling, udførelse, bekræftelse og indberetning af ordrer fra det tidspunkt, hvor ordrerne modtages af det regulerede marked, til det tidspunkt, hvor de formidles med henblik på endelig afvikling, og alle aktiviteter med relation til finansielle instrumenters optagelse til handel. Tilladelsen bør tillige omfatte transaktioner, som gennem prisstillere, der er udpeget af det regulerede marked, gennemføres i henhold til det regulerede markeds systemer og i overensstemmelse med dette systems regler. Ikke alle transaktioner, der indgås af medlemmer eller deltagere på det regulerede marked eller i den regulerede MHF anses for at være indgået inden for det regulerede markeds eller den regulerede MHF's systemer. Transaktioner, som medlemmer eller deltagere indgår på bilateral basis, og som ikke opfylder alle de forpligtelser, der gælder for et reguleret marked eller en multilateral handelsfacilitet (MHF) i henhold til dette direktiv, bør anses som transaktioner, der indgås uden for et reguleret marked eller en MHF, ved anvendelsen af definitionen på et selskab, der systematisk internaliserer (systematic internaliser). I sådanne tilfælde bør investeringsselskaber forpligtes til at offentliggøre bindende prisstillelser, hvis betingelserne i dette direktiv er opfyldt. |
| --- | --- |

(49)

Tilladelsen til at drive et reguleret marked bør omfatte alle aktiviteter, som har direkte forbindelse med offentliggørelse, behandling, udførelse, bekræftelse og indberetning af ordrer fra det tidspunkt, hvor ordrerne modtages af det regulerede marked, til det tidspunkt, hvor de formidles med henblik på endelig afvikling, og alle aktiviteter med relation til finansielle instrumenters optagelse til handel. Tilladelsen bør tillige omfatte transaktioner, som gennem prisstillere, der er udpeget af det regulerede marked, gennemføres i henhold til det regulerede markeds systemer og i overensstemmelse med dette systems regler. Ikke alle transaktioner, der indgås af medlemmer eller deltagere på det regulerede marked eller i den regulerede MHF anses for at være indgået inden for det regulerede markeds eller den regulerede MHF's systemer. Transaktioner, som medlemmer eller deltagere indgår på bilateral basis, og som ikke opfylder alle de forpligtelser, der gælder for et reguleret marked eller en multilateral handelsfacilitet (MHF) i henhold til dette direktiv, bør anses som transaktioner, der indgås uden for et reguleret marked eller en MHF, ved anvendelsen af definitionen på et selskab, der systematisk internaliserer (systematic internaliser). I sådanne tilfælde bør investeringsselskaber forpligtes til at offentliggøre bindende prisstillelser, hvis betingelserne i dette direktiv er opfyldt.

| (50) | Selskaber, der systematisk internaliserer, kan beslutte, at kun detailkunder eller kun professionelle kunder skal have adgang til de af selskaberne stillede priser, eller at begge skal have adgang. De bør ikke kunne diskriminere inden for disse kategorier af kunder. |
| --- | --- |

(50)

Selskaber, der systematisk internaliserer, kan beslutte, at kun detailkunder eller kun professionelle kunder skal have adgang til de af selskaberne stillede priser, eller at begge skal have adgang. De bør ikke kunne diskriminere inden for disse kategorier af kunder.

| (51) | Artikel 27 forpligter ikke selskaber, der systematisk internaliserer, til at offentligøre bindende prisstillelser for transaktioner over normal markedsstørrelse. |
| --- | --- |

(51)

Artikel 27 forpligter ikke selskaber, der systematisk internaliserer, til at offentligøre bindende prisstillelser for transaktioner over normal markedsstørrelse.

| (52) | Hvis et investeringsselskab er et selskab, der systematisk internaliserer for så vidt angår både aktier og andre finansielle instrumenter, gælder forpligtelsen til at meddele prisstillelse kun for aktier med forbehold af betragtning 46. |
| --- | --- |

(52)

Hvis et investeringsselskab er et selskab, der systematisk internaliserer for så vidt angår både aktier og andre finansielle instrumenter, gælder forpligtelsen til at meddele prisstillelse kun for aktier med forbehold af betragtning 46.

| (53) | Det er ikke formålet med dette direktiv at kræve anvendelse af regler for gennemsigtighed før handel på transaktioner, der foretages på OTC-grundlag, og hvis kendetegn bl.a. er, at de er ad hoc og uregelmæssige, foretages med engrosmodparter og er et led i en forretningsforbindelse, der selv er kendetegnet ved handler over normal markedsstørrelse, og hvor handlerne foretages uden for de systemer, som det pågældende selskab normalt benytter til sine forretninger som et selskab, der systematisk internaliserer. |
| --- | --- |

(53)

Det er ikke formålet med dette direktiv at kræve anvendelse af regler for gennemsigtighed før handel på transaktioner, der foretages på OTC-grundlag, og hvis kendetegn bl.a. er, at de er ad hoc og uregelmæssige, foretages med engrosmodparter og er et led i en forretningsforbindelse, der selv er kendetegnet ved handler over normal markedsstørrelse, og hvor handlerne foretages uden for de systemer, som det pågældende selskab normalt benytter til sine forretninger som et selskab, der systematisk internaliserer.

| (54) | Den normale markedsstørrelse for enhver klasse af aktier bør ikke stå i et væsentligt misforhold til nogen af aktierne i denne klasse. |
| --- | --- |

(54)

Den normale markedsstørrelse for enhver klasse af aktier bør ikke stå i et væsentligt misforhold til nogen af aktierne i denne klasse.

| (55) | Ved revisionen af direktiv 93/6/EØF bør der fastsættes minimumskapitalkrav, som regulerede markeder skal opfylde for at få tilladelse, og der bør i den forbindelse tages hensyn til den særlige form for risici forbundet med sådanne markeder. |
| --- | --- |

(55)

Ved revisionen af direktiv 93/6/EØF bør der fastsættes minimumskapitalkrav, som regulerede markeder skal opfylde for at få tilladelse, og der bør i den forbindelse tages hensyn til den særlige form for risici forbundet med sådanne markeder.

| (56) | Et reguleret markeds operatører bør også kunne drive en MHF i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i dette direktiv. |
| --- | --- |

(56)

Et reguleret markeds operatører bør også kunne drive en MHF i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i dette direktiv.

| (57) | Dette direktivs bestemmelser om instrumenters optagelse til handel i henhold til de af det regulerede marked håndhævede regler bør ikke berøre anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/34/EF af 28. maj 2001 vedrørende betingelserne for værdipapirers optagelse til officiel notering på en fondsbørs samt oplysninger, der skal offentliggøres om disse værdipapirer (14). Et reguleret marked bør ikke forhindres i at stille strengere krav til udstederne af værdipapirer eller instrumenter, som det regulerede marked påtænker at optage til handel, end dem, der stilles i medfør af dette direktiv. |
| --- | --- |

(57)

Dette direktivs bestemmelser om instrumenters optagelse til handel i henhold til de af det regulerede marked håndhævede regler bør ikke berøre anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/34/EF af 28. maj 2001 vedrørende betingelserne for værdipapirers optagelse til officiel notering på en fondsbørs samt oplysninger, der skal offentliggøres om disse værdipapirer (14). Et reguleret marked bør ikke forhindres i at stille strengere krav til udstederne af værdipapirer eller instrumenter, som det regulerede marked påtænker at optage til handel, end dem, der stilles i medfør af dette direktiv.

| (58) | Medlemsstaterne bør kunne udpege forskellige kompetente myndigheder til at håndhæve direktivets vidtrækkende forpligtelser. Disse myndigheder bør være offentlige myndigheder, hvilket sikrer myndighedernes uafhængighed af økonomiske aktører og forhindrer interessekonflikter. I overensstemmelse med national lovgivning bør medlemsstaterne sikre passende finansiering af den kompetente myndighed. Udpegningen af offentlige myndigheder bør ikke udelukke uddelegering under den kompetente myndigheds ansvar. |
| --- | --- |

(58)

Medlemsstaterne bør kunne udpege forskellige kompetente myndigheder til at håndhæve direktivets vidtrækkende forpligtelser. Disse myndigheder bør være offentlige myndigheder, hvilket sikrer myndighedernes uafhængighed af økonomiske aktører og forhindrer interessekonflikter. I overensstemmelse med national lovgivning bør medlemsstaterne sikre passende finansiering af den kompetente myndighed. Udpegningen af offentlige myndigheder bør ikke udelukke uddelegering under den kompetente myndigheds ansvar.

| (59) | Eventuelle fortrolige oplysninger, som kontaktpunktet i en medlemsstat modtager gennem kontaktpunktet i en anden medlemsstat, bør ikke betragtes som rent nationale oplysninger. |
| --- | --- |

(59)

Eventuelle fortrolige oplysninger, som kontaktpunktet i en medlemsstat modtager gennem kontaktpunktet i en anden medlemsstat, bør ikke betragtes som rent nationale oplysninger.

| (60) | Det er nødvendigt at gøre de kompetente myndigheders beføjelser mere ensartede for at bane vej for, at bestemmelserne håndhæves med lige stor styrke i hele det integrerede finansielle marked. Et fælles sæt af mindstebeføjelser kombineret med de nødvendige ressourcer bør sikre tilsynets effektivitet. |
| --- | --- |

(60)

Det er nødvendigt at gøre de kompetente myndigheders beføjelser mere ensartede for at bane vej for, at bestemmelserne håndhæves med lige stor styrke i hele det integrerede finansielle marked. Et fælles sæt af mindstebeføjelser kombineret med de nødvendige ressourcer bør sikre tilsynets effektivitet.

| (61) | Med henblik på kundebeskyttelse og uden at det berører kunders ret til at indbringe deres sag for domstolene, bør medlemsstaterne tilskynde offentlige eller private organer til bilæggelse af udenretlige tvister til at indgå i et samarbejde med henblik på løsningen af grænseoverskridende tvister under hensyntagen til Kommissionens henstilling 98/257/EF af 30. marts 1998 om de principper, der finder anvendelse på organer med ansvar for udenretlig bilæggelse af tvister på forbrugerområdet (15). Når medlemsstaterne indfører klage- og procesordninger til udenretlig bilæggelse af tvister, bør de opfordres til at gøre brug af eksisterende grænseoverskridende samarbejdsmekanismer, især netværket for klager over finansielle tjenesteydelser (FIN-Net). |
| --- | --- |

(61)

Med henblik på kundebeskyttelse og uden at det berører kunders ret til at indbringe deres sag for domstolene, bør medlemsstaterne tilskynde offentlige eller private organer til bilæggelse af udenretlige tvister til at indgå i et samarbejde med henblik på løsningen af grænseoverskridende tvister under hensyntagen til Kommissionens henstilling 98/257/EF af 30. marts 1998 om de principper, der finder anvendelse på organer med ansvar for udenretlig bilæggelse af tvister på forbrugerområdet (15). Når medlemsstaterne indfører klage- og procesordninger til udenretlig bilæggelse af tvister, bør de opfordres til at gøre brug af eksisterende grænseoverskridende samarbejdsmekanismer, især netværket for klager over finansielle tjenesteydelser (FIN-Net).

| (62) | Enhver udveksling eller videregivelse af oplysninger mellem kompetente myndigheder, andre myndigheder, organer eller personer bør være i overensstemmelse med reglerne om videregivelse af personoplysninger til tredjelande, jf. direktiv 95/46/EF. |
| --- | --- |

(62)

Enhver udveksling eller videregivelse af oplysninger mellem kompetente myndigheder, andre myndigheder, organer eller personer bør være i overensstemmelse med reglerne om videregivelse af personoplysninger til tredjelande, jf. direktiv 95/46/EF.

| (63) | Det er nødvendigt at skærpe bestemmelserne om udveksling af oplysninger mellem nationale kompetente myndigheder og udvide disses pligt til at yde hinanden bistand og til at samarbejde. Som følge af den øgede grænseoverskridende aktivitet bør de kompetente myndigheder udveksle de for deres hverv nødvendige oplysninger for at sikre en effektiv håndhævelse af dette direktiv, også i situationer, hvor tilsidesættelse eller mistanke om tilsidesættelse af direktivet eventuelt berører myndighederne i to eller flere medlemsstater. En streng tjenstlig tavshedspligt er nødvendig for at sikre, at udvekslingen af oplysninger fungerer gnidningsløst, og at særlige rettigheder respekteres. |
| --- | --- |

(63)

Det er nødvendigt at skærpe bestemmelserne om udveksling af oplysninger mellem nationale kompetente myndigheder og udvide disses pligt til at yde hinanden bistand og til at samarbejde. Som følge af den øgede grænseoverskridende aktivitet bør de kompetente myndigheder udveksle de for deres hverv nødvendige oplysninger for at sikre en effektiv håndhævelse af dette direktiv, også i situationer, hvor tilsidesættelse eller mistanke om tilsidesættelse af direktivet eventuelt berører myndighederne i to eller flere medlemsstater. En streng tjenstlig tavshedspligt er nødvendig for at sikre, at udvekslingen af oplysninger fungerer gnidningsløst, og at særlige rettigheder respekteres.

| (64) | Rådet nedsatte på samlingen den 17. juli 2000 et vismandsudvalg for regulering af europæiske værdipapirmarkeder. Udvalget foreslog i sin endelige rapport, at der indføres en ny lovgivningsmetode, som består af fire trin, nemlig grundprincipper, gennemførelsesbestemmelser, samarbejde og håndhævelse. Niveau 1, direktivet, skal begrænse sig til fastlæggelse af de brede generelle »rammeprincipper «, hvorimod niveau 2 skal bestå i fastlæggelse af de tekniske gennemførelsesforanstaltninger, som vedtages af Kommissionen bistået af et udvalg. |
| --- | --- |

(64)

Rådet nedsatte på samlingen den 17. juli 2000 et vismandsudvalg for regulering af europæiske værdipapirmarkeder. Udvalget foreslog i sin endelige rapport, at der indføres en ny lovgivningsmetode, som består af fire trin, nemlig grundprincipper, gennemførelsesbestemmelser, samarbejde og håndhævelse. Niveau 1, direktivet, skal begrænse sig til fastlæggelse af de brede generelle »rammeprincipper «, hvorimod niveau 2 skal bestå i fastlæggelse af de tekniske gennemførelsesforanstaltninger, som vedtages af Kommissionen bistået af et udvalg.

| (65) | Ved den resolution, Det Europæiske Råd vedtog i Stockholm den 23. marts 2001, godkendtes Vismandsudvalgets endelige rapport og forslaget om en firetrinsmetode, der skal gøre Fællesskabets lovgivningsproces på værdipapirområdet mere effektiv og gennemsigtig. |
| --- | --- |

(65)

Ved den resolution, Det Europæiske Råd vedtog i Stockholm den 23. marts 2001, godkendtes Vismandsudvalgets endelige rapport og forslaget om en firetrinsmetode, der skal gøre Fællesskabets lovgivningsproces på værdipapirområdet mere effektiv og gennemsigtig.

| (66) | Ifølge Det Europæiske Råd i Stockholm bør andet trin, gennemførelsesbestemmelserne, anvendes hyppigere for at sikre, at de tekniske bestemmelser tilpasses til den markeds- og tilsynsmæssige udvikling, ligesom der bør fastsættes frister for alle etaper i arbejdet på andet trin. |
| --- | --- |

(66)

Ifølge Det Europæiske Råd i Stockholm bør andet trin, gennemførelsesbestemmelserne, anvendes hyppigere for at sikre, at de tekniske bestemmelser tilpasses til den markeds- og tilsynsmæssige udvikling, ligesom der bør fastsættes frister for alle etaper i arbejdet på andet trin.

| (67) | Europa-Parlamentet godkendte i sin beslutning af 5. februar 2002 om gennemførelse af lovgivningen vedrørende finansielle tjenester også Vismandsudvalgets rapport med udgangspunkt i den højtidelige erklæring, Kommissionen samme dag afgav over for Parlamentet, samt skrivelsen af 2. oktober 2001 fra kommissæren for det indre marked til formanden for Parlamentets Udvalg om Økonomi og Valutaspørgsmål angående beskyttelsen af Europa-Parlamentets rolle i denne proces. |
| --- | --- |

(67)

Europa-Parlamentet godkendte i sin beslutning af 5. februar 2002 om gennemførelse af lovgivningen vedrørende finansielle tjenester også Vismandsudvalgets rapport med udgangspunkt i den højtidelige erklæring, Kommissionen samme dag afgav over for Parlamentet, samt skrivelsen af 2. oktober 2001 fra kommissæren for det indre marked til formanden for Parlamentets Udvalg om Økonomi og Valutaspørgsmål angående beskyttelsen af Europa-Parlamentets rolle i denne proces.

| (68) | De nødvendige foranstaltninger til dette direktivs gennemførelse bør vedtages i henhold til Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (16). |
| --- | --- |

(68)

De nødvendige foranstaltninger til dette direktivs gennemførelse bør vedtages i henhold til Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (16).

| (69) | Europa-Parlamentet bør have en frist på tre måneder fra første oversendelse af udkast til gennemførelsesforanstaltninger med henblik på granskning og afgivelse af udtalelse. I hastende og behørigt berettigede tilfælde kan denne periode dog forkortes. Hvis Europa-Parlamentet inden for perioden vedtager en beslutning, bør Kommissionen genvurdere udkastet til foranstaltninger. |
| --- | --- |

(69)

Europa-Parlamentet bør have en frist på tre måneder fra første oversendelse af udkast til gennemførelsesforanstaltninger med henblik på granskning og afgivelse af udtalelse. I hastende og behørigt berettigede tilfælde kan denne periode dog forkortes. Hvis Europa-Parlamentet inden for perioden vedtager en beslutning, bør Kommissionen genvurdere udkastet til foranstaltninger.

| (70) | For at tage hensyn til udviklingen på de finansielle markeder bør Kommissionen forelægge Europa- Parlamentet og Rådet rapporter om anvendelsen af bestemmelserne om erhvervsansvarsforsikring, rækkevidden af gennemsigtighedsreglerne og om eventuelle tilladelser til handlere, der har specialiseret sig i råvarederivater, til at udøve virksomhed som investeringsselskab. |
| --- | --- |

(70)

For at tage hensyn til udviklingen på de finansielle markeder bør Kommissionen forelægge Europa- Parlamentet og Rådet rapporter om anvendelsen af bestemmelserne om erhvervsansvarsforsikring, rækkevidden af gennemsigtighedsreglerne og om eventuelle tilladelser til handlere, der har specialiseret sig i råvarederivater, til at udøve virksomhed som investeringsselskab.

| (71) | Skabelsen af et integreret finansielt marked, hvor investorer nyder effektiv beskyttelse, og hvor det samlede markeds effektivitet og integritet er beskyttet, er et mål, som kræver, at der indføres fælles reguleringsmæssige krav til investeringsselskaber, uanset hvor i Fællesskabet disse har fået tilladelse, og til den måde, regulerede markeder og andre handelssystemer fungerer på, således at det forhindres, at uigennemsigtighed eller forstyrrelser på ét marked undergraver hele det europæiske finansielle systems effektivitet. Da dette mål bedre kan gennemføres på fællesskabsplan, kan Fællesskabet i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet i henhold til traktatens artikel 5 vedtage bestemmelser herom. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet i henhold til samme artikel går dette direktiv ikke længere end nødvendigt for at nå dette mål — |
| --- | --- |

(71)

Skabelsen af et integreret finansielt marked, hvor investorer nyder effektiv beskyttelse, og hvor det samlede markeds effektivitet og integritet er beskyttet, er et mål, som kræver, at der indføres fælles reguleringsmæssige krav til investeringsselskaber, uanset hvor i Fællesskabet disse har fået tilladelse, og til den måde, regulerede markeder og andre handelssystemer fungerer på, således at det forhindres, at uigennemsigtighed eller forstyrrelser på ét marked undergraver hele det europæiske finansielle systems effektivitet. Da dette mål bedre kan gennemføres på fællesskabsplan, kan Fællesskabet i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet i henhold til traktatens artikel 5 vedtage bestemmelser herom. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet i henhold til samme artikel går dette direktiv ikke længere end nødvendigt for at nå dette mål —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

AFSNIT I

DEFINITIONER OG ANVENDELSESOMRÅDE

Artikel 1

Anvendelsesområde

1.   Dette direktiv finder anvendelse på investeringsselskaber og regulerede markeder.

2.   Følgende bestemmelser finder tillige anvendelse på kreditinstitutter, som i henhold til direktiv 2000/ 12/EF har tilladelse til at yde en eller flere investeringsserviceydelser og/eller udføre en eller flere investeringsaktiviteter:

| — | Artikel 2, stk. 2, artikel 11, 13 og 14 |
| --- | --- |

—

Artikel 2, stk. 2, artikel 11, 13 og 14

| — | kapitel II i afsnit II, bortset fra artikel 23, stk. 2, andet afsnit |
| --- | --- |

—

kapitel II i afsnit II, bortset fra artikel 23, stk. 2, andet afsnit

| — | kapitel III i afsnit II, bortset fra artikel 31, stk. 2-4, artikel 32, stk. 2-6, og stk. 8-9 |
| --- | --- |

—

kapitel III i afsnit II, bortset fra artikel 31, stk. 2-4, artikel 32, stk. 2-6, og stk. 8-9

| — | artikel 48-53, 57, 61 og 62, samt |
| --- | --- |

—

artikel 48-53, 57, 61 og 62, samt

| — | artikel 71, stk. 1. |
| --- | --- |

—

artikel 71, stk. 1.

Artikel 2

Undtagelser

1.   Dette direktiv finder ikke anvendelse på:

| a) | forsikringsselskaber som defineret i artikel 1 i direktiv 73/239/EØF eller livsforsikringsselskaber som defineret i artikel 1 i direktiv 2002/83/EF samt selskaber, der foretager genforsikring og retrocession som omhandlet i direktiv 64/225/EØF |
| --- | --- |

a)

forsikringsselskaber som defineret i artikel 1 i direktiv 73/239/EØF eller livsforsikringsselskaber som defineret i artikel 1 i direktiv 2002/83/EF samt selskaber, der foretager genforsikring og retrocession som omhandlet i direktiv 64/225/EØF

| b) | personer, der udelukkende yder investeringsservice til deres modervirksomhed, deres dattervirksomhed eller et af deres modervirksomheds andre dattervirksomheder |
| --- | --- |

b)

personer, der udelukkende yder investeringsservice til deres modervirksomhed, deres dattervirksomhed eller et af deres modervirksomheds andre dattervirksomheder

| c) | personer, der yder investeringsservice, hvis denne service ydes lejlighedsvist i forbindelse med erhvervsmæssig virksomhed, såfremt denne virksomhed er reguleret ved lov eller fagetisk kodeks for det pågældende erhverv, som ikke udelukker, at der kan ydes service af denne art. |
| --- | --- |

c)

personer, der yder investeringsservice, hvis denne service ydes lejlighedsvist i forbindelse med erhvervsmæssig virksomhed, såfremt denne virksomhed er reguleret ved lov eller fagetisk kodeks for det pågældende erhverv, som ikke udelukker, at der kan ydes service af denne art.

| d) | personer, som ikke yder anden investeringsservice eller udfører andre investeringsaktiviteter end handel for egen regning, medmindre de er prisstillere eller handler for egen regning uden for et reguleret marked eller MHF på et organiseret, tilbagevendende og systematisk grundlag ved at tilbyde et system, der er tilgængeligt for tredjemand, med henblik på at indgå i handler med vedkommende |
| --- | --- |

d)

personer, som ikke yder anden investeringsservice eller udfører andre investeringsaktiviteter end handel for egen regning, medmindre de er prisstillere eller handler for egen regning uden for et reguleret marked eller MHF på et organiseret, tilbagevendende og systematisk grundlag ved at tilbyde et system, der er tilgængeligt for tredjemand, med henblik på at indgå i handler med vedkommende

| e) | personer, hvis investeringsservice udelukkende består i forvaltning af ordninger for medarbejderdeltagelse |
| --- | --- |

e)

personer, hvis investeringsservice udelukkende består i forvaltning af ordninger for medarbejderdeltagelse

| f) | personer, der yder investeringsservice, som kun indebærer forvaltning af medarbejderdeltagelsesordninger og investeringsserviceydelser udelukkende til brug for deres modervirksomhed, dattervirksomheder eller et af deres modervirksomheds andre dattervirksomheder |
| --- | --- |

f)

personer, der yder investeringsservice, som kun indebærer forvaltning af medarbejderdeltagelsesordninger og investeringsserviceydelser udelukkende til brug for deres modervirksomhed, dattervirksomheder eller et af deres modervirksomheds andre dattervirksomheder

| g) | medlemmer af Det Europæiske System af Centralbanker og andre nationale organer med lignende funktioner samt andre offentlige organer, der har ansvar for forvaltningen af den offentlige gæld, eller som deltager heri |
| --- | --- |

g)

medlemmer af Det Europæiske System af Centralbanker og andre nationale organer med lignende funktioner samt andre offentlige organer, der har ansvar for forvaltningen af den offentlige gæld, eller som deltager heri

| h) | kollektive investeringsinstitutter og pensionskasser, hvad enten de er koordineret på fællesskabsplan eller ej, samt depositarer og ledere af sådanne institutter |
| --- | --- |

h)

kollektive investeringsinstitutter og pensionskasser, hvad enten de er koordineret på fællesskabsplan eller ej, samt depositarer og ledere af sådanne institutter

| i) | personer, der for egen regning handler med finansielle instrumenter eller yder investeringsservice inden for råvarederivater eller udbyder derivataftaler henhørende under bilag I, afsnit C, punkt 10, til kunderne i deres hovederhverv, dog under forudsætning af, at dette er en accessorisk aktivitet til deres hovederhverv på koncernniveau, og såfremt dette hovederhverv ikke er ydelse af investeringsservice i henhold til dette direktiv eller bankserviceydelser i henhold til direktiv 2000/12/EF |
| --- | --- |

i)

personer, der for egen regning handler med finansielle instrumenter eller yder investeringsservice inden for råvarederivater eller udbyder derivataftaler henhørende under bilag I, afsnit C, punkt 10, til kunderne i deres hovederhverv, dog under forudsætning af, at dette er en accessorisk aktivitet til deres hovederhverv på koncernniveau, og såfremt dette hovederhverv ikke er ydelse af investeringsservice i henhold til dette direktiv eller bankserviceydelser i henhold til direktiv 2000/12/EF

| j) | personer, der i forbindelse med andre erhvervsaktiviteter, der ikke er omfattet af dette direktiv, yder investeringsrådgivning, såfremt sådan rådgivning ikke honoreres særskilt |
| --- | --- |

j)

personer, der i forbindelse med andre erhvervsaktiviteter, der ikke er omfattet af dette direktiv, yder investeringsrådgivning, såfremt sådan rådgivning ikke honoreres særskilt

| k) | personer, hvis hovederhverv består i handel for egen regning med råvarer og/eller råvarederivater.
  Denne undtagelse finder ikke anvendelse, hvis de personer, der for egen regning handler med råvarer og/eller råvarederivater, indgår i en koncern, hvis hovederhverv er at yde anden investeringsservice i dette direktivs forstand eller bankserviceydelser i henhold til direktiv 2000/12/EF |
| --- | --- |

k)

personer, hvis hovederhverv består i handel for egen regning med råvarer og/eller råvarederivater.

Denne undtagelse finder ikke anvendelse, hvis de personer, der for egen regning handler med råvarer og/eller råvarederivater, indgår i en koncern, hvis hovederhverv er at yde anden investeringsservice i dette direktivs forstand eller bankserviceydelser i henhold til direktiv 2000/12/EF

| l) | selskaber, hvis investeringsservice og/eller aktiviteter udelukkende består i at handle for egen regning på finansielle futures-, options- eller andre derivat- og spotmarkeder med det ene formål at afdække deres positioner på derivatmarkeder, eller som handler på vegne af eller stiller priser til andre medlemmer af samme marked, og som garanteres af dette markeds clearingmedlemmer, idet ansvaret for opfyldelse af de kontrakter, som indgås af sådanne personer, påhviler det samme markeds clearingmedlemmer |
| --- | --- |

l)

selskaber, hvis investeringsservice og/eller aktiviteter udelukkende består i at handle for egen regning på finansielle futures-, options- eller andre derivat- og spotmarkeder med det ene formål at afdække deres positioner på derivatmarkeder, eller som handler på vegne af eller stiller priser til andre medlemmer af samme marked, og som garanteres af dette markeds clearingmedlemmer, idet ansvaret for opfyldelse af de kontrakter, som indgås af sådanne personer, påhviler det samme markeds clearingmedlemmer

| m) | sammenslutninger oprettet af danske og finske pensionskasser alene med det formål at forvalte de deltagende pensionskassers midler |
| --- | --- |

m)

sammenslutninger oprettet af danske og finske pensionskasser alene med det formål at forvalte de deltagende pensionskassers midler

| n) | »agenti di cambio«, hvis virksomhed og funktioner er beskrevet i artikel 201 i det italienske lovdekret nr. 58 af 24. februar 1998. |
| --- | --- |

n)

»agenti di cambio«, hvis virksomhed og funktioner er beskrevet i artikel 201 i det italienske lovdekret nr. 58 af 24. februar 1998.

2.   De rettigheder, som dette direktiv medfører, omfatter ikke udførelse af tjenesteydelser som modpart i transaktioner gennemført af offentlige organer, der beskæftiger sig med offentlig gæld, eller medlemmer af Det Europæiske System af Centralbanker under udøvelse af deres opgaver i henhold til traktaten og statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank eller af lignende funktioner i henhold til nationale bestemmelser.

3.   For at tage hensyn til udviklingen på de finansielle markeder og sikre en ensartet anvendelse af dette direktiv kan Kommissionen, for så vidt angår undtagelsesbestemmelserne i litra c), i), og k), efter proceduren i artikel 64, stk. 2, fastlægge kriterierne for bestemmelse af, hvornår en aktivitet kan anses for at være accessorisk i forhold til hovederhvervet på koncernniveau, samt hvornår en aktivitet ydes lejlighedsvist.

Artikel 3

Fakultative undtagelser

1.   Medlemsstaterne kan vælge ikke at anvende dette direktiv på personer, for hvilke de er hjemlandet, og:

| — | som ikke må forvalte kunders midler eller værdipapirer, og som af den årsag ikke på noget tidspunkt må bringe sig i debet over for deres kunder |
| --- | --- |

—

som ikke må forvalte kunders midler eller værdipapirer, og som af den årsag ikke på noget tidspunkt må bringe sig i debet over for deres kunder

| — | som ikke må yde nogen investeringsservice bortset fra modtagelse og formidling af ordrer vedrørende værdipapirer og andele i kollektive investeringsinstitutter samt investeringsrådgivning i forbindelse med sådanne finansielle instrumenter, og |
| --- | --- |

—

som ikke må yde nogen investeringsservice bortset fra modtagelse og formidling af ordrer vedrørende værdipapirer og andele i kollektive investeringsinstitutter samt investeringsrådgivning i forbindelse med sådanne finansielle instrumenter, og

| — | som i forbindelse med ydelsen af den service kun må formidle ordrer til






  i) | investeringsselskaber med tilladelse i henhold til dette direktiv |
| --- | --- | --- |

—

som i forbindelse med ydelsen af den service kun må formidle ordrer til

i)

investeringsselskaber med tilladelse i henhold til dette direktiv

| ii) | kreditinstitutter med tilladelse i henhold til direktiv 2000/12/EF |
| --- | --- |

ii)

kreditinstitutter med tilladelse i henhold til direktiv 2000/12/EF

| iii) | investeringsselskabers eller kreditinstitutters filialer med tilladelse i tredjelande, som er underlagt og overholder forsigtighedsregler, der af de kompetente myndigheder anses for at være mindst lige så strenge som reglerne i dette direktiv, i direktiv 2000/12/EF eller direktiv 93/6/EØF |
| --- | --- |

iii)

investeringsselskabers eller kreditinstitutters filialer med tilladelse i tredjelande, som er underlagt og overholder forsigtighedsregler, der af de kompetente myndigheder anses for at være mindst lige så strenge som reglerne i dette direktiv, i direktiv 2000/12/EF eller direktiv 93/6/EØF

| iv) | kollektive investeringsinstitutter med tilladelse i henhold til en medlemsstats lovgivning til at markedsføre andele til offentligheden og til sådanne institutters ledelse |
| --- | --- |

iv)

kollektive investeringsinstitutter med tilladelse i henhold til en medlemsstats lovgivning til at markedsføre andele til offentligheden og til sådanne institutters ledelse

| v) | investeringsselskaber med fast kapital jf. artikel 15, stk. 4, i Rådets andet direktiv 77/91/EØF af 13. december 1976 om samordning af de garantier, der kræves i medlemsstaterne af de i artikel 58, stk. 2, i traktaten nævnte selskaber til beskyttelse af såvel selskabstagernes som tredjemands interesser, for så vidt angår stiftelsen af aktieselskabet samt bevarelsen af og ændringer i dets kapital, med det formål at gøre disse garantier lige byrdefuld (17), hvis værdipapirer noteres eller handles på et reguleret marked i en medlemsstat |
| --- | --- |

v)

investeringsselskaber med fast kapital jf. artikel 15, stk. 4, i Rådets andet direktiv 77/91/EØF af 13. december 1976 om samordning af de garantier, der kræves i medlemsstaterne af de i artikel 58, stk. 2, i traktaten nævnte selskaber til beskyttelse af såvel selskabstagernes som tredjemands interesser, for så vidt angår stiftelsen af aktieselskabet samt bevarelsen af og ændringer i dets kapital, med det formål at gøre disse garantier lige byrdefuld (17), hvis værdipapirer noteres eller handles på et reguleret marked i en medlemsstat

under forudsætning af, at disse personers virksomhed er underlagt en national regulering.

2.   Personer, der er udelukket fra dette direktivs anvendelsesområde i medfør af stk. 1, må ikke frit yde investeringsservice og/eller udføre investeringsaktiviteter eller oprette filialer, jf. hhv. artikel 31 og 32.

Artikel 4

Definitioner

1.   I dette direktiv forstås ved:

| 1) | »investeringsselskab«: en juridisk person, hvis erhvervsmæssige virksomhed består i at yde én eller flere former for investeringsservice til tredjemand og/eller udføre én eller flere former for investeringsaktiviteter på erhvervsmæssigt grundlag.
  Medlemsstaterne kan lade definitionen af investeringsselskab omfatte selskaber, som ikke er juridiske personer under forudsætning af, at:






  a) | deres retlige status sikrer tredjemands interesser en grad af beskyttelse svarende til den, som gives af juridiske personer, og |
| --- | --- | --- |

1)

»investeringsselskab«: en juridisk person, hvis erhvervsmæssige virksomhed består i at yde én eller flere former for investeringsservice til tredjemand og/eller udføre én eller flere former for investeringsaktiviteter på erhvervsmæssigt grundlag.

Medlemsstaterne kan lade definitionen af investeringsselskab omfatte selskaber, som ikke er juridiske personer under forudsætning af, at:

a)

deres retlige status sikrer tredjemands interesser en grad af beskyttelse svarende til den, som gives af juridiske personer, og

| b) | de er underlagt et tilsvarende tilsyn, som er tilpasset til deres juridiske form. |
| --- | --- |

b)

de er underlagt et tilsvarende tilsyn, som er tilpasset til deres juridiske form.

Når en fysisk person leverer tjenesteydelser, der medfører opbevaring af tredjemands midler eller værdipapirer, kan denne dog kun betragtes som et investeringsselskab i dette direktivs forstand, hvis følgende betingelser er opfyldt, uden at de øvrige krav i dette direktiv og i direktiv 93/6/EØF derved berøres:

| a) | tredjemands ejendomsret til værdipapirer og midler skal være sikret, navnlig i tilfælde af selskabets eller dets ejeres insolvens eller i tilfælde af udlæg, modregning eller andre retlige midler, som bringes i anvendelse af selskabets eller dets ejeres kreditorer |
| --- | --- |

a)

tredjemands ejendomsret til værdipapirer og midler skal være sikret, navnlig i tilfælde af selskabets eller dets ejeres insolvens eller i tilfælde af udlæg, modregning eller andre retlige midler, som bringes i anvendelse af selskabets eller dets ejeres kreditorer

| b) | selskabet skal være omfattet af bestemmelser om tilsyn med selskabets, herunder ejernes, solvens |
| --- | --- |

b)

selskabet skal være omfattet af bestemmelser om tilsyn med selskabets, herunder ejernes, solvens

| c) | selskabets årsregnskaber skal revideres af en eller flere personer, der i henhold til national lovgivning er autoriseret til at revidere regnskaber |
| --- | --- |

c)

selskabets årsregnskaber skal revideres af en eller flere personer, der i henhold til national lovgivning er autoriseret til at revidere regnskaber

| d) | når selskabet kun har én ejer, skal denne sørge for beskyttelse af investorerne i tilfælde af ophør af selskabets virksomhed som følge af ejerens død, uarbejdsdygtighed eller andre lignende forhold |
| --- | --- |

d)

når selskabet kun har én ejer, skal denne sørge for beskyttelse af investorerne i tilfælde af ophør af selskabets virksomhed som følge af ejerens død, uarbejdsdygtighed eller andre lignende forhold

| 2) | »investeringsservice og -aktiviteter«: de i bilag I, afsnit A, anførte tjenesteydelser og aktiviteter i tilknytning til de i bilag I, afsnit C, omhandlede instrumenter
  Kommissionen fastsætter efter proceduren i artikel 64, stk. 2,






  — | hvilke derivataftaler, jf. bilag I, afsnit C, punkt 7, der har karakteristika som andre afledte finansielle instrumenter, under hensyntagen til bl.a., om de cleares og afvikles via anerkendte clearingsinstitutter eller er omfattet af regelmæssig fastsættelse af margin |
| --- | --- | --- |

2)

»investeringsservice og -aktiviteter«: de i bilag I, afsnit A, anførte tjenesteydelser og aktiviteter i tilknytning til de i bilag I, afsnit C, omhandlede instrumenter

Kommissionen fastsætter efter proceduren i artikel 64, stk. 2,

—

hvilke derivataftaler, jf. bilag I, afsnit C, punkt 7, der har karakteristika som andre afledte finansielle instrumenter, under hensyntagen til bl.a., om de cleares og afvikles via anerkendte clearingsinstitutter eller er omfattet af regelmæssig fastsættelse af margin

| — | hvilke derivataftaler, jf. bilag I, afsnit C, punkt 10, der har karakteristika som andre afledte finansielle instrumenter, under hensyntagen til bl.a., om de handles på et reguleret marked eller en MHF, cleares og afvikles via anerkendte clearingsinstitutter eller er omfattet af regelmæssig fastsættelse af margin |
| --- | --- |

—

hvilke derivataftaler, jf. bilag I, afsnit C, punkt 10, der har karakteristika som andre afledte finansielle instrumenter, under hensyntagen til bl.a., om de handles på et reguleret marked eller en MHF, cleares og afvikles via anerkendte clearingsinstitutter eller er omfattet af regelmæssig fastsættelse af margin

| 3) | »accessoriske tjenesteydelser«: de i bilag I, afsnit B, anførte tjenesteydelser |
| --- | --- |

3)

»accessoriske tjenesteydelser«: de i bilag I, afsnit B, anførte tjenesteydelser

| 4) | »investeringsrådgivning«: personlige anbefalinger til en kunde, enten på anmodning eller på investeringsselskabets eget initiativ, af en eller flere transaktioner i tilknytning til finansielle instrumenter |
| --- | --- |

4)

»investeringsrådgivning«: personlige anbefalinger til en kunde, enten på anmodning eller på investeringsselskabets eget initiativ, af en eller flere transaktioner i tilknytning til finansielle instrumenter

| 5) | »udførelse af ordrer for kunders regning«: indgåelse af aftaler om køb eller salg på kunders vegne af et eller flere finansielle instrumenter |
| --- | --- |

5)

»udførelse af ordrer for kunders regning«: indgåelse af aftaler om køb eller salg på kunders vegne af et eller flere finansielle instrumenter

| 6) | »handel for egen regning«: handel over egenbeholdningen, som resulterer i handler med et eller flere finansielle instrumenter |
| --- | --- |

6)

»handel for egen regning«: handel over egenbeholdningen, som resulterer i handler med et eller flere finansielle instrumenter

| 7) | »selskab, der systematisk internaliserer (systematic internaliser)«: investeringsselskab, som på organiseret, hyppigt og systematisk grundlag handler for egen regning ved at udføre kundeordrer uden for et reguleret marked eller en MHF |
| --- | --- |

7)

»selskab, der systematisk internaliserer (systematic internaliser)«: investeringsselskab, som på organiseret, hyppigt og systematisk grundlag handler for egen regning ved at udføre kundeordrer uden for et reguleret marked eller en MHF

| 8) | »prisstiller«: person, der på de finansielle markeder på et kontinuerligt grundlag fremstiller sig som værende villig til at handle for egen regning ved at købe og sælge finansielle instrumenter over egenbeholdningen til priser, som personen selv fastsætter |
| --- | --- |

8)

»prisstiller«: person, der på de finansielle markeder på et kontinuerligt grundlag fremstiller sig som værende villig til at handle for egen regning ved at købe og sælge finansielle instrumenter over egenbeholdningen til priser, som personen selv fastsætter

| 9) | »porteføljepleje«: porteføljepleje i henhold til den enkelte kundes afgivne mandat med skønsmæssige beføjelser, såfremt sådanne porteføljer omfatter et eller flere finansielle instrumenter |
| --- | --- |

9)

»porteføljepleje«: porteføljepleje i henhold til den enkelte kundes afgivne mandat med skønsmæssige beføjelser, såfremt sådanne porteføljer omfatter et eller flere finansielle instrumenter

| 10) | »kunde«: fysisk eller juridisk person, til hvem et investeringsselskab yder investeringsservice og/eller accessoriske tjenester |
| --- | --- |

10)

»kunde«: fysisk eller juridisk person, til hvem et investeringsselskab yder investeringsservice og/eller accessoriske tjenester

| 11) | »professionel kunde«: kunde, der opfylder kriterierne i bilag II |
| --- | --- |

11)

»professionel kunde«: kunde, der opfylder kriterierne i bilag II

| 12) | »detailkunde«: kunde, som ikke er professionel kunde |
| --- | --- |

12)

»detailkunde«: kunde, som ikke er professionel kunde

| 13) | »markedsoperatør«: en eller flere personer, hvis virksomhed består i at forvalte og/eller drive et reguleret markeds forretninger. Markedsoperatøren kan være selve det regulerede marked |
| --- | --- |

13)

»markedsoperatør«: en eller flere personer, hvis virksomhed består i at forvalte og/eller drive et reguleret markeds forretninger. Markedsoperatøren kan være selve det regulerede marked

| 14) | »reguleret marked«: et multilateralt system, der drives og/eller forvaltes af en markedsoperatør, som — inden for systemet og under iagttagelse af dettes ufravigelige regler — sætter forskellige tredjeparters interesse i køb og salg af finansielle instrumenter i forbindelse med hinanden eller befordrer dette på en sådan måde, at der indgås en aftale om finansielle instrumenter, der er optaget til handel efter dette markeds regler og/eller systemer, og som har opnået tilladelse og fungerer efter forskrifterne samt bestemmelserne i afsnit III |
| --- | --- |

14)

»reguleret marked«: et multilateralt system, der drives og/eller forvaltes af en markedsoperatør, som — inden for systemet og under iagttagelse af dettes ufravigelige regler — sætter forskellige tredjeparters interesse i køb og salg af finansielle instrumenter i forbindelse med hinanden eller befordrer dette på en sådan måde, at der indgås en aftale om finansielle instrumenter, der er optaget til handel efter dette markeds regler og/eller systemer, og som har opnået tilladelse og fungerer efter forskrifterne samt bestemmelserne i afsnit III

| 15) | »multilateral handelsfacilitet (MHF)«: et multilateralt system drevet af en investeringsselskab eller en markedsoperatør, der — inden for systemet og efter ufravigelige regler — sætter forskellige tredjeparters interesse i køb og salg af finansielle instrumenter i forbindelse med hinanden på en sådan måde, at der indgås en aftale efter bestemmelserne i afsnit II |
| --- | --- |

15)

»multilateral handelsfacilitet (MHF)«: et multilateralt system drevet af en investeringsselskab eller en markedsoperatør, der — inden for systemet og efter ufravigelige regler — sætter forskellige tredjeparters interesse i køb og salg af finansielle instrumenter i forbindelse med hinanden på en sådan måde, at der indgås en aftale efter bestemmelserne i afsnit II

| 16) | »limiteret ordre«: en ordre til køb eller salg af et finansielt instrument til en nærmere specificeret kurs eller bedre, og i et nærmere specificeret antal |
| --- | --- |

16)

»limiteret ordre«: en ordre til køb eller salg af et finansielt instrument til en nærmere specificeret kurs eller bedre, og i et nærmere specificeret antal

| 17) | »finansielle instrumenter«: de i bilag I, afsnit C, anførte instrumenter |
| --- | --- |

17)

»finansielle instrumenter«: de i bilag I, afsnit C, anførte instrumenter

| 18) | »værdipapirer«: de kategorier af værdipapirer, der kan omsættes på kapitalmarkedet (bortset fra betalingsinstrumenter), som f.eks.:






  a) | aktier i selskaber og andre værdipapirer, der kan sidestilles med aktier i selskaber, partnerskaber og andre foretagender, samt aktiebeviser |
| --- | --- | --- |

18)

»værdipapirer«: de kategorier af værdipapirer, der kan omsættes på kapitalmarkedet (bortset fra betalingsinstrumenter), som f.eks.:

a)

aktier i selskaber og andre værdipapirer, der kan sidestilles med aktier i selskaber, partnerskaber og andre foretagender, samt aktiebeviser

| b) | obligationer og andre gældsinstrumenter, herunder beviser for sådanne værdipapirer |
| --- | --- |

b)

obligationer og andre gældsinstrumenter, herunder beviser for sådanne værdipapirer

| c) | alle andre værdipapirer, hvormed ovennævnte værdipapirer kan erhverves eller sælges, eller som afregnes kontant, med et beløb, hvis størrelse fastsættes med værdipapirer, valutaer, rentesatser eller afkast, råvareindekser samt andre indekser og mål som reference |
| --- | --- |

c)

alle andre værdipapirer, hvormed ovennævnte værdipapirer kan erhverves eller sælges, eller som afregnes kontant, med et beløb, hvis størrelse fastsættes med værdipapirer, valutaer, rentesatser eller afkast, råvareindekser samt andre indekser og mål som reference

| 19) | »pengemarkedsinstrumenter« de kategorier af instrumenter, der normalt omsættes på pengemarkedet, som f.eks. skatkammerbeviser, indlånsbeviser og commercial papers (virksomhedscertifikater), dog ikke betalingsinstrumenter |
| --- | --- |

19)

»pengemarkedsinstrumenter« de kategorier af instrumenter, der normalt omsættes på pengemarkedet, som f.eks. skatkammerbeviser, indlånsbeviser og commercial papers (virksomhedscertifikater), dog ikke betalingsinstrumenter

| 20) | »hjemland«:






  a) | for investeringsselskabers vedkommende:






  i) | hvis investeringsselskabet er en fysisk person, den medlemsstat, hvor den pågældende har sit hovedkontor |
| --- | --- | --- | --- |

20)

»hjemland«:

a)

for investeringsselskabers vedkommende:

i)

hvis investeringsselskabet er en fysisk person, den medlemsstat, hvor den pågældende har sit hovedkontor

| ii) | hvis investeringsselskabet er en juridisk person, den medlemsstat, hvor det vedtægtsmæssige hjemsted er beliggende |
| --- | --- |

ii)

hvis investeringsselskabet er en juridisk person, den medlemsstat, hvor det vedtægtsmæssige hjemsted er beliggende

| iii) | hvis investeringsselskabet ifølge national lovgivning ikke har noget vedtægtsmæssigt hjemsted, den medlemsstat, hvor selskabets hovedkontor er beliggende |
| --- | --- |

iii)

hvis investeringsselskabet ifølge national lovgivning ikke har noget vedtægtsmæssigt hjemsted, den medlemsstat, hvor selskabets hovedkontor er beliggende

| b) | for et reguleret markeds vedkommende: den medlemsstat, hvor det regulerede marked har sit vedtægtsmæssige hjemsted, eller, hvis der ifølge denne medlemsstats nationale lovgivning ikke findes noget vedtægtsmæssigt hjemsted, den medlemsstat, hvor det regulerede markeds hovedkontor er beliggende |
| --- | --- |

b)

for et reguleret markeds vedkommende: den medlemsstat, hvor det regulerede marked har sit vedtægtsmæssige hjemsted, eller, hvis der ifølge denne medlemsstats nationale lovgivning ikke findes noget vedtægtsmæssigt hjemsted, den medlemsstat, hvor det regulerede markeds hovedkontor er beliggende

| 21) | »værtsland«: en anden medlemsstat end hjemlandet, hvor et investeringsselskab har en filial eller leverer tjenesteydelser og eller aktiviteter, eller en medlemsstat, hvor et reguleret marked stiller de nødvendige faciliteter til rådighed for at lette adgangen for fjernmedlemmer eller deltagere, der er etableret i samme medlemsstat, til at handle i selskabets system |
| --- | --- |

21)

»værtsland«: en anden medlemsstat end hjemlandet, hvor et investeringsselskab har en filial eller leverer tjenesteydelser og eller aktiviteter, eller en medlemsstat, hvor et reguleret marked stiller de nødvendige faciliteter til rådighed for at lette adgangen for fjernmedlemmer eller deltagere, der er etableret i samme medlemsstat, til at handle i selskabets system

| 22) | »kompetent myndighed«: den myndighed, der i henhold til artikel 48 er udpeget af den enkelte medlemsstat, medmindre andet er bestemt i dette direktiv |
| --- | --- |

22)

»kompetent myndighed«: den myndighed, der i henhold til artikel 48 er udpeget af den enkelte medlemsstat, medmindre andet er bestemt i dette direktiv

| 23) | »kreditinstitutter«: kreditinstitutter som defineret i direktiv 2000/12/EF |
| --- | --- |

23)

»kreditinstitutter«: kreditinstitutter som defineret i direktiv 2000/12/EF

| 24) | »administrationsselskab for et investeringsinstitut (UCITS)«: et administrationsselskab som defineret i Rådets direktiv 85/611/EØF af 20. december 1985 om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) (18) |
| --- | --- |

24)

»administrationsselskab for et investeringsinstitut (UCITS)«: et administrationsselskab som defineret i Rådets direktiv 85/611/EØF af 20. december 1985 om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) (18)

| 25) | »tilknyttet agent«: fysisk eller juridisk person, som på kun ét investeringsselskabs fulde og betingelsesløse ansvar, for hvis regning der handles over for kunder eller potentielle kunder markedsfører investeringsservice og accessoriske tjenesteydelser, modtager og formidler kundens instrukser eller ordrer vedrørende investeringstjenesteydelser eller finansielle instrumenter, placerer finansielle instrumenter og/eller rådgiver kunder eller potentielle kunder om sådanne finansielle instrumenter eller tjenesteydelser |
| --- | --- |

25)

»tilknyttet agent«: fysisk eller juridisk person, som på kun ét investeringsselskabs fulde og betingelsesløse ansvar, for hvis regning der handles over for kunder eller potentielle kunder markedsfører investeringsservice og accessoriske tjenesteydelser, modtager og formidler kundens instrukser eller ordrer vedrørende investeringstjenesteydelser eller finansielle instrumenter, placerer finansielle instrumenter og/eller rådgiver kunder eller potentielle kunder om sådanne finansielle instrumenter eller tjenesteydelser

| 26) | »filial«: et andet forretningssted end hovedkontoret, som er en del af et investeringsselskab uden status som juridisk person, og som udøver investeringsservice eller -aktiviteter, og som også kan udføre accessoriske tjenesteydelser af den art, som investeringsselskabet har fået tilladelse til. Alle forretningssteder, der oprettes i samme medlemsstat af et investeringsselskab med hjemsted i en anden medlemsstat, anses for at være en enkelt filial |
| --- | --- |

26)

»filial«: et andet forretningssted end hovedkontoret, som er en del af et investeringsselskab uden status som juridisk person, og som udøver investeringsservice eller -aktiviteter, og som også kan udføre accessoriske tjenesteydelser af den art, som investeringsselskabet har fået tilladelse til. Alle forretningssteder, der oprettes i samme medlemsstat af et investeringsselskab med hjemsted i en anden medlemsstat, anses for at være en enkelt filial

| 27) | »kvalificeret deltagelse«: direkte eller indirekte besiddelse af mindst 10% af kapitalen eller stemmerettighederne, som defineret i artikel 92 i Rådets direktiv 2001/34/EF, eller en besiddelse, som giver mulighed for at udøve en betydelig indflydelse på ledelsen af det investeringsselskab, hvori der besiddes en kapitalandel |
| --- | --- |

27)

»kvalificeret deltagelse«: direkte eller indirekte besiddelse af mindst 10% af kapitalen eller stemmerettighederne, som defineret i artikel 92 i Rådets direktiv 2001/34/EF, eller en besiddelse, som giver mulighed for at udøve en betydelig indflydelse på ledelsen af det investeringsselskab, hvori der besiddes en kapitalandel

| 28) | »modervirksomhed«: en modervirksomhed som defineret i artikel 1 og 2 i Rådets syvende direktiv 83/349/EØF af 13. juni 1983 om konsoliderede regnskaber (19) |
| --- | --- |

28)

»modervirksomhed«: en modervirksomhed som defineret i artikel 1 og 2 i Rådets syvende direktiv 83/349/EØF af 13. juni 1983 om konsoliderede regnskaber (19)

| 29) | »dattervirksomhed«: en dattervirksomhed som defineret i artikel 1 og 2 i direktiv 83/349/EØF, herunder enhver dattervirksomhed af en dattervirksomhed af den øverste modervirksomhed |
| --- | --- |

29)

»dattervirksomhed«: en dattervirksomhed som defineret i artikel 1 og 2 i direktiv 83/349/EØF, herunder enhver dattervirksomhed af en dattervirksomhed af den øverste modervirksomhed

| 30) | »kontrol«: kontrol som defineret i artikel 1 i direktiv 83/349/EØF |
| --- | --- |

30)

»kontrol«: kontrol som defineret i artikel 1 i direktiv 83/349/EØF

| 31) | »snævre forbindelser«: en situation, hvor to eller flere fysiske eller juridiske personer er knyttet til hinanden gennem:






  a) | kapitalinteresser hvorved forstås besiddelse af mindst 20% af stemmerettighederne eller af kapitalen i en virksomhed, enten direkte eller gennem kontrol, eller |
| --- | --- | --- |

31)

»snævre forbindelser«: en situation, hvor to eller flere fysiske eller juridiske personer er knyttet til hinanden gennem:

a)

kapitalinteresser hvorved forstås besiddelse af mindst 20% af stemmerettighederne eller af kapitalen i en virksomhed, enten direkte eller gennem kontrol, eller

| b) | kontrol forstået som forholdet mellem en modervirksomhed og en dattervirksomhed i alle de tilfælde, der er nævnt i artikel 1, stk. 1 og 2, i direktiv 83/349/EØF, eller et tilsvarende forhold mellem enhver fysisk eller juridisk person og en virksomhed. Enhver dattervirksomhed af en dattervirksomhed anses også for at være dattervirksomhed af den modervirksomhed, som står i spidsen for disse foretagender. |
| --- | --- |

b)

kontrol forstået som forholdet mellem en modervirksomhed og en dattervirksomhed i alle de tilfælde, der er nævnt i artikel 1, stk. 1 og 2, i direktiv 83/349/EØF, eller et tilsvarende forhold mellem enhver fysisk eller juridisk person og en virksomhed. Enhver dattervirksomhed af en dattervirksomhed anses også for at være dattervirksomhed af den modervirksomhed, som står i spidsen for disse foretagender.

En situation, hvor to eller flere fysiske eller juridiske personer er varigt forbundet med én og samme person ved et kontrolforhold, anses ligeledes for en snæver forbindelse mellem disse personer.

2.   For at tage hensyn til udviklingen på de finansielle markeder og sikre en ensartet anvendelse af dette direktiv kan Kommissionen efter proceduren i artikel 64, stk. 2, tydeliggøre definitionerne i stk. 1 i denne artikel.

AFSNIT II

MEDDELELSE AF TILLADELSE TIL SAMT VILKÅR FOR DRIFT AF INVESTERINGSSELSKABER

KAPITEL I

BETINGELSER OG PROCEDURER FOR MEDDELELSE AF TILLADELSE

Artikel 5

Betingelser for meddelelse af tilladelse

1.   Den enkelte medlemsstat stiller krav om, at udøvelse af investeringsservice eller -aktiviteter som et fast erhverv eller virksomhed på et professionelt grundlag betinges af en forudgående tilladelse meddelt i henhold til dette kapitels bestemmelser. En sådan tilladelse meddeles af den af hjemlandet i henhold til artikel 48 udpegede kompetente myndighed.

2.   Uanset stk. 1 giver medlemsstaterne alle markedsoperatører tilladelse til at drive en MHF, såfremt det forud er fastslået, at de overholder bestemmelserne i dette kapitel, bortset fra artikel 11 og 15.

3.   Medlemsstaterne opretter et register over alle investeringsselskaber. Registeret skal være offentlig tilgængeligt og indeholde oplysninger om den investeringsservice og/eller -virksomhed, investeringsselskabet har tilladelse til at udøve. Registeret skal ajourføres løbende.

4.   Den enkelte medlemsstat stiller krav om, at:

| — | et investeringsselskab, som er en juridisk person, har sit hovedkontor i samme medlemsstat som sit vedtægtsmæssige hjemsted |
| --- | --- |

—

et investeringsselskab, som er en juridisk person, har sit hovedkontor i samme medlemsstat som sit vedtægtsmæssige hjemsted

| — | et investeringsselskab, som ikke er en juridisk person, eller et investeringsselskab, som er en juridisk person, men som i henhold til national ret ikke har noget vedtægtsmæssigt hjemsted, har sit hovedkontor i den medlemsstat, hvor det rent faktisk driver forretning. |
| --- | --- |

—

et investeringsselskab, som ikke er en juridisk person, eller et investeringsselskab, som er en juridisk person, men som i henhold til national ret ikke har noget vedtægtsmæssigt hjemsted, har sit hovedkontor i den medlemsstat, hvor det rent faktisk driver forretning.

5.   For så vidt angår investeringsselskaber, der alene yder investeringsrådgivning eller modtagelse og formidling af ordrer på betingelserne i artikel 3, kan medlemsstaterne give den kompetente myndighed bemyndigelse til, under iagttagelse af de i artikel 48, stk. 2, omhandlede betingelser at uddelegere de administrative, forberedende eller accessoriske opgaver i forbindelse med meddelelse af tilladelse.

Artikel 6

Tilladelsens rækkevidde

1.   Hjemlandet sikrer, at det i tilladelsen specificeres, hvilke former for investeringsservice og -aktiviteter, investeringsselskabet har tilladelse til at yde. Tilladelsen kan dække en eller flere af de accessoriske tjenesteydelser, der er anført i afsnit B i bilag I. Der kan under ingen omstændigheder meddeles tilladelse til alene at yde accessoriske tjenesteydelser.

2.   Et investeringsselskab, der ønsker tilladelse til at udvide sin virksomhed til at om fatte supplerende investeringsservice, -aktiviteter eller accessoriske tjenesteydelser, der ikke var forudset, da den oprindelige tilladelse blev givet, skal indgive ansøgning om udvidelse af sin tilladelse.

3.   Tilladelsen gælder for hele Fællesskabet og giver et investeringsselskab tilladelse til at levere de tjenesteydelser eller udøve den virksomhed, det har fået tilladelse til, i hele Fællesskabet, enten ved at oprette en filial eller som led i den frie udveksling af tjenesteydelser.

Artikel 7

Procedure for meddelelse af og afslag på tilladelse

1.   Den kompetente myndighed meddeler ikke tilladelse, medmindre og før den er overbevist om, at ansøgeren opfylder samtlige betingelser i de bestemmelser, der vedtages i medfør af dette direktiv.

2.   Investeringsselskabet skal fremlægge alle de oplysninger — herunder en driftsplan, hvori bl.a. angives arten af de forretninger, der påtænkes udført, samt investeringsselskabets organisatoriske struktur — som den kompetente myndighed har brug for til at sikre sig, at investeringsselskabet, når den første tilladelse gives, har truffet alle nødvendige forholdsregler til at opfylde sine forpligtelser i henhold til dette kapitel.

3.   Ansøgeren skal inden seks måneder efter indgivelsen af en komplet ansøgning have meddelelse om, hvorvidt tilladelse er givet eller ej.

Artikel 8

Inddragelse af tilladelser

Den kompetente myndighed kan inddrage et investeringsselskabs tilladelse, hvis investeringsselskabet:

| a) | ikke gør brug af tilladelsen inden 12 måneder, udtrykkelig giver afkald herpå eller ikke har ydet investeringsservice eller udført investeringsaktiviteter i de forudgående seks måneder, medmindre der i den pågældende medlemsstat findes bestemmelser om, at tilladelse bortfalder i sådanne tilfælde |
| --- | --- |

a)

ikke gør brug af tilladelsen inden 12 måneder, udtrykkelig giver afkald herpå eller ikke har ydet investeringsservice eller udført investeringsaktiviteter i de forudgående seks måneder, medmindre der i den pågældende medlemsstat findes bestemmelser om, at tilladelse bortfalder i sådanne tilfælde

| b) | har opnået tilladelse ved brug af urigtige erklæringer eller på anden uretmæssig vis |
| --- | --- |

b)

har opnået tilladelse ved brug af urigtige erklæringer eller på anden uretmæssig vis

| c) | ikke længere opfylder de betingelser, hvorpå tilladelsen blev meddelt, som f.eks. overholdelse af betingelserne i direktiv 93/6/EØF |
| --- | --- |

c)

ikke længere opfylder de betingelser, hvorpå tilladelsen blev meddelt, som f.eks. overholdelse af betingelserne i direktiv 93/6/EØF

| d) | har gjort sig skyldigt i alvorlig og systematisk overtrædelse af de bestemmelser om investeringsselskabers vilkår for drift, der vedtages i medfør af dette direktiv |
| --- | --- |

d)

har gjort sig skyldigt i alvorlig og systematisk overtrædelse af de bestemmelser om investeringsselskabers vilkår for drift, der vedtages i medfør af dette direktiv

| e) | er omfattet af forhold, hvor national ret, i spørgsmål som ikke er omfattet af dette direktiv, medfører, at tilladelsen inddrages. |
| --- | --- |

e)

er omfattet af forhold, hvor national ret, i spørgsmål som ikke er omfattet af dette direktiv, medfører, at tilladelsen inddrages.

Artikel 9

Personer, der faktisk leder investeringsselskabets forretninger

1.   Medlemsstaterne stiller krav om, at de personer, der rent faktisk leder investeringsselskabets forretninger, har et tilstrækkeligt godt omdømme og tilstrækkelige erfaringer til at sikre en sund og forsigtig ledelse af investeringsselskabet.

Hvis en markedsoperatør, som ansøger om tilladelse til at drive en MHF, og de personer, som rent faktisk leder MHF'ens forretninger, er de samme, som rent faktisk leder det regulerede markeds forretninger, anses disse personer for at opfylde de i første afsnit omhandlede krav.

2.   Medlemsstaterne stiller krav om, at investeringsselskabet underretter den kompetente myndighed om eventuelle ledelsesændringer og samtidig forelægger denne alle oplysninger, der er nødvendige for at vurdere, om den nyudnævnte ledelse har et tilstrækkeligt godt omdømme og tilstrækkelige erfaringer.

3.   Den kompetente myndighed afslår at meddele tilladelse, hvis den ikke er overbevist om, at de personer, der faktisk leder investeringsselskabets forretninger, har et tilstrækkeligt godt omdømme og tilstrækkelige erfaringer, eller hvis der er objektive og påviselige grunde til at tro, at de foreslåede ledelsesændringer er til fare for en sund og forsigtig forvaltning af investeringsselskabet.

4.   Medlemsstaterne stiller krav om, at investeringsselskaber ledes af mindst to personer, der opfylder betingelserne i stk. 1.

Uanset første afsnit kan medlemsstaterne meddele tilladelse til investeringsselskaber, der er fysiske personer, eller investeringsselskaber, der er juridiske personer, og som i overensstemmelse med deres vedtægter og national ret ledes af én fysisk person. Medlemsstaterne skal dog stille krav om, at der er truffet alternative foranstaltninger, som sikrer en sund og forsigtig ledelse af sådanne investeringsselskaber.

Artikel 10

Aktionærer og selskabsdeltagere med kvalificeret andel

1.   De kompetente myndigheder meddeler først tilladelse til et investeringsselskabs udøvelse af investeringsservice eller -aktiviteter, når de har fået underretning om identiteten af de aktionærer eller selskabsdeltagere, som direkte eller indirekte, i form af fysiske eller juridiske personer, besidder kvalificerede andele, samt størrelsen heraf.

De kompetente myndigheder afslår at meddele tilladelse, hvis de under hensyn til behovet for at sikre en sund og forsigtig ledelse af et investeringsselskab, ikke er overbeviste om, at aktionærer og selskabsdeltagere, der besidder en kvalificeret andel, er egnede.

Såfremt der består snævre forbindelser mellem investeringsselskabet og andre fysiske eller juridiske personer, meddeler den kompetente myndighed alene tilladelse, hvis disse forbindelser ikke forhindrer den kompetente myndighed i effektivt at udøve sit tilsynshverv.

2.   Den kompetente myndighed afslår at meddele tilladelse, hvis de love og forskrifter i et tredjeland, som gælder for en eller flere fysiske eller juridiske personer, med hvilke selskabet har snævre forbindelser, eller vanskeligheder med at håndhæve disse love og forskrifter forhindrer den kompetente myndighed i effektivt at udøve sit tilsynshverv.

3.   Medlemsstaterne stiller krav om, at enhver fysisk eller juridisk person, der påtænker direkte eller indirekte at erhverve eller afhænde en kvalificeret andel i et investeringsselskab, forinden i overensstemmelse med andet afsnit skal give den kompetente myndighed meddelelse om størrelsen af den andel, der bliver resultatet. Disse personer skal ligeledes give den kompetente myndighed meddelelse herom, hvis de har til hensigt at øge eller mindske deres kvalificerede andel, hvis resultatet heraf bliver, at deres andel af stemmerettigheder eller kapitalandele når op på eller overstiger eller når ned under tærsklen på 20 %, 33% eller 50 %, eller at investeringsselskabet bliver eller ophører med at være deres dattervirksomhed.

Den kompetente myndighed afslår, inden for en frist på højst tre måneder fra datoen for den i første afsnit nævnte meddelelse om en påtænkt erhvervelse, at give tilladelse til sådanne påtænkte ændringer i ejerandele, hvis den under hensyn til behovet for at sikre en sund og forsigtig forvaltning af investeringsselskabet ikke mener, at de i første afsnit nævnte personer er egnede, jf. dog stk. 4. Hvis den kompetente myndighed ikke afslår at meddele tilladelse, kan den fastsætte en frist for gennemførelsen.

4.   Hvis erhververen af de i stk. 3 omhandlede kapitalandele er et investeringsselskab, et kreditinstitut, et forsikringsselskab eller et UCITS' administrationsselskab, der har fået tilladelse i en anden medlemsstat, eller et investeringsselskabs, kreditinstituts, forsikringsselskabs eller UCITS' administrationsselskabs modervirksomhed, der har fået tilladelse i en anden medlemsstat, eller en person, der kontrollerer et investeringsselskab, kreditinstitut, forsikringsselskab eller et UCITS' administrationsselskab, der har fået tilladelse i en anden medlemsstat, og hvis det berørte selskab som følge af denne erhvervelse bliver erhververens dattervirksomhed eller kommer under dennes kontrol, foretages vurderingen af erhvervelsen med forbehold af den i artikel 60 nævnte forudgående konsultation.

5.   Medlemsstaterne stiller krav om, at et investeringsselskab, hvis det får kendskab til erhvervelser eller afhændelser af kapitalandele, som bevirker, at andelen overstiger eller når ned under en af de i stk. 3, første afsnit, omhandlede tærskler, straks skal underrette den kompetente myndighed herom.

Endvidere meddeler investeringsselskaberne mindst en gang om året den kompetente myndighed navnene på de aktionærer eller selskabsdeltagere, som besidder en kvalificeret andel, samt dennes størrelse, således som det f.eks. fremgår af de oplysninger, der gives på den årlige generalforsamling for aktionærer eller selskabsdeltagere, eller af de oplysninger, som modtages i henhold til de bestemmelser, der gælder for selskaber, hvis værdipapirer er optaget til handel på et reguleret marked.

6.   Medlemsstaterne stiller krav om, at den kompetente myndighed i tilfælde af, at de i stk. 1, første afsnit, omhandlede personer gør deres indflydelse gældende på en måde, der kan modvirke en sund og forsigtig ledelse af investeringsselskabet, træffer de fornødne foranstaltninger til at bringe denne situation til ophør.

Sådanne foranstaltninger kan bestå i anmodning om retsafgørelser og/eller anvendelse af sanktioner over for de ledelsesansvarlige eller suspension af de stemmerettigheder, der er knyttet til de pågældende aktionærers eller selskabsdeltageres aktier eller andele.

Lignende foranstaltninger anvendes over for personer, som ikke overholder forpligtelsen til forudgående underretning om erhvervelse eller forøgelse af en kvalificeret deltagelse. Hvis en kapitalandel erhverves mod den kompetente myndigheds vilje, skal medlemsstaterne, uafhængigt af andre sanktioner, der måtte blive anvendt, sørge for, at de dertil hørende stemmerettigheder enten suspenderes, eller at de afgivne stemmer erklæres ugyldige eller annulleres.

Artikel 11

Medlemskab af en godkendt investorgarantiordning

Den kompetente myndighed kontrollerer, at foretagender, der ansøger om tilladelse til at udøve virksomhed som investeringsselskab, når tilladelsen meddeles, opfylder deres forpligtelser i henhold til Europa- Parlamentets og Rådets direktiv 97/9/EF af 3. marts 1997 om investorgarantiordninger (20).

Artikel 12

Startkapital

Medlemsstaterne sikrer, at de kompetente myndigheder kun meddeler tilladelse, hvis investeringsselskabet under hensyn til den påtænkte type investeringsservice eller -aktiviteter og i overensstemmelse med kravene i direktiv 93/6/EØF har tilstrækkelig startkapital.

Indtil der er foretaget en revision af direktiv 93/6/EØF, skal investeringsselskaber som omhandlet i artikel 67 opfylde kapitalkravene i denne artikel.

Artikel 13

Organisatoriske krav

1.   Hjemlandet stiller krav om, at investeringsselskaber opfylder de i stk. 2-8 fastsatte organisatoriske krav.

2.   Et investeringsselskab skal opstille sådanne regler og procedurer, som måtte være nødvendige til sikring af, at selskabet, herunder dets ledere, ansatte og tilknyttede agenter, overholder selskabets forpligtelser i henhold til dette direktivs bestemmelser samt passende regler for disse personers personlige transaktioner.

3.   Et investeringsselskab skal til stadighed have og anvende effektive organisatoriske og administrative ordninger med henblik på at træffe sådanne rimelige foranstaltninger, som måtte være nødvendige for at hindre interessekonflikter, jf. artikel 18, der kan skade dets kunders interesser.

4.   Et investeringsselskab skal, inden for rimelighedens grænser, træffe sådanne foranstaltninger, som måtte være nødvendige for at sikre kontinuitet og regelmæssighed i udøvelsen af investeringsservice og -aktiviteter. Investeringsselskabet anvender med henblik herpå hensigtsmæssige og forholdsmæssigt afpassede systemer, ressourcer og procedurer.

5.   Et investeringsselskab skal sørge for, at det, når det gør brug af tredjemand til udførelse af operationelle funktioner, der er afgørende for, at der kan ydes kunderne en vedvarende og tilfredsstillende service og udføres investeringsaktiviteter på et vedvarende og tilfredsstillende grundlag, træffer sådanne rimelige foranstaltninger, som måtte være nødvendige for at undgå unødige supplerende operationelle risici. Væsentlige operationelle funktioner må ikke overlades til tredjemand på en måde, at kvaliteten af selskabernes interne kontrol og den tilsynsførendes mulighed for at føre tilsyn med, om selskabet opfylder alle sine forpligtelser, materielt forringes.

Et investeringsselskab skal have en sund administrativ og regnskabsmæssig praksis, interne kontrolmekanismer, effektive procedurer til risikovurdering og effektive kontrol- og sikkerhedsforanstaltninger på edb-området.

6.   Et investeringsselskab skal opbevare lister over udførte tjenesteydelser og transaktioner, der er så fyldestgørende, at den kompetente myndighed på grundlag heraf kan kontrollere, om kravene i henhold til dette direktiv opfyldes, og især forvisse sig om, at investeringsselskabet har opfyldt alle sine forpligtelser over for sine kunder eller potentielle kunder.

7.   Et investeringsselskab skal, såfremt det opbevarer finansielle instrumenter tilhørende kunder, træffe sådanne foranstaltninger, som måtte være nødvendige for at beskytte kunders ejendomsret, navnlig hvis investeringsselskabet skulle blive insolvent, samt for at hindre anvendelse af kundernes finansielle instrumenter for egen regning, medmindre disse har givet deres udtrykkelige samtykke hertil.

8.   Et investeringsselskab skal, når det opbevarer midler tilhørende kunder, træffe sådanne foranstaltninger, som måtte være nødvendige for at beskytte kundernes rettigheder og, medmindre der er tale om kreditinstitutter, hindre anvendelse af kundernes midler for egen regning.

9.   For så vidt angår investeringsselskabers filialer, håndhæver den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor filialen er beliggende, den i stk. 6 fastsatte forpligtelse med hensyn til filialens transaktioner, uden at dette berører den mulighed, den kompetente myndighed i investeringsselskabets hjemland har for at få direkte adgang til listerne.

10.   For at tage hensyn til den tekniske udvikling på de finansielle markeder og sikre en ensartet anvendelse af stk. 2-9 vedtager Kommissionen efter proceduren i artikel 64, stk. 2, gennemførelsesbestemmelser, som nærmere angiver de konkrete organisatoriske krav, der skal opfyldes af investeringsselskaber, der udfører forskellige former for investeringsservice og/eller -aktiviteter og accessoriske tjenesteydelser eller kombinationer heraf.

Artikel 14

Handelsprocessen og afslutning af transaktioner i en MHF

1.   Medlemsstaterne stiller krav om, at investeringsselskaber eller markedsoperatører, der driver en MHF, ud over at opfylde kravene i artikel 13 fastlægger gennemsigtige og faste regler og procedurer, der sikrer fair og korrekt handel, og fastlægger objektive kriterier for effektiv udførelse af ordrer.

2.   Medlemsstaterne stiller krav om, at investeringsselskaber eller markedsoperatører, der driver en MHF, opstiller gennemsigtige regler for kriterierne til bestemmelse af, hvilke finansielle instrumenter, der kan handles i dettes systemer.

Medlemsstaterne stiller krav om, når det er relevant, at investeringsselskaber eller markedsoperatører, der driver en MHF, giver eller forvisser sig om, at der er adgang til offentligt tilgængelige oplysninger, der er tilstrækkelige til, at brugerne, under hensyn både til disses karakteristika og til de handlede instrumenttyper, kan foretage en investeringsbedømmelse.

3.   Medlemsstaterne sikrer også, at artikel 19, 21 og 22 ikke finder anvendelse på transaktioner, der gennemføres i henhold til de regler, der gælder for en MHF mellem dennes medlemmer eller deltagere eller mellem en MHF og dennes medlemmer eller deltagere i forbindelse med anvendelsen af MHF'en. MHF'ens medlemmer eller deltagere skal imidlertid overholde de i artikel 19, 21 og 22 omhandlede forpligtelser over for deres kunder, når de på kundernes vegne udfører disses ordrer gennem en MHF's systemer.

4.   Medlemsstaterne stiller krav om, at investeringsselskaber eller markedsoperatører, der driver en MHF, efter objektive kriterier fastlægger og til stadighed har gennemsigtige regler for adgang til MHF'ens faciliteter. Disse regler skal opfylde de i artikel 42, stk. 3, opstillede krav.

5.   Medlemsstaterne stiller krav om, at investeringsselskaber eller markedsoperatører, der driver en MHF, tydeligt underretter deres brugere om deres respektive ansvar for afregning af transaktioner, der gennemføres via faciliteten. Medlemsstaterne stiller krav om, at investeringsselskaber eller markedsoperatører, der driver en MHF, indfører de nødvendige ordninger til en let og effektiv afregning af transaktioner, der gennemføres gennem MHF'ens systemer.

6.   Når et værdipapir, der er optaget til handel på et reguleret marked, også handles på en MHF uden udstederens samtykke, påhviler der ikke udstederen nogen forpligtelse til hverken indledningsvis, løbende eller på ad hoc-basis at videregive finansielle oplysninger til denne MHF.

7.   Medlemsstaterne stiller krav om, at et investeringsselskab eller en markedsoperatør, der driver en MHF, straks efterkommer eventuelle instrukser fra deres kompetente myndighed i henhold til artikel 50, stk. 1, om at suspendere handelen med et finansielt instrument eller fjerne dette fra handelen.

Artikel 15

Forbindelser med tredjelande

1.   Medlemstaterne underretter Kommissionen om alle generelle vanskeligheder, som deres investeringsselskaber møder i forbindelse med etablering, ydelse af investeringsservice og/eller udførelse af investeringsaktiviteter i et tredjeland.

2.   Hvis Kommissionen på grundlag af oplysninger, der forelægges den i henhold til stk. 1, konstaterer, at et tredjeland ikke giver EF-investeringsselskaber en faktisk markedsadgang svarende til den, Fællesskabet giver investeringsselskaber fra dette tredjeland, kan den forelægge Rådet forslag til et passende forhandlingsmandat med henblik på at opnå tilsvarende konkurrencevilkår for EF-investeringsselskaber. Rådet træffer afgørelse med kvalificeret flertal.

3.   Hvis Kommissionen på grundlag af oplysninger, der forelægges den i henhold til stk. 1, konstaterer, at EF-investeringsselskaber i et tredjeland ikke får en national behandling, der giver dem samme konkurrencevilkår som indenlandske investeringsselskaber, og at betingelsen »faktisk markedsadgang« ikke er opfyldt, kan den indlede forhandlinger med henblik på at afhjælpe dette forhold.

Under de i første afsnit nævnte omstændigheder kan Kommissionen efter proceduren i artikel 64, stk. 2, på et hvilket som helst tidspunkt samtidig med, at der indledes forhandlinger, bestemme, at medlemsstaternes kompetente myndigheder skal indskrænke eller suspendere deres afgørelser om endnu ikke behandlede eller fremtidige ansøgninger om tilladelse og om erhvervelse af kapitalandele foretaget af direkte eller indirekte modervirksomheder, som henhører under det pågældende tredjelands lovgivning. En sådan indskrænkning eller suspension må ikke anvendes, når investeringsselskaber, som behørigt har fået meddelt tilladelse i Fællesskabet, eller deres dattervirksomheder opretter dattervirksomheder, eller når sådanne investeringsselskaber eller dattervirksomheder erhverver kapitalandele i et EF-investeringsselskab. Sådanne foranstaltningers varighed må ikke overstige tre måneder.

Inden udløbet af den i andet afsnit nævnte frist på tre måneder kan Kommissionen i lyset af forhandlingsresultaterne efter proceduren i artikel 64, stk. 2, beslutte at forlænge disse foranstaltninger.

4.   Hvis Kommissionen konstaterer et af de i stk. 2 og 3 nævnte forhold, skal medlemsstaterne efter anmodning fra Kommissionen underrette denne om:

| a) | enhver ansøgning om meddelelse af tilladelse til en direkte eller indirekte dattervirksomhed af en modervirksomhed, som henhører under det pågældende tredjelands lovgivning |
| --- | --- |

a)

enhver ansøgning om meddelelse af tilladelse til en direkte eller indirekte dattervirksomhed af en modervirksomhed, som henhører under det pågældende tredjelands lovgivning

| b) | enhver plan, som de får forelagt i henhold til artikel 10, stk. 3, om en sådan modervirksomheds erhvervelse af kapitalandele i et EF-investeringsselskab, som bevirker, at investeringsselskabet bliver dens dattervirksomhed. |
| --- | --- |

b)

enhver plan, som de får forelagt i henhold til artikel 10, stk. 3, om en sådan modervirksomheds erhvervelse af kapitalandele i et EF-investeringsselskab, som bevirker, at investeringsselskabet bliver dens dattervirksomhed.

Denne underretningspligt bortfalder, når der er indgået aftale med det pågældende tredjeland, eller når de i stk. 3, andet og tredje afsnit, nævnte foranstaltninger ikke længere finder anvendelse.

5.   Foranstaltninger, der træffes i medfør af denne artikel, skal være i overensstemmelse med Fællesskabets forpligtelser i henhold til internationale — såvel bilaterale som multilaterale — aftaler om adgang til at påbegynde og udøve virksomhed som investeringsselskab.

KAPITEL II

VILKÅR FOR DRIFT AF INVESTERINGSSELSKABER

AFDELING 1

Generelle bestemmelser

Artikel 16

Regelmæssig revision af betingelserne for meddelelse af den første tilladelse

1.   Medlemsstaterne stiller krav om, at et investeringsselskab, der er meddelt tilladelse på deres område, til enhver tid opfylder de i dette afsnits kapitel I omhandlede betingelser for meddelelse af den første tilladelse.

2.   Medlemsstaterne stiller krav om, at de kompetente myndigheder fastsætter hensigtsmæssige metoder til at føre tilsyn med, at investeringsselskaber opfylder deres forpligtelser i henhold til stk. 1. De stiller krav om, at investeringsselskaber underretter de kompetente myndigheder om alle væsentlige ændringer af betingelserne for meddelelsen af den første tilladelse.

3.   For så vidt angår investeringsselskaber, der alene yder investeringsrådgivning, kan medlemsstaterne give den kompetente myndighed bemyndigelse til, i overensstemmelse med de i artikel 48, stk. 2, omhandlede betingelser, at uddelegere de administrative, forberedende eller accessoriske opgaver i forbindelse med gennemgangen af betingelserne for meddelelsen af den første tilladelse.

Artikel 17

Almindelige forpligtelser til at føre løbende tilsyn

1.   Medlemsstaterne sikrer, at de kompetente myndigheder fører tilsyn med investeringsselskabers virksomhed for at kunne vurdere, om disse opfylder de i dette direktiv omhandlede driftsbetingelser. Medlemsstaterne sikrer, at der er truffet de nødvendige foranstaltninger til, at de kompetente myndigheder kan få de oplysninger, der er påkrævet for at vurdere, om investeringsselskabet overholder disse forpligtelser.

2.   For så vidt angår investeringsselskaber, der alene yder investeringsrådgivning, kan medlemsstaterne give den kompetente myndighed bemyndigelse til, under iagttagelse af de i artikel 48, stk. 2, omhandlede betingelser, at uddelegere de administrative, forberedende eller accessoriske opgaver i forbindelse med regelmæssigt tilsyn med de operationelle krav.

Artikel 18

Interessekonflikter

1.   Medlemsstaterne stiller krav om, at investeringsselskaber træffer alle rimelige forholdsregler til at kunne påvise interessekonflikter mellem selskaberne selv, herunder deres ledere, ansatte og tilknyttede agenter eller enhver anden person, der direkte eller indirekte er forbundet med selskaberne ved et kontrolforhold, og selskabernes kunder, eller mellem kunderne indbyrdes, som opstår ved udførelsen af investeringsservice og accessoriske tjenesteydelser eller kombinationer heraf.

2.   Hvis de organisatoriske eller administrative ordninger, der i overensstemmelse med artikel 13, stk. 3, er indført af investeringsselskabet for at styre interessekonflikter, ikke er tilstrækkelige til med rimelig sikkerhed at kunne sikre forebyggelse af risikoen for at kunders interesser skades, skal investeringsselskabet klart oplyse kunden om interessekonflikternes generelle karakter og/eller kilder, inden det påtager sig opgaver for kundens regning.

3.   For at tage hensyn til den tekniske udvikling på de finansielle markeder og sikre ensartet anvendelse af stk. 1 og 2 vedtager Kommissionen efter proceduren i artikel 64, stk. 2, gennemførelsesbestemmelser med henblik på at:

| a) | fastlægge de forholdsregler, investeringsselskaber med rimelighed kan forventes at træffe for at påvise, forhindre, styre og/eller oplyse om interessekonflikter, når de udfører forskellige former for investeringsservice og accessoriske tjenesteydelser eller kombinationer heraf |
| --- | --- |

a)

fastlægge de forholdsregler, investeringsselskaber med rimelighed kan forventes at træffe for at påvise, forhindre, styre og/eller oplyse om interessekonflikter, når de udfører forskellige former for investeringsservice og accessoriske tjenesteydelser eller kombinationer heraf

| b) | opstille passende kriterier for at bestemme de interessekonflikttyper, som kan skade investeringsselskabets kunders eller potentielle kunders interesser. |
| --- | --- |

b)

opstille passende kriterier for at bestemme de interessekonflikttyper, som kan skade investeringsselskabets kunders eller potentielle kunders interesser.

AFDELING 2

Bestemmelser til sikring af investorbeskyttelse

Artikel 19

God forretningsskik ved ydelse af investeringsservice til kunder

1.   Medlemsstaterne stiller krav om, at et investeringsselskab, når det yder kunder investeringsservice og/ eller, når det er relevant, accessoriske tjenesteydelser, handler ærligt, redeligt og professionelt i sine kunders bedste interesse, og navnlig overholder de i stk. 2-8 omhandlede principper.

2.   Alle oplysninger, herunder markedsføringsmateriale, som investeringsselskabet sender til kunder eller potentielle kunder, skal være reelle, klare og ikke-vildledende. Markedsføringsmateriale skal tydeligt fremstå som sådant.

3.   Der skal gives relevante oplysninger til kunder eller potentielle kunder i en form, der er forståelig om:

| — | investeringsselskabet og dets tjenesteydelser |
| --- | --- |

—

investeringsselskabet og dets tjenesteydelser

| — | finansielle instrumenter og foreslåede investeringsstrategier; dette bør omfatte relevant vejledning og relevante advarsler om de risici, der er forbundet med investering i de pågældende instrumenter eller i forbindelse med særlige investeringsstrategier |
| --- | --- |

—

finansielle instrumenter og foreslåede investeringsstrategier; dette bør omfatte relevant vejledning og relevante advarsler om de risici, der er forbundet med investering i de pågældende instrumenter eller i forbindelse med særlige investeringsstrategier

| — | handelssystemer og |
| --- | --- |

—

handelssystemer og

| — | omkostninger og dertil knyttede gebyrer, |
| --- | --- |

—

omkostninger og dertil knyttede gebyrer,

således at de i rimeligt omfang kan forstå investeringsservicens og den tilbudte specifikke type finansielt instruments art og risici og dermed til at træffe investeringsbeslutninger på kvalificeret grundlag. Disse oplysninger kan gives i et standardiseret format.

4.   Når investeringsselskabet yder investeringsrådgivning eller porteføljepleje, skal det indhente de nødvendige oplysninger om kundens eller den potentielle kundes kendskab til og erfaring på det investeringsområde, som er relevant for den specifikke type produkt eller service, hans finansielle situation og investeringsmål, så selskabet kan anbefale kunden eller den potentielle kunde den investeringsservice og de finansielle instrumenter, der egner sig for vedkommende.

5.   Medlemsstaterne sikrer, at investeringsselskaber, som leverer andre investeringsserviceydelser end dem, der er omhandlet i stk. 4, udbeder sig oplysninger fra kunden eller den potentielle kunde om dennes kendskab til og erfaring på det investeringsområde, som er relevant for den specifikke type produkt eller service, der udbydes eller efterspørges, så investeringsselskabet kan vurdere, om den påtænkte investeringsservice eller det påtænkte investeringsprodukt er hensigtsmæssig(t) for kunden.

Hvis investeringsselskabet på grundlag af de oplysninger, som det har modtaget i medfør af første afsnit, finder, at produktet eller tjenesteydelsen ikke er hensigtsmæssig for kunden eller den potentielle kunde, advarer investeringsselskabet kunden eller den potentielle kunde. Denne advarsel kan gives i et standardiseret format.

Hvis kunden eller den potentielle kunde vælger ikke at give de oplysninger, der er omhandlet i første afsnit, eller giver utilstrækkelige oplysninger om sit kendskab og sine erfaringer, skal investeringsselskabet advare kunden eller den potentielle kunde om, at et sådant valg gør det umuligt for selskabet at afgøre, om tjenesteydelsen eller produktet er hensigtsmæssig for vedkommende. Denne advarsel kan gives i et standardiseret format.

6.   Medlemsstaterne tillader, at investeringsselskaber, når de yder investeringsservice, som udelukkende består i at udføre kundens ordrer og/eller at modtage og formidle disse ordrer med eller uden accessoriske tjenesteydelser, yder denne investeringsservice, uden at det er nødvendigt at indhente de oplysninger eller træffe den afgørelse, som er omhandlet i stk. 5, hvis alle nedenstående betingelser er opfyldt:

| — | ovennævnte tjenesteydelser vedrører aktier, der er optaget til handel på et reguleret marked eller på et tilsvarende tredjelandsmarked, pengemarkedsinstrumenter, obligationer og andre gældsinstrumenter (dog undtaget obligationer eller gældsbeviser, som omfatter et afledt instrument), UCITS og andre ikke komplekse finansielle instrumenter Et tredjelandsmarked anses for at svare til et reguleret marked, når det opfylder krav svarende til de i afsnit III fastsatte. Kommissionen offentliggør en fortegnelse over de markeder, der anses for at være tilsvarende markeder. Denne fortegnelse ajourføres regelmæssigt |
| --- | --- |

—

ovennævnte tjenesteydelser vedrører aktier, der er optaget til handel på et reguleret marked eller på et tilsvarende tredjelandsmarked, pengemarkedsinstrumenter, obligationer og andre gældsinstrumenter (dog undtaget obligationer eller gældsbeviser, som omfatter et afledt instrument), UCITS og andre ikke komplekse finansielle instrumenter Et tredjelandsmarked anses for at svare til et reguleret marked, når det opfylder krav svarende til de i afsnit III fastsatte. Kommissionen offentliggør en fortegnelse over de markeder, der anses for at være tilsvarende markeder. Denne fortegnelse ajourføres regelmæssigt

| — | tjenesteydelsen ydes på kundens eller den potentielle kundes initiativ |
| --- | --- |

—

tjenesteydelsen ydes på kundens eller den potentielle kundes initiativ

| — | kunden eller den potentielle kunde er klart blevet underrettet om, at investeringsselskabet ved ydelsen af den tjenesteydelse ikke har pligt til at vurdere det leverede eller tilbudte instruments eller den ydede eller tilbudte tjenesteydelses hensigtsmæssighed, og at vedkommende derfor ikke nyder godt af den hermed forbundne beskyttelse, som reglerne om god forretningsskik giver. Denne advarsel kan gives i et standardiseret format |
| --- | --- |

—

kunden eller den potentielle kunde er klart blevet underrettet om, at investeringsselskabet ved ydelsen af den tjenesteydelse ikke har pligt til at vurdere det leverede eller tilbudte instruments eller den ydede eller tilbudte tjenesteydelses hensigtsmæssighed, og at vedkommende derfor ikke nyder godt af den hermed forbundne beskyttelse, som reglerne om god forretningsskik giver. Denne advarsel kan gives i et standardiseret format

| — | investeringsselskabet opfylder forpligtelserne i artikel 18. |
| --- | --- |

—

investeringsselskabet opfylder forpligtelserne i artikel 18.

7.   Investeringsselskabet registrerer kunden i sit kundekartotek med det eller de dokumenter, som indeholder selskabets og kundens aftale, og hvori er anført parternes rettigheder og forpligtelser samt de øvrige betingelser, som gælder for selskabets tjenesteydelser til kunden. Parternes kontraktlige rettigheder og forpligtelser kan medtages ved henvisning til andre dokumenter eller lovtekster.

8.   Kunden skal fra investeringsselskabet modtage fyldestgørende rapporter om selskabets service til sine kunder. Rapporterne skal, hvor det er relevant, omfatte omkostninger i forbindelse med de transaktioner og tjenesteydelser, der er gennemført for kundens regning.

9.   Hvis en investeringsservice indgår som en del af et finansielt produkt, som allerede er omfattet af andre bestemmelser om risikovurdering af kunder og/eller oplysningskrav i fællesskabslovgivningen eller fælles europæiske standarder i forbindelse med kreditinstitutter og forbrugerkredit, omfattes denne service ikke tillige af de i denne artikel omhandlede forpligtelser.

10.   For at sikre den nødvendige investorbeskyttelse og ensartet anvendelse af stk. 1-8 vedtager Kommissionen efter proceduren i artikel 64, stk. 2, gennemførelsesbestemmelser, der sikrer, at investeringsselskaberne overholder principperne i stk. 1-8, når de leverer investeringsservice eller accessoriske tjenesteydelser til deres kunder. Gennemførelsesbestemmelserne skal tage hensyn til:

| a) | den eller de til kunden eller den potentielle kunde tilbudte eller leverede tjenesteydelsers art, idet der tages hensyn til transaktionernes type, genstand, omfang og hyppighed |
| --- | --- |

a)

den eller de til kunden eller den potentielle kunde tilbudte eller leverede tjenesteydelsers art, idet der tages hensyn til transaktionernes type, genstand, omfang og hyppighed

| b) | arten af de finansielle instrumenter, der tilbydes eller påtænkes |
| --- | --- |

b)

arten af de finansielle instrumenter, der tilbydes eller påtænkes

| c) | om kunden eller de potentielle kunder er detailinvestor(er) eller professionel(le) investor(er) |
| --- | --- |

c)

om kunden eller de potentielle kunder er detailinvestor(er) eller professionel(le) investor(er)

Artikel 20

Levering af tjenesteydelser via et andet investeringsselskab

Medlemsstaterne tillader, at et investeringsselskab, der gennem et andet investeringsselskab modtager instrukser om at udføre investeringer eller accessoriske tjenesteydelser for en kundes regning, henholder sig til kundeoplysninger fra sidstnævnte selskab. Det investeringsselskab, som formidler instrukserne, forbliver ansvarlig for, at de formidlede oplysninger er komplette og nøjagtige.

Et investeringsselskab, der på denne måde modtager instruks om at udføre tjenesteydelser for en kundes regning, skal også kunne henholde sig til eventuelle anbefalinger vedrørende tjenesteydelsen eller transaktionen, som kunden måtte have modtaget fra et andet investeringsselskab. Det investeringsselskab, som formidler instrukserne, forbliver ansvarlig for, at de givne anbefalinger eller råd er relevante for kunden.

Et investeringsselskab, som modtager kunders instrukser eller ordrer gennem et andet investeringsselskab, forbliver ansvarlig for, at tjenesteydelsen eller transaktionen på grundlag af sådanne eventuelle oplysninger eller anbefalinger gennemføres efter de relevante bestemmelser i dette afsnit.

Artikel 21

Pligt til at udføre ordrer på de for kunden gunstigste betingelser

1.   Medlemsstaterne stiller krav om, at investeringsselskaber, når de udfører ordrer, træffer alle rimelige forholdsregler for at opnå det bedst mulige resultat for deres kunder, idet de tager hensyn til pris, omkostninger, hurtighed, gennemførelses- og afregningssandsynlighed, omfang, art og andre eventuelle overvejelser med relevans for udførelsen af ordren. Investeringsselskabet er dog, når der foreligger en specifik instruks fra kunden, altid forpligtet til at udføre ordren efter den specifikke instruks.

2.   Medlemsstaterne stiller krav om, at investeringsselskaber etablerer og anvender effektive ordninger til overholdelse af stk. 1. Navnlig stiller medlemsstaterne krav om, at investeringsselskaber opstiller og anvender en ordreudførelsespolitik, der sætter dem i stand til at opnå det bedst mulige resultat for deres kunders ordrer, jf. stk. 1.

3.   Ordreudførelsespolitikken skal, for hver enkelt instrumentkategori, omfatte oplysninger om de forskellige handelssystemer, hvorigennem investeringsselskabet udfører kundeordrer, og de faktorer, der påvirker valget af handelssystem. Den skal mindst omfatte de systemer, der sætter investeringsselskabet i stand til til stadighed at opnå de bedste resultater ved udførelsen af kundeordrer.

Medlemsstaterne stiller krav om, at investeringsselskaber giver deres kunder fyldestgørende oplysninger om deres ordreudførelsespolitik. Medlemsstaterne stiller krav om, at investeringsselskaber indhenter deres kunders forudgående samtykke til ordreudførelsespolitikken.

Medlemsstaterne stiller krav om, at investeringsselskaber, hvis ordreudførelsespolitik gør det muligt at udføre kundens ordrer uden om et reguleret marked eller en MHF, navnlig skal give deres kunder eller potentielle kunder oplysning om denne mulighed. Medlemsstaterne stiller krav om, at investeringsselskaber indhenter deres kunders forudgående udtrykkelige samtykke, inden de begynder at udføre kundernes ordrer uden om et reguleret marked eller en MHF. Investeringsselskabet kan indhente dette samtykke enten i form af en generel aftale eller for den enkelte transaktion.

4.   Medlemsstaterne stiller krav om, at investeringsselskaber kontrollerer, om deres ordreudførelsesordninger og udførelsespolitik fungerer efter hensigten, således at eventuelle mangler kan findes og i givet fald afhjælpes. De skal navnlig regelmæssigt vurdere, om de handelssystemer, der er en del af deres ordreudførelsespolitik, giver det bedst mulige resultat for kunden, eller om deres ordreudførelsesordninger bør ændres. Medlemsstaterne stiller krav om, at investeringsselskaberne giver deres kunder meddelelse om enhver væsentlig ændring af ordreudførelsesordninger eller ordreudførelsespolitik.

5.   Medlemsstaterne skal også stille krav om, at investeringsselskaber på deres kunders anmodning skal kunne påvise over for disse, at de har ekspederet deres ordrer i overensstemmelse med selskabets ordreudførelsespolitik.

6.   For at sikre den for investorerne nødvendige beskyttelse, redelige og velfungerende markeder samt ensartet anvendelse af stk. 1, 3 og 4 vedtager Kommissionen efter proceduren i artikel 64, stk. 2, gennemførelsesbestemmelser vedrørende:

| a) | kriterierne for fastlæggelse af den relative betydning af de forskellige faktorer, der i medfør af stk. 1 kan tages i betragtning ved bestemmelse af, hvad der er det bedst mulige resultat, idet der tages hensyn til ordrens størrelse, og om kunden er en detail- eller professionel investor |
| --- | --- |

a)

kriterierne for fastlæggelse af den relative betydning af de forskellige faktorer, der i medfør af stk. 1 kan tages i betragtning ved bestemmelse af, hvad der er det bedst mulige resultat, idet der tages hensyn til ordrens størrelse, og om kunden er en detail- eller professionel investor

| b) | faktorer, som et investeringsselskab kan tage i betragtning, når det reviderer sine ordreudførelsesordninger, og de omstændigheder, under hvilke ændringer af sådanne ordninger kan være påkrævet. Navnlig faktorer til bestemmelse af, hvilke handelssystemer der sætter investeringsselskaber i stand til til stadighed at opnå det bedst mulige resultat ved udførelse af kundeordrer |
| --- | --- |

b)

faktorer, som et investeringsselskab kan tage i betragtning, når det reviderer sine ordreudførelsesordninger, og de omstændigheder, under hvilke ændringer af sådanne ordninger kan være påkrævet. Navnlig faktorer til bestemmelse af, hvilke handelssystemer der sætter investeringsselskaber i stand til til stadighed at opnå det bedst mulige resultat ved udførelse af kundeordrer

| c) | art og omfang af de oplysninger, som kunder i medfør af stk. 3 skal have om selskabets ordreudførelsespolitik. |
| --- | --- |

c)

art og omfang af de oplysninger, som kunder i medfør af stk. 3 skal have om selskabets ordreudførelsespolitik.

Artikel 22

Regler for behandling af kundeordrer

1.   Medlemsstaterne stiller krav om, at investeringsselskaber, der har tilladelse til at udføre ordrer for kunders regning, anvender procedurer og ordninger, som sikrer en øjeblikkelig, redelig og hurtig udførelse af kundeordrer set i forhold til andre kundeordrer eller investeringsselskabets handelsinteresser.

Disse procedurer eller ordninger skal gøre det muligt at udføre ellers sammenlignelige kundeordrer afhængig af, hvornår de er modtaget hos investeringsselskabet.

2.   Medlemsstaterne stiller krav om, at investeringsselskaber, medmindre kunden udtrykkeligt bestemmer andet, i tilfælde af limiterede kundeordrer vedrørende aktier, der er optaget til handel på et reguleret marked, som under gældende markedsvilkår ikke kan udføres øjeblikkelig, skal tage skridt til at fremme den hurtigst mulige gennemførelse af ordren ved straks at offentliggøre den limiterede kundeordre på en måde, der gør oplysningen let tilgængelig for andre markedsdeltagere. Medlemsstaterne kan beslutte, at investeringsselskaberne overholder denne forpligtelse når de formidler den limiterede kundeordre til et reguleret marked og/eller en MHF. Medlemsstaterne fastsætter, at de kompetente myndigheder kan undtage fra forpligtelsen til at offentliggøre en limiteret ordre, som er meget stor i forhold til den normale markedsstørrelse, jf. artikel 44, stk. 2.

3.   For at sikre, at foranstaltninger til beskyttelse af investorer og til sikring af, at markederne fungerer redeligt og ordnet, tager hensyn til den tekniske udvikling på de finansielle markeder, og for at sikre ensartet anvendelse af stk. 1 og 2 vedtager Kommissionen efter proceduren i artikel 64, stk. 2, gennemførelsesbestemmelser, som fastlægger:

| a) | betingelserne for og arten af de procedurer og ordninger, der fører til en øjeblikkelig, redelig og hurtig udførelse af kundeordrer, og de situationer eller handelstyper, hvor investeringsselskaber med rimelighed kan fravige reglen om øjeblikkelig udførelse for dermed at opnå gunstigere vilkår for kunderne |
| --- | --- |

a)

betingelserne for og arten af de procedurer og ordninger, der fører til en øjeblikkelig, redelig og hurtig udførelse af kundeordrer, og de situationer eller handelstyper, hvor investeringsselskaber med rimelighed kan fravige reglen om øjeblikkelig udførelse for dermed at opnå gunstigere vilkår for kunderne

| b) | de forskellige metoder til vurdering af, om et investeringsselskab kan anses at have opfyldt sin forpligtelse til at videregive oplysninger til markedet om limiterede kundeordrer, der ikke skal udføres øjeblikkeligt. |
| --- | --- |

b)

de forskellige metoder til vurdering af, om et investeringsselskab kan anses at have opfyldt sin forpligtelse til at videregive oplysninger til markedet om limiterede kundeordrer, der ikke skal udføres øjeblikkeligt.

Artikel 23

Investeringsselskabers forpligtelser, når de udpeger tilknyttede agenter

1.   Medlemsstaterne kan beslutte at tillade, at et investeringsselskab udpeger tilknyttede agenter til at fremme salget af investeringsselskabets tjenesteydelser, hverve kunder eller modtage ordrer fra kunder eller potentielle kunder, formidle disse, placere finansielle instrumenter og rådgive om disse samt om de tjenesteydelser, der tilbydes af det pågældende investeringsselskab.

2.   Medlemsstaterne stiller krav om, at et investeringsselskab, hvis det beslutter at udpege en tilknyttet agent, skal bevare det fulde og ubetingede ansvar for alle handlinger eller undladelser fra den tilknyttede agents side, når denne handler for selskabets regning. Medlemsstaterne stiller krav om, at investeringsselskabet sørger for, at en tilknyttet agent oplyser alle kunder eller potentielle kunder om, i hvilken egenskab han handler, og hvilket selskab han repræsenterer, når han kontakter disse, eller inden han handler med dem.

Medlemsstaterne kan i overensstemmelse med artikel 13, stk. 6, 7, og 8, tillade, at tilknyttede agenter, som er registreret på deres område, forvalter kunders penge og/eller finansielle instrumenter på vegne af og under fuldt ansvar af det investeringsselskab, som de handler for på deres område eller, i tilfælde af grænseoverskridende virksomhed, i en medlemsstat, som tillader, at en tilknyttet agent forvalter kunders penge.

Medlemsstaterne stiller krav om, at investeringsselskaber fører tilsyn med deres tilknyttede agenters virksomhed for at sikre, at de fortsat overholder bestemmelserne i dette direktiv, når de handler gennem tilknyttede agenter.

3.   Medlemsstater, der beslutter at give investeringsselskaber tilladelse til at udpege tilknyttede agenter, opretter et offentligt register. Tilknyttede agenter optages i det offentlige register i den medlemsstat, hvor de er etableret.

Når den medlemsstat, hvor den tilknyttede agent er etableret, i henhold til stk. 1 har besluttet ikke at tillade, at de investeringsselskaber, der har fået meddelt tilladelse af deres kompetente myndigheder, udpeger tilknyttede agenter, optages disse tilknyttede agenter i registret hos den kompetente myndighed i hjemlandet for det investeringsselskab, på hvis vegne de handler.

Medlemsstaten sikrer, at tilknyttede agenter kun optages i det offentlige register, hvis det er godtgjort, at de har et tilstrækkeligt godt omdømme og er i besiddelse af den nødvendige almene, forretningsmæssige og faglige viden til præcist at kunne give kunden eller den potentielle kunde alle relevante oplysninger om den tilbudte tjenesteydelse.

Medlemsstaterne kan beslutte, at investeringsselskaber kan kontrollere, om de tilknyttede agenter, de har udpeget, har et tilstrækkeligt godt omdømme og er i besiddelse af den nødvendige viden, der nævnes i stk. 3, tredje afsnit.

Registeret skal ajourføres regelmæssigt. Det skal være offentlig tilgængeligt.

4.   Medlemsstaterne stiller krav om, at investeringsselskaber, der udpeger tilknyttede agenter, træffer de nødvendige foranstaltninger til at undgå eventuelle negative virkninger, som de af den tilknyttede agents aktiviteter, der ikke er omfattet af nærværende direktiv, kunne have på vedkommendes aktiviteter for investeringsselskabets regning.

Medlemsstaterne kan tillade kompetente myndigheder at samarbejde med investeringsselskaber og kreditinstitutter, disses sammenslutninger og andre organer om at registrere tilknyttede agenter og føre tilsyn med disses overholdelse af kravene i stk. 3. Tilknyttede agenter kan bl.a. registreres af et investeringsselskab, et kreditinstitut eller disses sammenslutninger og andre organer under den kompetente myndigheds tilsyn.

5.   Medlemsstaterne stiller krav om, at investeringsselskaber kun udpeger tilknyttede agenter, som er optaget i de i stk. 3 omhandlede offentlige registre.

6.   Medlemsstaterne kan skærpe kravene i denne artikel eller tilføje andre krav for tilknyttede agenter, som er registreret i deres område.

Artikel 24

Transaktioner med godkendte modparter

1.   Medlemsstaterne sikrer, at investeringsselskaber, der har tilladelse til at udføre ordrer for kunders regning og/eller handle for egen regning og/eller modtage og formidle ordrer, kan tilvejebringe eller gennemføre transaktioner med godkendte modparter uden at være forpligtet til at opfylde de forpligtelser efter artikel 19, 21 og 22, stk. 1, i dette direktiv, der gælder for sådanne transaktioner eller for en accessorisk tjenesteydelse, der er direkte knyttet til sådanne transaktioner.

2.   Som godkendte modparter i dette direktivs forstand anerkender medlemsstaterne investeringsselskaber, kreditinstitutter, forsikringsselskaber, UCITS og disses administrationsselskaber, pensionskasser og disses administrationsselskaber, andre finansielle enheder, der har fået tilladelse eller er underkastet regulering efter fællesskabslovgivningen eller en medlemsstats nationale lovgivning, virksomheder, der i henhold til artikel 2, stk. 1, litra k) og l), ikke er omfattet af nærværende direktiv, nationale regeringer og disses institutioner inklusive offentlige organer, der beskæftiger sig med offentlig gæld, centralbanker og overnationale organisationer.

Klassificering som godkendt modpart i henhold til det første afsnit anfægter ikke sådanne organers ret til at anmode om, generelt eller på ad-hoc-basis, at blive behandlet som kunder, hvis forretninger med investeringsselskabet er omfattet af artikel 19, 21 og 22.

3.   Medlemsstaterne kan endvidere anerkende andre selskaber, der opfylder forud fastsatte forholdsmæssige krav, herunder kvantitative tærskler, som godkendte modparter. Ved transaktioner, hvor de potentielle modparter befinder sig i forskellige medlemsstater, skal investeringsselskabet respektere det andet selskabs status som bestemt ved lov eller forskrifter i den medlemsstat, hvor dette andet selskab er etableret.

Medlemsstaterne sikrer, at et investeringsselskab, når det indgår transaktioner i henhold til stk. 1 med sådanne selskaber, indhenter den potentielle modparts udtrykkelige bekræftelse af, at denne indvilliger i at blive behandlet som godkendt modpart. Medlemsstaterne tillader, at investeringsselskaber opnår dette samtykke enten i form af en generel aftale eller for den enkelte transaktion.

4.   Medlemsstaterne kan anerkende tredjelandsenheder, som svarer til de i stk. 2 omhandlede kategorier, som godkendte modparter.

Medlemsstaterne kan også anerkende tredjelandsenheder som de i stk. 3 omhandlede som godkendte modparter på samme betingelser og efter samme krav som de i stk. 3 omhandlede.

5.   For at sikre ensartet anvendelse af stk. 2, 3 og 4 under hensyn til ændret markedspraksis og for at sikre, at det indre marked fungerer efter hensigten, kan Kommissionen efter proceduren i artikel 64, stk. 2, vedtage gennemførelsesbestemmelser, der fastsætter:

| a) | procedurer for anmodning om at blive behandlet som kunder i henhold til stk. 2 |
| --- | --- |

a)

procedurer for anmodning om at blive behandlet som kunder i henhold til stk. 2

| b) | procedurer for indhentning af potentielle modparters udtrykkelige samtykke i henhold til stk. 3 |
| --- | --- |

b)

procedurer for indhentning af potentielle modparters udtrykkelige samtykke i henhold til stk. 3

| c) | de forud fastsatte forholdsmæssige krav inklusive kvantitative tærskler, som gør det muligt at anse et selskab som godkendt modpart i henhold til stk. 3. |
| --- | --- |

c)

de forud fastsatte forholdsmæssige krav inklusive kvantitative tærskler, som gør det muligt at anse et selskab som godkendt modpart i henhold til stk. 3.

AFDELING 3

Markedsgennemsigtighed og -integritet

Artikel 25

Forpligtelse til at opretholde markedets integritet, indberette transaktioner og føre registre

1.   Uden at dette berører fordelingen af ansvaret for at håndhæve Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/6/EF af 28. januar 2003 om insiderhandel og kursmanipulation (markedsmisbrug) (21), skal medlemsstaterne sikre, at der er truffet passende foranstaltninger til, at den kompetente myndighed kan føre tilsyn med investeringsselskabers aktiviteter for at sikre, at disse handler ærligt, redeligt og professionelt på en måde, der fremmer markedets integritet.

2.   Medlemsstaterne stiller krav om, at investeringsselskaber sørger for, at de relevante oplysninger om samtlige transaktioner med finansielle instrumenter, som de har foretaget enten for egen eller for en kundes regning, er tilgængelige for den kompetente myndighed i mindst fem år. Ved transaktioner gennemført for kunders regning skal registrene indeholde alle oplysninger og nærmere enkeltheder om kundens identitet samt de oplysninger, der kræves efter Rådets direktiv 91/308/EØF af 10. juni 1991 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge (22).

3.   Medlemsstaterne stiller krav om, at investeringsselskaber, der foretager transaktioner med finansielle instrumenter, der er optaget til handel på et reguleret marked, giver den kompetente myndighed nærmere oplysninger om disse transaktioner så hurtigt som muligt og senest ved lukketid næste hverdag. Denne forpligtelse gælder, uanset om transaktioner har fundet sted på et reguleret marked eller ej.

De kompetente myndigheder etablerer i overensstemmelse med artikel 58 de nødvendige ordninger til sikring af, at den myndighed, der er kompetent for det mest relevante marked målt i likviditet for så vidt angår disse finansielle instrumenter, også modtager disse oplysninger.

4.   Rapporterne skal navnlig indeholde detaljerede oplysninger om de købte/solgte instrumenters navn og antal, transaktionernes størrelse, datoer og tidspunkter for udførelsen af køb og salg, priser og oplysninger om, hvordan de pågældende investeringsselskaber kan identificeres.

5.   Medlemsstaterne foreskriver, at rapporterne indgives til den kompetente myndighed enten af investeringsselskabet selv, en tredjemand, der handler på dets vegne, eller af et match- eller rapporteringssystem, der er godkendt af den kompetente myndighed eller af det regulerede marked eller den MHF, gennem hvis systemer transaktionen er gennemført. Hvis transaktioner indberettes direkte til den kompetente myndighed af et reguleret marked, en MHF eller et match- eller rapporteringssystem, der er godkendt af den kompetente myndighed, kan der ses bort fra investeringsselskabets forpligtelse i henhold til stk. 3.

6.   Når de i denne artikel omhandlede rapporter i overensstemmelse med artikel 32, stk. 7, sendes til den kompetente myndighed i værtslandet, skal denne myndighed videresende disse oplysninger til de kompetente myndigheder i investeringsselskabets hjemland, medmindre de beslutter, at de ikke ønsker at modtage disse oplysninger.

7.   For at sikre, at foranstaltninger til beskyttelse af markedets integritet ændres under hensyn til den tekniske udvikling på de finansielle markeder, og at stk. 1-5 anvendes ensartet, kan Kommissionen efter proceduren i artikel 64, stk. 2, vedtage gennemførelsesbestemmelser, som foreskriver metoder og systemer til rapportering af finansielle transaktioner, rapporternes form og indhold samt kriterier til bestemmelse af et relevant marked, jf. stk. 3.

Artikel 26

Tilsyn med overholdelse af reglerne for MHF og andre lovmæssige forpligtelser

1.   Medlemsstaterne stiller krav om, at investeringsselskaber og markedsoperatører, der driver en MHF, etablerer og opretholder for MHF'en relevante og effektive ordninger og procedurer til regelmæssig kontrol af, om dennes brugere overholder dens regler. Investeringsselskaber og markedsoperatører, der driver en MHF skal registrere de transaktioner, der foretages af deres brugere under anvendelse af deres systemer for at kunne påvise brud på disse regler, ureglementerede handelsvilkår eller adfærd, der kan indebære markedsmisbrug.

2.   Medlemsstaterne stiller krav om, at investeringsselskaber og markedsoperatører, der driver en MHF, til den kompetente myndighed indberetter væsentlige brud på dens regler, ureglementerede markedsvilkår eller adfærd, som kunne indebære markedsmisbrug. Medlemsstaterne stiller tillige krav om, at investeringsselskaber og markedsoperatører, der driver en MHF straks meddeler den myndighed, der er kompetent for efterforskning og retsforfølgelse af markedsmisbrug, de relevante oplysninger og på enhver måde bistår den kompetente myndighed med efterforskning og retsforfølgelse af markedsmisbrug, der er opstået i eller via dets systemer.

Artikel 27

Investeringsselskabers forpligtelse til at offentliggøre bindende prisstillelser

1.   Medlemsstaterne stiller krav om, at selskaber, der systematisk internaliserer i aktier, offentliggør bindende prisstillelser på aktier, der er optaget til handel på et reguleret marked, og som de systematisk internaliserer, og for hvilke der findes et likvidt marked. For aktier, som der ikke findes et likvidt marked for, skal selskaber, der systematisk internaliserer, meddele prisstillelserne til deres kunder efter anmodning.

Denne artikels bestemmelser gælder for selskaber, der systematisk internaliserer, når de handler for størrelser op til normal markedsstørrelse. Selskaber, der systematisk internaliserer, og som kun handler for størrelser over normal markedsstørrelse, er ikke omfattet af denne artikel.

Selskaber, der systematisk internaliserer, kan bestemme inden for hvilken eller hvilke størrelser, de vil stille priser. For hver akties vedkommende skal hver prisstillelse omfatte en bindende købs- og/eller salgspris eller -priser for en eller flere størrelser op til normal markedsstørrelse for den aktieklasse, som aktien hører til. Prisen eller priserne skal også afspejle de gældende markedsvilkår for den pågældende aktie.

Aktierne opdeles i klasser på grundlag af den aritmetriske gennemsnitsværdi af de udførte ordrer på markedet vedrørende den pågældende aktie. Den normale markedsstørrelse for hver enkelt aktieklasse skal være repræsentativ for den artimetriske gennemsnitsværdi af de udførte ordrer på markedet vedrørende aktierne i hver enkelt aktieklasse.

Markedet for hver enkelt aktie udgøres af alle ordrer udført i Den Europæiske Union vedrørende denne aktie, bortset fra ordrer, der er store i forhold til den normale markedsstørrelse for denne aktie.

2.   Den myndighed, der er kompetent for det mest relevante marked målt i likviditet, som defineret i artikel 25, fastlægger hvor hver aktie mindst en gang om året på grundlag af den aritmetriske gennemsnitsværdi af de udførte ordrer på markedet vedrørende den pågældende aktie, til hvilken aktieklasse den hører. Denne oplysning offentliggøres til alle markedsdeltagere.

3.   Selskaber, der systematisk internaliserer, offentliggør deres prisstillelser regelmæssigt og løbende gennem hele den normale åbningstid. De har ret til at opdatere deres prisstillelser på et hvilket som helst tidspunkt. De kan også tilbagetrække dem under usædvanlige markedsforhold.

Prisstillelser offentliggøres på en måde, der er let tilgængelig for andre markedsdeltagere på rimelige kommercielle vilkår.

Selskaber, der systematisk internaliserer, udfører under overholdelse af artikel 21 de ordrer, de får fra deres detailkunder vedrørende de aktier, som de systematisk internaliserer, til de priser, der er stillet på det tidspunkt, ordren modtages.

Selskaber, der systematisk internaliserer, udfører de ordrer, de får fra deres professionelle kunder vedrørende de aktier, de systematisk internaliserer, til de priser, der er stillet på det tidspunkt, ordren modtages. Dog kan de udføre sådanne ordrer til bedre priser i berettigede tilfælde, forudsat at disse priser falder inden for et offentliggjort interval, som ligger tæt på markedsvilkårene, og forudsat at ordrerne er af et omfang, der er større end omfanget af de ordrer, en detailkunde almindeligvis afgiver.

Selskaber, der systematisk internaliserer, kan derudover udføre de ordrer, de får fra deres professionelle kunder, til priser, der er forskellige fra de stillede priser, uden at betingelserne i foregående afsnit er opfyldt, for så vidt angår transaktioner, hvor udførelse i flere værdipapirer er en del af én transaktion, eller for så vidt angår ordrer, der afhænger af andre vilkår end den gældende markedspris.

Hvis et selskab, der systematisk internaliserer, og som kun stiller én pris, eller hvis højeste pris er mindre end normal markedsstørrelse, modtager en ordre fra en kunde, der er større end selskabets prisstillelse, men mindre end den normale markedsstørrelse, kan selskabet beslutte at udføre den del af ordren, der går ud over, hvad selskabets prisstillelse dækker, forudsat at den udføres til den fastsatte pris, medmindre andet er tilladt ifølge de to forudgående afsnit. Hvis det selskab, der systematisk internaliserer, stiller priser i flere størrelser og modtager en ordre af et omfang, der ligger mellem disse prisstillelser, som det vælger at udføre, skal selskabet udføre ordren til en af de stillede priser i overensstemmelse med artikel 22, medmindre andet er tilladt ifølge de to forudgående afsnit.

4.   De kompetente myndigheder kontrollerer,

| a) | at investeringsselskaberne regelmæssigt ajourfører de i henhold til stk. 1 offentliggjorte købs- og/eller salgskurser og anvender priser, som afspejler de gældende markedsvilkår, |
| --- | --- |

a)

at investeringsselskaberne regelmæssigt ajourfører de i henhold til stk. 1 offentliggjorte købs- og/eller salgskurser og anvender priser, som afspejler de gældende markedsvilkår,

| b) | at investeringsselskaberne overholder de i stk. 3, fjerde afsnit fastsatte regler for prisforbedringer. |
| --- | --- |

b)

at investeringsselskaberne overholder de i stk. 3, fjerde afsnit fastsatte regler for prisforbedringer.

5.   Selskaber, der systematisk internaliserer, skal have ret til, på grundlag af deres forretningspolitik og på en objektiv, ikke-diskriminerende måde, at beslutte, hvilke investorer de giver adgang til deres prisstillelser. Med henblik herpå skal de have klare normer for styring af adgangen til deres prisstillelser. Selskaber, der systematisk internaliserer, kan på grundlag af kommercielle overvejelser som f.eks. investors kreditværdighed, modpartsrisiko samt endelig afregning af transaktionen nægte at etablere en forretningsforbindelse med investorer eller afbryde en sådan.

6.   Med henblik på at begrænse risikoen for at blive udsat for gentagne transaktioner fra samme kunde skal selskaber, der systematisk internaliserer, have ret til på en ikke-diskriminerende måde at begrænse antallet af transaktioner fra samme kunde, som de påtager sig på de offentliggjorte betingelser. De skal også have ret til på en ikke-diskriminerende måde og i overensstemmelse med artikel 22 at begrænse det samlede antal transaktioner fra forskellige kunder på samme tid, forudsat dette kun er tilladt, når antallet og/eller omfanget af ordrer, kunderne ønsker udført, væsentligt overstiger det normale.

7.   For at sikre ensartet anvendelse af stk. 1-6 på en måde, der understøtter en effektiv værdiansættelse af aktier og maksimerer investeringsselskabers mulighed for at opnå det for deres kunder bedste resultat, vedtager Kommissionen efter proceduren i artikel 64, stk. 2, gennemførelsesbestemmelser, der angiver:

| a) | kriterierne for anvendelse af stk. 1 og 2 |
| --- | --- |

a)

kriterierne for anvendelse af stk. 1 og 2

| b) | kriterierne for fastsættelse af, hvornår en prisstillelse er offentliggjort regelmæssigt og løbende og er let tilgængelig, samt for de måder, hvorpå investeringsselskaber kan opfylde deres forpligtelse til at offentliggøre deres prisstillelser, hvilket bl.a. kan være følgende:






  i) | gennem de faciliteter, der findes på et reguleret marked, der har optaget det pågældende instrument til handel |
| --- | --- | --- |

b)

kriterierne for fastsættelse af, hvornår en prisstillelse er offentliggjort regelmæssigt og løbende og er let tilgængelig, samt for de måder, hvorpå investeringsselskaber kan opfylde deres forpligtelse til at offentliggøre deres prisstillelser, hvilket bl.a. kan være følgende:

i)

gennem de faciliteter, der findes på et reguleret marked, der har optaget det pågældende instrument til handel

| ii) | gennem tredjemand |
| --- | --- |

ii)

gennem tredjemand

| iii) | gennem egne arrangementer |
| --- | --- |

iii)

gennem egne arrangementer

| c) | de generelle kriterier for fastsættelse af de transaktioner, hvor udførelsen i flere værdipapirer er en del af én transaktion, eller de ordrer, der afhænger af andet end den herskende markedspris |
| --- | --- |

c)

de generelle kriterier for fastsættelse af de transaktioner, hvor udførelsen i flere værdipapirer er en del af én transaktion, eller de ordrer, der afhænger af andet end den herskende markedspris

| d) | de generelle kriterier for fastsættelse af, hvad der kan anses for at være usædvanlige markedsforhold, der berettiger til tilbagetrækning af prisstillelser, samt betingelserne for opdatering af prisstillelser |
| --- | --- |

d)

de generelle kriterier for fastsættelse af, hvad der kan anses for at være usædvanlige markedsforhold, der berettiger til tilbagetrækning af prisstillelser, samt betingelserne for opdatering af prisstillelser

| e) | kriterierne for fastsættelse af, hvad der forstås ved størrelsen af de ordrer, en detailkunde almindeligvis afgiver |
| --- | --- |

e)

kriterierne for fastsættelse af, hvad der forstås ved størrelsen af de ordrer, en detailkunde almindeligvis afgiver

| f) | kriterierne for fastsættelse af, hvad der betragtes som afvigende væsentligt fra det normale, jf. stk. 6 |
| --- | --- |

f)

kriterierne for fastsættelse af, hvad der betragtes som afvigende væsentligt fra det normale, jf. stk. 6

| g) | kriterierne for fastsættelse af, hvornår priser falder inden for et offentliggjort interval, som ligger tæt på markedsvilkårene. |
| --- | --- |

g)

kriterierne for fastsættelse af, hvornår priser falder inden for et offentliggjort interval, som ligger tæt på markedsvilkårene.

Artikel 28

Investeringsselskabers videregivelse af oplysninger efter handelen

1.   Medlemsstaterne stiller mindst krav om, at investeringsselskaber, som enten for egen eller for kunders regning gennemfører transaktioner med aktier, der er optaget til handel på et reguleret marked, uden om et reguleret marked eller en MHF, offentliggør transaktionernes størrelse og priser, samt tidspunktet for transaktionernes indgåelse. Disse oplysninger offentliggøres så tæt på realtid som muligt, på rimelige kommercielle vilkår og på en måde, som er let tilgængelig for andre markedsdeltagere.

2.   Medlemsstaterne stiller krav om, at de oplysninger, der offentliggøres i henhold til stk. 1, og fristerne for oplysningernes offentliggørelse opfylder de krav, der er fastsat i medfør af artikel 45. Hvis de i henhold til artikel 45 vedtagne foranstaltninger giver mulighed for at udsætte rapportering af visse kategorier af aktiehandler, finder den mulighed tilsvarende anvendelse på sådanne handler, når de gennemføres uden om regulerede markeder og MHF'er.

3.   For at sikre gennemsigtige og velfungerende markeder samt ensartet anvendelse af stk. 1 vedtager Kommissionen efter proceduren i artikel 64, stk. 2, gennemførelsesbestemmelser, som

| a) | nærmere angiver de måder, hvorpå investeringsselskaber kan opfylde deres forpligtelser i henhold til stk. 1, herunder:






  i) | gennem de faciliteter, der findes på alle regulerede markeder, der har optaget det pågældende instrument til handel, eller gennem faciliteterne i en MHF, hvor den pågældende aktie er optaget til handel |
| --- | --- | --- |

a)

nærmere angiver de måder, hvorpå investeringsselskaber kan opfylde deres forpligtelser i henhold til stk. 1, herunder:

i)

gennem de faciliteter, der findes på alle regulerede markeder, der har optaget det pågældende instrument til handel, eller gennem faciliteterne i en MHF, hvor den pågældende aktie er optaget til handel

| ii) | gennem tredjemand |
| --- | --- |

ii)

gennem tredjemand

| iii) | gennem egne arrangementer |
| --- | --- |

iii)

gennem egne arrangementer

| b) | præciserer anvendelsen af den i stk. 1 fastsatte forpligtelse på transaktioner, hvori aktier anvendes til sikkerhedsstillelse, långivning eller andre formål, hvor aktieoverdragelsen sker som følge af andre forhold end aktiens øjeblikkelige markedsværdi. |
| --- | --- |

b)

præciserer anvendelsen af den i stk. 1 fastsatte forpligtelse på transaktioner, hvori aktier anvendes til sikkerhedsstillelse, långivning eller andre formål, hvor aktieoverdragelsen sker som følge af andre forhold end aktiens øjeblikkelige markedsværdi.

Artikel 29

Gennemsigtighedskrav til MHF'er før handel

1.   Medlemsstaterne stiller mindst krav om, at investeringsselskaber og markedsoperatører, der driver en MHF, offentliggør de aktuelle købs- og salgskurser og markedsdybden ved disse kurser, hvilket bekendtgøres gennem selskabernes systemer til handel med aktier, der er optaget til handel på et reguleret marked. Medlemsstaterne foreskriver, at disse oplysninger på rimelige kommercielle vilkår løbende skal være offentlig tilgængelige i facilitetens almindelige åbningstid.

2.   Medlemsstaterne foreskriver, at de kompetente myndigheder skal kunne undtage fra forpligtelsen for investeringsselskaber eller markedsoperatører, der driver en MHF, til at offentliggøre de i stk. 1 omhandlede oplysninger på baggrund af markedsmodel eller ordretype og -størrelse i de tilfælde, der fastsættes i overensstemmelse med stk. 3. De kompetente myndigheder skal navnlig kunne se bort fra forpligtelsen, når der er tale om transaktioner, der er store i forhold til den normale markedsstørrelse for den pågældende aktie eller aktietype.

3.   For at sikre den ensartede anvendelse af stk. 1 og 2 vedtager Kommissionen efter proceduren i artikel 64, stk. 2, gennemførelsesbestemmelser om:

| a) | hvilke købs-, salgs- eller prisstillelser fra prisstillere, der skal offentliggøres sammen med oplysning om markedsdybden ved disse priser |
| --- | --- |

a)

hvilke købs-, salgs- eller prisstillelser fra prisstillere, der skal offentliggøres sammen med oplysning om markedsdybden ved disse priser

| b) | omfang eller art af de ordrer, for hvilke der i henhold til stk. 2 kan ses bort fra kravet om offentliggørelse af oplysninger før handelen |
| --- | --- |

b)

omfang eller art af de ordrer, for hvilke der i henhold til stk. 2 kan ses bort fra kravet om offentliggørelse af oplysninger før handelen

| c) | den markedsmodel, for hvilken der i henhold til stk. 2 kan ses bort fra kravet om offentliggørelse af oplysninger før handelen, og navnlig anvendeligheden af kravet vedrørende handelsmetoder, der anvendes af en MHF, som gennemfører transaktioner efter deres regler under henvisning til kurser, der er fastsat uden om MHF'ens systemer eller ved periodiske auktioner. |
| --- | --- |

c)

den markedsmodel, for hvilken der i henhold til stk. 2 kan ses bort fra kravet om offentliggørelse af oplysninger før handelen, og navnlig anvendeligheden af kravet vedrørende handelsmetoder, der anvendes af en MHF, som gennemfører transaktioner efter deres regler under henvisning til kurser, der er fastsat uden om MHF'ens systemer eller ved periodiske auktioner.

Indholdet af disse gennemførelsesbestemmelser skal svare til de i artikel 44 fastsatte gennemførelsesbestemmelser for regulerede markeder, medmindre MHF'ens særlige karakter kan berettige andet.

Artikel 30

Gennemsigtighedskrav til MHF'er efter handelen

1.   Medlemsstaterne stiller mindst krav om, at investeringsselskaber og markedsoperatører, der driver en MHF, offentliggør kurser, omfang og tidspunkt for transaktioner gennemført i facilitetens systemer med aktier, der er optaget til handel på et reguleret marked. Medlemsstaterne stiller krav om, at de nærmere detaljer om alle sådanne transaktioner offentliggøres på rimelige kommercielle vilkår og så tæt på realtid som muligt. Dette krav finder ikke anvendelse på de nærmere detaljer om handler, der er gennemført i en MHF, og som offentliggøres i et reguleret markeds systemer.

2.   Medlemsstaterne foreskriver, at den kompetente myndighed kan tillade de investeringsselskaber eller markedsoperatører, der driver en MHF, at indføre bestemmelser om udsættelse af offentliggørelsen af de nærmere oplysninger om transaktioner på baggrund af transaktionernes omfang eller art. De kompetente myndigheder kan navnlig give tilladelse til udsættelse af offentliggørelsen, når der er tale om transaktioner, der er store i forhold til den normale markedsstørrelse for den pågældende aktie eller klasse af aktier. Medlemsstaterne stiller krav om, at de regulerede markeder skal indhente den kompetente myndigheds forhåndsgodkendelse af de foreslåede bestemmelser om udsættelse af offentliggørelsen af handler og stiller krav om, at markedsdeltagere og investorer klart oplyses om disse bestemmelser.

3.   For at sikre at de finansielle markeder fungerer effektivt og ordnet, og at stk. 1 og 2 anvendes ensartet, vedtager Kommissionen efter proceduren i artikel 64, stk. 2, gennemførelsesbestemmelser vedrørende:

| a) | rækkevidden og indholdet af de oplysninger, der skal offentliggøres |
| --- | --- |

a)

rækkevidden og indholdet af de oplysninger, der skal offentliggøres

| b) | betingelserne for, at et investeringsselskab eller en markedsoperatør, der driver en MHF, kan indføre bestemmelser om udsættelse af offentliggørelsen af transaktioner, og de kriterier, som finder anvendelse, når der på baggrund af transaktionsstørrelse eller aktietype træffes afgørelse om, for hvilke transaktioner det er tilladt at udsætte offentliggørelsen. |
| --- | --- |

b)

betingelserne for, at et investeringsselskab eller en markedsoperatør, der driver en MHF, kan indføre bestemmelser om udsættelse af offentliggørelsen af transaktioner, og de kriterier, som finder anvendelse, når der på baggrund af transaktionsstørrelse eller aktietype træffes afgørelse om, for hvilke transaktioner det er tilladt at udsætte offentliggørelsen.

Indholdet af disse gennemførelsesbestemmelser skal svare til de i artikel 45 fastsatte gennemførelsesbestemmelser for regulerede markeder, medmindre MHF'ens særlige karakter berettiger andet.

KAPITEL III

INVESTERINGSSELSKABERS RETTIGHEDER

Artikel 31

Fri udveksling af tjenesteydelser og -aktiviteter

1.   Medlemsstaterne sikrer, at ethvert investeringsselskab og kreditinstitut, der i henhold til henholdsvis dette direktiv og direktiv 2000/12/EF er meddelt tilladelse af en anden medlemsstats kompetente myndigheder og er underlagt disse myndigheders tilsyn, frit kan udføre investeringsservice og/eller -aktiviteter samt accessoriske tjenesteydelser på deres område, under forudsætning af at sådan service og sådanne aktiviteter er omfattet af tilladelsen. Accessoriske tjenesteydelser kan kun ydes sammen med investeringsservice og/eller -aktiviteter.

Medlemsstaterne må ikke stille yderligere krav til et sådant investeringsselskab eller kreditinstitut på de områder, der er omfattet af dette direktiv.

2.   Ethvert investeringsselskab, der for første gang ønsker at yde tjenesteydelser eller aktiviteter på en anden medlemsstats område eller ønsker at ændre de udbudte tjenesteydelsers eller aktiviteters indhold, meddeler hjemlandets kompetente myndigheder:

| a) | i hvilken medlemsstat selskabet har til hensigt at drive virksomhed |
| --- | --- |

a)

i hvilken medlemsstat selskabet har til hensigt at drive virksomhed

| b) | en driftsplan, hvori det navnlig angives, hvilken investeringsservice og/eller -aktiviteter samt hvilke accessoriske tjenesteydelser det har til hensigt at udføre, og om selskabet har til hensigt at anvende tilknyttede agenter i de medlemsstater, hvor det påtænker at udbyde service. |
| --- | --- |

b)

en driftsplan, hvori det navnlig angives, hvilken investeringsservice og/eller -aktiviteter samt hvilke accessoriske tjenesteydelser det har til hensigt at udføre, og om selskabet har til hensigt at anvende tilknyttede agenter i de medlemsstater, hvor det påtænker at udbyde service.

Såfremt investeringsselskabet har til hensigt at anvende tilknyttede agenter, meddeler den kompetente myndighed i investeringsselskabets hjemland på anmodning af den kompetente myndighed i værtslandet og inden for en rimelig frist identiteten af de tilknyttede agenter, som investeringsselskabet har til hensigt at anvende i den medlemsstat. Værtslandet kan offentliggøre sådanne oplysninger.

3.   Hjemlandets kompetente myndighed fremsender senest én måned efter modtagelsen af oplysningerne disse til den kompetente myndighed i værtslandet, der er udpeget som kontaktpunkt i overensstemmelse med artikel 56, stk. 1. Investeringsselskabet kan herefter påbegynde at udbyde den pågældende investeringsservice i værtslandet.

4.   Hvis der sker ændringer i de oplysninger, der er afgivet i henhold til stk. 2, underretter investeringsselskabet mindst en måned, inden de foretages, skriftligt den kompetente myndighed i hjemlandet herom. Den kompetente myndighed i hjemlandet underretter den kompetente myndighed i værtslandet om sådanne ændringer.

5.   Medlemsstaterne tillader uden yderligere lovgivningsmæssige eller administrative betingelser investeringsselskaber og markedsoperatører, der driver MHF'er fra andre medlemsstater, at etablere de ordninger på deres område, der er nødvendige for at gøre det lettere for fjernbrugere eller -deltagere, der er etableret dér, at få adgang til samt anvende deres systemer.

6.   Det investeringsselskab eller den markedsoperatør, som driver en MHF, meddeler hjemlandets kompetente myndighed, hvilken medlemsstat det/den har til hensigt at stille sådanne ordninger til rådighed i. Den kompetente myndighed i MHF'ens hjemland meddeler inden en måned disse oplysninger til den medlemsstat, som MHF'en har til hensigt at stille sådanne ordninger til rådighed i.

Den kompetente myndighed i MHF'ens hjemland meddeler efter anmodning fra den kompetente myndighed i MHF'ens værtsland inden for en rimelig frist de i denne medlemsstat etablerede MHF-medlemmers eller -deltageres identitet.

Artikel 32

Oprettelse af en filial

1.   Medlemsstaterne sikrer, at der gennem oprettelse af en filial kan drives investeringsservice og/eller - aktiviteter samt udbydes accessoriske tjenesteydelser på deres område i henhold til dette direktiv og direktiv 2000/12/EF under forudsætning af, at disse tjenesteydelser og aktiviteter er omfattet af den tilladelse, hjemlandet har meddelt investeringsselskabet eller kreditinstituttet. Accessoriske tjenesteydelser kan kun ydes sammen med investeringsservice og/eller -aktivitet.

Medlemsstaterne må ikke pålægge en filials organisation og drift yderligere krav ud over dem, der er tilladt efter stk. 7, for så vidt angår spørgsmål, der er omfattet af dette direktiv.

2.   Medlemsstaterne stiller krav om, at alle investeringsselskaber, der ønsker at oprette en filial på en anden medlemsstats område, først giver hjemlandets kompetente myndighed meddelelse herom samt afgiver følgende oplysninger til dette:

| a) | i hvilke medlemsstater selskabet har til hensigt at etablere en filial |
| --- | --- |

a)

i hvilke medlemsstater selskabet har til hensigt at etablere en filial

| b) | en driftsplan, hvori det bl.a. angives, hvilken investeringsservice og/eller -aktiviteter samt hvilke accessoriske tjenesteydelser der skal tilbydes, filialens organisatoriske struktur, og om filialen har til hensigt at anvende tilknyttede agenter |
| --- | --- |

b)

en driftsplan, hvori det bl.a. angives, hvilken investeringsservice og/eller -aktiviteter samt hvilke accessoriske tjenesteydelser der skal tilbydes, filialens organisatoriske struktur, og om filialen har til hensigt at anvende tilknyttede agenter

| c) | en adresse i værtslandet, hvorfra dokumentet kan rekvireres |
| --- | --- |

c)

en adresse i værtslandet, hvorfra dokumentet kan rekvireres

| d) | navnene på filialens ledelse. |
| --- | --- |

d)

navnene på filialens ledelse.

Såfremt et investeringsselskab anvender en tilknyttet agent, som er etableret i en medlemsstat uden for selskabets hjemland, sidestilles denne tilknyttede agent med filialen og er omfattet af dette direktivs bestemmelser vedrørende filialer.

3.   Medmindre den kompetente myndighed i hjemlandet har grund til at betvivle, at det pågældende investeringsselskabs administrative strukturer og finansielle situation er sunde under hensyn til den påtænkte etablering, videresender den kompetente myndighed alle oplysningerne senest tre måneder efter modtagelsen heraf til den kompetente myndighed i værtslandet, der er udpeget som kontaktpunkt i overensstemmelse med artikel 56, stk. 1, og underretter det berørte investeringsselskab herom.

4.   Ud over de i stk. 2 omhandlede oplysninger sender den kompetente myndighed i hjemlandet oplysninger om den godkendte garantiordning, som investeringsselskabet deltager i i henhold til direktiv 97/9/EF, til den kompetente myndighed i værtslandet. I tilfælde af ændringer i oplysningerne underretter den kompetente myndighed i hjemlandet den kompetente myndighed i værtslandet herom.

5.   Nægter den kompetente myndighed i hjemlandet at videresende oplysningerne til den kompetente myndighed i værtslandet, skal den begrunde dette afslag over for det berørte investeringsselskab senest tre måneder efter modtagelsen af samtlige oplysninger.

6.   Så snart meddelelsen fra den kompetente myndighed i værtslandet foreligger, eller hvis denne myndighed senest to måneder fra datoen for meddelelsen fra den kompetente myndighed i hjemlandet ikke har givet nogen meddelelse, kan filialen oprettes og påbegynde sin virksomhed.

7.   Den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor filialen er beliggende, påtager sig ansvaret for at sikre, at de tjenesteydelser, som filialen præsterer inden for dens område, opfylder de forpligtelser, der er fastsat i artikel 19, 21, 22, 25, 27 og 28 og i foranstaltninger vedtaget i medfør heraf.

Den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor filialen er beliggende, har ret til at gennemgå de ordninger, filialen har etableret og til at kræve de ændringer, der er strengt nødvendige for at gøre det muligt for den kompetente myndighed at håndhæve de nævnte forpligtelser i henhold til artikel 19, 21, 22, 25, 27 og 28 samt foranstaltninger vedtaget i medfør heraf for så vidt angår de tjenesteydelser og/eller de aktiviteter, som denne filial udfører på sit område.

8.   Hver medlemsstat foreskriver, at når et investeringsselskab, der har fået tilladelse i en anden medlemsstat, har oprettet en filial på dens område, kan den kompetente myndighed i investeringsselskabets hjemland under udøvelsen af sit hverv og efter at have underrettet den kompetente myndighed i værtslandet herom udføre inspektion på stedet hos den pågældende filial.

9.   I tilfælde af ændring af de forhold, der er givet meddelelse om efter stk. 2, underretter investeringsselskabet skriftligt den kompetente myndighed i hjemlandet herom mindst en måned, før den foretages. Den kompetente myndighed i hjemlandet underretter den kompetente myndighed i værtslandet om denne ændring.

Artikel 33

Adgang til regulerede markeder

1.   Medlemsstaterne stiller krav om, at investeringsselskaber fra andre medlemsstater, der har fået tilladelse til at udføre kundeordrer eller handle for egen regning, kan blive medlemmer af eller få adgang til regulerede markeder på deres område på en af følgende måder:

| a) | direkte ved at oprette en filial i værtslandet |
| --- | --- |

a)

direkte ved at oprette en filial i værtslandet

| b) | ved at blive fjernmedlemmer af eller få fjernadgang til det regulerede marked uden at skulle være etableret i hjemlandet for det regulerede marked, såfremt fysisk tilstedeværelse ifølge det pågældende markeds handelsprocedurer og -systemer ikke er nødvendig for at kunne gennemføre transaktioner på markedet. |
| --- | --- |

b)

ved at blive fjernmedlemmer af eller få fjernadgang til det regulerede marked uden at skulle være etableret i hjemlandet for det regulerede marked, såfremt fysisk tilstedeværelse ifølge det pågældende markeds handelsprocedurer og -systemer ikke er nødvendig for at kunne gennemføre transaktioner på markedet.

2.   Medlemsstaterne pålægger ikke investeringsselskaber, der udøver den rettighed, der tillægges dem ved stk. 1, yderligere lovgivningsmæssige eller administrative krav på de af dette direktiv omfattede områder.

Artikel 34

Adgang til centrale modparts-, clearing- og afviklingsfaciliteter samt ret til at vælge afviklingssystem

1.   Medlemsstaterne stiller krav om, at investeringsselskaber fra andre medlemsstater har ret til at få adgang til centrale modparts-, clearing- og afviklingssystemer på deres område med henblik på at gøre eller sørge for at gøre transaktioner med finansielle instrumenter endelige.

Medlemsstaterne stiller krav om, at adgangen for disse investeringsselskaber samt for investeringsselskaber og markedsoperatører, der driver en MHF, til sådanne faciliteter er underlagt de samme ikke-diskriminerende, gennemsigtige og objektive forretningsmæssige kriterier som dem, der gælder for lokale deltagere. Medlemsstaterne må ikke begrænse anvendelsen af disse faciliteter til kun at omfatte clearing og afvikling af transaktioner med finansielle instrumenter, der gennemføres på et reguleret marked eller en MHF på deres område.

2.   Medlemsstaterne stiller krav om, at regulerede markeder på deres område giver alle medlemmer og deltagere ret til at vælge afviklingssystem for transaktioner med finansielle instrumenter på det regulerede marked, idet det dog forudsættes,

| a) | at der består de nødvendige forbindelser og ordninger mellem det valgte afviklingssystem og ethvert andet system eller enhver anden facilitet til at sikre en effektiv og økonomisk afvikling af den pågældende transaktion, og |
| --- | --- |

a)

at der består de nødvendige forbindelser og ordninger mellem det valgte afviklingssystem og ethvert andet system eller enhver anden facilitet til at sikre en effektiv og økonomisk afvikling af den pågældende transaktion, og

| b) | at den kompetente myndighed, der er ansvarlig for tilsynet med det regulerede marked, er enig i, at de tekniske betingelser for afvikling af transaktioner på det regulerede marked gennem et andet afviklingssystem end det, der er valgt af det regulerede marked, er egnede til at sikre de finansielle markeders gnidningsløse og ordnede funktion. |
| --- | --- |

b)

at den kompetente myndighed, der er ansvarlig for tilsynet med det regulerede marked, er enig i, at de tekniske betingelser for afvikling af transaktioner på det regulerede marked gennem et andet afviklingssystem end det, der er valgt af det regulerede marked, er egnede til at sikre de finansielle markeders gnidningsløse og ordnede funktion.

Denne vurdering fra den kompetente myndigheds side af det regulerede marked foregriber ikke de nationale centralbankers kompetence som overvågere af afviklingssystemer eller af andre myndigheder, der fører tilsyn med sådanne systemer. Den kompetente myndighed tager hensyn til den overvågning/det tilsyn, som disse institutioner allerede udfører, således at unødig overlapning af kontrollen undgås.

3.   Investeringsselskabers rettigheder i henhold til stk. 1 og 2 berører ikke den ret, operatører af centrale modparts-, clearing- eller værdipapirafviklingssystemer har til af berettigede forretningsmæssige årsager at nægte at stille de ønskede ydelser til rådighed.

Artikel 35

Bestemmelser om centrale modparts-, clearing- og afviklingsordninger for MHF'er

1.   Medlemsstaterne forhindrer ikke investeringsselskaber og markedsoperatører, som driver en MHF, i at indgå hensigtsmæssige aftaler med en central modpart eller et clearinginstitut og et afviklingssystem i en anden medlemsstat med henblik på clearing og/eller afvikling af nogle eller samtlige handler, som er afsluttet af markedsdeltagere efter deres markeders systemer.

2.   Den kompetente myndighed for investeringsselskaber og markedsoperatører, som driver en MHF, må ikke modsætte sig anvendelse af en central modpart, clearinginstitutter og/eller afviklingssystemer i en anden medlemsstat, medmindre det kan godtgøres, at dette er nødvendigt for at sikre, at MHF'en fungerer efter hensigten, og under hensyntagen til de i artikel 34, stk. 2, fastsatte krav til afviklingssystemer.

Den kompetente myndighed tager hensyn til den overvågning/det tilsyn af clearing- og afviklingssystemer, som allerede udføres af de nationale centralbanker som led i deres overvågning af clearing- og afviklingssystemer eller af andre myndigheder, der har kompetence til at føre tilsyn med sådanne systemer, således at unødig overlapning af kontrollen undgås.

AFSNIT III

REGULEREDE MARKEDER

Artikel 36

Tilladelse og lovvalg

1.   Medlemsstaterne meddeler alene de systemer på deres område, som opfylder bestemmelserne i dette afsnit, tilladelse til at udøve virksomhed som et reguleret marked.

Den kompetente myndighed meddeler alene en sådan tilladelse, såfremt myndigheden er overbevist om, at både markedsoperatøren og det regulerede markeds systemer mindst opfylder kravene i dette afsnit.

Såfremt der er tale om et reguleret marked, som er en juridisk person, og som forvaltes eller drives af en anden markedsoperatør end selve det regulerede marked, fastsætter medlemsstaterne, hvordan de forskellige forpligtelser, som markedsoperatøren pålægges i henhold til dette direktiv, fordeles mellem det regulerede marked og markedsoperatøren.

Operatøren af det regulerede marked skal fremlægge alle de oplysninger — herunder en driftsplan, hvori bl.a. angives arten af de forretninger, der påtænkes udført, samt den organisatoriske struktur — som den kompetente myndighed har brug for til at sikre sig, at det regulerede marked, når den første tilladelse gives, har truffet alle nødvendige forholdsregler for at opfylde sine forpligtelser i henhold til dette afsnit.

2.   Medlemsstaterne kræver, at operatøren af det regulerede marked udfører de opgaver, der er forbundet med dets organisering og drift, under den kompetente myndigheds tilsyn og ansvar. Medlemsstaterne sikrer, at de kompetente myndigheder løbende kontrollerer regulerede markeders overholdelse af bestemmelserne i dette afsnit. De sikrer også, at de kompetente myndigheder fører tilsyn med, at de regulerede markeder til enhver tid opfylder de krav, der stilles for at opnå den i dette afsnit omhandlede første tilladelse.

3.   Medlemsstaterne sikrer, at markedsoperatøren har ansvaret for at sikre, at det regulerede marked, som markedsoperatøren forvalter, opfylder alle krav i dette afsnit.

Medlemsstaterne sikrer også, at markedsoperatøren har beføjelse til at udøve de rettigheder, der gælder for det regulerede marked, som han forvalter i medfør af dette direktivs bestemmelser.

4.   Uden at foregribe eventuelle relevante bestemmelser i direktiv 2003/6/EF om markedsmisbrug er handler, som udføres inden for rammerne af det regulerede markeds systemer, underlagt de offentligretlige regler i det regulerede markeds hjemland.

5.   Den kompetente myndighed kan trække et reguleret markeds tilladelse tilbage, hvis det regulerede marked

| a) | ikke gør brug af tilladelsen inden for en frist på 12 måneder, eller det udtrykkeligt giver afkald herpå eller ikke har virket i en periode på over seks måneder, medmindre der i den pågældende medlemsstat findes bestemmelser om, at tilladelse bortfalder i sådanne tilfælde |
| --- | --- |

a)

ikke gør brug af tilladelsen inden for en frist på 12 måneder, eller det udtrykkeligt giver afkald herpå eller ikke har virket i en periode på over seks måneder, medmindre der i den pågældende medlemsstat findes bestemmelser om, at tilladelse bortfalder i sådanne tilfælde

| b) | har opnået tilladelsen ved brug af urigtige erklæringer eller på anden uretmæssig vis |
| --- | --- |

b)

har opnået tilladelsen ved brug af urigtige erklæringer eller på anden uretmæssig vis

| c) | ikke længere opfylder de betingelser, hvorpå tilladelsen blev meddelt |
| --- | --- |

c)

ikke længere opfylder de betingelser, hvorpå tilladelsen blev meddelt

| d) | har gjort sig skyldigt i alvorlig og systematisk overtrædelse af de bestemmelser, der vedtages i medfør af dette direktiv |
| --- | --- |

d)

har gjort sig skyldigt i alvorlig og systematisk overtrædelse af de bestemmelser, der vedtages i medfør af dette direktiv

| e) | er omfattet af andre forhold, som i henhold til national lovgivning medfører, at tilladelsen inddrages. |
| --- | --- |

e)

er omfattet af andre forhold, som i henhold til national lovgivning medfører, at tilladelsen inddrages.

Artikel 37

Krav til forvaltning af det regulerede marked

1.   Medlemsstaterne stiller krav om, at de personer, der rent faktisk leder det regulerede markeds forretninger og transaktioner, har et tilstrækkeligt godt omdømme og tilstrækkelige erfaringer til at sikre en sund og forsigtig forvaltning og drift af det regulerede marked. Medlemsstaterne stiller også krav om, at operatøren af det regulerede marked underretter den kompetente myndighed om, hvilke personer der faktisk leder det regulerede markeds forretninger og transaktioner, og om enhver ændring i denne personkreds.

Den kompetente myndighed nægter at godkende foreslåede ændringer, såfremt der er objektive og påviselige grunde til at formode, at disse ændringer vil udgøre en væsentlig trussel for den sunde og forsigtige forvaltning og drift af det regulerede marked.

2.   I forbindelse med meddelelse af tilladelse til et reguleret marked sikrer medlemsstaterne, at den eller de personer, der faktisk leder et allerede godkendt reguleret markeds forretninger og transaktioner i overensstemmelser med bestemmelserne i dette direktiv, anses for at opfylde kravene i stk. 1.

Artikel 38

Krav til personer, der udøver betydelig indflydelse på forvaltningen af det regulerede marked

1.   Medlemsstaterne kræver, at personer, der er i en position, hvor de direkte eller indirekte kan udøve betydelig indflydelse på forvaltningen af det regulerede marked, er hæderlige og egnede.

2.   Medlemsstaterne stiller krav om, at operatøren af det regulerede marked

| a) | giver den kompetente myndighed og offentligheden oplysninger om det regulerede markeds og/eller markedsoperatørens ejerskab og især om, hvem der eventuelt er i en position, hvor de kan udøve betydelig indflydelse på ledelsen af det regulerede marked, og størrelsen af deres interesser |
| --- | --- |

a)

giver den kompetente myndighed og offentligheden oplysninger om det regulerede markeds og/eller markedsoperatørens ejerskab og især om, hvem der eventuelt er i en position, hvor de kan udøve betydelig indflydelse på ledelsen af det regulerede marked, og størrelsen af deres interesser

| b) | underretter den kompetente myndighed og offentligheden om eventuelle ejerskift, hvorved identiteten af de personer, der faktisk udøver betydelig indflydelse på driften af det regulerede marked, ændres. |
| --- | --- |

b)

underretter den kompetente myndighed og offentligheden om eventuelle ejerskift, hvorved identiteten af de personer, der faktisk udøver betydelig indflydelse på driften af det regulerede marked, ændres.

3.   Den kompetente myndighed nægter at godkende foreslåede ændringer af det regulerede markeds og/eller markedsoperatørens kontrollerende interesser, hvis der er objektive og påviselige grunde til at formode, at disse ændringer ville true den sunde og forsigtige forvaltning af det regulerede marked.

Artikel 39

Organisatoriske krav

Medlemsstaterne kræver, at det regulerede marked

| a) | har indført ordninger med henblik på klart at kunne påvise og håndtere de potentielle ugunstige følger for det regulerede markeds eller dets deltageres funktion af eventuelle interessekonflikter mellem på den ene side det regulerede marked, dets ejere eller dets operatør, og på den anden side det regulerede markeds sunde funktion, især når sådanne interessekonflikter kan være til skade for udøvelsen af eventuelle hverv, som den kompetente myndighed måtte have henlagt til det regulerede marked |
| --- | --- |

a)

har indført ordninger med henblik på klart at kunne påvise og håndtere de potentielle ugunstige følger for det regulerede markeds eller dets deltageres funktion af eventuelle interessekonflikter mellem på den ene side det regulerede marked, dets ejere eller dets operatør, og på den anden side det regulerede markeds sunde funktion, især når sådanne interessekonflikter kan være til skade for udøvelsen af eventuelle hverv, som den kompetente myndighed måtte have henlagt til det regulerede marked

| b) | er tilstrækkeligt rustet til at styre de risici, markedet udsættes for, anvender fyldestgørende ordninger og systemer med henblik på at påvise alle væsentlige risici for markedets drift og har indført effektive foranstaltninger til at mindske disse risici |
| --- | --- |

b)

er tilstrækkeligt rustet til at styre de risici, markedet udsættes for, anvender fyldestgørende ordninger og systemer med henblik på at påvise alle væsentlige risici for markedets drift og har indført effektive foranstaltninger til at mindske disse risici

| c) | har indført ordninger med henblik på sund forvaltning af den tekniske funktion af systemet, bl.a. ved at etablere effektive nødsystemer for at kunne håndtere risikoen for systemfejl |
| --- | --- |

c)

har indført ordninger med henblik på sund forvaltning af den tekniske funktion af systemet, bl.a. ved at etablere effektive nødsystemer for at kunne håndtere risikoen for systemfejl

| d) | har indført gennemsigtige og faste regler og procedurer, der sikrer redelig og korrekt handel, og opstiller objektive kriterier for effektiv udførelse af ordrer |
| --- | --- |

d)

har indført gennemsigtige og faste regler og procedurer, der sikrer redelig og korrekt handel, og opstiller objektive kriterier for effektiv udførelse af ordrer

| e) | har iværksat effektive ordninger, der kan lette en effektiv og rettidig gennemførelse af de transaktioner, der foretages i henhold til markedets systemer. |
| --- | --- |

e)

har iværksat effektive ordninger, der kan lette en effektiv og rettidig gennemførelse af de transaktioner, der foretages i henhold til markedets systemer.

| f) | på tidspunktet for meddelelsen af tilladelsen og til enhver tid derefter råder over tilstrækkelige finansielle ressourcer til at lette markedets velordnede funktion under hensyntagen til arten og omfanget af de transaktioner, der gennemføres på markedet, og til arten og omfanget af de risici, markedet er udsat for. |
| --- | --- |

f)

på tidspunktet for meddelelsen af tilladelsen og til enhver tid derefter råder over tilstrækkelige finansielle ressourcer til at lette markedets velordnede funktion under hensyntagen til arten og omfanget af de transaktioner, der gennemføres på markedet, og til arten og omfanget af de risici, markedet er udsat for.

Artikel 40

Finansielle instrumenters optagelse til handel

1.   Medlemsstaterne stiller krav om, at de regulerede markeder har klare og gennemsigtige regler for finansielle instrumenters optagelse til handel.

Reglerne skal sikre, at eventuelle finansielle instrumenter, der optages til handel på et reguleret marked, kan handles på en redelig, velordnet og effektiv måde, og at de, når der er tale om værdipapirer, er frit omsættelige.

2.   Er der tale om derivater, skal reglerne særlig sikre, at derivatkontrakten udformes på en måde, der sikrer såvel en korrekt prisdannelse som effektive afviklingsbetingelser.

3.   Ud over de i stk. 1 og 2 fastsatte forpligtelser stiller medlemsstaterne krav om, at det regulerede marked indfører og opretholder effektive ordninger med henblik på at kontrollere, at udstedere af værdipapirer, som har adgang til at handle på det regulerede marked, opfylder deres fællesskabsretlige forpligtelser til indledningsvis, løbende eller på ad hoc-basis at videregive oplysninger.

Medlemsstaterne sikrer, at det regulerede marked indfører ordninger, som gør det lettere for dets medlemmer og deltagere at få adgang til oplysninger, der er blevet offentliggjort i henhold til fællesskabsretten.

4.   Medlemsstaterne sikrer, at de regulerede markeder har indført de nødvendige ordninger for regelmæssigt at kontrollere, at de finansielle instrumenter, der er optaget til handel, opfylder optagelseskravene.

5.   Et værdipapir, der er optaget til handel på et reguleret marked, kan efterfølgende optages til handel på andre regulerede markeder, selv uden udstederens samtykke, og under overholdelse af de relevante bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/71/EF af 4. november 2003 om det prospekt, der skal offentliggøres, når værdipapirer udbydes til offentligheden eller optages til handel og om ændring af direktiv 2001/34/EF (23). Det regulerede marked skal oplyse udstederen om, at udstederens værdipapirer handles på det pågældende regulerede marked. Udstederen er ikke forpligtet til direkte at give et reguleret marked, der har optaget hans værdipapirer til handel uden hans samtykke, de i stk. 3 omhandlede oplysninger.

6.   For at sikre den ensartede anvendelse af stk. 1-5 vedtager Kommissionen efter proceduren i artikel 64, stk. 2, gennemførelsesbestemmelser, som

| a) | angiver de kendetegn ved forskellige værdipapirtyper, som skal indgå i det regulerede markeds vurdering af, om et finansielt instrument er udstedt på en måde, der opfylder betingelserne i stk. 1, andet afsnit, for optagelse til handel på de forskellige markedssegmenter, som det regulerede marked driver |
| --- | --- |

a)

angiver de kendetegn ved forskellige værdipapirtyper, som skal indgå i det regulerede markeds vurdering af, om et finansielt instrument er udstedt på en måde, der opfylder betingelserne i stk. 1, andet afsnit, for optagelse til handel på de forskellige markedssegmenter, som det regulerede marked driver

| b) | tydeliggør de ordninger, det regulerede marked skal anvende for at kunne anses for at have opfyldt sin forpligtelse til at kontrollere, om udstederen af et værdipapir opfylder sine fællesskabsretlige forpligtelser til indledningsvis, løbende eller på ad hoc-basis at videregive oplysninger. |
| --- | --- |

b)

tydeliggør de ordninger, det regulerede marked skal anvende for at kunne anses for at have opfyldt sin forpligtelse til at kontrollere, om udstederen af et værdipapir opfylder sine fællesskabsretlige forpligtelser til indledningsvis, løbende eller på ad hoc-basis at videregive oplysninger.

| c) | tydeliggør de ordninger, det regulerede marked skal indføre efter stk. 3 med henblik på at gøre det lettere for dets medlemmer og deltagere at få adgang til oplysninger, der er blevet offentliggjort i henhold til bestemmelserne i fællesskabsretten. |
| --- | --- |

c)

tydeliggør de ordninger, det regulerede marked skal indføre efter stk. 3 med henblik på at gøre det lettere for dets medlemmer og deltagere at få adgang til oplysninger, der er blevet offentliggjort i henhold til bestemmelserne i fællesskabsretten.

Artikel 41

Suspension af handelen _ fjernelse af instrumenter fra handelen

1.   Uden at dette berører den kompetente myndigheds ret til i henhold til artikel 50 stk. 2, litra j) og k), at kræve suspension af handelen med et instrument eller fjernelse af dette instrument fra handelen, kan operatøren af det regulerede marked gøre dette i forbindelse med instrumenter, der ikke længere opfylder det regulerede markeds regler, medmindre der er sandsynlighed for, at et sådant skridt vil vise sig at være til betydelig skade for investorinteresser eller markedets ordentlige funktion.

Uden at foregribe det regulerede markeds operatørers mulighed for at underrette operatører af andre regulerede markeder direkte, stiller medlemsstaterne krav om, at en operatør af et reguleret marked, som suspenderer handelen med et finansielt instrument eller fjerner det fra handelen, offentliggør denne beslutning og meddeler den kompetente myndighed de relevante oplysninger. Den kompetente myndighed underretter de kompetente myndigheder i de andre medlemsstater.

2.   En kompetent myndighed, der kræver suspension af handelen med et finansielt instrument eller fjernelse af dette fra handelen på et eller flere regulerede markeder, skal straks offentliggøre sin beslutning og underrette de kompetente myndigheder i de andre medlemsstater. Disse medlemsstater stiller krav om suspension af handelen med det pågældende finansielle instrument eller fjernelse af dette fra handelen på de regulerede markeder og MHF'er, der opererer under deres myndighed, medmindre det forhold, at et sådant skridt vil kunne være til betydelig skade for investorinteresser eller markedets ordnede funktion, taler imod.

Artikel 42

Adgang til det regulerede marked

1.   Medlemsstaterne stiller krav om, at det regulerede marked fastsætter og opretholder gennemsigtige og ikke-diskriminerende regler baseret på objektive kriterier om adgang til eller medlemskab af det regulerede marked.

2.   Reglerne skal nærmere angive eventuelle forpligtelser for medlemmerne eller deltagerne, der måtte opstå som følge af:

| a) | etableringen og driften af det regulerede marked |
| --- | --- |

a)

etableringen og driften af det regulerede marked

| b) | reglerne for transaktioner på markedet |
| --- | --- |

b)

reglerne for transaktioner på markedet

| c) | faglige standarder, der pålægges ansatte i investeringsselskaber eller kreditinstitutter, der opererer på markedet |
| --- | --- |

c)

faglige standarder, der pålægges ansatte i investeringsselskaber eller kreditinstitutter, der opererer på markedet

| d) | de betingelser, der er fastsat for andre medlemmer eller deltagere end investeringsselskaber og kreditinstitutter, i henhold til stk. 3 |
| --- | --- |

d)

de betingelser, der er fastsat for andre medlemmer eller deltagere end investeringsselskaber og kreditinstitutter, i henhold til stk. 3

| e) | reglerne og procedurerne for clearing og afvikling af transaktioner gennemført på det regulerede marked. |
| --- | --- |

e)

reglerne og procedurerne for clearing og afvikling af transaktioner gennemført på det regulerede marked.

3.   Adgang til regulerede marker som medlemmer eller deltagere gives til investeringsselskaber, kreditinstitutter godkendt efter direktiv 2000/12/EF, samt andre personer, som

| a) | er egnede og hæderlige |
| --- | --- |

a)

er egnede og hæderlige

| b) | har tilstrækkelig handelsevne og kompetence |
| --- | --- |

b)

har tilstrækkelig handelsevne og kompetence

| c) | i fornødent omfang har passende administrative procedurer |
| --- | --- |

c)

i fornødent omfang har passende administrative procedurer

| d) | har tilstrækkelige ressourcer til at påtage sig deres rolle under hensyntagen til de forskellige finansielle foranstaltninger, som det regulerede marked kan have truffet med henblik på at sikre passende afvikling af transaktioner. |
| --- | --- |

d)

har tilstrækkelige ressourcer til at påtage sig deres rolle under hensyntagen til de forskellige finansielle foranstaltninger, som det regulerede marked kan have truffet med henblik på at sikre passende afvikling af transaktioner.

4.   Medlemsstaterne sikrer, at medlemmer og deltagere, for så vidt angår transaktioner på et reguleret marked, ikke er forpligtet til at anvende de i dette direktivs artikel 19, 21 og 22 omhandlede forpligtelser over for hinanden. Et reguleret markeds medlemmer eller deltagere skal imidlertid overholde de i artikel 19, 21 og 22 omhandlede forpligtelser over for deres kunder, når de på disses vegne udfører disses ordrer på et reguleret marked.

5.   Medlemsstaterne sikrer, at reglerne for adgang til eller medlemskab af det regulerede marked giver investeringsselskaber og kreditinstitutter mulighed for direkte deltagelse eller fjerndeltagelse.

6.   Uden at stille yderligere retlige eller forskriftsmæssige krav giver medlemsstaterne regulerede markeder fra andre medlemsstater mulighed for at indføre passende ordninger på deres område, der kan lette de på deres område etablerede fjernmedlemmers eller -deltageres adgang til og mulighed for at handle på dette marked.

Det regulerede marked meddeler hjemlandets kompetente myndighed, hvilken medlemsstat det har til hensigt at stille sådanne ordninger til rådighed i. Hjemlandets kompetente myndighed meddeler inden en måned disse oplysninger til den medlemsstat, som det regulerede marked har til hensigt at stille sådanne ordninger til rådighed i.

Den kompetente myndighed i det regulerede markeds hjemland meddeler efter anmodning fra værtslandets kompetente myndighed inden for en rimelig tid identiteten på de i denne medlemsstat etablerede medlemmer af eller deltagere i det regulerede marked.

7.   Medlemsstaterne stiller krav om, at operatøren af det regulerede marked regelmæssigt videregiver en liste over det regulerede markeds medlemmer og deltagere til den kompetente myndighed.

Artikel 43

Overvågning af overholdelsen af reglerne for de regulerede markeder og andre lovmæssige forpligtelser

1.   Medlemsstaterne stiller krav om, at de regulerede markeder indfører og opretholder effektive ordninger og procedurer med henblik på regelmæssig overvågning af, at markedernes medlemmer eller deltagere overholder det regulerede markeds regler. De regulerede markeder skal registrere de transaktioner, der foretages af deres medlemmer eller deltagere under anvendelse af deres systemer for at kunne påvise brud på disse regler, ureglementerede handelsvilkår eller adfærd, der kan indebære markedsmisbrug.

2.   Medlemsstaterne stiller krav om, at operatører af de regulerede markeder indberetter væsentlige brud på deres regler, ureglementerede markedsvilkår eller adfærd, som kunne indebære markedsmisbrug, til det regulerede markeds kompetente myndighed. Medlemsstaterne stiller tillige krav om, at operatøren af det regulerede marked straks meddeler den myndighed, der er kompetent for efterforskning og retsforfølgelse af markedsmisbrug, de relevante oplysninger og på enhver måde bistår den kompetente myndighed med efterforskning og retsforfølgelse af markedsmisbrug, der er begået i eller via det regulerede markeds systemer.

Artikel 44

Gennemsigtighedskrav til regulerede markeder før handelen

1.   Medlemsstaterne stiller mindst krav om, at de regulerede markeder offentliggør de aktuelle købs- og salgskurser samt markedsdybden ved disse priser, som annonceres gennem deres systemer for aktier, der er optaget til handel. Medlemsstaterne kræver, at disse oplysninger løbende skal være tilgængelige for offentligheden på rimelige forretningsmæssige vilkår inden for almindelig åbningstid.

Regulerede markeder kan på rimelige forretningsmæssige vilkår og på et ikke-diskriminerende grundlag give adgang til de ordninger, de anvender til at offentliggøre de i første afsnit af stk. 1 omhandlede oplysninger til investeringsselskaber, der er forpligtet til at offentliggøre deres priser på aktier efter bestemmelserne i artikel 27.

2.   Medlemsstaterne foreskriver, at de kompetente myndigheder på baggrund af markedsmodel eller ordretype og -størrelse i de tilfælde, der fastsættes i overensstemmelse med stk. 3, skal kunne undtage de regulerede markeder fra forpligtelsen til at offentliggøre de i stk. 1 omhandlede oplysninger. De kompetente myndigheder skal navnlig kunne undtage fra forpligtelsen, når der er tale om transaktioner, der er store i forhold til den normale markedsstørrelse for den pågældende aktie eller aktietype.

3.   For at sikre den ensartede anvendelse af stk. 1 og 2 vedtager Kommissionen efter proceduren i artikel 64, stk. 2, gennemførelsesbestemmelser om:

| a) | hvilke købs-, salgs- eller prisstillelser fra prisstillere, der skal offentliggøres sammen med oplysning om markedsdybden ved disse priser |
| --- | --- |

a)

hvilke købs-, salgs- eller prisstillelser fra prisstillere, der skal offentliggøres sammen med oplysning om markedsdybden ved disse priser

| b) | størrelsen eller arten af de ordrer, for hvilke der i henhold til stk. 2 kan ses bort fra kravet om offentliggørelse af oplysninger før handelen |
| --- | --- |

b)

størrelsen eller arten af de ordrer, for hvilke der i henhold til stk. 2 kan ses bort fra kravet om offentliggørelse af oplysninger før handelen

| c) | den markedsmodel, for hvilken der i henhold til stk. 2 kan ses bort fra kravet om offentliggørelse af oplysninger før handelen, og navnlig anvendeligheden af kravet vedrørende handelsmetoder, der anvendes af regulerede markeder, som gennemfører transaktioner efter deres regler under henvisning til kurser, der er fastsat uden om det regulerede marked eller ved periodiske auktioner. |
| --- | --- |

c)

den markedsmodel, for hvilken der i henhold til stk. 2 kan ses bort fra kravet om offentliggørelse af oplysninger før handelen, og navnlig anvendeligheden af kravet vedrørende handelsmetoder, der anvendes af regulerede markeder, som gennemfører transaktioner efter deres regler under henvisning til kurser, der er fastsat uden om det regulerede marked eller ved periodiske auktioner.

Artikel 45

Gennemsigtighedskrav til regulerede markeder efter handelen

1.   Medlemsstaterne stiller mindst krav om, at regulerede markeder offentliggør priser, mængde og tidspunkt for transaktioner gennemført med aktier, som de har optaget til handel. Medlemsstaterne kræver, at de nærmere oplysninger om alle sådanne transaktioner offentliggøres på rimelige forretningsmæssige vilkår og så tæt på realtid som muligt.

Regulerede markeder kan på rimelige forretningsmæssige vilkår og på et ikke-diskriminerende grundlag give adgang til de systemer, de anvender til at offentliggøre de i første afsnit af stk. 1 omhandlede oplysninger til investeringsselskaber, der er forpligtet til at offentliggøre de nærmere oplysninger om deres aktietransaktioner i henhold til artikel 28.

2.   Medlemsstaterne foreskriver, at den kompetente myndighed kan tillade de regulerede markeder at indføre bestemmelser om udsættelse af offentliggørelsen af de nærmere oplysninger om transaktioner på baggrund af transaktionernes omfang eller art. De kompetente myndigheder kan navnlig give tilladelse til udsættelse af offentliggørelsen, når der er tale om transaktioner, der er store i forhold til den normale markedsstørrelse for den pågældende aktie eller klasse af aktier. Medlemsstaterne stiller krav om, at de regulerede markeder skal indhente den kompetente myndigheds forhåndsgodkendelse af de foreslåede bestemmelser om udsættelse af offentliggørelsen af handler og stiller krav om, at markedsdeltagere og investorer klart oplyses om disse bestemmelser.

3.   For at sikre de finansielle markeders effektive og ordnede funktion og den ensartede anvendelse af stk. 1 og 2 vedtager Kommissionen efter proceduren i artikel 64, stk. 2, gennemførelsesbestemmelser vedrørende:

| a) | rækkevidden og indholdet af de oplysninger, der skal offentliggøres |
| --- | --- |

a)

rækkevidden og indholdet af de oplysninger, der skal offentliggøres

| b) | betingelserne for, at et reguleret marked kan indføre bestemmelser om udsættelse af offentliggørelsen af handler, og de kriterier, som finder anvendelse, når der på baggrund af transaktionsstørrelse eller aktietype træffes afgørelse om, for hvilke transaktioner det er tilladt at udsætte offentliggørelsen. |
| --- | --- |

b)

betingelserne for, at et reguleret marked kan indføre bestemmelser om udsættelse af offentliggørelsen af handler, og de kriterier, som finder anvendelse, når der på baggrund af transaktionsstørrelse eller aktietype træffes afgørelse om, for hvilke transaktioner det er tilladt at udsætte offentliggørelsen.

Artikel 46

Bestemmelser om centrale modparts-, clearing- og afviklingsordninger

1.   Medlemsstaterne forhindrer ikke de regulerede markeder i at indgå passende aftaler med en central modpart eller et centralt clearinginstitut og et afviklingssystem i en anden medlemsstat med henblik på clearing og/eller afvikling af nogle eller samtlige handler, som er afsluttet af markedsdeltagere efter de regulerede markeders systemer.

2.   Den kompetente myndighed for et reguleret marked må ikke modsætte sig anvendelse af en central modpart, clearinginstitutter og/eller afviklingssystemer i en anden medlemsstat, medmindre det kan godtgøres, at dette er nødvendigt for at sikre, at det regulerede marked fungerer efter hensigten, og under hensyntagen til de i artikel 34, stk. 2, fastsatte krav til afviklingssystemer.

Den kompetente myndighed tager hensyn til den overvågning/det tilsyn af clearing- og afviklingssystemer, som allerede udføres af de nationale centralbanker som led i deres overvågning af clearing- og afviklingssystemer eller af andre myndigheder, der har kompetence til at føre tilsyn med sådanne systemer, således at unødig overlapning af kontrollen undgås.

Artikel 47

Liste over regulerede markeder

Hver medlemsstat opstiller en liste over de regulerede markeder, som den er hjemland for, og meddeler de øvrige medlemsstater og Kommissionen denne liste. Der skal på samme måde gives underretning om enhver ændring i denne liste. Kommissionen offentliggør en liste over alle regulerede markeder i Den Europæiske Unions Tidende og ajourfører listen mindst en gang om året. Kommissionen offentliggør og ajourfører også listen på sin hjemmeside, hver gang medlemsstaterne meddeler ændringer i deres lister.

AFSNIT IV

KOMPETENTE MYNDIGHEDER

KAPITEL I

UDPEGELSE, BEFØJELSER OG PROCEDURER FOR BILÆGGELSE AF TVISTER

Artikel 48

Udpegning af kompetente myndigheder

1.   Hver medlemsstat udpeger den kompetente myndighed, som skal varetage hver af de opgaver, der er fastlagt i de forskellige bestemmelser i dette direktiv. Medlemsstaterne underretter Kommissionen og de kompetente myndigheder i de andre medlemsstater om, hvilken kompetent myndighed der er ansvarlig for håndhævelsen af hver enkelt opgave med angivelse af eventuel opgavefordeling.

2.   De i stk. 1 omhandlede kompetente myndigheder skal være offentlige myndigheder, hvilket dog ikke udelukker muligheden for at uddelegere hvervet til andre organer, hvis denne mulighed udtrykkeligt er fastsat i artikel 5, stk. 5, 16, stk. 3, 17, stk. 2 og 23, stk. 4.

Enhver uddelegering af hverv til andre foretagender end de myndigheder, der er omhandlet i stk. 1 må hverken indebære udøvelse af offentlig myndighed eller udøvelse af skønsbeføjelser. Før uddelegeringen stiller medlemsstaterne krav om, at de kompetente myndigheder træffer alle rimelige forholdsregler til at sikre, at det foretagende, til hvilket hvervet skal henlægges, har kapacitet og ressourcer til at udøve alle hverv effektivt, og at uddelegeringen kun finder sted, hvis der er fastsat en klart defineret og dokumenteret ramme for udøvelsen af eventuelle uddelegerede hverv, hvori det anføres, hvilke hverv der skal udføres, og på hvilke betingelser, det skal ske. Disse betingelser skal omfatte en bestemmelse, der forpligter det pågældende foretagende til at handle på en sådan måde og organisere sig således, at interessekonflikter undgås og således, at oplysninger, der modtages i forbindelse med udøvelsen af de uddelegerede hverv ikke udnyttes uretmæssigt eller anvendes til at hindre konkurrence. Under alle omstændigheder ligger det endelige ansvar for at overvåge, at dette direktiv og dets gennemførelsesbestemmelser overholdes, hos den kompetente myndighed eller de myndigheder, der er udpeget i henhold til stk. 1.

Medlemsstaterne underretter Kommissionen og de kompetente myndigheder i de andre medlemsstater om eventuelle aftaler, der indgås med hensyn til uddelegering af hverv, herunder hvilke nøjagtige betingelser der gælder for en sådan uddelegering.

3.   Kommissionen offentliggør mindst en gang om året en liste i Den Europæiske Unions Tidende over kompetente myndigheder omhandlet i stk. 1 og stk. 2 og ajourfører løbende listen på sin hjemmeside.

Artikel 49

Samarbejde mellem myndigheder i samme medlemsstat

Hvis en medlemsstat udpeger mere end én kompetent myndighed til at håndhæve en bestemmelse i dette direktiv, skal deres respektive roller klart afgrænses, ligesom de skal arbejde tæt sammen.

Hver medlemsstat stiller krav om, at et sådant samarbejde også finder sted mellem de kompetente myndigheder i henhold til dette direktiv og de kompetente myndigheder i den pågældende medlemsstat, der fører tilsyn med kreditinstitutter, pensionskasser, UCITS, institutter for kollektiv investering i værdipapirer og andre finansielle enheder, forsikrings- og genforsikringsformidlere og med forsikringsselskaber.

Medlemsstaterne stiller krav om, at de kompetente myndigheder udveksler alle oplysninger, der er afgørende eller relevante for udøvelsen af deres funktioner og opgaver.

Artikel 50

Beføjelser, der skal tillægges kompetente myndigheder

1.   De kompetente myndigheder tillægges alle de tilsyns- og undersøgelsesbeføjelser, der er nødvendige for, at de kan udøve deres funktioner. De udøver disse beføjelser inden for de grænser, der er fastsat i de nationale retlige rammer:

| a) | direkte, eller |
| --- | --- |

a)

direkte, eller

| b) | i samarbejde med andre myndigheder, eller |
| --- | --- |

b)

i samarbejde med andre myndigheder, eller

| c) | under myndighedernes ansvar ved uddelegering til foretagender, som har fået tildelt opgaver i efter bestemmelserne i artikel 48, stk. 2, eller |
| --- | --- |

c)

under myndighedernes ansvar ved uddelegering til foretagender, som har fået tildelt opgaver i efter bestemmelserne i artikel 48, stk. 2, eller

| d) | ved begæring til de kompetente retlige myndigheder. |
| --- | --- |

d)

ved begæring til de kompetente retlige myndigheder.

2.   De i stk. 1 omhandlede beføjelser udøves i henhold til national ret og omfatter mindst retten til

| a) | at få adgang til ethvert dokument i enhver form og at modtage en kopi deraf |
| --- | --- |

a)

at få adgang til ethvert dokument i enhver form og at modtage en kopi deraf

| b) | at indhente oplysninger fra enhver person og om nødvendigt indkalde og afhøre en person for at skaffe sig oplysninger |
| --- | --- |

b)

at indhente oplysninger fra enhver person og om nødvendigt indkalde og afhøre en person for at skaffe sig oplysninger

| c) | at gennemføre kontrolundersøgelser på stedet |
| --- | --- |

c)

at gennemføre kontrolundersøgelser på stedet

| d) | at kræve foreliggende oplysninger om telefonsamtaler og foreliggende datatrafik |
| --- | --- |

d)

at kræve foreliggende oplysninger om telefonsamtaler og foreliggende datatrafik

| e) | at kræve, at en praksis, der er i strid med de bestemmelser, der vedtages i forbindelse med gennemførelsen af dette direktiv, bringes til ophør |
| --- | --- |

e)

at kræve, at en praksis, der er i strid med de bestemmelser, der vedtages i forbindelse med gennemførelsen af dette direktiv, bringes til ophør

| f) | at kræve indefrysning og/eller beslaglæggelse af aktiver |
| --- | --- |

f)

at kræve indefrysning og/eller beslaglæggelse af aktiver

| g) | at kræve nedlagt midlertidigt forbud mod erhvervsvirksomhed |
| --- | --- |

g)

at kræve nedlagt midlertidigt forbud mod erhvervsvirksomhed

| h) | at kræve, at godkendte investeringsselskabers og regulerede markeders revisorer fremlægger oplysninger |
| --- | --- |

h)

at kræve, at godkendte investeringsselskabers og regulerede markeders revisorer fremlægger oplysninger

| i) | at fastsætte enhver type foranstaltning, der kan sikre, at investeringsselskaber og regulerede markeder fortsat opfylder lovbestemte krav |
| --- | --- |

i)

at fastsætte enhver type foranstaltning, der kan sikre, at investeringsselskaber og regulerede markeder fortsat opfylder lovbestemte krav

| j) | at kræve suspension af handelen med et finansielt instrument |
| --- | --- |

j)

at kræve suspension af handelen med et finansielt instrument

| k) | at kræve fjernelse af et finansielt instrument fra handelen, enten på et reguleret marked eller over andre handelssystemer |
| --- | --- |

k)

at kræve fjernelse af et finansielt instrument fra handelen, enten på et reguleret marked eller over andre handelssystemer

| l) | henvise sager til strafferetlig forfølgelse |
| --- | --- |

l)

henvise sager til strafferetlig forfølgelse

| m) | at lade en revisor eller anden sagkyndig foretage kontrol eller undersøgelser. |
| --- | --- |

m)

at lade en revisor eller anden sagkyndig foretage kontrol eller undersøgelser.

Artikel 51

Administrative sanktioner

1.   Uden at dette berører reglerne for inddragelse af tilladelse eller medlemsstaternes ret til at iværksætte strafferetlige sanktioner, sikrer medlemsstaterne i henhold til national lovgivning, at der kan træffes fyldestgørende administrative foranstaltninger over for de ansvarlige personer, eller at de kan pålægges administrative sanktioner, såfremt de bestemmelser, der vedtages i forbindelse med gennemførelsen af dette direktiv, ikke overholdes. Medlemsstaterne sikrer, at disse foranstaltninger er effektive, står i rimeligt forhold til overtrædelsen og har afskrækkende virkning.

2.   Medlemsstaterne fastlægger de sanktioner, der skal iværksættes i tilfælde af manglende samarbejde ved en undersøgelse i henhold til artikel 50.

3.   Medlemsstaterne fastsætter, at den kompetente myndighed kan meddele offentligheden, hvilke foranstaltninger eller sanktioner der vil blive pålagt for overtrædelse af bestemmelser vedtaget i forbindelse med gennemførelsen af dette direktiv, medmindre det er til alvorlig fare for finansmarkederne eller vil forvolde de involverede parter uforholdsmæssig stor skade.

Artikel 52

Klageret

1.   Medlemsstaterne sikrer, at enhver afgørelse, der træffes i henhold til love eller administrative bestemmelser, der er vedtaget i overensstemmelse med dette direktiv, er begrundet og kan prøves ved domstolene. Retten til at indbringe en afgørelse for domstolene gælder også, hvis der ikke er truffet en afgørelse senest seks måneder efter indgivelsen af en ansøgning om tilladelse, der indeholder alle de i henhold til gældende bestemmelser krævede oplysninger.

2.   Medlemsstaterne foreskriver, at et eller flere af nedennævnte organer, som fastsat i national lovgivning, i forbrugernes interesse og i overensstemmelse med national lovgivning kan indbringe en sag for domstolene eller de kompetente administrative organer for at sikre, at de nationale gennemførelsesbestemmelser til dette direktiv finder anvendelse:

| a) | offentlige organer og disses repræsentanter |
| --- | --- |

a)

offentlige organer og disses repræsentanter

| b) | forbrugerorganisationer, der har en berettiget interesse i at beskytte forbrugerne |
| --- | --- |

b)

forbrugerorganisationer, der har en berettiget interesse i at beskytte forbrugerne

| c) | faglige organisationer, der har en berettiget interesse i at indbringe en sag for at beskytte deres medlemmer. |
| --- | --- |

c)

faglige organisationer, der har en berettiget interesse i at indbringe en sag for at beskytte deres medlemmer.

Artikel 53

Udenretslig ordning for investorklager

1.   Medlemsstaterne tilskynder til indførelse af effektive procedurer for klager og bilæggelse af tvister med henblik på udenretslig afgørelse af forbrugertvister om investeringsservice og accessoriske tjenesteydelser, der er leveret af investeringsselskaber, og kan med henblik herpå eventuelt gøre brug af eksisterende organer.

2.   Medlemsstaterne sikrer, at disse organer ikke ved lov eller forskrifter forhindres i at samarbejde effektivt om løsningen af grænseoverskridende tvister.

Artikel 54

Tavshedspligt

1.   Medlemsstaterne sikrer, at de kompetente myndigheder, alle, der arbejder eller har arbejdet for de kompetente myndigheder, og organer, til hvilke der er uddelegeret hverv i henhold til artikel 48, stk. 2, såvel som revisorer og eksperter, der har handlet på de kompetente myndigheders vegne, undergives tavshedspligt. Ingen af de fortrolige oplysninger, de modtager i forbindelse med deres hverv, må videregives til andre personer eller myndigheder, undtagen i summarisk eller sammenfattet form, således at enkelte investeringsselskaber, markedsoperatører, regulerede markeder eller enhver anden person ikke kan identificeres, medmindre der er tale om tilfælde, der er omfattet af straffelovgivningen eller de øvrige bestemmelser i dette direktiv.

2.   Hvis et investeringsselskab, en markedsoperatør eller et reguleret marked er erklæret konkurs eller trådt i likvidation som følge af en domstolsafgørelse, kan fortrolige oplysninger, der ikke vedrører tredjemand, videregives under en civil retssag, hvis det er nødvendigt for at gennemføre sagen.

3.   De kompetente myndigheder, organer samt fysiske og juridiske personer bortset fra kompetente myndigheder, der modtager fortrolige oplysninger i henhold til dette direktiv, kan, medmindre der er tale om tilfælde, der er omfattet af straffelovgivningen, kun anvende oplysningerne i forbindelse med udførelsen af deres opgaver og udøvelsen af deres funktioner for de kompetente myndigheders vedkommende inden for dette direktivs anvendelsesområde eller for andre myndigheders, organers eller fysiske eller juridiske personers vedkommende til det formål, hvortil disse oplysninger blev givet til dem, og/eller i forbindelse med administrative eller retlige procedurer, der specielt er knyttet til udøvelsen af disse funktioner. Den myndighed, der modtager oplysningerne, kan dog anvende dem til andre formål, hvis den kompetente myndighed eller anden myndighed, organ eller person, der har meddelt oplysningerne, giver sit samtykke hertil.

4.   Enhver fortrolig oplysning, der modtages, udveksles eller fremsendes i overensstemmelse med dette direktiv, er underlagt den i denne artikel omhandlede tavshedspligt. Denne artikel er dog ikke til hinder for, at de kompetente myndigheder udveksler eller fremsender fortrolige oplysninger i overensstemmelse med dette direktiv og andre direktiver, der finder anvendelse på investeringsselskaber, kreditinstitutter, pensionskasser, UCITS, forsikrings- og genforsikringsformidlere, forsikringsselskaber, regulerede markeder eller markedsoperatører eller på anden måde med samtykke fra den kompetente myndighed eller andre myndigheder eller organer eller fysiske eller juridiske personer, som har meddelt oplysningen.

5.   Denne artikel er ikke til hinder for, at de kompetente myndigheder i overensstemmelse med national lovgivning udveksler eller videregiver fortrolige oplysninger, som ikke er modtaget fra en kompetent myndighed i en anden medlemsstat.

Artikel 55

Forbindelser med revisorer

1.   Medlemsstaterne foreskriver som et minimum, at enhver, der har fået tilladelse i henhold til Rådets ottende direktiv 84/253/EØF af 10. april 1984 om autorisation af personer, der skal foretage lovpligtig revision af regnskaber (24), og som i et investeringsselskab udøver de i artikel 51 i Rådets fjerde direktiv 78/660/EØF af 25. juli 1978 om årsregnskaberne for visse selskabsformer (25), artikel 37 i direktiv 83/349/EØF eller artikel 31 i direktiv 85/611/EØF omhandlede hverv eller andet lovpligtigt hverv, har pligt til straks at indberette til de kompetente myndigheder ethvert forhold eller enhver afgørelse vedrørende selskabet, som han bliver vidende om under udøvelsen af dette hverv, og som kan

| a) | udgøre et væsentligt brud på lovbestemmelser eller forskrifter, som fastsætter betingelserne for meddelelse af tilladelse, eller som særlig vedrører investeringsselskabers virksomhed |
| --- | --- |

a)

udgøre et væsentligt brud på lovbestemmelser eller forskrifter, som fastsætter betingelserne for meddelelse af tilladelse, eller som særlig vedrører investeringsselskabers virksomhed

| b) | påvirke investeringsselskabets kontinuerlige funktion |
| --- | --- |

b)

påvirke investeringsselskabets kontinuerlige funktion

| c) | føre til nægtelse af at påtegne regnskaberne eller til, at der tages forbehold. |
| --- | --- |

c)

føre til nægtelse af at påtegne regnskaberne eller til, at der tages forbehold.

Den pågældende person er ligeledes forpligtet til at indberette ethvert forhold og enhver afgørelse, som han bliver vidende om under udøvelsen af et af de i første afsnit omhandlede hverv i en virksomhed, der har snævre forbindelser med det investeringsselskab, hvori han udøver dette hverv.

2.   Hvis personer, der har fået tilladelse i henhold til direktiv 84/253/EØF, i god tro meddeler eventuelle forhold eller afgørelser som omhandlet i stk. 1 til de kompetente myndigheder, udgør dette ikke en tilsidesættelse af nogen kontraktlig eller lovmæssig begrænsning af retten til at videregive oplysninger, ligesom videregivelsen ikke på nogen måde vil være ansvarspådragende for de pågældende personer.

KAPITEL II

SAMARBEJDE MELLEM KOMPETENTE MYNDIGHEDER I FORSKELLIGE MEDLEMSSTATER

Artikel 56

Pligt til at samarbejde

1.   De kompetente myndigheder i de forskellige medlemsstater samarbejder med hinanden på grundlag af deres beføjelser, enten i henhold til dette direktiv eller til national lovgivning, når det er nødvendigt for, at de kan udøve deres funktioner.

De kompetente myndigheder bistår de øvrige medlemsstaters kompetente myndigheder. De skal især udveksle oplysninger og samarbejde om undersøgelser eller tilsyn.

Med henblik på at lette og fremskynde samarbejdet, herunder navnlig udveksling af oplysninger, udpeger hver medlemsstat én kompetent myndighed som kontaktpunkt i dette direktivs forstand. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen og de øvrige medlemsstater navnene på de myndigheder, der er udpeget til at kunne modtage anmodninger om udveksling af oplysninger eller samarbejde i henhold til dette stykke.

2.   Når et reguleret markeds funktioner i et værtsland, under hensyntagen til situationen på værdipapirmarkederne i værtslandet, hvori det regulerede marked har etableret ordninger, er blevet af væsentlig betydning for værdipapirmarkedernes funktion og for beskyttelsen af investorerne i det pågældende værtsland, etablerer det regulerede markeds kompetente myndigheder i hjem- og værtslandet passende samarbejdsordninger.

3.   Medlemsstaterne træffer de nødvendige administrative og organisatoriske foranstaltninger til at lette ydelsen af bistand som omhandlet i stk. 1.

De kompetente myndigheder kan udøve deres beføjelser til at fremme samarbejde, selv i tilfælde, hvor den adfærd, der undersøges, ikke udgør en overtrædelse af nogen gældende lovgivning i den pågældende medlemsstat.

4.   Når en kompetent myndighed har god grund til at formode, at foretagender, der ikke er underlagt dens tilsyn, på en anden medlemsstats område udfører eller har udført handlinger, der er i strid med dette direktiv, skal denne kompetente myndighed give den kompetente myndighed i den anden medlemsstat en så nøjagtig meddelelse herom som muligt. Sidstnævnte myndighed træffer de nødvendige foranstaltninger. Den underretter den myndighed, der har givet meddelelsen, om resultatet og så vidt muligt om vigtige forhold i sagens videre forløb. Dette stykke berører ikke beføjelserne for den kompetente myndighed, som har fremsendt oplysningerne.

5.   For at sikre den ensartede anvendelse af stk. 2 kan Kommissionen efter proceduren i artikel 64, stk. 2, vedtage gennemførelsesbestemmelser til fastlæggelse af de kriterier, hvorefter et reguleret markeds funktion i et værtsland kan anses for at være af væsentlig betydning for værdipapirmarkedets funktion og for beskyttelsen af investorer i det pågældende værtsland.

Artikel 57

Samarbejde om tilsyn, kontrol på stedet eller undersøgelser

En kompetent myndighed i en medlemsstat kan anmode den kompetente myndighed i en anden medlemsstat om at samarbejde om tilsyn eller en kontrol på stedet eller en undersøgelse. Såfremt der er tale om investeringsselskaber, der er fjernmedlemmer af et reguleret marked, kan det regulerede markeds kompetente myndighed vælge at henvende sig direkte til dem og skal i så fald underrette den kompetente myndighed i fjernmedlemmets hjemland herom.

Hvis en kompetent myndighed modtager en anmodning, der vedrører en kontrol på stedet, eller en undersøgelse, skal denne inden for rammerne af sine beføjelser

| a) | selv foretage kontrollen eller undersøgelsen |
| --- | --- |

a)

selv foretage kontrollen eller undersøgelsen

| b) | tillade, at den anmodende myndighed foretager kontrollen eller undersøgelsen, eller |
| --- | --- |

b)

tillade, at den anmodende myndighed foretager kontrollen eller undersøgelsen, eller

| c) | lade en revisor eller anden sagkyndig foretage kontrollen eller undersøgelsen. |
| --- | --- |

c)

lade en revisor eller anden sagkyndig foretage kontrollen eller undersøgelsen.

Artikel 58

Udveksling af oplysninger

1.   De kompetente myndigheder i medlemsstaterne, som er blevet udpeget som kontaktpunkter i overensstemmelse med artikel 56, stk. 1, i dette direktiv, giver øjeblikkelig hinanden de oplysninger, som er nødvendige for, at de kan udføre de opgaver, der er tillagt de kompetente myndigheder, der er udpeget i henhold til artikel 48, stk. 1, i overensstemmelse med de bestemmelser, der vedtages i medfør af dette direktiv.

Kompetente myndigheder, der udveksler oplysninger med andre kompetente myndigheder i henhold til dette direktiv, kan på tidspunktet for videregivelsen af oplysningerne angive, at disse ikke må videregives uden deres udtrykkelige tilladelse, og oplysningerne må i så fald kun udveksles til anvendelse til de formål, som disse myndigheder har givet deres samtykke til.

2.   Den kompetente myndighed, der er udpeget som kontaktpunkt, kan videregive de oplysninger, den har modtaget i henhold til stk. 1 og artikel 55 og 63, til de myndigheder, der er omhandlet i artikel 49. De må ikke videregive dem til andre organer eller fysiske eller juridiske personer uden udtrykkelig tilladelse fra de kompetente myndigheder, som meddelte oplysningerne, og de må alene anvendes til de formål, som disse myndigheder har givet deres tilladelse til, undtagen i behørigt begrundede tilfælde. I sidstnævnte tilfælde underretter kontaktpunktet straks det kontaktpunkt, som sendte oplysningerne.

3.   De i artikel 49 omhandlede myndigheder samt andre organer eller fysiske og juridiske personer, der i henhold til denne artikels stk. 1 eller artikel 55 og 63 modtager fortrolige oplysninger, må kun anvende disse i forbindelse med udøvelsen af deres hverv, herunder navnlig:

| a) | til at kontrollere, at betingelserne for adgang til at udøve virksomhed som investeringsselskab er opfyldt og til at lette det individuelle eller det konsoliderede tilsyn med investeringsselskabernes virksomhed, særlig med hensyn til kapitalkravene i direktiv 93/6/EØF, administrativ og regnskabsmæssig praksis samt intern kontrol, eller |
| --- | --- |

a)

til at kontrollere, at betingelserne for adgang til at udøve virksomhed som investeringsselskab er opfyldt og til at lette det individuelle eller det konsoliderede tilsyn med investeringsselskabernes virksomhed, særlig med hensyn til kapitalkravene i direktiv 93/6/EØF, administrativ og regnskabsmæssig praksis samt intern kontrol, eller

| b) | til at overvåge handelssystemers korrekte funktion, eller |
| --- | --- |

b)

til at overvåge handelssystemers korrekte funktion, eller

| c) | til at pålægge sanktioner, eller |
| --- | --- |

c)

til at pålægge sanktioner, eller

| d) | hvis de kompetente myndigheders afgørelser påklages til højere administrativ myndighed, eller |
| --- | --- |

d)

hvis de kompetente myndigheders afgørelser påklages til højere administrativ myndighed, eller

| e) | hvis de kompetente myndigheders afgørelser indbringes for domstolene efter artikel 52, eller |
| --- | --- |

e)

hvis de kompetente myndigheders afgørelser indbringes for domstolene efter artikel 52, eller

| f) | i den i artikel 53 omhandlede udenretslige ordning for investorklager. |
| --- | --- |

f)

i den i artikel 53 omhandlede udenretslige ordning for investorklager.

4.   Kommissionen kan efter proceduren i artikel 64, stk. 2, vedtage gennemførelsesbestemmelser om proceduren for udveksling af oplysninger mellem kompetente myndigheder.

5.   Denne artikel og artikel 54 og 63 er ikke til hinder for, at en kompetent myndighed til centralbanker, Det Europæiske Centralbanksystem og Den Europæiske Centralbank i deres egenskab af pengepolitiske myndigheder og eventuelt andre offentlige myndigheder, der fører tilsyn med betalings- og afviklingssystemer, videregiver de fortrolige oplysninger, der er nødvendige for, at de kan udføre deres arbejde; der er heller ikke noget til hinder for, at sådanne myndigheder eller organer til de kompetente myndigheder videregiver oplysninger, som de har brug for til at udføre deres opgaver i henhold til dette direktiv.

Artikel 59

Nægtelse af samarbejde

En kompetent myndighed kan kun i følgende tilfælde nægte at efterkomme en anmodning om samarbejde i forbindelse med en undersøgelse, kontrol på stedet eller tilsyn efter bestemmelserne i artikel 57, eller at udveksle oplysninger i henhold til artikel 58:

| a) | undersøgelsen, kontrollen, tilsynet eller udvekslingen af oplysninger kan bringe den pågældende medlemsstats suverænitet, sikkerhed eller grundlæggende retsprincipper i fare |
| --- | --- |

a)

undersøgelsen, kontrollen, tilsynet eller udvekslingen af oplysninger kan bringe den pågældende medlemsstats suverænitet, sikkerhed eller grundlæggende retsprincipper i fare

| b) | der er allerede indledt retsforfølgning med hensyn til de samme forhold og mod de samme personer ved denne stats myndigheder |
| --- | --- |

b)

der er allerede indledt retsforfølgning med hensyn til de samme forhold og mod de samme personer ved denne stats myndigheder

| c) | disse personer har allerede fået endelig dom for de samme forhold af denne stats kompetente myndigheder. |
| --- | --- |

c)

disse personer har allerede fået endelig dom for de samme forhold af denne stats kompetente myndigheder.

I tilfælde af nægtelse skal den kompetente myndighed give den kompetente myndighed, der fremsætter anmodningen, meddelelse herom og fremlægge så detaljerede oplysninger som muligt.

Artikel 60

Myndighedernes indbyrdes konsultation før meddelelsen af tilladelse

1.   Der skal finde forudgående konsultation sted med de kompetente myndigheder i den anden medlemsstat om meddelelse af tilladelse til et investeringsselskab, der

| a) | er dattervirksomhed af et investeringsselskab eller et kreditinstitut, der er har fået tilladelse i en anden medlemsstat |
| --- | --- |

a)

er dattervirksomhed af et investeringsselskab eller et kreditinstitut, der er har fået tilladelse i en anden medlemsstat

| b) | er dattervirksomhed af en modervirksomhed for et investeringsselskab, eller et kreditinstitut, der har fået tilladelse i en anden medlemsstat, eller |
| --- | --- |

b)

er dattervirksomhed af en modervirksomhed for et investeringsselskab, eller et kreditinstitut, der har fået tilladelse i en anden medlemsstat, eller

| c) | kontrolleres af de samme fysiske eller juridiske personer, som kontrollerer et investeringsselskab eller et kreditinstitut, der har fået tilladelse i en anden medlemsstat. |
| --- | --- |

c)

kontrolleres af de samme fysiske eller juridiske personer, som kontrollerer et investeringsselskab eller et kreditinstitut, der har fået tilladelse i en anden medlemsstat.

2.   Den kompetente myndighed i en berørt medlemsstat, som har ansvar for tilsynet med kreditinstitutter eller forsikringsselskaber, høres forud for meddelelse af tilladelse til et investeringsselskab, der er

| a) | dattervirksomhed af et kreditinstitut eller forsikringsselskab, der er meddelt tilladelse i Fællesskabet |
| --- | --- |

a)

dattervirksomhed af et kreditinstitut eller forsikringsselskab, der er meddelt tilladelse i Fællesskabet

| b) | dattervirksomhed af modervirksomheden for et kreditinstitut eller forsikringsselskab, der er meddelt tilladelse i Fællesskabet, eller |
| --- | --- |

b)

dattervirksomhed af modervirksomheden for et kreditinstitut eller forsikringsselskab, der er meddelt tilladelse i Fællesskabet, eller

| c) | kontrolleret af den samme fysiske eller juridiske person, som kontrollerer et kreditinstitut eller forsikringsselskab, der er meddelt tilladelse i Fællesskabet. |
| --- | --- |

c)

kontrolleret af den samme fysiske eller juridiske person, som kontrollerer et kreditinstitut eller forsikringsselskab, der er meddelt tilladelse i Fællesskabet.

3.   De i stk. 1 og 2 omhandlede relevante kompetente myndigheder hører navnlig hinanden ved vurdering af aktionærernes og selskabsdeltagernes egnethed samt af omdømme og erfaring hos personer, der faktisk leder forretningerne, og som deltager i ledelsen af en anden enhed i samme koncern. Myndighederne udveksler alle oplysninger om aktionærers og selskabsdeltageres egnethed og hæderlighed samt om omdømme og erfaringer hos de personer, der faktisk leder forretningerne, i det omfang deres omdømme og erfaringer har betydning for de øvrige involverede kompetente myndigheder, for meddelelsen af tilladelse og for den løbende vurdering af, om betingelserne for fortsat drift er opfyldt.

Artikel 61

Beføjelser til værtslande

1.   Værtslandene kan — til statistisk brug — kræve, at alle investeringsselskaber, der har filialer på deres område, regelmæssigt foretager indberetning om disse filialers virksomhed.

2.   Værtslandet kan med henblik på varetagelse af de opgaver, der påhviler det efter dette direktiv, kræve, at filialer af investeringsselskaber giver de nødvendige oplysninger til kontrol af, at de overholder de af værtslandets normer, der gælder for dem, i de i artikel 32, stk. 7, omhandlede tilfælde. Sådanne krav må ikke være mere vidtgående end dem, de pågældende medlemsstater stiller til etablerede selskaber for at kunne kontrollere, at disse overholder de samme normer.

Artikel 62

Værtslandes beskyttelsesforanstaltninger

1.   Hvis den kompetente myndighed i værtslandet har klare og påviselige grunde til at tro, at et investeringsselskab, der virker på dets område i henhold til reglerne om fri udveksling af tjenesteydelser, eller at et investeringsselskab, der har en filial på dets område, har tilsidesat forpligtelserne i de bestemmelser, der vedtages i medfør af dette direktiv, og hvis bestemmelserne ikke giver nogen beføjelser til den kompetente myndighed i værtslandet, forelægger den disse grunde for den kompetente myndighed i hjemlandet.

Hvis investeringsselskabet trods de foranstaltninger, der træffes af den kompetente myndighed i hjemlandet, eller fordi disse foranstaltninger viser sig utilstrækkelige, fortsætter med at optræde på en måde, der klart skader værtslandets investorers interesser eller markedernes ordnede funktion, træffer den kompetente myndighed i værtslandet efter at have underrettet den kompetente myndighed i hjemlandet herom alle nødvendige foranstaltninger for at beskytte investorerne og markedernes korrekte funktion. Dette indebærer, at investeringsselskaber, der overtræder bestemmelserne, kan forhindres i at udføre yderligere forretninger på deres områder. Kommissionen underrettes straks om sådanne foranstaltninger.

2.   Hvis de kompetente myndigheder i et værtsland konstaterer, at et investeringsselskab, der har en filial på værtslandets område, ikke overholder de love eller administrative bestemmelser, som værtslandet har vedtaget i medfør af dette direktivs bestemmelser, og hvor direktivets bestemmelser tillægger værtslandets myndigheder kompetence, stiller disse myndigheder krav til det pågældende investeringsselskab om at bringe de ulovlige forhold til ophør.

Hvis det pågældende investeringsselskab ikke tager de nødvendige skridt, skal værtslandets kompetente myndigheder træffe de nødvendige foranstaltninger med henblik på at sikre, at investeringsselskabet bringer det ulovlige forhold til ophør. Arten af disse foranstaltninger skal meddeles hjemlandets kompetente myndigheder.

Hvis det pågældende investeringsselskab til trods for de foranstaltninger, der er truffet af værtslandet, fortsat overtræder de i første afsnit omhandlede lovbestemmelser, som finder anvendelse i værtslandet, kan værtslandet, efter at have givet de kompetente myndigheder i hjemlandet underretning herom, træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for at forebygge eller straffe nye ulovligheder, og om nødvendigt forhindre at investeringsselskabet udfører nye forretninger på dets område. Kommissionen skal straks have meddelelse om sådanne foranstaltninger.

3.   Hvis den kompetente myndighed i værtslandet for et reguleret marked eller en MHF har klare og påviselige grunde til at tro, at et sådant reguleret marked eller en MHF har tilsidesat forpligtelserne i de bestemmelser, der vedtages i medfør af dette direktiv, forelægger den disse grunde for den kompetente myndighed i det regulerede markeds eller MHF'ens hjemland.

Hvis det pågældende regulerede marked eller MHF trods de foranstaltninger, der træffes af den kompetente myndighed i hjemlandet, eller fordi disse foranstaltninger viser sig utilstrækkelige, fortsætter med at optræde på en måde, der klart skader værtslandets investorers interesser eller markedernes ordnede funktion, træffer den kompetente myndighed i værtslandet efter at have underrettet den kompetente myndighed i hjemlandet herom alle nødvendige foranstaltninger for at beskytte investorer og markedernes ordnede funktion. Dette indebærer, at det pågældende regulerede marked eller MHF kan forhindres i at give fjernmedlemmer eller deltagere, der er etableret i værtslandet, adgang til deres ordninger. Kommissionen skal straks have meddelelse om sådanne foranstaltninger.

4.   Enhver foranstaltning, der træffes efter stk. 1, 2 eller 3, og hvorved der pålægges sanktioner eller begrænsninger i et investeringsselskabs eller et reguleret markeds aktiviteter, skal være behørigt begrundet og skal meddeles det pågældende investeringsselskab eller regulerede marked.

KAPITEL III

SAMARBEJDE MED TREDJELANDE

Artikel 63

Udveksling af oplysninger med tredjelande

1.   Medlemsstaterne må kun indgå samarbejdsaftaler om udveksling af oplysninger med de kompetente myndigheder i tredjelande, såfremt de oplysninger, der videregives, er underlagt en tavshedspligt, der er mindst svarer til tavshedspligten i henhold til artikel 54. Udvekslingen af oplysninger skal have til formål at give disse kompetente myndigheder mulighed for at udføre deres opgaver.

Medlemsstaterne kan videregive personoplysninger til tredjelande i overensstemmelse med kapitel IV i direktiv 95/46/EF.

Medlemsstaterne kan også indgå samarbejdsaftaler om udveksling af oplysninger med tredjelandes myndigheder, organer og fysiske eller juridiske personer, der har ansvaret for

| i) | tilsyn med kreditinstitutter, andre finansielle institutioner og forsikringsselskaber samt med de finansielle markeder |
| --- | --- |

i)

tilsyn med kreditinstitutter, andre finansielle institutioner og forsikringsselskaber samt med de finansielle markeder

| ii) | likvidation og konkursbehandling af investeringsselskaber og lignende procedurer |
| --- | --- |

ii)

likvidation og konkursbehandling af investeringsselskaber og lignende procedurer

| iii) | den lovpligtige revision af investeringsselskabers og andre finansielle enheders, kreditinstitutters og forsikringsselskabers regnskaber i forbindelse med udførelsen af deres tilsynsopgaver, eller som forvalter garantiordninger i forbindelse med udførelsen af deres opgaver |
| --- | --- |

iii)

den lovpligtige revision af investeringsselskabers og andre finansielle enheders, kreditinstitutters og forsikringsselskabers regnskaber i forbindelse med udførelsen af deres tilsynsopgaver, eller som forvalter garantiordninger i forbindelse med udførelsen af deres opgaver

| iv) | tilsyn med organer, der er ansvarlige for likvidation og konkursbehandling af investeringsselskaber og lignende procedurer |
| --- | --- |

iv)

tilsyn med organer, der er ansvarlige for likvidation og konkursbehandling af investeringsselskaber og lignende procedurer

| v) | tilsyn med personer, der er ansvarlige for den lovpligtige revision af forsikringsselskabers, kreditinstitutters, investeringsselskabers og andre finansielle enheders regnskaber, |
| --- | --- |

v)

tilsyn med personer, der er ansvarlige for den lovpligtige revision af forsikringsselskabers, kreditinstitutters, investeringsselskabers og andre finansielle enheders regnskaber,

men kun såfremt de oplysninger, der videregives, er underlagt en tavshedspligt, der er mindst svarer til tavshedspligten i henhold til artikel 54. Udvekslingen af oplysninger skal have til formål at give disse myndigheder, organer og fysiske eller juridiske personer mulighed for at udføre deres opgaver.

2.   Når oplysningerne hidrører fra en anden medlemsstat, må de ikke videregives uden udtrykkelig tilladelse fra de kompetente myndigheder, som først har videregivet oplysningerne, og de må i givet fald alene anvendes til de formål, som disse myndigheder har givet deres samtykke til. Den samme bestemmelse gælder for oplysninger, der afgives af kompetente myndigheder i tredjelande.

AFSNIT V

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 64

Udvalgsprocedure

1.   Kommissionen bistås af Det Europæiske Værdipapirudvalg, der er nedsat ved Kommissionens afgørelse 2001/528/EF (26) (i det følgende benævnt »udvalget«).

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i Rådets afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8, for så vidt de gennemførelsesforanstaltninger, der træffes efter denne procedure, ikke ændrer de grundlæggende bestemmelser i dette direktiv.

Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF, fastsættes til tre måneder.

3.   Efter udløbet af en fireårig periode fra direktivets ikrafttrædelse og uden at dette berører de gennemførelsesbestemmelser, der allerede er vedtaget, suspenderes anvendelsen af dette direktivs bestemmelser, som i henhold til stk. 2 kræver, at der vedtages tekniske regler og afgørelser. Europa-Parlamentet og Rådet kan på forslag af Kommissionen forny disse bestemmelser efter proceduren i traktatens artikel 251 og tager dem med henblik herpå op til revision inden udløbet af ovennævnte tidsrum.

Artikel 65

Rapporter og revision

1.   Senest den ... (27) aflægger Kommissionen efter en offentlig høring og på baggrund af drøftelser med de kompetente myndigheder rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om den eventuelle udvidelse af anvendelsesområdet for dette direktivs bestemmelser om gennemsigtighedskravene før og efter handelen til også at omfatte transaktioner med andre typer finansielle instrumenter end aktier.

2.   Senest den ... (28) aflægger Kommissionen rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om anvendelsen af artikel 27.

3.   Senest den ... (29) aflægger Kommissionen efter en offentlig høring og på baggrund af drøftelser med de kompetente myndigheder rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om:

| a) | den fortsatte hensigtsmæssighed af undtagelsen i henhold til artikel 2, stk. 1, litra k), for virksomheder, hvis hovederhverv består i handel for egen regning med råvarederivater |
| --- | --- |

a)

den fortsatte hensigtsmæssighed af undtagelsen i henhold til artikel 2, stk. 1, litra k), for virksomheder, hvis hovederhverv består i handel for egen regning med råvarederivater

| b) | form og indhold af rimelige krav til meddelelsen af tilladelse til og tilsynet med virksomheder som f.eks. investeringsselskaber i dette direktivs forstand |
| --- | --- |

b)

form og indhold af rimelige krav til meddelelsen af tilladelse til og tilsynet med virksomheder som f.eks. investeringsselskaber i dette direktivs forstand

| c) | hensigtsmæssigheden af bestemmelserne vedrørende udpegelse af tilknyttede agenter til udførelse af investeringsservice og/eller -aktiviteter, navnlig for så vidt angår tilsynet med dem |
| --- | --- |

c)

hensigtsmæssigheden af bestemmelserne vedrørende udpegelse af tilknyttede agenter til udførelse af investeringsservice og/eller -aktiviteter, navnlig for så vidt angår tilsynet med dem

| d) | den fortsatte hensigtsmæssighed af undtagelsen i henhold til artikel 2, stk. 1, litra i). |
| --- | --- |

d)

den fortsatte hensigtsmæssighed af undtagelsen i henhold til artikel 2, stk. 1, litra i).

4.   Senest den ... (29) forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om fjernelsen af de hindringer, som kan stå i vejen for en konsolidering på europæisk plan af de oplysninger, som de forskellige handelssystemer har pligt til at offentliggøre.

5.   På grundlag af de i stk. 1-4 anførte rapporter kan Kommissionen fremlægge forslag til relaterede ændringer af dette direktiv.

6.   Senest den ... (30) aflægger Kommissionen på baggrund af drøftelser med de kompetente myndigheder rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om den fortsatte hensigtsmæssighed af kravene om en erhvervsansvarsforsikring for formidlere i henhold til EF-lovgivningen.

Artikel 66

Ændring af direktiv 85/611/EØF

Artikel 5, stk. 4, i direktiv 85/611/EØF affattes således:

»4.   Artikel 2, stk. 2, og artikel 12, 13 og 19 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF (31) af ... om markeder for finansielle instrumenter (32) finder anvendelse på administrationsselskabers præstation af de tjenesteydelser, der er omhandlet i stk. 3 i denne artikel.

Artikel 67

Ændring af direktiv 93/6/EØF

I direktiv 93/6/EØF foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 2, nr. 2, affattes således:
  »2.   »investeringsselskab«, alle institutter, der svarer til definitionen i artikel 4, nr. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF (33) af ... om markeder for finansielle instrumenter (34), som er underlagt kravene i nævnte direktiv, bortset fra:






  a) | kreditinstitutter |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 2, nr. 2, affattes således:

»2.   »investeringsselskab«, alle institutter, der svarer til definitionen i artikel 4, nr. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF (33) af ... om markeder for finansielle instrumenter (34), som er underlagt kravene i nævnte direktiv, bortset fra:

33

34

a)

kreditinstitutter

| b) | lokale firmaer som defineret i nr. 20, og |
| --- | --- |

b)

lokale firmaer som defineret i nr. 20, og

| c) | firmaer, der kun har tilladelse til at yde investeringsrådgivning og/eller modtage og formidle ordrer fra investorer, i begge tilfælde uden at opbevare penge og/eller værdipapirer, der tilhører deres kunder, og som derfor ikke på noget tidspunkt risikerer at komme i debet hos deres kunder. |
| --- | --- |

c)

firmaer, der kun har tilladelse til at yde investeringsrådgivning og/eller modtage og formidle ordrer fra investorer, i begge tilfælde uden at opbevare penge og/eller værdipapirer, der tilhører deres kunder, og som derfor ikke på noget tidspunkt risikerer at komme i debet hos deres kunder.

| 2) | Artikel 3, nr. 4, affattes således:
  »4.   De i artikel 2, stk. 2, litra b), omhandlede selskaber skal have en startkapital på 50 000 EUR i det omfang, de er omfattet af reglerne om fri etablering eller fri udveksling af tjenesteydelser i artikel 31 eller 32 i direktiv 2004/39/EF.« |
| --- | --- |

2)

Artikel 3, nr. 4, affattes således:

»4.   De i artikel 2, stk. 2, litra b), omhandlede selskaber skal have en startkapital på 50 000 EUR i det omfang, de er omfattet af reglerne om fri etablering eller fri udveksling af tjenesteydelser i artikel 31 eller 32 i direktiv 2004/39/EF.«

| 3) | I artikel 3 indsættes følgende stykker:
  »4 a.   Indtil revisionen af direktiv 93/6/EØF har fundet sted, skal de i artikel 2, stk. 2, litra c), nævnte selskaber råde over:






  a) | en startkapital på 50 000 EUR, eller |
| --- | --- | --- |

3)

I artikel 3 indsættes følgende stykker:

»4 a.   Indtil revisionen af direktiv 93/6/EØF har fundet sted, skal de i artikel 2, stk. 2, litra c), nævnte selskaber råde over:

a)

en startkapital på 50 000 EUR, eller

| b) | en erhvervsansvarsforsikring, som dækker hele Fællesskabet, eller anden tilsvarende garanti mod erstatningskrav som følge af pligtforsømmelse, med en dækning på mindst 1 000 000 EUR for hvert erstatningskrav, dog højst 1 500 000 EUR i alt om året for alle krav, eller |
| --- | --- |

b)

en erhvervsansvarsforsikring, som dækker hele Fællesskabet, eller anden tilsvarende garanti mod erstatningskrav som følge af pligtforsømmelse, med en dækning på mindst 1 000 000 EUR for hvert erstatningskrav, dog højst 1 500 000 EUR i alt om året for alle krav, eller

| c) | en kombination af startkapital og erhvervsansvarsforsikring i en form, som giver en dækning, der svarer til litra a) og b) ovenfor.
  De i dette stykke omhandlede beløb skal revideres regelmæssigt af Kommissionen under hensyn til udviklingen i Eurostats europæiske forbrugerprisindeks, og tilpasningerne skal være de samme og ske på samme tid som tilpasningerne efter artikel 4, stk. 7, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/92/EF af 9. december 2002 om forsikringsmæglervirksomhed (35). |
| --- | --- |

c)

en kombination af startkapital og erhvervsansvarsforsikring i en form, som giver en dækning, der svarer til litra a) og b) ovenfor.

De i dette stykke omhandlede beløb skal revideres regelmæssigt af Kommissionen under hensyn til udviklingen i Eurostats europæiske forbrugerprisindeks, og tilpasningerne skal være de samme og ske på samme tid som tilpasningerne efter artikel 4, stk. 7, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/92/EF af 9. december 2002 om forsikringsmæglervirksomhed (35).

35

4 b.   Hvis et investeringsselskab, der er omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra c), også er registreret i henhold til direktiv 2002/92/EF, skal det opfylde det i samme direktivs artikel 4, stk. 3, fastsatte krav og skal supplerende have:

| a) | en startkapital på 25 000 EUR, eller |
| --- | --- |

a)

en startkapital på 25 000 EUR, eller

| b) | en erhvervsansvarsforsikring, som dækker hele Fællesskabet, eller anden tilsvarende garanti mod erstatningskrav som følge af pligtforsømmelse, med en dækning på mindst 500 000 EUR for hvert erstatningskrav, dog højst 750 000 EUR i alt om året for alle krav, eller |
| --- | --- |

b)

en erhvervsansvarsforsikring, som dækker hele Fællesskabet, eller anden tilsvarende garanti mod erstatningskrav som følge af pligtforsømmelse, med en dækning på mindst 500 000 EUR for hvert erstatningskrav, dog højst 750 000 EUR i alt om året for alle krav, eller

| c) | en kombination af startkapital og erhvervsansvarsforsikring i en form, som giver en dækning, der svarer til litra a) og b). |
| --- | --- |

c)

en kombination af startkapital og erhvervsansvarsforsikring i en form, som giver en dækning, der svarer til litra a) og b).

Artikel 68

Ændring af direktiv 2000/12/EF

Bilag 1 til direktiv 2000/12/EF ændres således:

I slutningen af bilag I tilføjes følgende sætning:

»De i bilag I, afsnit A og B, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/.../EF af ... (36) om markeder for finansielle instrumenter (37), anførte tjenesteydelser og aktiviteter i tilknytning til de i bilag I, afsnit C, omhandlede markeder for finansielle instrumenter, er omfattet af principperne om gensidig anerkendelse i nærværende direktiv.

Artikel 69

Ophævelse af direktiv 93/22/EØF

Direktiv 93/22/EØF ophæves med virkning fra den ... (38).

38

Henvisninger til direktiv 93/22/EØF skal fortolkes som henvisninger til nærværende direktiv. Henvisninger til begreber, der er defineret i direktiv 93/22/EØF, eller til artikler heri, skal fortolkes som henvisninger til det tilsvarende begreb, der er defineret i nærværende direktiv eller til artikler heri.

Artikel 70

Gennemførelse

Medlemsstaterne vedtager de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv, senest den ... (38). De underretter straks Kommissionen herom.

38

Når medlemsstaterne vedtager disse love og bestemmelser, skal de ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv, eller de skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

Artikel 71

Overgangsbestemmelser

1.   Investeringsselskaber, der i deres hjemland allerede har fået tilladelse til at yde investeringsservice før den ... (38), anses også for at have tilladelse hertil i medfør af dette direktiv, såfremt hjemlandets lovgivning fastsætter, at investeringsselskaber for at udøve en sådan virksomhed skal overholde krav, der svarer til de i artikel 9-14 fastsatte.

38

2.   Et reguleret marked eller en markedsoperatør, som allerede har fået tilladelse i hjemlandet før den ... (38), anses også for at have tilladelse hertil i medfør af dette direktiv, såfremt hjemlandets lovgivning fastsætter, at det regulerede marked eller markedsoperatøren (alt efter tilfældet) skal overholde krav, der svarer til de i afsnit III fastsatte.

38

3.   Tilknyttede agenter, der allerede er optaget i et offentligt register før den ... (39), anses også for at være registreret efter dette direktiv, hvis hjemlandets lovgivning fastsætter, at tilknyttede agenter skal overholde krav, der svarer til de i artikel 23 fastsatte.

39

4.   Oplysninger, der er videregivet inden den ... (39), efter artikel 17, 18 eller 30 i direktiv 93/22/EØF, anses for at være videregivet efter artikel 31 og 32 i dette direktiv.

39

5.   Ethvert eksisterende system, som falder ind under definitionen af en MHF, der drives af en markedsoperatør af et reguleret marked, godkendes som en MHF efter anmodning fra markedsoperatøren af det regulerede marked, forudsat at den overholder regler svarende til dem, der kræves i dette direktiv for så vidt angår godkendelse og drift af en MHF, og forudsat at den pågældende anmodning fremsættes senest den ... (40).

40

6.   Investeringsselskaber har tilladelse til fortsat at betragte eksisterende professionelle kunder som sådanne, forudsat at indplaceringen i denne kategori er foretaget af investeringsselskaber på grundlag af en forsvarlig vurdering af kundens ekspertise, erfaring og viden, således at der er rimelig sikkerhed for, at kunden i lyset af arten af de påtænkte transaktioner eller tjenesteydelser er i stand til at træffe egne investeringsbeslutninger og forstår den hermed forbundne risiko. De pågældende investeringsselskaber skal oplyse deres kunder om de betingelser for indplacering i kundekategorier, der er fastsat i dette direktiv.

Artikel 72

Ikrafttrædelse

Dette direktiv træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 73

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Rådets vegne

formanden

---

(1)  EUT C 71 E af 25.3.2003, s. 62.

1

(2)  EUT C 220 af 16.9.2003, s. 1.

2

(3)  EUT C 144 af 20.6.2003, s. 6.

3

(4)  Europa-Parlamentets holdning af 25.9.2003 (endnu ikke offentliggjort i EUT), Rådets fælles holdning af 8.12.2003 (EUT C 60 E af 9.3.2004, s. 1) og Europa-Parlamentets holdning af 30.3.2004.

4

(5)  EFT L 141 af 11.6.1993, s. 27. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/87/EF (EUT L 35 af 11.2.2003, s. 1).

5

(6)  EFT 56 af 4.4.1964, s. 878/64. Ændret ved tiltrædelsesakten af 1972.

6

(7)  EFT L 228 af 16.8.1973, s. 3. Senest ændret ved direktiv 2002/87/EF.

7

(8)  EFT L 345 af 19.12.2002, s. 1.

8

(9)  EFT L 126 af 26.5.2000, s. 1. Senest ændret ved direktiv 2002/87/EF.

9

(10)  EFT L 141 af 11.6.1993, s. 1. Senest ændret ved direktiv 2002/87/EF.

10

(11)  EUT L 9 af 15.1.2003, s. 3.

11

(12)  EFT L 168 af 27.6.2002, s. 43.

12

(13)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

13

(14)  EFT L 184 af 6.7.2001, s. 1. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/71/EF (EUT L 345 af 31.12.2003, s. 64).

14

(15)  EFT L 115 af 17.4.1998, s. 31.

15

(16)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

16

(17)  EFT L 26 af 31.1.1977, s. 1. Senest ændret ved tiltrædelsesakten af 1994.

17

(18)  EFT L 375 af 31.12.1985, s. 3. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/108/EF (EFT L 41 af 13.2.2002, s. 35).

18

(19)  EFT L 193 af 18.7.1983, s. 1. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/51/EF (EUT L 178 af 17.7.2003, s. 16).

19

(20)  EFT L 84 af 26.3.1997, s. 22.

20

(21)  EUT L 96 af 12.4.2003, s. 16.

21

(22)  EFT L 166 af 28.6.1991, s. 77. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/97/EF (EFT L 344 af 28.12.2001, s. 76).

22

(23)  EUT L 345 af 31.12.2003, s. 64.

23

(24)  EFT L 126 af 12.5.1984, s. 20.

24

(25)  EFT L 222 af 14.8.1978, s. 11. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/51/EF (EUT L 178 af 17.7.2003, s. 16).

25

(26)  EFT L 191 af 13.7.2001, s. 45.

26

(27)  To år efter dette direktivs ikrafttræden.

27

(28)  Tre år efter dette direktivs ikrafttræden.

28

(29)  30 måneder efter dette direktivs ikrafttræden.

29

(30)  Et år efter nærværende direktivs ikrafttræden.

30

(31)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

31

(32)  EUT L ...«

32

(33)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

33

(34)  EUT L ...«

34

(35)  EUT L 9 af 15.1.2003, s. 3.«

35

(36)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

36

(37)  EUT L ...«

37

(38)  24 måneder efter nærværende direktivs ikrafttræden.

38

(39)  24 måneder efter dette direktivs ikrafttræden.

39

(40)  42 måneder efter dette direktivs ikrafttræden.

40

BILAG I

LISTE OVER TJENESTEYDELSER OG AKTIVITETER SAMT FINANSIELLE INSTRUMENTER

Afsnit A: Tjenesteydelser og aktiviteter

| 1) | Modtagelse og formidling af ordrer vedrørende et eller flere finansielle instrumenter |
| --- | --- |

1)

Modtagelse og formidling af ordrer vedrørende et eller flere finansielle instrumenter

| 2) | Udførelse af ordrer for kunders regning |
| --- | --- |

2)

Udførelse af ordrer for kunders regning

| 3) | Handel for egen regning |
| --- | --- |

3)

Handel for egen regning

| 4) | Porteføljepleje |
| --- | --- |

4)

Porteføljepleje

| 5) | Investeringsrådgivning |
| --- | --- |

5)

Investeringsrådgivning

| 6) | Afsætningsgaranti for finansielle instrumenter og/eller placering af finansielle instrumenter på grundlag af en fast forpligtelse |
| --- | --- |

6)

Afsætningsgaranti for finansielle instrumenter og/eller placering af finansielle instrumenter på grundlag af en fast forpligtelse

| 7) | Placering af finansielle instrumenter uden fast forpligtelse |
| --- | --- |

7)

Placering af finansielle instrumenter uden fast forpligtelse

| 8) | Drift af multilaterale handelsfaciliteter. |
| --- | --- |

8)

Drift af multilaterale handelsfaciliteter.

Afsnit B: Accessoriske tjenesteydelser

| 1) | Opbevaring og forvaltning af finansielle instrumenter for kunders regning, herunder depotvirksomhed og tilknyttede tjenesteydelser som f.eks. sikkerhedsstillelse/likviditetspleje |
| --- | --- |

1)

Opbevaring og forvaltning af finansielle instrumenter for kunders regning, herunder depotvirksomhed og tilknyttede tjenesteydelser som f.eks. sikkerhedsstillelse/likviditetspleje

| 2) | Kredit- eller långivning til en investor, således at denne kan udføre en transaktion med et eller flere finansielle instrumenter, såfremt den virksomhed, der yder kreditten eller lånet, deltager i transaktionen |
| --- | --- |

2)

Kredit- eller långivning til en investor, således at denne kan udføre en transaktion med et eller flere finansielle instrumenter, såfremt den virksomhed, der yder kreditten eller lånet, deltager i transaktionen

| 3) | Rådgivning til virksomheder vedrørende kapitalstrukturer, industristrategi og dermed beslægtede spørgsmål samt rådgivning og tjenesteydelser vedrørende fusioner og opkøb af virksomheder |
| --- | --- |

3)

Rådgivning til virksomheder vedrørende kapitalstrukturer, industristrategi og dermed beslægtede spørgsmål samt rådgivning og tjenesteydelser vedrørende fusioner og opkøb af virksomheder

| 4) | Valutatransaktioner, når de pågældende transaktioner er et led i ydelsen af investeringsservice |
| --- | --- |

4)

Valutatransaktioner, når de pågældende transaktioner er et led i ydelsen af investeringsservice

| 5) | Investeringsanalyser og finansielle analyser eller andre former for generelle anbefalinger vedrørende transaktioner med finansielle instrumenter. |
| --- | --- |

5)

Investeringsanalyser og finansielle analyser eller andre former for generelle anbefalinger vedrørende transaktioner med finansielle instrumenter.

| 6) | Tjenesteydelser vedrørende afsætningsgaranti. |
| --- | --- |

6)

Tjenesteydelser vedrørende afsætningsgaranti.

| 7) | Investeringsservice og -aktiviteter samt accessoriske tjenesteydelser af den type, der er omhandlet i bilag 1, afsnit A eller B vedrørende det underliggende instrument for derivaterne i afsnit C — 5, 6, 7 og 10 — når disse er knyttet til ydelsen af investeringsservice eller accessoriske tjenesteydelser. |
| --- | --- |

7)

Investeringsservice og -aktiviteter samt accessoriske tjenesteydelser af den type, der er omhandlet i bilag 1, afsnit A eller B vedrørende det underliggende instrument for derivaterne i afsnit C — 5, 6, 7 og 10 — når disse er knyttet til ydelsen af investeringsservice eller accessoriske tjenesteydelser.

Afsnit C: Finansielle instrumenter

| 1) | Værdipapirer |
| --- | --- |

1)

Værdipapirer

| 2) | Pengemarkedsinstrumenter |
| --- | --- |

2)

Pengemarkedsinstrumenter

| 3) | Andele i institutter for kollektiv investering |
| --- | --- |

3)

Andele i institutter for kollektiv investering

| 4) | Optioner, futures, swaps, fremtidige renteaftaler (FRA) og enhver anden derivataftale vedrørende værdipapirer, valutaer, renter eller afkast, eller andre derivater, finansielle indekser eller finansielle mål, som kan afvikles fysisk eller afregnes kontant |
| --- | --- |

4)

Optioner, futures, swaps, fremtidige renteaftaler (FRA) og enhver anden derivataftale vedrørende værdipapirer, valutaer, renter eller afkast, eller andre derivater, finansielle indekser eller finansielle mål, som kan afvikles fysisk eller afregnes kontant

| 5) | Optioner, futures, swaps, fremtidige renteaftaler (FRA) og enhver anden derivataftale vedrørende råvarer, som skal afregnes kontant, eller som kan afregnes kontant, hvis en af parterne ønsker det (af anden grund end misligholdelse eller anden årsag til opsigelse) |
| --- | --- |

5)

Optioner, futures, swaps, fremtidige renteaftaler (FRA) og enhver anden derivataftale vedrørende råvarer, som skal afregnes kontant, eller som kan afregnes kontant, hvis en af parterne ønsker det (af anden grund end misligholdelse eller anden årsag til opsigelse)

| 6) | Optioner, futures, swaps og enhver anden derivataftale vedrørende råvarer, som kan afvikles fysisk, såfremt de handles på et reguleret marked og/eller en MHF |
| --- | --- |

6)

Optioner, futures, swaps og enhver anden derivataftale vedrørende råvarer, som kan afvikles fysisk, såfremt de handles på et reguleret marked og/eller en MHF

| 7) | Optioner, futures, swaps, terminskontrakter og enhver anden derivataftale vedrørende råvarer, som kan afvikles fysisk, ikke ellers er nævnt i C.6 og ikke har noget kommercielt formål, som har karakteristika som andre afledte finansielle instrumenter, idet der bl.a. tages hensyn til, om de cleares og afvikles via anerkendte clearingsinstitutter eller er omfattet af regelmæssig fastsættelse af margin |
| --- | --- |

7)

Optioner, futures, swaps, terminskontrakter og enhver anden derivataftale vedrørende råvarer, som kan afvikles fysisk, ikke ellers er nævnt i C.6 og ikke har noget kommercielt formål, som har karakteristika som andre afledte finansielle instrumenter, idet der bl.a. tages hensyn til, om de cleares og afvikles via anerkendte clearingsinstitutter eller er omfattet af regelmæssig fastsættelse af margin

| 8) | Kreditderivater |
| --- | --- |

8)

Kreditderivater

| 9) | Finansielle differencekontrakter. |
| --- | --- |

9)

Finansielle differencekontrakter.

| 10) | Optioner, futures, swaps, fremtidige renteaftaler (FRA) og enhver anden derivataftale, som vedrører klimatiske variabler, fragtrater, emissionstilladelser eller inflationsrater eller andre officielle økonomiske statistikker, som skal afregnes kontant, eller som kan afregnes kontant, hvis en af parterne ønsker det (af anden grund end misligholdelse eller anden årsag til opsigelse), samt enhver anden derivataftale vedrørende aktiver, rettigheder, forpligtelser, indekser og mål, som ikke på anden vis er nævnt i afsnit C og som har karakteristika som andre afledte finansielle instrumenter, idet der bl.a. tages hensyn til, om de handles på et reguleret marked eller en MHF, cleares og afvikles via anerkendte clearingsinstitutter eller er omfattet af regelmæssig fastsættelse af margin |
| --- | --- |

10)

Optioner, futures, swaps, fremtidige renteaftaler (FRA) og enhver anden derivataftale, som vedrører klimatiske variabler, fragtrater, emissionstilladelser eller inflationsrater eller andre officielle økonomiske statistikker, som skal afregnes kontant, eller som kan afregnes kontant, hvis en af parterne ønsker det (af anden grund end misligholdelse eller anden årsag til opsigelse), samt enhver anden derivataftale vedrørende aktiver, rettigheder, forpligtelser, indekser og mål, som ikke på anden vis er nævnt i afsnit C og som har karakteristika som andre afledte finansielle instrumenter, idet der bl.a. tages hensyn til, om de handles på et reguleret marked eller en MHF, cleares og afvikles via anerkendte clearingsinstitutter eller er omfattet af regelmæssig fastsættelse af margin

BILAG II

PROFESSIONELLE KUNDER I DETTE DIREKTIVS FORSTAND

En professionel kunde er en kunde, der besidder den fornødne erfaring, viden og ekspertise til at træffe sine egne investeringsbeslutninger og foretage en korrekt vurdering af risiciene i forbindelse hermed. For at komme i betragtning som professionel kunde skal kunden opfylde følgende krav:

I.   Kundekategorier, der anses for professionelle

Følgende bør alle anses for professionelle i direktivets forstand i forbindelse med alle investeringsserviceydelser, og -aktiviteter samt finansielle instrumenter.

| 1) | Foretagender, der skal have tilladelse eller underkastes regulering for at virke på de finansielle markeder. Nedenstående liste bør forstås som omfattende alle foretagender, der har fået tilladelse, og som udøver de for de nævnte foretagender kendetegnende aktiviteter: foretagender, der har fået tilladelse af en medlemsstat i henhold til et direktiv, foretagender, der har fået tilladelse af eller er underkastet regulering i en medlemsstat uden hjemmel i et direktiv, samt foretagender, der har fået tilladelse af eller er underkastet regulering i et tredjeland:






  a) | Kreditinstitutter |
| --- | --- | --- |

1)

Foretagender, der skal have tilladelse eller underkastes regulering for at virke på de finansielle markeder. Nedenstående liste bør forstås som omfattende alle foretagender, der har fået tilladelse, og som udøver de for de nævnte foretagender kendetegnende aktiviteter: foretagender, der har fået tilladelse af en medlemsstat i henhold til et direktiv, foretagender, der har fået tilladelse af eller er underkastet regulering i en medlemsstat uden hjemmel i et direktiv, samt foretagender, der har fået tilladelse af eller er underkastet regulering i et tredjeland:

a)

Kreditinstitutter

| b) | Investeringsselskaber |
| --- | --- |

b)

Investeringsselskaber

| c) | Andre finansielle institutioner, der har fået tilladelse eller er underkastet regulering |
| --- | --- |

c)

Andre finansielle institutioner, der har fået tilladelse eller er underkastet regulering

| d) | Forsikringsselskaber |
| --- | --- |

d)

Forsikringsselskaber

| e) | Kollektive investeringsordninger og selskaber, der administrer sådanne ordninger |
| --- | --- |

e)

Kollektive investeringsordninger og selskaber, der administrer sådanne ordninger

| f) | Pensionskasser og disses administrationsselskaber |
| --- | --- |

f)

Pensionskasser og disses administrationsselskaber

| g) | Råvare- og råvarederivathandlere |
| --- | --- |

g)

Råvare- og råvarederivathandlere

| h) | Lokale firmaer |
| --- | --- |

h)

Lokale firmaer

| i) | Andre institutionelle investorer. |
| --- | --- |

i)

Andre institutionelle investorer.

| 2) | Store virksomheder, der opfylder to af følgende krav til størrelse på virksomhedsplan:






  — | balancesum: 20 000 000 EUR |
| --- | --- | --- |

2)

Store virksomheder, der opfylder to af følgende krav til størrelse på virksomhedsplan:

—

balancesum: 20 000 000 EUR

| — | nettoomsætning: 40 000 000 EUR |
| --- | --- |

—

nettoomsætning: 40 000 000 EUR

| — | egenkapital: 2 000 000 EUR. |
| --- | --- |

—

egenkapital: 2 000 000 EUR.

| 3) | Nationale og regionale regeringer, offentlige organer, der forvalter den offentlige gæld, centralbanker, internationale og overnationale institutioner som f.eks. Verdensbanken, IMF, ECB, EIB og andre lignende internationale organisationer. |
| --- | --- |

3)

Nationale og regionale regeringer, offentlige organer, der forvalter den offentlige gæld, centralbanker, internationale og overnationale institutioner som f.eks. Verdensbanken, IMF, ECB, EIB og andre lignende internationale organisationer.

| 4) | Andre institutionelle investorer, der primært investerer i finansielle instrumenter, herunder enheder, der beskæftiger sig med securitisation af aktiver eller andre finansielle transaktioner. |
| --- | --- |

4)

Andre institutionelle investorer, der primært investerer i finansielle instrumenter, herunder enheder, der beskæftiger sig med securitisation af aktiver eller andre finansielle transaktioner.

Ovennævnte foretagender anses for professionelle kunder. De skal dog have mulighed for at anmode om behandling som ikke-professionelle, og investeringsselskaber kan indvillige i at yde en højere grad af beskyttelse. Når et investeringsselskabs kunde er en af ovennævnte virksomheder skal investeringsselskabet, før det præsterer tjenesteydelser, underrette kunden om, at han ud fra de foreliggende oplysninger anses for at være en professionel kunde og vil blive behandlet som sådan, medmindre investeringsselskabet og kunden træffer anden aftale. Investeringsselskabet skal tillige underrette kunden om, at han kan anmode om en ændring af aftalebetingelserne med henblik på at opnå en højere grad af beskyttelse.

Det påhviler en kunde, der anses som professionel kunde, at anmode om en højere grad af beskyttelse, når vedkommende mener sig ude af stand til at foretage en korrekt risikovurdering eller -styring.

Denne højere grad af beskyttelse vil blive ydet, når en kunde, der anses for at være professionel, indgår en skriftlig aftale med investeringsselskabet om ikke at blive behandlet som professionel ved anvendelsen af reglerne for god forretningsskik. Det skal fremgå af en sådan aftale, om denne gælder for en eller flere særlige tjenesteydelser eller transaktioner eller for en eller flere typer produkter eller transaktioner.

II.   Kunder, der efter anmodning kan behandles som professionelle kunder

II.1.   Identifikationskriterier

Kunder, der ikke er nævnt i afsnit I, herunder offentlige organer og individuelle privatinvestorer, kan også give afkald på en del af den beskyttelse, der ydes i henhold til reglerne om god forretningsskik.

Investeringsselskaber bør derfor have mulighed for at behandle alle ovennævnte kunder som professionelle kunder, forudsat at de relevante kriterier nedenfor er opfyldt og nedenstående procedure er fulgt. Disse kunder må dog ikke antages at besidde viden om markederne og erfaring, der kan sammenlignes med de i afsnit I omhandlede kategoriers viden og erfaring.

Ethvert afkald på den beskyttelse, der ydes af standardreglerne for god forretningsskik, anses kun for gyldigt, såfremt investeringsselskabet efter en fyldestgørende vurdering af kundens ekspertise, erfaringer og viden og på baggrund af de påtænkte transaktioners eller tjenesteydelsers art har opnået en rimelig sikkerhed for, at kunden er i stand til at træffe sine egne investeringsbeslutninger og forstå de involverede risici.

Den egnethedsprøve, der anvendes over for ledere og direktører af foretagender, der har fået tilladelse efter de finansielle direktiver, er et eksempel på, hvorledes ekspertise og viden kan vurderes.

I tilfælde af mindre foretagender bør den person, der gøres til genstand for ovenstående vurdering, være den person, der har fået tilladelse til at gennemføre transaktioner for foretagendets regning.

Ved ovennævnte vurdering bør mindst to af følgende kriterier være opfyldt:

| — | kunden har foretaget omfattende transaktioner på det relevante marked gennemsnitlig ti gange pr. kvartal i de foregående fire kvartaler |
| --- | --- |

—

kunden har foretaget omfattende transaktioner på det relevante marked gennemsnitlig ti gange pr. kvartal i de foregående fire kvartaler

| — | størrelsen af kundens portefølje, der defineres som omfattende kontantbeholdning og finansielle instrumenter, overstiger 500 000 EUR |
| --- | --- |

—

størrelsen af kundens portefølje, der defineres som omfattende kontantbeholdning og finansielle instrumenter, overstiger 500 000 EUR

| — | kunden arbejder eller har arbejdet i den finansielle sektor i mindst ét år i en stilling, der kræver viden om de påtænkte transaktioner eller tjenesteydelser. |
| --- | --- |

—

kunden arbejder eller har arbejdet i den finansielle sektor i mindst ét år i en stilling, der kræver viden om de påtænkte transaktioner eller tjenesteydelser.

II.2.   Procedure

De ovenfor definerede kunder kan kun give afkald på beskyttelsen i henhold til de detaljerede regler om god forretningsskik efter følgende procedure:

| — | de skal skriftligt meddele investeringsselskabet, at de ønsker at blive behandlet som professionelle kunder, enten generelt eller i forbindelse med en bestemt investeringsservice eller transaktion eller en bestemt transaktions- eller produkttype |
| --- | --- |

—

de skal skriftligt meddele investeringsselskabet, at de ønsker at blive behandlet som professionelle kunder, enten generelt eller i forbindelse med en bestemt investeringsservice eller transaktion eller en bestemt transaktions- eller produkttype

| — | investeringsselskabet skal give dem en klar skriftlig orientering om den beskyttelse og de investorgarantirettigheder, de risikerer at miste |
| --- | --- |

—

investeringsselskabet skal give dem en klar skriftlig orientering om den beskyttelse og de investorgarantirettigheder, de risikerer at miste

| — | de skal skriftligt i et andet dokument end kontrakten erklære, at de kender følgerne af at miste denne beskyttelse. |
| --- | --- |

—

de skal skriftligt i et andet dokument end kontrakten erklære, at de kender følgerne af at miste denne beskyttelse.

Investeringsselskaber skal, før de beslutter at imødekomme eventuelle ønsker om at give afkald på beskyttelse, træffe alle rimelige foranstaltninger til at sikre, at en kunde, der anmoder om at blive behandlet som professionel kunde, opfylder kravene i afsnit II.1 ovenfor.

Hvis kunder allerede er blevet klassificeret som professionelle kunder efter kriterier og procedurer svarende til ovenstående, er det imidlertid ikke hensigten, at deres relationer til investeringsselskaber skal berøres af eventuelle nye regler, der vedtages i henhold til dette bilag.

Investeringsselskaber skal ved klassificeringen af kunder følge hensigtsmæssige skriftlige interne politikker og procedurer. Professionelle kunder er ansvarlige for, at investeringsselskabet holdes løbende underrettet om enhver ændring, der vil kunne påvirke deres klassificering. Hvis investeringsselskabet imidlertid bliver klar over, at kunden ikke længere opfylder de oprindelige betingelser, som berettigede ham til en behandling som professionel kunde, skal investeringsselskabet træffe passende forholdsregler.

P5_TA(2004)0213

Arbejdstagernes eksponering for risici på grund af fysiske agenser (elektromagnetiske felter) ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes eksponering for risici på grund af fysiske agenser (elektromagnetiske felter) (18. særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EØF) (13599/1/2003 — C5-0016/2004 — 1992/0449C(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: tredjebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets fælles holdning (13599/1/2003 — C5-0016/2004) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles holdning (13599/1/2003 — C5-0016/2004) (1),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(1992) 560) (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(1992) 560) (3),

| — | der henviser til Kommissionens ændrede forslag (KOM(1994) 284) (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens ændrede forslag (KOM(1994) 284) (4),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 80, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 80,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A5-0196/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A5-0196/2004),

| 1. | ændrer den fælles holdning som angivet nedenfor; |
| --- | --- |

1.

ændrer den fælles holdning som angivet nedenfor;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 66 E af 16.3.2004, s. 1.

(2)  EUT C 128 af 9.5.1994, s. 146.

(3)  EUT C 77 af 18.3.1993, s. 12.

(4)  EUT C 230 af 19.8.1994, s. 3.

P5_TC2-COD(1992)0449

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 30. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/.../EF om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes eksponering for risici på grund af fysiske agenser (elektromagnetiske felter) (18. særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EØF)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 137, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1), forelagt efter høring af Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og Sundhedsbeskyttelse på Arbejdspladsen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

efter høring af Regionsudvalget,

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til traktaten kan Rådet ved udstedelse af direktiver vedtage minimumsforskrifter med henblik på at forbedre især arbejdsmiljøet for at sikre et højere niveau for beskyttelse af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed. Det skal i disse direktiver undgås, at der pålægges administrative, finansielle og retlige byrder af en sådan art, at de hæmmer oprettelse og udvikling af små og mellemstore virksomheder. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til traktaten kan Rådet ved udstedelse af direktiver vedtage minimumsforskrifter med henblik på at forbedre især arbejdsmiljøet for at sikre et højere niveau for beskyttelse af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed. Det skal i disse direktiver undgås, at der pålægges administrative, finansielle og retlige byrder af en sådan art, at de hæmmer oprettelse og udvikling af små og mellemstore virksomheder.

| (2) | I henhold til Kommissionens meddelelse om dens handlingsprogram om gennemførelsen af fællesskabspagten om de grundlæggende arbejdsmarkedsmæssige og sociale rettigheder bør der indføres minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes eksponering for risici på grund af fysiske agenser. I september 1990 vedtog Europa-Parlamentet en beslutning om dette handlingsprogram (4), hvori det blandt andet opfordrede Kommissionen til at udarbejde et sær-direktiv om de risici, der er forbundet med støj og vibrationer samt alle andre fysiske agenser på arbejdspladsen. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til Kommissionens meddelelse om dens handlingsprogram om gennemførelsen af fællesskabspagten om de grundlæggende arbejdsmarkedsmæssige og sociale rettigheder bør der indføres minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes eksponering for risici på grund af fysiske agenser. I september 1990 vedtog Europa-Parlamentet en beslutning om dette handlingsprogram (4), hvori det blandt andet opfordrede Kommissionen til at udarbejde et sær-direktiv om de risici, der er forbundet med støj og vibrationer samt alle andre fysiske agenser på arbejdspladsen.

| (3) | Som et første skridt vedtog Europa-Parlamentet og Rådet den 25. juni 2002 direktiv 2002/44/EF om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes eksponering for risici på grund af fysiske agenser (vibrationer) (16. særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EØF) (5). Endvidere vedtog Europa-Parlamentet og Rådet den 6. februar 2003 direktiv 2003/10/EF om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes eksponering for risici på grund af fysiske agenser (støj) (17. særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EØF) (6). |
| --- | --- |

(3)

Som et første skridt vedtog Europa-Parlamentet og Rådet den 25. juni 2002 direktiv 2002/44/EF om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes eksponering for risici på grund af fysiske agenser (vibrationer) (16. særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EØF) (5). Endvidere vedtog Europa-Parlamentet og Rådet den 6. februar 2003 direktiv 2003/10/EF om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes eksponering for risici på grund af fysiske agenser (støj) (17. særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EØF) (6).

| (4) | Det anses nu for nødvendigt at indføre foranstaltninger til beskyttelse af arbejdstagerne mod de risici, der er forbundet med elektromagnetiske felter, på grund af disses virkninger på arbejdstagernes sundhed og sikkerhed. De langsigtede virkninger, herunder mulige kræftfremkaldende virkninger som følge af eksponering for tidsvarierende elektriske, magnetiske og elektromagnetiske felter, for hvilke der ikke foreligger nogen overbevisende videnskabelig dokumentation, behandles imidlertid ikke i nærværende direktiv. Disse foranstaltninger skal ikke blot sikre den enkelte arbejdstagers sundhed og sikkerhed, men ligeledes bidrage til fastlæggelse af et minimumsbeskyttelsesniveau for alle arbejdstagere i Fællesskabet, således at en eventuel konkurrenceforvridning undgås. |
| --- | --- |

(4)

Det anses nu for nødvendigt at indføre foranstaltninger til beskyttelse af arbejdstagerne mod de risici, der er forbundet med elektromagnetiske felter, på grund af disses virkninger på arbejdstagernes sundhed og sikkerhed. De langsigtede virkninger, herunder mulige kræftfremkaldende virkninger som følge af eksponering for tidsvarierende elektriske, magnetiske og elektromagnetiske felter, for hvilke der ikke foreligger nogen overbevisende videnskabelig dokumentation, behandles imidlertid ikke i nærværende direktiv. Disse foranstaltninger skal ikke blot sikre den enkelte arbejdstagers sundhed og sikkerhed, men ligeledes bidrage til fastlæggelse af et minimumsbeskyttelsesniveau for alle arbejdstagere i Fællesskabet, således at en eventuel konkurrenceforvridning undgås.

| (5) | Dette direktiv opstiller minimumsforskrifter, så medlemsstaterne har mulighed for at opretholde eller vedtage mere gunstige bestemmelser til beskyttelse af arbejdstagerne, navnlig fastsættelse af lavere aktionsværdier eller eksponeringsgrænseværdier for elektromagnetiske felter. Gennemførelsen af dette direktiv kan ikke berettige til tilbageskridt i forhold til de nuværende forhold i de enkelte medlemsstater. |
| --- | --- |

(5)

Dette direktiv opstiller minimumsforskrifter, så medlemsstaterne har mulighed for at opretholde eller vedtage mere gunstige bestemmelser til beskyttelse af arbejdstagerne, navnlig fastsættelse af lavere aktionsværdier eller eksponeringsgrænseværdier for elektromagnetiske felter. Gennemførelsen af dette direktiv kan ikke berettige til tilbageskridt i forhold til de nuværende forhold i de enkelte medlemsstater.

| (6) | Et system til beskyttelse mod eksponering for elektromagnetiske felter bør uden unødige detaljer begrænses til en fastsættelse af de mål, der skal nås, de principper, der skal overholdes, og de grundlæggende værdier, der skal anvendes, for at gøre det muligt for medlemsstaterne at gennemføre minimumsforskrifterne på en ensartet måde. |
| --- | --- |

(6)

Et system til beskyttelse mod eksponering for elektromagnetiske felter bør uden unødige detaljer begrænses til en fastsættelse af de mål, der skal nås, de principper, der skal overholdes, og de grundlæggende værdier, der skal anvendes, for at gøre det muligt for medlemsstaterne at gennemføre minimumsforskrifterne på en ensartet måde.

| (7) | En begrænsning af eksponeringen for elektromagnetiske felter gennemføres mest effektivt ved iværksættelse af forebyggende foranstaltninger allerede ved planlægningen af arbejdspladserne og gennem valget af arbejdsudstyr, -fremgangsmåde og -metoder, således at risici fortrinsvis nedsættes ved kilden. Bestemmelser om arbejdsmetoder og -udstyr bidrager således til beskyttelsen af de arbejdstagere, der anvender dem. |
| --- | --- |

(7)

En begrænsning af eksponeringen for elektromagnetiske felter gennemføres mest effektivt ved iværksættelse af forebyggende foranstaltninger allerede ved planlægningen af arbejdspladserne og gennem valget af arbejdsudstyr, -fremgangsmåde og -metoder, således at risici fortrinsvis nedsættes ved kilden. Bestemmelser om arbejdsmetoder og -udstyr bidrager således til beskyttelsen af de arbejdstagere, der anvender dem.

| (8) | Arbejdsgiverne bør tilpasse sig den tekniske udvikling og den videnskabelige viden for så vidt angår risici i forbindelse med eksponering for elektromagnetiske felter med henblik på at forbedre beskyttelsen af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed. |
| --- | --- |

(8)

Arbejdsgiverne bør tilpasse sig den tekniske udvikling og den videnskabelige viden for så vidt angår risici i forbindelse med eksponering for elektromagnetiske felter med henblik på at forbedre beskyttelsen af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed.

| (9) | Eftersom dette direktiv er et særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1 i Rådets direktiv 89/391/EØF af 12. juni 1989 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet (7), finder nævnte direktiv derfor anvendelse på spørgsmål vedrørende arbejdstagernes eksponering for elektromagnetiske felter, dog med forbehold af strengere og/eller mere specifikke bestemmelser i dette særdirektiv. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom dette direktiv er et særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1 i Rådets direktiv 89/391/EØF af 12. juni 1989 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet (7), finder nævnte direktiv derfor anvendelse på spørgsmål vedrørende arbejdstagernes eksponering for elektromagnetiske felter, dog med forbehold af strengere og/eller mere specifikke bestemmelser i dette særdirektiv.

| (10) | Dette direktiv er et konkret led i gennemførelsen af den sociale dimension inden for det indre marked. |
| --- | --- |

(10)

Dette direktiv er et konkret led i gennemførelsen af den sociale dimension inden for det indre marked.

| (11) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelsen af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (8). |
| --- | --- |

(11)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelsen af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (8).

| (12) | Overholdelse af eksponeringsgrænseværdierne og aktionsværdierne bør sikre et højt beskyttelsesniveau vedrørende kendte sundhedsvirkninger, der kan skyldes eksponering for elektromagnetiske felter, men udelukker ikke nødvendigvis interferens med eller påvirkning af funktionen af medicinsk udstyr, såsom metalproteser, pacemakere og defibrillatorer, øresneglsimplantater og andre implantater. Der kan navnlig ved pacemakere opstå interferens ved niveauer, som ligger under aktionsværdierne, og der bør derfor træffes passende forholdsregler og beskyttelsesforanstaltninger — |
| --- | --- |

(12)

Overholdelse af eksponeringsgrænseværdierne og aktionsværdierne bør sikre et højt beskyttelsesniveau vedrørende kendte sundhedsvirkninger, der kan skyldes eksponering for elektromagnetiske felter, men udelukker ikke nødvendigvis interferens med eller påvirkning af funktionen af medicinsk udstyr, såsom metalproteser, pacemakere og defibrillatorer, øresneglsimplantater og andre implantater. Der kan navnlig ved pacemakere opstå interferens ved niveauer, som ligger under aktionsværdierne, og der bør derfor træffes passende forholdsregler og beskyttelsesforanstaltninger —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

DEL I

GENERELLE BESTEMMELSER

Artikel 1

Formål og anvendelsesområde

1.   Dette direktiv, som er det 18. særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EØF, indeholder minimumskrav til beskyttelse af arbejdstagerne mod sådanne risici for deres sundhed og sikkerhed, som opstår eller kan opstå som følge af eksponering for elektromagnetiske felter (0 Hz-300 GHz) i forbindelse med arbejdet.

2.   Dette direktiv omhandler de risici for arbejdstagernes sundhed og sikkerhed, der opstår som følge af kendte, kortvarige skadelige påvirkninger af kroppen forårsaget af cirkulation af induktionsstrøm, energiabsorption samt kontaktstrøm.

3.   Dette direktiv omhandler ikke formodede langsigtede virkninger.

4.   Dette direktiv omhandler ikke de risici, der opstår på grund af kontakt med spændingsførende ledere.

5.   Direktiv 89/391/EØF finder anvendelse på hele det i stk. 1 nævnte område, medmindre nærværende direktiv indeholder strengere og/eller mere specifikke bestemmelser.

Artikel 2

Definitioner

I dette direktiv forstås ved:

| a) | »elektromagnetiske felter«: statiske magnetfelter og tidsvarierende elektriske, magnetiske og elektromagnetiske felter med frekvenser på op til 300 GHz |
| --- | --- |

a)

»elektromagnetiske felter«: statiske magnetfelter og tidsvarierende elektriske, magnetiske og elektromagnetiske felter med frekvenser på op til 300 GHz

| b) | »eksponeringsgrænseværdier«: grænser for eksponering for elektromagnetiske felter, der er baseret direkte på konstaterede helbredsvirkninger og biologiske overvejelser. Overholdelse af disse grænser sikrer, at de arbejdstagere, som eksponeres for elektromagnetiske felter, beskyttes mod alle kendte sundhedsskadelige virkninger |
| --- | --- |

b)

»eksponeringsgrænseværdier«: grænser for eksponering for elektromagnetiske felter, der er baseret direkte på konstaterede helbredsvirkninger og biologiske overvejelser. Overholdelse af disse grænser sikrer, at de arbejdstagere, som eksponeres for elektromagnetiske felter, beskyttes mod alle kendte sundhedsskadelige virkninger

| c) | »aktionsværdier«: størrelsen af de direkte målelige parametre angivet som elektrisk feltstyrke (E), magnetisk feltstyrke (H), magnetisk fluxtæthed (B) og effekttæthed (S), hvorved en eller flere af de i dette direktiv omhandlede foranstaltninger skal træffes. Overholdelse af disse værdier sikrer, at de relevante eksponeringsgrænseværdier overholdes. |
| --- | --- |

c)

»aktionsværdier«: størrelsen af de direkte målelige parametre angivet som elektrisk feltstyrke (E), magnetisk feltstyrke (H), magnetisk fluxtæthed (B) og effekttæthed (S), hvorved en eller flere af de i dette direktiv omhandlede foranstaltninger skal træffes. Overholdelse af disse værdier sikrer, at de relevante eksponeringsgrænseværdier overholdes.

Artikel 3

Eksponeringsgrænseværdier og aktionsværdier

1.   Eksponeringsgrænseværdierne er fastsat i bilaget, tabel 1.

2.   Aktionsværdierne er fastsat i bilaget, tabel 2.

3.   I forbindelse med vurdering, måling og/eller beregning af arbejdstagernes eksponering for elektromagnetiske felter kan medlemsstaterne, indtil der foreligger harmoniserede europæiske standarder fra Den Europæiske Komité for Elektroteknisk Standardisering (CENELEC), som omfatter alle relevante forhold vedrørende vurdering, måling og beregning, anvende andre videnskabeligt baserede standarder eller retningslinjer.

DEL II

ARBEJDSGIVERNES FORPLIGTELSER

Artikel 4

Identificering af eksponering og vurdering af risici

1.   For at opfylde forpligtelserne i artikel 6, stk. 3, og artikel 9, stk. 1, i direktiv 89/391/EØF vurderer og om nødvendigt måler og/eller beregner arbejdsgiveren arbejdstagernes eksponering for elektromagnetiske felter. Vurdering, måling og beregning kan, indtil der foreligger harmoniserede europæiske standarder fra CENELEC, som omfatter alle relevante forhold vedrørende vurdering, måling og beregning, foretages i overensstemmelse med de videnskabeligt baserede standarder og retningslinjer, der er omhandlet i artikel 3, og i givet fald under hensyn til de emissionsniveauer, som fabrikanterne af udstyret har oplyst, når det er omfattet af de relevante fællesskabsdirektiver.

2.   På grundlag af den vurdering af eksponeringen for elektromagnetiske felter, der foretages i henhold til stk. 1, vurderer og om nødvendigt beregner arbejdsgiveren om eksponeringsgrænseværdierne er overskredet, hvis de i artikel 3 nævnte aktionsværdier er overskredet.

3.   Det er ikke nødvendigt at gennemføre den i stk. 1 og 2 omhandlede vurdering, måling og/eller beregning på arbejdspladser med offentlig adgang, hvis der allerede er foretaget en vurdering i overensstemmelse med bestemmelserne i Rådets henstilling 1999/519/EF af 12. juli 1999 om begrænsning af befolkningens eksponering for elektromagnetiske felter (0 Hz til 300 GHz) (9), og hvis restriktionerne i denne er overholdt for arbejdstagerne og sikkerhedsrisici er udelukket.

4.   Den i stk. 1 og 2 omhandlede vurdering, måling og/eller beregning planlægges og gennemføres med passende mellemrum af det kompetente serviceorgan eller de(n) kompetente person(er), navnlig under hensyn til bestemmelserne i artikel 7 og 11 i direktiv 89/391/EØF om den krævede kompetente sagkundskab samt høring og inddragelse af arbejdstagerne. Resultaterne af vurderingen, målingen og/eller beregningen af eksponeringen opbevares i en passende form, så de senere kan konsulteres.

5.   I overensstemmelse med artikel 6, stk. 3, i direktiv 89/391/EØF skal arbejdsgiveren være særlig opmærksom på følgende, når risikoen vurderes:

| a) | eksponeringens styrke, frekvensspektrum, varighed og type |
| --- | --- |

a)

eksponeringens styrke, frekvensspektrum, varighed og type

| b) | de i nærværende direktivs artikel 3 omhandlede eksponeringsgrænseværdier og aktionsværdier |
| --- | --- |

b)

de i nærværende direktivs artikel 3 omhandlede eksponeringsgrænseværdier og aktionsværdier

| c) | enhver effekt af sundheds- og sikkerhedsmæssig art på arbejdstagere, der er udsat for særlig risiko |
| --- | --- |

c)

enhver effekt af sundheds- og sikkerhedsmæssig art på arbejdstagere, der er udsat for særlig risiko

| d) | enhver indirekte effekt som f.eks.:






  i) | interferens med elektromedicinske apparater og udstyr (herunder pacemakere og andet implanteret udstyr) |
| --- | --- | --- |

d)

enhver indirekte effekt som f.eks.:

i)

interferens med elektromedicinske apparater og udstyr (herunder pacemakere og andet implanteret udstyr)

| ii) | projektilrisiko ved ferromagnetiske genstande i statiske magnetfelter med en magnetisk fluxtæthed på over 3 mT |
| --- | --- |

ii)

projektilrisiko ved ferromagnetiske genstande i statiske magnetfelter med en magnetisk fluxtæthed på over 3 mT

| iii) | initiering af elektro-eksplosive anordninger (detonatorer) |
| --- | --- |

iii)

initiering af elektro-eksplosive anordninger (detonatorer)

| iv) | brande og eksplosioner som følge af antænding af brandfarlige materialer ved gnister forårsaget af inducerede felter, kontaktstrøm eller gnistudladninger |
| --- | --- |

iv)

brande og eksplosioner som følge af antænding af brandfarlige materialer ved gnister forårsaget af inducerede felter, kontaktstrøm eller gnistudladninger

| e) | muligheden for i stedet at anvende udstyr, som er udformet med henblik på at begrænse eksponering for elektromagnetiske felter |
| --- | --- |

e)

muligheden for i stedet at anvende udstyr, som er udformet med henblik på at begrænse eksponering for elektromagnetiske felter

| f) | relevante oplysninger, der er indsamlet i forbindelse med helbredskontrollen, herunder offentliggjorte oplysninger, i det omfang det er muligt |
| --- | --- |

f)

relevante oplysninger, der er indsamlet i forbindelse med helbredskontrollen, herunder offentliggjorte oplysninger, i det omfang det er muligt

| g) | flere eksponeringskilder |
| --- | --- |

g)

flere eksponeringskilder

| h) | samtidig eksponering for felter med flere frekvenser. |
| --- | --- |

h)

samtidig eksponering for felter med flere frekvenser.

6.   Arbejdsgiveren skal være i besiddelse af en risikovurdering i overensstemmelse med artikel 9, stk. 1, litra a), i direktiv 89/391/EØF og kunne angive, hvilke foranstaltninger der skal træffes i overensstemmelse med nærværende direktivs artikel 5 og 6. Risikovurderingen opbevares i en passende form efter national lovgivning og praksis og kan omfatte dokumentation fra arbejdsgiveren om, at arten og omfanget af de risici, som er forbundet med elektromagnetiske felter, overflødiggør en yderligere risikovurdering. Risikovurderingen opdateres regelmæssigt, især hvis der er sket væsentlige ændringer, der kunne gøre den uaktuel, eller hvis resultaterne af helbredskontrollen viser, at det er nødvendigt.

Artikel 5

Bestemmelser med sigte på at undgå eller begrænse risici

1.   Under hensyn til den tekniske udvikling og de foranstaltninger, der kan træffes for at reducere risikoen ved kilden, skal risici, der er en følge af eksponering for elektromagnetiske felter, fjernes eller begrænses til et minimum.

En begrænsning af risici, der er en følge af eksponering for elektromagnetiske felter, foretages på grundlag af de generelle principper om forebyggelse i direktiv 89/391/EØF.

2.   På grundlag af den i artikel 4 nævnte risikovurdering skal arbejdsgiveren, så snart aktionsværdierne i artikel 3 overskrides, medmindre den vurdering, der foretages i henhold til artikel 4, stk. 2, påviser, at eksponeringsgrænseværdierne ikke overskrides, og at sikkerhedsrisici kan udelukkes, udarbejde og gennemføre en handlingsplan med tekniske og/eller organisatoriske foranstaltninger, som tager sigte på at forebygge eksponering, der overskrider eksponeringsgrænseværdierne, idet der navnlig tages hensyn til:

| a) | andre arbejdsmetoder, der medfører lavere eksponering for elektromagnetiske felter |
| --- | --- |

a)

andre arbejdsmetoder, der medfører lavere eksponering for elektromagnetiske felter

| b) | valg af arbejdsudstyr, der i mindre omfang udsender elektromagnetiske felter, under hensyn til det arbejde, der skal udføres |
| --- | --- |

b)

valg af arbejdsudstyr, der i mindre omfang udsender elektromagnetiske felter, under hensyn til det arbejde, der skal udføres

| c) | tekniske foranstaltninger, som tager sigte på at reducere emissionen af elektromagnetiske felter, herunder i givet fald ved brug af blokeringsanordninger, afskærmning eller lignende mekanismer til sundhedsbeskyttelse |
| --- | --- |

c)

tekniske foranstaltninger, som tager sigte på at reducere emissionen af elektromagnetiske felter, herunder i givet fald ved brug af blokeringsanordninger, afskærmning eller lignende mekanismer til sundhedsbeskyttelse

| d) | passende planer for vedligeholdelse af arbejdsudstyr, arbejdssteder og arbejdspladssystemer |
| --- | --- |

d)

passende planer for vedligeholdelse af arbejdsudstyr, arbejdssteder og arbejdspladssystemer

| e) | arbejdsstedernes og arbejdspladsernes udformning og indretning |
| --- | --- |

e)

arbejdsstedernes og arbejdspladsernes udformning og indretning

| f) | begrænsning af eksponeringens varighed og omfang |
| --- | --- |

f)

begrænsning af eksponeringens varighed og omfang

| g) | tilgængeligheden af relevante personlige værnemidler. |
| --- | --- |

g)

tilgængeligheden af relevante personlige værnemidler.

3.   På grundlag af risikovurderingen, jf. artikel 4, markeres arbejdssteder, hvor arbejdstagere vil kunne blive eksponeret for elektromagnetiske felter, der overskrider aktionsværdierne, med passende skilte i overensstemmelse med Rådets direktiv 92/58/EØF af 24. juni 1992 om minimumsforskrifter for signalgivning i forbindelse med sikkerhed og sundhed under arbejdet (niende særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EØF) (10), medmindre den vurdering, der foretages i henhold til artikel 4, stk. 2, påviser, at eksponeringsgrænseværdierne ikke overskrides, og at sikkerhedsrisici kan udelukkes. De pågældende områder skal afgrænses og adgangen til dem begrænses, for så vidt dette er teknisk muligt, og hvis der er risiko for, at eksponeringsgrænseværdierne overskrides.

4.   Arbejdstagere må under ingen omstændigheder udsættes for en eksponering, der overskrider eksponeringsgrænseværdien.

Hvis eksponeringsgrænseværdierne overskrides uanset de foranstaltninger, som arbejdsgiveren har truffet på grundlag af dette direktiv, tager arbejdsgiveren straks skridt til at bringe eksponeringen ned under eksponeringsgrænseværdierne. Han fastslår årsagerne til, at eksponeringsgrænseværdierne er blevet overskredet, og tilpasser beskyttelses- og forebyggelsesforanstaltningerne herefter for at undgå, at eksponeringsgrænseværdierne overskrides igen.

5.   I henhold til artikel 15 i direktiv 89/391/EØF tilpasser arbejdsgiveren de i nærværende artikel nævnte foranstaltninger efter de behov, som arbejdstagere, der er udsat for særlig risiko, har.

Artikel 6

Underretning og vejledning af arbejdstagerne

Med forbehold af artikel 10 og 12 i direktiv 89/391/EØF sørger arbejdsgiveren for, at arbejdstagere, der på arbejdsstedet vil kunne blive eksponeret for elektromagnetiske felter, og/eller disses repræsentanter får den nødvendige underretning og vejledning med hensyn til resultaterne af risikovurderingen i henhold til nærværende direktivs artikel 4, stk. 1, navnlig vedrørende

| a) | de foranstaltninger, der træffes i henhold til nærværende direktiv |
| --- | --- |

a)

de foranstaltninger, der træffes i henhold til nærværende direktiv

| b) | værdierne og begreberne i forbindelse med eksponeringsgrænseværdier og aktionsværdier og de dermed forbundne potentielle risici |
| --- | --- |

b)

værdierne og begreberne i forbindelse med eksponeringsgrænseværdier og aktionsværdier og de dermed forbundne potentielle risici

| c) | resultatet af de vurderinger, målinger og/eller beregninger af eksponeringsniveauer for elektromagnetiske felter, der foretages i henhold til nærværende direktivs artikel 4 |
| --- | --- |

c)

resultatet af de vurderinger, målinger og/eller beregninger af eksponeringsniveauer for elektromagnetiske felter, der foretages i henhold til nærværende direktivs artikel 4

| d) | hvordan sundhedsskadelige virkninger af eksponering skal opdages og anmeldes |
| --- | --- |

d)

hvordan sundhedsskadelige virkninger af eksponering skal opdages og anmeldes

| e) | hvornår arbejdstagerne har ret til helbredskontrol |
| --- | --- |

e)

hvornår arbejdstagerne har ret til helbredskontrol

| f) | sikker arbejdspraksis, der kan begrænse risici som følge af eksponering mest muligt. |
| --- | --- |

f)

sikker arbejdspraksis, der kan begrænse risici som følge af eksponering mest muligt.

Artikel 7

Høring og inddragelse af arbejdstagerne

Arbejdstagerne og/eller disses repræsentanter høres i henhold til artikel 11 i direktiv 89/391/EØF om og deltager i afgørelsen af de spørgsmål, der er omfattet af nærværende direktiv.

DEL III

FORSKELLIGE BESTEMMELSER

Artikel 8

Helbredskontrol

1.   Der foretages i henhold til artikel 14 i direktiv 89/391/EØF relevant helbredskontrol med det formål at forebygge og på et tidligt tidspunkt diagnosticere eventuelle sundhedsskadelige virkninger som følge af eksponering for elektromagnetiske felter.

De(n) berørte arbejdstager(e) tilbydes i alle tilfælde, hvor der opdages eksponering, som overstiger grænseværdierne, en lægeundersøgelse i overensstemmelse med national lovgivning og praksis. Påvises der sundhedsskader som følge af en sådan eksponering, foretager arbejdsgiveren en fornyet risikovurdering, jf. artikel 4.

2.   Arbejdsgiveren træffer passende foranstaltninger for at sikre, at lægen og/eller den medicinske myndighed, der er ansvarlig for sundhedskontrollen, har adgang til resultaterne af risikovurderingen, jf. artikel 4.

3.   Resultaterne af sundhedskontrollen opbevares i en passende form, så de senere kan konsulteres, under overholdelse af fortrolighedskravene. Den enkelte arbejdstager har efter anmodning adgang til sine egne personlige lægejournaler.

Artikel 9

Sanktioner

Medlemsstaterne indfører hensigtsmæssige sanktioner i tilfælde af overtrædelse af den nationale lovgivning, der vedtages til gennemførelse af dette direktiv. Disse sanktioner skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning.

Artikel 10

Tekniske ændringer

1.   Ændringer af de eksponeringsgrænseværdier og aktionsværdier, der er fastsat i bilaget, vedtages af Europa-Parlamentet og Rådet efter proceduren i traktatens artikel 137, stk. 2.

2.   Ændringer af bilaget af rent teknisk art som følge af

| a) | vedtagelsen af direktiver om teknisk harmonisering og standardisering vedrørende produktudvikling, konstruktion, fremstilling eller indretning af arbejdsudstyr og/eller arbejdssteder |
| --- | --- |

a)

vedtagelsen af direktiver om teknisk harmonisering og standardisering vedrørende produktudvikling, konstruktion, fremstilling eller indretning af arbejdsudstyr og/eller arbejdssteder

| b) | den tekniske udvikling, ændringer i de mest relevante harmoniserede europæiske standarder eller specifikationer og nye videnskabelige resultater vedrørende elektromagnetiske felter |
| --- | --- |

b)

den tekniske udvikling, ændringer i de mest relevante harmoniserede europæiske standarder eller specifikationer og nye videnskabelige resultater vedrørende elektromagnetiske felter

vedtages efter forskriftsproceduren i artikel 11, stk. 2.

Artikel 11

Udvalg

1.   Kommissionen bistås af det udvalg, der er omhandlet i artikel 17 i direktiv 89/391/EØF.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.

3.   Udvalget fastsætter selv sin forretningsorden.

DEL IV

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 12

Rapporter

Medlemsstaterne forelægger hvert femte år Kommissionen en rapport om den praktiske gennemførelse af dette direktiv med anførelse af de synspunkter, som er blevet fremført af arbejdsmarkedets parter.

Kommissionen underretter hvert femte år Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg samt Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhedsbeskyttelse på Arbejdspladsen om indholdet af disse rapporter, om sin vurdering af udviklingen på området samt om initiativer af enhver art, navnlig vedrørende eksponering for statiske magnetfelter, der måtte være påkrævet på baggrund af ny videnskabelig viden.

Artikel 13

Gennemførelse

1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den ... (11). De underretter straks Kommissionen herom.

Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de nationale retsforskrifter, som de allerede har udstedt eller udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 14

Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 15

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Rådets vegne

formanden

---

(1)  EFT C 77 af 18.3.1993, s. 12, ogEFT C 230 af 19.8.1994, s. 3.

1

(2)  EFT C 249 af 13.9.1993, s. 28.

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 20.4.1994 (EFT C 128 af 9.5.1994, s. 146), bekræftet den 16.9.1999 (EFT C 54 af 25.2.2000, s. 75), Rådets fælles holdning af 18.12.2003 (EUT C 66 E af 16.3.2004, s. 1) og Europa-Parlamentets holdning af 30.3.2004.

3

(4)  EFT C 260 af 15.10.1990, s. 167.

4

(5)  EFT L 177 af 6.7.2002, s. 13.

5

(6)  EUT L 42 af 15.2.2003, s. 38.

6

(7)  EFT L 183 af 29.6.1989, s. 1. Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

7

(8)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

8

(9)  EFT L 199 af 30.7.1999, s. 59.

9

(10)  EFT L 245 af 26.8.1992, s. 23.

10

(11)  Fire år efter direktivets ikrafttræden.

11

BILAG

EKSPONERINGSGRÆNSEVÆRDIER OG AKTIONSVÆRDIER FOR ELEKTROMAGNETISKE FELTER

Følgende fysiske størrelser anvendes til at beskrive eksponeringen for elektromagnetiske felter:

Kontaktstrøm (IC) mellem et menneske og en genstand udtrykkes i ampere (A). En ledende genstand i et elektrisk felt kan lades af feltet.

Strømtæthed (J) defineres som den strøm, der går gennem tværsnittet af en enhed vinkelret på udbredelsesretningen i en leder med en vis udstrækning, som f.eks. det menneskelige legeme eller dele heraf, udtrykt i ampere pr. kvadratmeter (A/m2).

Elektrisk feltstyrke er en vektorstørrelse (E), der svarer til den kraft, der virker på en ladet partikel uafhængigt af dens rumlige bevægelse. Den udtrykkes i volt pr. meter (V/m).

Magnetisk feltstyrke er en vektorstørrelse (H), der sammen med den magnetiske fluxtæthed kendetegner et magnetisk felt i et hvilket som helst punkt i rummet. Den udtrykkes i ampere pr. meter (A/m).

Magnetisk fluxtæthed er en vektorstørrelse (B), der svarer til den kraft, der virker på ladninger i bevægelse. Den udtrykkes i tesla (T). I frit rum og i biologisk materiale kan magnetisk fluxtæthed og magnetisk feltstyrke omregnes til hinanden ved hjælp af ligningen 1 A/m = 4π 10-7 T.

Effekttæthed (S) er den relevante størrelse, der anvendes ved meget høje frekvenser, hvor der er lav indtrængningsdybde i kroppen. Der er tale om strålingseffekten vinkelret på en overflade divideret med overfladens areal, og den udtrykkes i watt pr. kvadratmeter (W/m2).

Specifik energiabsorption (SA) defineres som den energi, der absorberes pr. masseenhed af biologisk væv, udtrykt i joule pr. kilogram (J/kg). I direktivet anvendes begrebet til at reducere ikke-termiske virkninger fra pulserende mikrobølgestråling.

Specifik energiabsorptionshastighed (SAR) som gennemsnit for hele kroppen eller for dele af kroppen defineres som den hastighed, hvormed energi absorberes pr. masseenhed af biologisk væv, udtrykt i watt pr. kilogram (W/kg). Helkrops-SAR er bredt accepteret som mål for skadelige termiske effekter ved eksponering for radiofrekvente felter (RF). Ud over den gennemsnitlige helkrops-SAR er det nødvendigt med lokale SAR-værdier med henblik på at vurdere og begrænse for stor afsættelse af energi i mindre dele af kroppen som følge af særlige eksponeringsforhold. Sådanne forhold kan f.eks. være en jordforbundet person eksponeret for RF i det lave MHz-område og eksponerede personer i en antennes nærfelt.

Blandt disse størrelser kan magnetisk fluxtæthed, kontaktstrøm, elektrisk og magnetisk feltstyrke og effekttæthed måles direkte.

A.   EKSPONERINGSGRÆNSEVÆRDIER

Afhængigt af frekvens anvendes følgende fysiske størrelser til at angive eksponeringsgrænseværdierne for elektromagnetiske felter:

| — | der fastsættes eksponeringsgrænseværdier for strømtæthed for tidsvarierende felter indtil 1 Hz med henblik på at undgå virkninger for hjerte-kar- og centralnervesystemet |
| --- | --- |

—

der fastsættes eksponeringsgrænseværdier for strømtæthed for tidsvarierende felter indtil 1 Hz med henblik på at undgå virkninger for hjerte-kar- og centralnervesystemet

| — | mellem 1Hz og 10 MHz fastsættes der eksponeringsgrænseværdier for strømtæthed med henblik på at undgå virkninger for centralnervesystemets funktioner |
| --- | --- |

—

mellem 1Hz og 10 MHz fastsættes der eksponeringsgrænseværdier for strømtæthed med henblik på at undgå virkninger for centralnervesystemets funktioner

| — | mellem 100 kHz og 10 GHz fastsættes der eksponeringsgrænseværdier for SAR med henblik på at undgå helkropsvarmestress og for stor lokal opvarmning af væv. I frekvensområdet 100 kHz — 10 MHz fastsættes der eksponeringsgrænseværdier vedrørende såvel strømtæthed som SAR |
| --- | --- |

—

mellem 100 kHz og 10 GHz fastsættes der eksponeringsgrænseværdier for SAR med henblik på at undgå helkropsvarmestress og for stor lokal opvarmning af væv. I frekvensområdet 100 kHz — 10 MHz fastsættes der eksponeringsgrænseværdier vedrørende såvel strømtæthed som SAR

| — | mellem 10 GHz og 300 GHz fastsættes der eksponeringsgrænseværdier for effekttæthed med henblik på at undgå for stor opvarmning af væv på eller nær kroppens overflade. |
| --- | --- |

—

mellem 10 GHz og 300 GHz fastsættes der eksponeringsgrænseværdier for effekttæthed med henblik på at undgå for stor opvarmning af væv på eller nær kroppens overflade.

Tabel 1: Eksponeringsgrænseværdier (artikel 3, stk. 1). Alle betingelser skal være opfyldt

| Frekvensområde | Strømtæthed for hoved og krop J (mA/m2) (rms) | Gennemsnitlig helkrops-SAR (W/kg) | Lokal SAR (hoved og krop) (W/kg) | Lokal SAR (lemmer) (W/kg) | Effekt—tæthed S (W/m2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indtil 1 Hz | 40 | — | — | — | — |
| 1-4 Hz | 40/f | — | — | — | — |
| 4-1 000 Hz | 10 | — | — | — | — |
| 1 000 Hz-100 kHz | f/100 | — | — | — | — |
| 100 kHz-10 MHz | f/100 | 0,4 | 10 | 20 | — |
| 10 MHz-10 GHz | — | 0,4 | 10 | 20 | — |
| 10 GHz-300 GHz | — | — | — | — | 50 |

Frekvensområde

Strømtæthed for hoved og krop J (mA/m2) (rms)

Gennemsnitlig helkrops-SAR (W/kg)

Lokal SAR (hoved og krop) (W/kg)

Lokal SAR (lemmer) (W/kg)

Effekt—tæthed S (W/m2)

Indtil 1 Hz

40

—

—

—

—

1-4 Hz

40/f

—

—

—

—

4-1 000 Hz

10

—

—

—

—

1 000 Hz-100 kHz

f/100

—

—

—

—

100 kHz-10 MHz

f/100

0,4

10

20

—

10 MHz-10 GHz

—

0,4

10

20

—

10 GHz-300 GHz

—

—

—

—

50

Bemærkninger:

| 1. | f er frekvensen i hertz. |
| --- | --- |

1.

f er frekvensen i hertz.

| 2. | Eksponeringsgrænseværdierne for strømtæthed har til formål at beskytte mod akutte følger af eksponeringen for centralnervesystemets væv i hoved og krop. Eksponeringsgrænseværdierne i frekvensområdet 1 Hz-10 MHz er baseret på kendte skadelige virkninger på centralnervesystemet. Sådanne akutte virkninger er hovedsagelig af momentan karakter, og der er ikke noget videnskabeligt belæg for at ændre eksponeringsgrænseværdierne for kortvarig eksponering. Da eksponeringsgrænseværdierne imidlertid refererer til skadelige virkninger på centralnervesystemet, tillader disse eksponeringsgrænseværdier eventuelt højere strømtætheder i andet biologisk væv end centralnervesystemet under samme eksponeringsbetingelser. |
| --- | --- |

2.

Eksponeringsgrænseværdierne for strømtæthed har til formål at beskytte mod akutte følger af eksponeringen for centralnervesystemets væv i hoved og krop. Eksponeringsgrænseværdierne i frekvensområdet 1 Hz-10 MHz er baseret på kendte skadelige virkninger på centralnervesystemet. Sådanne akutte virkninger er hovedsagelig af momentan karakter, og der er ikke noget videnskabeligt belæg for at ændre eksponeringsgrænseværdierne for kortvarig eksponering. Da eksponeringsgrænseværdierne imidlertid refererer til skadelige virkninger på centralnervesystemet, tillader disse eksponeringsgrænseværdier eventuelt højere strømtætheder i andet biologisk væv end centralnervesystemet under samme eksponeringsbetingelser.

| 3. | På grund af kroppens elektriske inhomogenitet beregnes strømtæthed som middelværdier i et tværsnit på 1 cm2 vinkelret på udbredelsesretningen. |
| --- | --- |

3.

På grund af kroppens elektriske inhomogenitet beregnes strømtæthed som middelværdier i et tværsnit på 1 cm2 vinkelret på udbredelsesretningen.

| 4. | For frekvenser op til 100 kHz kan spidsværdierne for strømtætheden beregnes ved at multiplicere rmsværdierne med (2)1/2. |
| --- | --- |

4.

For frekvenser op til 100 kHz kan spidsværdierne for strømtætheden beregnes ved at multiplicere rmsværdierne med (2)1/2.

| 5. | For frekvenser op til 100 kHz og ved pulserende magnetiske felter kan den maksimale strømtæthed i forbindelse med impulserne beregnes ud fra stige-/faldetiderne og den magnetiske fluxtætheds maksimale ændringshastighed. Den inducerede strømtæthed kan derefter sammenlignes med den relevante eksponeringsgrænseværdi. Ved impulser af varighed tp bør den tilsvarende frekvens, der skal anvendes i eksponeringsgrænseværdierne, beregnes som f = 1/(2tp). |
| --- | --- |

5.

For frekvenser op til 100 kHz og ved pulserende magnetiske felter kan den maksimale strømtæthed i forbindelse med impulserne beregnes ud fra stige-/faldetiderne og den magnetiske fluxtætheds maksimale ændringshastighed. Den inducerede strømtæthed kan derefter sammenlignes med den relevante eksponeringsgrænseværdi. Ved impulser af varighed tp bør den tilsvarende frekvens, der skal anvendes i eksponeringsgrænseværdierne, beregnes som f = 1/(2tp).

| 6. | Alle SAR-værdier beregnes som middelværdi for en 6-minutters periode. |
| --- | --- |

6.

Alle SAR-værdier beregnes som middelværdi for en 6-minutters periode.

| 7. | Lokal SAR beregnes som middelværdi for en masse af 10 g sammenhængende væv. Den deraf følgende maksimale SAR bør være den værdi, der anvendes ved vurdering af eksponeringen. Disse 10 g væv skal være en masse af sammenhængende væv med næsten homogene elektriske egenskaber. Når man præciserer, at det er en sammenhængende vævsmasse, erkendes det, at dette begreb kan anvendes inden for elektronisk dosimetri, men kan være problematisk i forbindelse med direkte fysiske målinger. En enkel form som f.eks. kubisk vævsmasse kan bruges, forudsat at de beregnede dosimetriske mængder har forsigtige værdier i forhold til eksponeringsretningslinjerne. |
| --- | --- |

7.

Lokal SAR beregnes som middelværdi for en masse af 10 g sammenhængende væv. Den deraf følgende maksimale SAR bør være den værdi, der anvendes ved vurdering af eksponeringen. Disse 10 g væv skal være en masse af sammenhængende væv med næsten homogene elektriske egenskaber. Når man præciserer, at det er en sammenhængende vævsmasse, erkendes det, at dette begreb kan anvendes inden for elektronisk dosimetri, men kan være problematisk i forbindelse med direkte fysiske målinger. En enkel form som f.eks. kubisk vævsmasse kan bruges, forudsat at de beregnede dosimetriske mængder har forsigtige værdier i forhold til eksponeringsretningslinjerne.

| 8. | Ved pulseksponering i frekvensområdet 0,3-10 GHz og ved lokal eksponering af hovedet anbefales en supplerende eksponeringsgrænseværdi med henblik på at begrænse og undgå virkninger for hørelsen som følge af termoelastisk udvidelse. SA bør således ikke overstige 10 mJ/kg som middelværdi i en masse af 10 g væv. |
| --- | --- |

8.

Ved pulseksponering i frekvensområdet 0,3-10 GHz og ved lokal eksponering af hovedet anbefales en supplerende eksponeringsgrænseværdi med henblik på at begrænse og undgå virkninger for hørelsen som følge af termoelastisk udvidelse. SA bør således ikke overstige 10 mJ/kg som middelværdi i en masse af 10 g væv.

| 9. | Effekttæthed beregnes som middelværdi for 20 cm2 af det eksponerede område og i en 68/f1,05-minutters periode (f i GHz) for at kompensere for, at indtrængningsdybden bliver gradvis mindre ved stigende frekvens. Den lokale maksimale effekttæthed, beregnet som middelværdi for 1 cm2, bør ikke være mere end 20 gange 50 W/m2. |
| --- | --- |

9.

Effekttæthed beregnes som middelværdi for 20 cm2 af det eksponerede område og i en 68/f1,05-minutters periode (f i GHz) for at kompensere for, at indtrængningsdybden bliver gradvis mindre ved stigende frekvens. Den lokale maksimale effekttæthed, beregnet som middelværdi for 1 cm2, bør ikke være mere end 20 gange 50 W/m2.

| 10. | I forbindelse med pulserende eller transiente elektromagnetiske felter samt generelt i forbindelse med samtidig eksponering for felter med flere frekvenser skal der anvendes relevante vurderings-, måleog/eller beregningsmetoder, der kan analysere bølgeformernes karakteristika og karakteren af de biologiske vekselvirkninger, idet der tages hensyn til de harmoniserede europæiske standarder fra CENELEC. |
| --- | --- |

10.

I forbindelse med pulserende eller transiente elektromagnetiske felter samt generelt i forbindelse med samtidig eksponering for felter med flere frekvenser skal der anvendes relevante vurderings-, måleog/eller beregningsmetoder, der kan analysere bølgeformernes karakteristika og karakteren af de biologiske vekselvirkninger, idet der tages hensyn til de harmoniserede europæiske standarder fra CENELEC.

B.   AKTIONSVÆRDIER

Aktionsværdierne i tabel 2 hidrører fra de eksponeringsgrænseværdier, der er anført i de retningslinjer, som International Commission on Non-Ionising Radiation Protection (ICNIRP) har opstillet vedrørende begrænsning af eksponering for ikke-ioniserende stråling (ICNIRP 7/99).

Tabel 2: Aktionsværdier (artikel 3, stk. 2) (uforstyrrede rms-værdier)

| Frekvensområde | Elektrisk feltstyrke, E (V/m) | Magnetisk feltstyrke, H (A/m) | Magnetisk fluxtæthed, B (μT) | Ækvivalent effekttæthed for plane bølger, Seq (W/m2) | Kontakt—strøm, IC (mA) | Induceret strøm i lemmer, IL (mA) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0-1Hz | | 1,63 x 105 | 2x105 | — | 1,0 | — |
| 1-8 Hz | 20 000 | 1,63 x 105/f2 | 2 x 105/f2 | — | 1,0 | — |
| 8-25 Hz | 20 000 | 2 x 104/f | 2,5 x 104/f | — | 1,0 | — |
| 0,025-0,82 kHz | 500/f | 20/f | 25/f | — | 1,0 | — |
| 0,82-2,5 kHz | 610 | 24,4 | 30,7 | — | 1,0 | — |
| 2,5-65 kHz | 610 | 24,4 | 30,7 | — | 0,4f | — |
| 65-100 kHz | 610 | 1 600/f | 2 000/f | — | 0,4f | — |
| 0,1-1 MHz | 610 | 1,6/f | 2/f | — | 40 | — |
| 1-10 MHz | 610/f | 1,6/f | 2/f | — | 40 | — |
| 10-110 MHz | 61 | 0,16 | 0,2 | 10 | 40 | 100 |
| 110-400 MHz | 61 | 0,16 | 0,2 | 10 | — | — |
| 400-2 000 MHz | 3f | 0,008f | 0,01f | f/40 | — | — |
| 2-300 GHz | 137 | 0,36 | 0,45 | 50 | — | — |

Frekvensområde

Elektrisk feltstyrke, E (V/m)

Magnetisk feltstyrke, H (A/m)

Magnetisk fluxtæthed, B (μT)

Ækvivalent effekttæthed for plane bølger, Seq (W/m2)

Kontakt—strøm, IC (mA)

Induceret strøm i lemmer, IL (mA)

0-1Hz

1,63 x 105

2x105

—

1,0

—

1-8 Hz

20 000

1,63 x 105/f2

2 x 105/f2

—

1,0

—

8-25 Hz

20 000

2 x 104/f

2,5 x 104/f

—

1,0

—

0,025-0,82 kHz

500/f

20/f

25/f

—

1,0

—

0,82-2,5 kHz

610

24,4

30,7

—

1,0

—

2,5-65 kHz

610

24,4

30,7

—

0,4f

—

65-100 kHz

610

1 600/f

2 000/f

—

0,4f

—

0,1-1 MHz

610

1,6/f

2/f

—

40

—

1-10 MHz

610/f

1,6/f

2/f

—

40

—

10-110 MHz

61

0,16

0,2

10

40

100

110-400 MHz

61

0,16

0,2

10

—

—

400-2 000 MHz

3f
  Formula

0,008f
  Formula

0,01f
  Formula

f/40

—

—

2-300 GHz

137

0,36

0,45

50

—

—

Bemærkninger:

| 1. | f er frekvensen i de enheder, der er anført i frekvensområdekolonnen. |
| --- | --- |

1.

f er frekvensen i de enheder, der er anført i frekvensområdekolonnen.

| 2. | Ved frekvenser mellem 100 kHz og 10 GHz skal Seq, E2, H2, B2 og IL
  2 beregnes som middelværdier for en 6-minutters periode. |
| --- | --- |

2.

Ved frekvenser mellem 100 kHz og 10 GHz skal Seq, E2, H2, B2 og IL
  2 beregnes som middelværdier for en 6-minutters periode.

| 3. | Ved frekvenser over 10 GHz skal Seq, E2, H2 og B2 beregnes som middelværdier for en periode på 68/f1,05 minutter (f i GHz). |
| --- | --- |

3.

Ved frekvenser over 10 GHz skal Seq, E2, H2 og B2 beregnes som middelværdier for en periode på 68/f1,05 minutter (f i GHz).

| 4. | Ved frekvenser op til 100 kHz beregnes aktionsspidsværdien for feltstyrke ved at multiplicere rmsværdien med (2)1/2. Ved impulser af varighed tp bør den tilsvarende frekvens, der skal anvendes i aktionsværdierne, beregnes som f = 1/(2tp).
  Ved frekvenser mellem 100 kHz og 10 MHz beregnes aktionsspidsværdien for feltstyrke ved at multiplicere de relevante rms-værdier med 10a, hvor a = (0,665 log (f/105) + 0,176), f i Hz.
  Ved frekvenser mellem 10 MHz og 300 GHz beregnes aktionsspidsværdien ved at multiplicere de tilsvarende rms-værdier med 32 for feltstyrke og med 1 000 for den ækvivalente effekttæthed for plane bølger. |
| --- | --- |

4.

Ved frekvenser op til 100 kHz beregnes aktionsspidsværdien for feltstyrke ved at multiplicere rmsværdien med (2)1/2. Ved impulser af varighed tp bør den tilsvarende frekvens, der skal anvendes i aktionsværdierne, beregnes som f = 1/(2tp).

Ved frekvenser mellem 100 kHz og 10 MHz beregnes aktionsspidsværdien for feltstyrke ved at multiplicere de relevante rms-værdier med 10a, hvor a = (0,665 log (f/105) + 0,176), f i Hz.

Ved frekvenser mellem 10 MHz og 300 GHz beregnes aktionsspidsværdien ved at multiplicere de tilsvarende rms-værdier med 32 for feltstyrke og med 1 000 for den ækvivalente effekttæthed for plane bølger.

| 5. | I forbindelse med pulserende eller transiente elektromagnetiske felter samt generelt i forbindelse med samtidig eksponering for felter med flere frekvenser skal der anvendes relevante vurderings-, måleog/eller beregningsmetoder, der kan analysere bølgeformernes karakteristika og karakteren af de biologiske vekselvirkninger, idet der tages hensyn til de harmoniserede europæiske standarder fra CENELEC. |
| --- | --- |

5.

I forbindelse med pulserende eller transiente elektromagnetiske felter samt generelt i forbindelse med samtidig eksponering for felter med flere frekvenser skal der anvendes relevante vurderings-, måleog/eller beregningsmetoder, der kan analysere bølgeformernes karakteristika og karakteren af de biologiske vekselvirkninger, idet der tages hensyn til de harmoniserede europæiske standarder fra CENELEC.

| 6. | For spidsværdierne af pulserende modulerede elektromagnetiske felter foreslås det endvidere for bærefrekvenser på over 10 MHz, at Seq som middelværdi over pulsbredden ikke må udgøre mere end 1 000 gange Seq-aktionsværdien, eller at feltstyrken ikke må udgøre mere end 32 gange aktionsværdien for feltstyrke ved bærefrekvensen. |
| --- | --- |

6.

For spidsværdierne af pulserende modulerede elektromagnetiske felter foreslås det endvidere for bærefrekvenser på over 10 MHz, at Seq som middelværdi over pulsbredden ikke må udgøre mere end 1 000 gange Seq-aktionsværdien, eller at feltstyrken ikke må udgøre mere end 32 gange aktionsværdien for feltstyrke ved bærefrekvensen.

P5_TA(2004)0214

Ligestilling mellem mænd og kvinder ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om fastlæggelse af et EF-handlingsprogram med henblik på at fremme organisationer, der er aktive på europæisk plan hvad angår ligestilling mellem mænd og kvinder (16185/1/2003 — C5-0068/2004 — 2003/0109(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: tredjebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets fælles holdning (16185/1/2003 — C5-0068/2004) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles holdning (16185/1/2003 — C5-0068/2004) (1),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003) 279) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003) 279) (1),

| — | der henviser til Kommissionens ændrede forslag (KOM(2004) 17) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens ændrede forslag (KOM(2004) 17) (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 80, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 80,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Lige Muligheder (A5-0161/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Lige Muligheder (A5-0161/2004),

| 1. | ændrer den fælles holdning som angivet nedenfor; |
| --- | --- |

1.

ændrer den fælles holdning som angivet nedenfor;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(2)  »Vedtagne tekster« af 20.11.2003, P5_TA(2003)0511.

P5_TC2-COD(2003)0109

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 30. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. .../2004/EF om fastlæggelse af et EF-handlingsprogram med henblik på at fremme organisationer, der er aktive på europæisk plan hvad angår ligestilling mellem mænd og kvinder

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 13, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Princippet om ligestilling mellem mænd og kvinder er et grundlæggende princip i fællesskabsretten i henhold til traktatens artikel 2 og artikel 3, stk. 2, og i henhold til De Europæiske Fællesskabers Domstols retspraksis. I traktaten fastslås det, at ligestilling mellem mænd og kvinder er en særlig »opgave« og et mål for Fællesskabet, som pålægges aktivt at fremme denne ligestilling på alle områder af Fællesskabets indsats. |
| --- | --- |

(1)

Princippet om ligestilling mellem mænd og kvinder er et grundlæggende princip i fællesskabsretten i henhold til traktatens artikel 2 og artikel 3, stk. 2, og i henhold til De Europæiske Fællesskabers Domstols retspraksis. I traktaten fastslås det, at ligestilling mellem mænd og kvinder er en særlig »opgave« og et mål for Fællesskabet, som pålægges aktivt at fremme denne ligestilling på alle områder af Fællesskabets indsats.

| (2) | I henhold til traktatens artikel 13, stk. 1 kan Rådet træffe hensigtsmæssige foranstaltninger til at bekæmpe forskelsbehandling på grund af bl.a. køn. Rådet skal ifølge artikel 13, stk. 2, træffe afgørelse efter proceduren i traktatens artikel 251, når det, uden at der er tale om nogen form for harmonisering af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser, vedtager fællesskabstilskyndelsesforanstaltninger til støtte for medlemsstaternes aktioner med henblik på at bidrage til virkeliggørelsen af dette mål. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til traktatens artikel 13, stk. 1 kan Rådet træffe hensigtsmæssige foranstaltninger til at bekæmpe forskelsbehandling på grund af bl.a. køn. Rådet skal ifølge artikel 13, stk. 2, træffe afgørelse efter proceduren i traktatens artikel 251, når det, uden at der er tale om nogen form for harmonisering af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser, vedtager fællesskabstilskyndelsesforanstaltninger til støtte for medlemsstaternes aktioner med henblik på at bidrage til virkeliggørelsen af dette mål.

| (3) | Artikel 21 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder forbyder enhver form for forskelsbehandling på grund af køn og artikel 23 fremhæver princippet om ligestilling mellem mænd og kvinder på alle områder. |
| --- | --- |

(3)

Artikel 21 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder forbyder enhver form for forskelsbehandling på grund af køn og artikel 23 fremhæver princippet om ligestilling mellem mænd og kvinder på alle områder.

| (4) | Erfaringen med indsatsen på fællesskabsplan har vist, at fremme af ligestilling mellem mænd og kvinder i praksis kræver en kombination af foranstaltninger, navnlig en kombination af retsakter og konkrete aktioner, der gensidigt forstærker hinanden. |
| --- | --- |

(4)

Erfaringen med indsatsen på fællesskabsplan har vist, at fremme af ligestilling mellem mænd og kvinder i praksis kræver en kombination af foranstaltninger, navnlig en kombination af retsakter og konkrete aktioner, der gensidigt forstærker hinanden.

| (5) | I Kommissionens hvidbog om nye styreformer i EU slås der til lyd for inddragelse af borgerne i udarbejdelsen og gennemførelsen af politikkerne, for inddragelse af civilsamfundet og organisationer i civilsamfundet samt for en mere effektiv og gennemsigtig høring af de interesserede parter. |
| --- | --- |

(5)

I Kommissionens hvidbog om nye styreformer i EU slås der til lyd for inddragelse af borgerne i udarbejdelsen og gennemførelsen af politikkerne, for inddragelse af civilsamfundet og organisationer i civilsamfundet samt for en mere effektiv og gennemsigtig høring af de interesserede parter.

| (6) | Den fjerde verdenskonference for kvinder, som blev afholdt i Beijing, vedtog den 15. september 1995 en erklæring og et handlingsprogram, hvori regeringerne, det internationale samfund og civilsamfundet opfordres til at træffe strategiske foranstaltninger med henblik på at udrydde forskelsbehandling af kvinder samt enhver hindring for ligestilling mellem mænd og kvinder. |
| --- | --- |

(6)

Den fjerde verdenskonference for kvinder, som blev afholdt i Beijing, vedtog den 15. september 1995 en erklæring og et handlingsprogram, hvori regeringerne, det internationale samfund og civilsamfundet opfordres til at træffe strategiske foranstaltninger med henblik på at udrydde forskelsbehandling af kvinder samt enhver hindring for ligestilling mellem mænd og kvinder.

| (7) | Ved Rådets beslutning 2001/51/EF (3) blev der vedtaget et EF-handlingsprogram vedrørende fællesskabsstrategien for ligestilling mellem mænd og kvinder, som skal suppleres med støtteaktioner på de berørte områder. |
| --- | --- |

(7)

Ved Rådets beslutning 2001/51/EF (3) blev der vedtaget et EF-handlingsprogram vedrørende fællesskabsstrategien for ligestilling mellem mænd og kvinder, som skal suppleres med støtteaktioner på de berørte områder.

| (8) | På budgetpost A-3037 (nr. ABB 040501) og A-3046 (nr. ABB 040503) i Den Europæiske Unions almindelige budget for 2003 og for de foregående år er der afsat midler til at støtte Den Europæiske Kvindelobby og kvindeorganisationer, der arbejder for at fremme ligestilling mellem mænd og kvinder. |
| --- | --- |

(8)

På budgetpost A-3037 (nr. ABB 040501) og A-3046 (nr. ABB 040503) i Den Europæiske Unions almindelige budget for 2003 og for de foregående år er der afsat midler til at støtte Den Europæiske Kvindelobby og kvindeorganisationer, der arbejder for at fremme ligestilling mellem mænd og kvinder.

| (9) | Ifølge Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (4), i det følgende benævnt »finansforordningen«, skal der vedtages en basisretsakt for eksisterende støtteforanstaltninger, som er på linje med forordningens bestemmelser. |
| --- | --- |

(9)

Ifølge Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (4), i det følgende benævnt »finansforordningen«, skal der vedtages en basisretsakt for eksisterende støtteforanstaltninger, som er på linje med forordningens bestemmelser.

| (10) | En række organisationers aktiviteter er med til at fremme ligestilling mellem mænd og kvinder, navnlig i forbindelse med fællesskabsaktioner, som specifikt er rettet mod kvinder. |
| --- | --- |

(10)

En række organisationers aktiviteter er med til at fremme ligestilling mellem mænd og kvinder, navnlig i forbindelse med fællesskabsaktioner, som specifikt er rettet mod kvinder.

| (11) | Især Den Europæiske Kvindelobby, som omfatter de fleste af kvindeorganisationerne i de femten medlemsstater og tæller over tre tusind medlemmer, spiller en vigtig rolle med hensyn til at fremme, overvåge og formidle fællesskabsaktioner rettet mod kvinder med henblik på at gennemføre ligestilling mellem mænd og kvinder. Dens arbejde er af almen europæisk interesse. |
| --- | --- |

(11)

Især Den Europæiske Kvindelobby, som omfatter de fleste af kvindeorganisationerne i de femten medlemsstater og tæller over tre tusind medlemmer, spiller en vigtig rolle med hensyn til at fremme, overvåge og formidle fællesskabsaktioner rettet mod kvinder med henblik på at gennemføre ligestilling mellem mænd og kvinder. Dens arbejde er af almen europæisk interesse.

| (12) | Der bør følgelig vedtages et struktureret program med henblik på at yde finansiel støtte til sådanne organisationer i form af driftstilskud til aktiviteter, hvis sigte er af generel europæisk interesse på ligestillingsområdet, eller hvis mål indgår i EU-politikken på dette område, og i form af tilskud til visse aktioner. |
| --- | --- |

(12)

Der bør følgelig vedtages et struktureret program med henblik på at yde finansiel støtte til sådanne organisationer i form af driftstilskud til aktiviteter, hvis sigte er af generel europæisk interesse på ligestillingsområdet, eller hvis mål indgår i EU-politikken på dette område, og i form af tilskud til visse aktioner.

| (13) | Dette program har en omfattende geografisk dækning, idet tiltrædelsestraktaten blev undertegnet den 16. april 2003, og der i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS-aftalen) er fastsat bestemmelser om et udvidet samarbejde på ligestillingsområdet mellem Det Europæiske Fællesskab og medlemsstaterne på den ene side og landene i Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA) på den anden side. EØS-aftalen fastlægger procedurerne for, hvordan de EFTA-lande, der er med i EØS, kan deltage i fællesskabsprogrammerne på dette område. Derudover bør Rumænien og Bulgarien kunne deltage i programmet på de betingelser, der er fastsat i Europaaftalerne, i tillægsprotokollerne hertil og i de respektive associeringsråds afgørelser. Det samme gælder Tyrkiet på grundlag af betingelserne i rammeaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Tyrkiet om de generelle principper for Republikken Tyrkiets deltagelse i Fællesskabets programmer (5). |
| --- | --- |

(13)

Dette program har en omfattende geografisk dækning, idet tiltrædelsestraktaten blev undertegnet den 16. april 2003, og der i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS-aftalen) er fastsat bestemmelser om et udvidet samarbejde på ligestillingsområdet mellem Det Europæiske Fællesskab og medlemsstaterne på den ene side og landene i Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA) på den anden side. EØS-aftalen fastlægger procedurerne for, hvordan de EFTA-lande, der er med i EØS, kan deltage i fællesskabsprogrammerne på dette område. Derudover bør Rumænien og Bulgarien kunne deltage i programmet på de betingelser, der er fastsat i Europaaftalerne, i tillægsprotokollerne hertil og i de respektive associeringsråds afgørelser. Det samme gælder Tyrkiet på grundlag af betingelserne i rammeaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Tyrkiet om de generelle principper for Republikken Tyrkiets deltagelse i Fællesskabets programmer (5).

| (14) | Der bør tages hensyn til den specifikke karakter af de organisationer, der er aktive på europæisk plan på ligestillingsområdet, ved fastlæggelsen af procedurerne for tildeling af en sådan støtte. |
| --- | --- |

(14)

Der bør tages hensyn til den specifikke karakter af de organisationer, der er aktive på europæisk plan på ligestillingsområdet, ved fastlæggelsen af procedurerne for tildeling af en sådan støtte.

| (15) | I denne afgørelse fastsættes der for hele programmets varighed en finansieringsramme, der som omhandlet i punkt 33 i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren (6) udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden inden for rammerne af den årlige budgetprocedure. |
| --- | --- |

(15)

I denne afgørelse fastsættes der for hele programmets varighed en finansieringsramme, der som omhandlet i punkt 33 i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren (6) udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden inden for rammerne af den årlige budgetprocedure.

| (16) | I henhold til Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring af 24. november 2003 om basisretsakter vedrørende tilskud kan der i dette program undtagelsesvis fastsættes overgangsbestemmelser vedrørende tilskudsberettigelsesperioden — |
| --- | --- |

(16)

I henhold til Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring af 24. november 2003 om basisretsakter vedrørende tilskud kan der i dette program undtagelsesvis fastsættes overgangsbestemmelser vedrørende tilskudsberettigelsesperioden —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Programmets formål

1.   Ved denne afgørelse fastlægges et EF-handlingsprogram (i det følgende benævnt »programmet«) til fremme af organisationer, der er aktive på europæisk plan på ligestillingsområdet.

2.   Programmets generelle formål er at støtte aktiviteter iværksat af sådanne organisationer, som har et løbende arbejdsprogram eller forestår specifikke aktioner, der fremmer et mål af almen europæisk interesse på ligestillingsområdet eller et mål, der indgår i Den Europæiske Unions politik på dette område.

3.   Programmet løber fra den 1. januar 2004 til den 31. december 2005.

Artikel 2

Deltagelse i programmet

1.   For at være berettiget til tilskud, skal en organisation, der er aktiv på europæisk plan på ligestillingsområdet, overholde bestemmelserne i bilaget, og dens aktiviteter skal:

| a) | bidrage til udviklingen og gennemførelsen af fællesskabsaktioner med henblik på at fremme ligestilling mellem mænd og kvinder |
| --- | --- |

a)

bidrage til udviklingen og gennemførelsen af fællesskabsaktioner med henblik på at fremme ligestilling mellem mænd og kvinder

| b) | være i overensstemmelse med grundprincipperne for Fællesskabets indsats på ligestillingsområdet, og den lovgivning, der finder anvendelse herpå |
| --- | --- |

b)

være i overensstemmelse med grundprincipperne for Fællesskabets indsats på ligestillingsområdet, og den lovgivning, der finder anvendelse herpå

| c) | indeholde mulighed for tværnationalt samarbejde. |
| --- | --- |

c)

indeholde mulighed for tværnationalt samarbejde.

2.   Den pågældende organisation skal have været retligt etableret i mere end et år, enten som selvstændig organisation eller som del af forskellige samordnede foreninger.

Artikel 3

Deltagelse af tredjelande

Ud over organisationer etableret i medlemsstaterne er programmet åbent for deltagelse af organisationer, der er aktive på europæisk plan på ligestillingsområdet, etableret i:

| a) | de tiltrædende stater, der undertegnede tiltrædelsestraktaten den 16. april 2003 |
| --- | --- |

a)

de tiltrædende stater, der undertegnede tiltrædelsestraktaten den 16. april 2003

| b) | EFTA-/EØS-landene i overensstemmelse med betingelserne i EØS-aftalen |
| --- | --- |

b)

EFTA-/EØS-landene i overensstemmelse med betingelserne i EØS-aftalen

| c) | Rumænien og Bulgarien i overensstemmelse med de betingelser, der fastsættes i overensstemmelse med Europaaftalerne, tillægsprotokollerne dertil og de respektive associeringsråds afgørelser |
| --- | --- |

c)

Rumænien og Bulgarien i overensstemmelse med de betingelser, der fastsættes i overensstemmelse med Europaaftalerne, tillægsprotokollerne dertil og de respektive associeringsråds afgørelser

| d) | Tyrkiet i henhold til de betingelser, der fastsættes i overensstemmelse med rammeaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Tyrkiet om de generelle principper for Republikken Tyrkiets deltagelse i Fællesskabets programmer |
| --- | --- |

d)

Tyrkiet i henhold til de betingelser, der fastsættes i overensstemmelse med rammeaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Tyrkiet om de generelle principper for Republikken Tyrkiets deltagelse i Fællesskabets programmer

Artikel 4

Udvælgelse af tilskudsmodtagere

1.   Driftstilskud ydes direkte til de modtagere, der nævnt i punkt 2.1 i bilaget.

2.   Ved ydelse af et driftstilskud på grundlag af et løbende arbejdsprogram eller et tilskud med henblik på en specifik aktion til en organisation, der forfølger et mål af almen europæisk interesse, som indgår i Den Europæiske Unions politik på ligestillingsområdet, skal de generelle kriterier, der er anført i bilaget, være opfyldt. Udvælgelsen af organisationer, der er berettigede til at modtage tilskud i henhold til bilagets punkt 2.2 og 2.3, foretages på grundlag af indkaldelse af forslag.

Artikel 5

Ydelse af tilskuddet

1.   Driftstilskud, der ydes i henhold til bilagets punkt 2.1 og 2.2 til organisationer, der er aktive på europæisk plan på ligestillingsområdet, må højst finansiere 80% af den pågældende organisations samlede tilskudsberettigede udgifter for det kalenderår, der ydes tilskud til.

2.   I medfør af artikel 113, stk. 2, i finansforordningen fraviges princippet om gradvis nedtrapning af tilskud, der ydes i forbindelse med programmet, som følge af egenarten af de organisationer, der er omfattet af denne afgørelse.

Artikel 6

Finansielle bestemmelser

1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet er for perioden 2004-2005 fastlagt til 2,2 mio. EUR.

2.   De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for rammerne af de finansielle overslag.

Artikel 7

Overgangsbestemmelser

For tilskud i 2004 kan tilskudsberettigelsesperioden begynde den 1. januar 2004, forudsat at udgifterne ikke ligger forud for datoen for indgivelsen af ansøgningen om tilskud eller forud for begyndelsen af modtagerens regnskabsår.

I 2004 kan der gøres en undtagelse for modtagere, hvis regnskabsår starter før den 1. marts, i forbindelse med kravet om, at der skal være underskrevet en aftale senest fire måneder efter begyndelsen af modtagerens regnskabsår, jf. finansforordningens artikel 112, stk. 2. I så tilfælde skal aftalen om driftstilskud underskrives senest den 30. juni 2004.

Artikel 8

Opfølgning og evaluering

Kommissionen forelægger senest den 31. december 2006 Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om virkeliggørelsen af målene for programmet. Rapporten tager udgangspunkt i de resultater, som tilskudsmodtagerne har opnået, og vurderer især, med hvor stor effektivitet tilskudsmodtagerne har virkeliggjort de mål, der er fastsat i artikel 1 og i bilaget.

Artikel 9

Ikrafttræden

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2004.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Rådets vegne

formanden

---

(1)  EUT C 80 af 30.3.2004, s. 115.

1

(2)  Europa-Parlamentets udtalelse af 20.11.2003 (endnu ikke offentliggjort i EUT), Rådets fælles holdning af 6.2.2004 (EUT C 95 E af 20.4.2004, s. 1) og Europa-Parlamentets holdning af 30.3.2004.

2

(3)  EFT L 17 af 19.1.2001, s. 22.

3

(4)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

4

(5)  EFT L 61 af 2.3.2002, s. 29.

5

(6)  EFT C 172 af 18.6.1999, s. 1. Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 2003/429/EF (EUT L 147 af 14.6.2003, s. 25).

6

BILAG

1.   Aktiviteter, til hvilke der ydes tilskud

Det generelle formål, jf. artikel 1, er at styrke og effektivisere Fællesskabets indsats på ligestillingsområdet ved at yde finansiel støtte til organisationer, der er aktive på europæisk plan på ligestillingsområdet, herunder Den Europæiske Kvindelobby.

| 1.1. | Til de aktiviteter, der kan bidrage til at styrke og effektivisere Fællesskabets indsats, iværksat af organisationer, der er aktive på ligestillingsområdet, hører bl.a. følgende:






  — | repræsentation af de interesserede parter på fællesskabsplan |
| --- | --- | --- |

1.1.

Til de aktiviteter, der kan bidrage til at styrke og effektivisere Fællesskabets indsats, iværksat af organisationer, der er aktive på ligestillingsområdet, hører bl.a. følgende:

—

repræsentation af de interesserede parter på fællesskabsplan

| — | oplysningsarbejde med det formål at fremme ligestilling mellem mænd og kvinder navnlig ved hjælp af undersøgelser, kampagner og seminarer |
| --- | --- |

—

oplysningsarbejde med det formål at fremme ligestilling mellem mænd og kvinder navnlig ved hjælp af undersøgelser, kampagner og seminarer

| — | formidling af oplysninger om Fællesskabets indsats på ligestillingsområdet |
| --- | --- |

—

formidling af oplysninger om Fællesskabets indsats på ligestillingsområdet

| — | aktioner med henblik på bl.a. at gøre det lettere at forlige arbejds- og familieliv, fremme kvinders deltagelse i beslutningsprocessen, bekæmpe vold mod kvinder samt bekæmpe stereotype forestillinger om kønnene og forskelsbehandling på arbejdspladsen. |
| --- | --- |

—

aktioner med henblik på bl.a. at gøre det lettere at forlige arbejds- og familieliv, fremme kvinders deltagelse i beslutningsprocessen, bekæmpe vold mod kvinder samt bekæmpe stereotype forestillinger om kønnene og forskelsbehandling på arbejdspladsen.

| — | foranstaltninger med henblik på at fremme samarbejdet med kvindeorganisationer i tredjelande og bevidstgøre om kvindernes stilling på verdensplan. |
| --- | --- |

—

foranstaltninger med henblik på at fremme samarbejdet med kvindeorganisationer i tredjelande og bevidstgøre om kvindernes stilling på verdensplan.

| 1.2. | Aktiviteter iværksat af Den Europæiske Kvindelobby med henblik på repræsentations- og koordineringsopgaver for ikke-statslige kvindeorganisationer og fungere som informationskontor om kvinders forhold for EU-institutionerne og ikke-statslige organisationer, omfatter bl.a. følgende:






  — | opfølgning af Beijing-handlingsplanen (FN) |
| --- | --- | --- |

1.2.

Aktiviteter iværksat af Den Europæiske Kvindelobby med henblik på repræsentations- og koordineringsopgaver for ikke-statslige kvindeorganisationer og fungere som informationskontor om kvinders forhold for EU-institutionerne og ikke-statslige organisationer, omfatter bl.a. følgende:

—

opfølgning af Beijing-handlingsplanen (FN)

| — | bidrag til forbedring af fællesskabslovgivningen om ligestilling mellem mænd og kvinder og til integration af kønsaspektet på alle politikområder |
| --- | --- |

—

bidrag til forbedring af fællesskabslovgivningen om ligestilling mellem mænd og kvinder og til integration af kønsaspektet på alle politikområder

| — | deltagelse i møder og konferencer om ligestilling |
| --- | --- |

—

deltagelse i møder og konferencer om ligestilling

| — | aktioner med henblik på at sikre, at kvinders interesser og synspunkter inddrages i nationale og europæiske politikker, navnlig ved at opfordre kvinder til at deltage i beslutningsprocessen |
| --- | --- |

—

aktioner med henblik på at sikre, at kvinders interesser og synspunkter inddrages i nationale og europæiske politikker, navnlig ved at opfordre kvinder til at deltage i beslutningsprocessen

| — | fremme af ligestillingen mellem mænd og kvinder i forbindelse med udvidelsen af EU og udvikling af samarbejdet med kvindeorganisationer i de tiltrædende medlemsstater. |
| --- | --- |

—

fremme af ligestillingen mellem mænd og kvinder i forbindelse med udvidelsen af EU og udvikling af samarbejdet med kvindeorganisationer i de tiltrædende medlemsstater.

2.   Gennemførelse af de aktiviteter, der ydes tilskud til

De aktiviteter, som iværksættes af organisationer, der er berettigede til at modtage EF-tilskud i henhold til programmet, hører ind under et af følgende emneområder:

| 2.1. | Emneområde 1: Løbende aktiviteter i Den Europæiske Kvindelobby, hvis medlemmer bl.a. er kvindeorganisationer i medlemsstaterne, idet følgende principper overholdes:






  — | den udvælger på uafhængig vis sine medlemmer |
| --- | --- | --- |

2.1.

Emneområde 1: Løbende aktiviteter i Den Europæiske Kvindelobby, hvis medlemmer bl.a. er kvindeorganisationer i medlemsstaterne, idet følgende principper overholdes:

—

den udvælger på uafhængig vis sine medlemmer

| — | den handler selvstændigt i tilrettelæggelsen af sine aktiviteter i overensstemmelse med punkt 1.2. |
| --- | --- |

—

den handler selvstændigt i tilrettelæggelsen af sine aktiviteter i overensstemmelse med punkt 1.2.

| 2.2. | Emneområde 2: Løbende aktiviteter iværksat af en organisation, der forfølger et mål af almen europæisk interesse på ligestillingsområdet eller et mål, der indgår i Den Europæiske Unions politik på dette område.
  I henhold til artikel 2 drejer det sig om organisationer, der arbejder uden fortjeneste for øje, og som udelukkende arbejder for ligestilling mellem mænd og kvinder, eller organisationer med et bredere sigte, som for en del af sine aktiviteters vedkommende udelukkende arbejder for ligestilling mellem mænd og kvinder.
  Der kan ydes et årligt driftstilskud til gennemførelsen af en sådan organisations løbende arbejdsprogram. |
| --- | --- |

2.2.

Emneområde 2: Løbende aktiviteter iværksat af en organisation, der forfølger et mål af almen europæisk interesse på ligestillingsområdet eller et mål, der indgår i Den Europæiske Unions politik på dette område.

I henhold til artikel 2 drejer det sig om organisationer, der arbejder uden fortjeneste for øje, og som udelukkende arbejder for ligestilling mellem mænd og kvinder, eller organisationer med et bredere sigte, som for en del af sine aktiviteters vedkommende udelukkende arbejder for ligestilling mellem mænd og kvinder.

Der kan ydes et årligt driftstilskud til gennemførelsen af en sådan organisations løbende arbejdsprogram.

| 2.3. | Emneområde 3: Specifikke aktioner iværksat af en organisation, der forfølger et mål af almen europæisk interesse på ligestillingsområdet eller et mål, der indgår i Den Europæiske Unions politik på dette område. |
| --- | --- |

2.3.

Emneområde 3: Specifikke aktioner iværksat af en organisation, der forfølger et mål af almen europæisk interesse på ligestillingsområdet eller et mål, der indgår i Den Europæiske Unions politik på dette område.

3.   Udvælgelse af tilskudsmodtagere

| 3.1. | Der kan ydes driftstilskud direkte til Den Europæiske Kvindelobby i henhold til programmets emneområde 1, når et passende arbejdsprogram og budget er godkendt. |
| --- | --- |

3.1.

Der kan ydes driftstilskud direkte til Den Europæiske Kvindelobby i henhold til programmets emneområde 1, når et passende arbejdsprogram og budget er godkendt.

| 3.2. | Organisationer, der er berettigede til at modtage et driftstilskud i henhold til programmets emneområde 2, udvælges på grundlag af indkaldelse af forslag. |
| --- | --- |

3.2.

Organisationer, der er berettigede til at modtage et driftstilskud i henhold til programmets emneområde 2, udvælges på grundlag af indkaldelse af forslag.

| 3.3. | Organisationer, der er berettigede til at modtage et tilskud til en specifik aktion i henhold til programmets emneområde 3, udvælges på grundlag af indkaldelse af forslag. |
| --- | --- |

3.3.

Organisationer, der er berettigede til at modtage et tilskud til en specifik aktion i henhold til programmets emneområde 3, udvælges på grundlag af indkaldelse af forslag.

4.   Kontrol og revision

| 4.1. | Modtageren af et driftstilskud stiller al dokumentation for udgifter, der er afholdt i løbet af det år, hvor tilskuddet blev ydet, til rådighed for Kommissionen, herunder reviderede årsregnskaber, i fem år fra den sidste udbetaling. Tilskudsmodtageren sørger for, at dokumentation, der eventuelt befinder sig hos partnere eller medlemmer af organisationer, stilles til rådighed for Kommissionen. |
| --- | --- |

4.1.

Modtageren af et driftstilskud stiller al dokumentation for udgifter, der er afholdt i løbet af det år, hvor tilskuddet blev ydet, til rådighed for Kommissionen, herunder reviderede årsregnskaber, i fem år fra den sidste udbetaling. Tilskudsmodtageren sørger for, at dokumentation, der eventuelt befinder sig hos partnere eller medlemmer af organisationer, stilles til rådighed for Kommissionen.

| 4.2. | Kommissionen kan foranstalte revision af anvendelsen af tilskuddet enten direkte gennem egne ansatte eller via et andet kvalificeret eksternt organ efter Rådets valg. Denne revision kan foretages i hele tilskudsaftalens løbetid og i en periode på fem år fra dagen for betalingen af tilskuddets saldo. Resultaterne af revisionen kan i givet fald føre til, at Kommissionen beslutter at kræve tilskuddet tilbagebetalt. |
| --- | --- |

4.2.

Kommissionen kan foranstalte revision af anvendelsen af tilskuddet enten direkte gennem egne ansatte eller via et andet kvalificeret eksternt organ efter Rådets valg. Denne revision kan foretages i hele tilskudsaftalens løbetid og i en periode på fem år fra dagen for betalingen af tilskuddets saldo. Resultaterne af revisionen kan i givet fald føre til, at Kommissionen beslutter at kræve tilskuddet tilbagebetalt.

| 4.3. | Kommissionens ansatte og eksterne personer med bemyndigelse fra Kommissionen, skal have passende adgang til navnlig tilskudsmodtagerens kontorlokaler og til alle de oplysninger, herunder elektroniske oplysninger, der er nødvendige for at udføre disse kontroller. |
| --- | --- |

4.3.

Kommissionens ansatte og eksterne personer med bemyndigelse fra Kommissionen, skal have passende adgang til navnlig tilskudsmodtagerens kontorlokaler og til alle de oplysninger, herunder elektroniske oplysninger, der er nødvendige for at udføre disse kontroller.

| 4.4. | Revisionsretten og Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) har samme rettigheder som Kommissionen navnlig med hensyn til adgang. |
| --- | --- |

4.4.

Revisionsretten og Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) har samme rettigheder som Kommissionen navnlig med hensyn til adgang.

| 4.5. | For at beskytte Fællesskabets finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder bemyndiges Kommissionen til i overensstemmelse med Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (1) at foretage kontrol og inspektion på stedet i forbindelse med programmet. Hvis det er nødvendigt, foretager Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) en undersøgelse, der gennemføres i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 (2). |
| --- | --- |

4.5.

For at beskytte Fællesskabets finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder bemyndiges Kommissionen til i overensstemmelse med Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (1) at foretage kontrol og inspektion på stedet i forbindelse med programmet. Hvis det er nødvendigt, foretager Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) en undersøgelse, der gennemføres i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 (2).

---

(1)  EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2.

(2)  EFT L 136 af 31.5.1999, s. 1.

P5_TA(2004)0215

Ligestilling mellem kønnene i udviklingssamarbejdet ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fremme af ligestilling mellem kønnene i udviklingssamarbejdet (5402/1/2004 — C5-0093/2004 — 2003/0176(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: tredjebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets fælles holdning (5402/1/2004 — C5-0093/2004) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles holdning (5402/1/2004 — C5-0093/2004) (1),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003) 465) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003) 465) (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 78, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 78,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Lige Muligheder (A5-0160/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Lige Muligheder (A5-0160/2004),

| 1. | godkender den fælles holdning; |
| --- | --- |

1.

godkender den fælles holdning;

| 2. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med den fælles holdning; |
| --- | --- |

2.

konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med den fælles holdning;

| 3. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. EF-traktatens artikel 254, stk. 1; |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. EF-traktatens artikel 254, stk. 1;

| 4. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten for sit ansvarsområde og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten for sit ansvarsområde og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(2)  »Vedtagne tekster« af 18.12.2003, P5_TA(2003)0596.

P5_TA(2004)0216

Fødevarehygiejne ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fødevarehygiejne (10543/2/2002 — C5-0008/2004 — 2000/0178(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: tredjebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets fælles holdning (10543/2/2002 — C5-0008/2004) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles holdning (10543/2/2002 — C5-0008/2004) (1),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2000) 438) (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2000) 438) (3),

| — | der henviser til Kommissionens ændrede forslag (KOM(2003) 33) (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens ændrede forslag (KOM(2003) 33) (4),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 80, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 80,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik (A5-0131/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik (A5-0131/2004),

| 1. | ændrer den fælles holdning som angivet nedenfor; |
| --- | --- |

1.

ændrer den fælles holdning som angivet nedenfor;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 48 E af 24.2.2004, s. 1.

(2)  EUT C 180 E af 31.7.2003, s. 267.

(3)  EFT C 365 af 19.12.2000, s. 43.

(4)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TC2-COD(2000)0178

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 30. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 om fødevarehygiejne

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 95 og artikel 152, stk. 4, litra b),

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

efter høring af Regionsudvalget

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bestræbelserne på at nå et højt beskyttelsesniveau for så vidt angår menneskers liv og sundhed er et af de grundlæggende mål for fødevarelovgivningen som fastlagt i forordning (EF) nr. 178/2002 (4). Denne forordning indeholder også andre fælles principper og definitioner vedrørende medlemsstaternes og Fællesskabets fødevarelovgivning, herunder målet om at opnå fri bevægelighed for fødevarer inden for Fællesskabet. |
| --- | --- |

(1)

Bestræbelserne på at nå et højt beskyttelsesniveau for så vidt angår menneskers liv og sundhed er et af de grundlæggende mål for fødevarelovgivningen som fastlagt i forordning (EF) nr. 178/2002 (4). Denne forordning indeholder også andre fælles principper og definitioner vedrørende medlemsstaternes og Fællesskabets fødevarelovgivning, herunder målet om at opnå fri bevægelighed for fødevarer inden for Fællesskabet.

| (2) | I Rådets direktiv 93/43/EØF af 14. juni 1993 om levnedsmiddelhygiejne (5) blev der fastlagt generelle hygiejnebestemmelser for fødevarer og procedurer for kontrol med overholdelse af disse bestemmelser. |
| --- | --- |

(2)

I Rådets direktiv 93/43/EØF af 14. juni 1993 om levnedsmiddelhygiejne (5) blev der fastlagt generelle hygiejnebestemmelser for fødevarer og procedurer for kontrol med overholdelse af disse bestemmelser.

| (3) | Erfaringen har vist, at disse bestemmelser og procedurer udgør et solidt grundlag for fødevaresikkerheden. Som led i den fælles landbrugspolitik er der vedtaget en række direktiver med henblik på at fastsætte særlige sundhedsbestemmelser for produktion og afsætning af de produkter, der står på listen i traktatens bilag I. Disse sundhedsbestemmelser har mindsket handelsbarriererne for de pågældende produkter, hvilket har bidraget til oprettelsen af det indre marked, og de har samtidig sikret et højt niveau for beskyttelse af folkesundheden. |
| --- | --- |

(3)

Erfaringen har vist, at disse bestemmelser og procedurer udgør et solidt grundlag for fødevaresikkerheden. Som led i den fælles landbrugspolitik er der vedtaget en række direktiver med henblik på at fastsætte særlige sundhedsbestemmelser for produktion og afsætning af de produkter, der står på listen i traktatens bilag I. Disse sundhedsbestemmelser har mindsket handelsbarriererne for de pågældende produkter, hvilket har bidraget til oprettelsen af det indre marked, og de har samtidig sikret et højt niveau for beskyttelse af folkesundheden.

| (4) | Med hensyn til folkesundhed indeholder disse bestemmelser og procedurer fælles principper, navnlig med hensyn til producenternes og myndighedernes ansvar, strukturelle, operationelle og hygiejnemæssige krav til virksomhederne, procedurer for autorisation af virksomhederne samt krav vedrørende opbevaring, transport og sundhedsmærker. |
| --- | --- |

(4)

Med hensyn til folkesundhed indeholder disse bestemmelser og procedurer fælles principper, navnlig med hensyn til producenternes og myndighedernes ansvar, strukturelle, operationelle og hygiejnemæssige krav til virksomhederne, procedurer for autorisation af virksomhederne samt krav vedrørende opbevaring, transport og sundhedsmærker.

| (5) | Disse principper udgør et fælles grundlag for hygiejnisk produktion af alle fødevarer, herunder animalske produkter som anført i traktatens bilag I. |
| --- | --- |

(5)

Disse principper udgør et fælles grundlag for hygiejnisk produktion af alle fødevarer, herunder animalske produkter som anført i traktatens bilag I.

| (6) | Ud over dette fælles grundlag er der behov for særlige hygiejnebestemmelser vedrørende visse fødevarer. Disse bestemmelser er fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 af ... om særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer (6). |
| --- | --- |

(6)

Ud over dette fælles grundlag er der behov for særlige hygiejnebestemmelser vedrørende visse fødevarer. Disse bestemmelser er fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 af ... om særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer (6).

| (7) | Hovedformålet med de nye almindelige og særlige hygiejnebestemmelser er at opnå et højt forbrugerbeskyttelsesniveau med hensyn til fødevaresikkerhed. |
| --- | --- |

(7)

Hovedformålet med de nye almindelige og særlige hygiejnebestemmelser er at opnå et højt forbrugerbeskyttelsesniveau med hensyn til fødevaresikkerhed.

| (8) | Der er behov for en integreret strategi for at sikre fødevaresikkerheden fra det sted, hvor primærproduktion finder sted, til og med markedsføring eller eksport. Alle ledere af fødevarevirksomheder i alle led af fødevarekæden bør sørge for, at fødevaresikkerheden ikke bringes i fare. |
| --- | --- |

(8)

Der er behov for en integreret strategi for at sikre fødevaresikkerheden fra det sted, hvor primærproduktion finder sted, til og med markedsføring eller eksport. Alle ledere af fødevarevirksomheder i alle led af fødevarekæden bør sørge for, at fødevaresikkerheden ikke bringes i fare.

| (9) | Fællesskabets bestemmelser bør hverken gælde for primærproduktion til brug i private husholdninger eller for tilberedning, håndtering eller opbevaring af fødevarer i hjemmet til brug i private husholdninger. Endvidere bør disse bestemmelser kun gælde for virksomheder, hvis aktiviteter indebærer en vis kontinuitet og en vis grad af organisation. |
| --- | --- |

(9)

Fællesskabets bestemmelser bør hverken gælde for primærproduktion til brug i private husholdninger eller for tilberedning, håndtering eller opbevaring af fødevarer i hjemmet til brug i private husholdninger. Endvidere bør disse bestemmelser kun gælde for virksomheder, hvis aktiviteter indebærer en vis kontinuitet og en vis grad af organisation.

| (10) | De fødevarerisici, der findes i primærproduktionen, bør identificeres og kontrolleres, så det sikres, at målene i forordningen nås. For så vidt angår direkte levering af små mængder primærprodukter fra fødevarevirksomheden til den endelige forbruger eller en lokal detailvirksomhed, er det hensigtsmæssigt at beskytte folkesundheden gennem national lovgivning, især på grund af det nære forhold mellem producent og forbruger. |
| --- | --- |

(10)

De fødevarerisici, der findes i primærproduktionen, bør identificeres og kontrolleres, så det sikres, at målene i forordningen nås. For så vidt angår direkte levering af små mængder primærprodukter fra fødevarevirksomheden til den endelige forbruger eller en lokal detailvirksomhed, er det hensigtsmæssigt at beskytte folkesundheden gennem national lovgivning, især på grund af det nære forhold mellem producent og forbruger.

| (11) | Det er endnu ikke praktisk muligt generelt at anvende principperne om risikoanalyse og kritiske kontrolpunkter (HACCP) i primærproduktionen. Imidlertid bør retningslinjer for god praksis tilskynde til hensigtsmæssig hygiejnemæssig praksis på bedriftsplan. Særlige hygiejnebestemmelser vedrørende primærproduktionen bør om fornødent supplere disse retningslinjer. Det er hensigtsmæssigt, at de hygiejnemæssige krav, der gælder for primærproduktionen og de dermed forbundne aktiviteter, er forskellige fra dem, der gælder for andre aktiviteter. |
| --- | --- |

(11)

Det er endnu ikke praktisk muligt generelt at anvende principperne om risikoanalyse og kritiske kontrolpunkter (HACCP) i primærproduktionen. Imidlertid bør retningslinjer for god praksis tilskynde til hensigtsmæssig hygiejnemæssig praksis på bedriftsplan. Særlige hygiejnebestemmelser vedrørende primærproduktionen bør om fornødent supplere disse retningslinjer. Det er hensigtsmæssigt, at de hygiejnemæssige krav, der gælder for primærproduktionen og de dermed forbundne aktiviteter, er forskellige fra dem, der gælder for andre aktiviteter.

| (12) | Fødevaresikkerhed er resultatet af flere faktorer. Lovgivningen bør fastlægge minimumskrav for hygiejnen. Der bør foretages offentlig kontrol af, at lederne af fødevarevirksomheder overholder kravene, og ledere af fødevarevirksomheder bør udarbejde og gennemføre fødevaresikkerhedsprogrammer og procedurer, der bygger på HACCP-principperne. |
| --- | --- |

(12)

Fødevaresikkerhed er resultatet af flere faktorer. Lovgivningen bør fastlægge minimumskrav for hygiejnen. Der bør foretages offentlig kontrol af, at lederne af fødevarevirksomheder overholder kravene, og ledere af fødevarevirksomheder bør udarbejde og gennemføre fødevaresikkerhedsprogrammer og procedurer, der bygger på HACCP-principperne.

| (13) | En vellykket gennemførelse af de procedurer, der bygger på HACCP-principperne forudsætter, at de ansatte i fødevarevirksomheder samarbejder og engagerer sig fuldt ud. De ansatte bør derfor uddannes. HACCP er et instrument, der skal hjælpe ledere af fødevarevirksomheder til at opnå en højere fødevaresikkerhedsstandard. HACCP bør ikke anses for en selvreguleringsmekanisme og bør ikke træde i stedet for offentlig kontrol. |
| --- | --- |

(13)

En vellykket gennemførelse af de procedurer, der bygger på HACCP-principperne forudsætter, at de ansatte i fødevarevirksomheder samarbejder og engagerer sig fuldt ud. De ansatte bør derfor uddannes. HACCP er et instrument, der skal hjælpe ledere af fødevarevirksomheder til at opnå en højere fødevaresikkerhedsstandard. HACCP bør ikke anses for en selvreguleringsmekanisme og bør ikke træde i stedet for offentlig kontrol.

| (14) | Selv om kravet om udarbejdelse af procedurer på grundlag af HACCP-principperne ikke fra begyndelsen bør gælde for primærproduktionen, vil de praktiske muligheder for at udvide kravets gyldighed være et element i den revision, som Kommissionen skal foretage efter gennemførelsen af denne forordning. Det er imidlertid hensigtsmæssigt, at medlemsstaterne tilskynder ledere af fødevarevirksomheder i primærproduktionsleddet til at anvende sådanne principper i videst muligt omfang. |
| --- | --- |

(14)

Selv om kravet om udarbejdelse af procedurer på grundlag af HACCP-principperne ikke fra begyndelsen bør gælde for primærproduktionen, vil de praktiske muligheder for at udvide kravets gyldighed være et element i den revision, som Kommissionen skal foretage efter gennemførelsen af denne forordning. Det er imidlertid hensigtsmæssigt, at medlemsstaterne tilskynder ledere af fødevarevirksomheder i primærproduktionsleddet til at anvende sådanne principper i videst muligt omfang.

| (15) | HACCP-kravene bør tage hensyn til principperne i Codex Alimentarius. De bør være så fleksible, at de kan anvendes i alle situationer, også i små virksomheder. Det må navnlig erkendes, at det i visse fødevarevirksomheder ikke er muligt at udpege kritiske kontrolpunkter, og at god hygiejnemæssig praksis i nogle tilfælde kan erstatte overvågningen af kritiske kontrolpunkter. På samme måde indebærer kravet om fastsættelse af »kritiske grænser« heller ikke, at der nødvendigvis skal fastsættes en numerisk grænse i hvert enkelt tilfælde. Herudover bør kravet om at opbevare dokumenter være fleksibelt for ikke at pålægge meget små virksomheder unødige byder. |
| --- | --- |

(15)

HACCP-kravene bør tage hensyn til principperne i Codex Alimentarius. De bør være så fleksible, at de kan anvendes i alle situationer, også i små virksomheder. Det må navnlig erkendes, at det i visse fødevarevirksomheder ikke er muligt at udpege kritiske kontrolpunkter, og at god hygiejnemæssig praksis i nogle tilfælde kan erstatte overvågningen af kritiske kontrolpunkter. På samme måde indebærer kravet om fastsættelse af »kritiske grænser« heller ikke, at der nødvendigvis skal fastsættes en numerisk grænse i hvert enkelt tilfælde. Herudover bør kravet om at opbevare dokumenter være fleksibelt for ikke at pålægge meget små virksomheder unødige byder.

| (16) | Der er også behov for fleksibilitet for at muliggøre fortsat brug af traditionelle metoder i produktions-, forarbejdnings- eller distributionsleddet og i forbindelse med de strukturelle krav til virksomhederne. Fleksibilitet er af særlig betydning for regioner med særlige geografiske vanskeligheder, herunder regioner i den yderste periferi som omhandlet i traktatens artikel 299, stk. 2. Fleksibilitet bør dog ikke bringe fødevaresikkerheden i fare. Eftersom alle fødevarer, der er produceret i overensstemmelse med hygiejnebestemmelserne, endvidere vil kunne omsættes frit i hele Fællesskabet, bør der være fuld åbenhed om den procedure, der giver medlemsstaterne mulighed for at udvise fleksibilitet. Der bør om nødvendigt kunne forhandles med henblik på at løse konflikter i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, som er nedsat ved forordning (EF) nr. 178/2002. |
| --- | --- |

(16)

Der er også behov for fleksibilitet for at muliggøre fortsat brug af traditionelle metoder i produktions-, forarbejdnings- eller distributionsleddet og i forbindelse med de strukturelle krav til virksomhederne. Fleksibilitet er af særlig betydning for regioner med særlige geografiske vanskeligheder, herunder regioner i den yderste periferi som omhandlet i traktatens artikel 299, stk. 2. Fleksibilitet bør dog ikke bringe fødevaresikkerheden i fare. Eftersom alle fødevarer, der er produceret i overensstemmelse med hygiejnebestemmelserne, endvidere vil kunne omsættes frit i hele Fællesskabet, bør der være fuld åbenhed om den procedure, der giver medlemsstaterne mulighed for at udvise fleksibilitet. Der bør om nødvendigt kunne forhandles med henblik på at løse konflikter i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, som er nedsat ved forordning (EF) nr. 178/2002.

| (17) | Opstillingen af mål, f.eks. mål for reduktion af patogener eller præstationsnormer, kan være en rettesnor for gennemførelsen af hygiejnebestemmelserne. Der bør derfor fastlægges procedurer med henblik herpå. Sådanne mål vil supplere den eksisterende fødevarelovgivning, f.eks. Rådets forordning (EØF) nr. 315/93 af 8. februar 1993 om fællesskabsprocedurer for forurenende stoffer i levnedsmidler (7), hvori der fastsættes maksimumstolerancer for bestemte forurenende stoffer, og forordning (EF) nr. 178/2002, som forbyder markedsføring af farlige fødevarer og danner et ensartet grundlag for brug af forsigtighedsprincippet. |
| --- | --- |

(17)

Opstillingen af mål, f.eks. mål for reduktion af patogener eller præstationsnormer, kan være en rettesnor for gennemførelsen af hygiejnebestemmelserne. Der bør derfor fastlægges procedurer med henblik herpå. Sådanne mål vil supplere den eksisterende fødevarelovgivning, f.eks. Rådets forordning (EØF) nr. 315/93 af 8. februar 1993 om fællesskabsprocedurer for forurenende stoffer i levnedsmidler (7), hvori der fastsættes maksimumstolerancer for bestemte forurenende stoffer, og forordning (EF) nr. 178/2002, som forbyder markedsføring af farlige fødevarer og danner et ensartet grundlag for brug af forsigtighedsprincippet.

| (18) | For at tage hensyn til den tekniske og videnskabelige udvikling bør det sikres, at der er et nært og effektivt samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed. I nærværende forordning tages der hensyn til de internationale forpligtelser, der er fastsat i WTO's aftale om sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger og i de internationale standarder for fødevaresikkerhed, der findes i Codex Alimentarius. |
| --- | --- |

(18)

For at tage hensyn til den tekniske og videnskabelige udvikling bør det sikres, at der er et nært og effektivt samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed. I nærværende forordning tages der hensyn til de internationale forpligtelser, der er fastsat i WTO's aftale om sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger og i de internationale standarder for fødevaresikkerhed, der findes i Codex Alimentarius.

| (19) | Det er nødvendigt, at der foretages registrering af virksomheder, og at virksomhedslederne samarbejder, for at de kompetente myndigheder kan foretage den offentlige kontrol effektivt. |
| --- | --- |

(19)

Det er nødvendigt, at der foretages registrering af virksomheder, og at virksomhedslederne samarbejder, for at de kompetente myndigheder kan foretage den offentlige kontrol effektivt.

| (20) | Det er et vigtigt led i fødevaresikkerheden, at fødevarer og fødevareingredienser kan spores hele vejen igennem fødevarekæden. Forordning (EF) nr. 178/2002 indeholder regler, der skal sikre, at fødevarer og fødevareingredienser kan spores, og en procedure for vedtagelse af gennemførelsesbestemmelser vedrørende disse princippers anvendelse på bestemte sektorer. |
| --- | --- |

(20)

Det er et vigtigt led i fødevaresikkerheden, at fødevarer og fødevareingredienser kan spores hele vejen igennem fødevarekæden. Forordning (EF) nr. 178/2002 indeholder regler, der skal sikre, at fødevarer og fødevareingredienser kan spores, og en procedure for vedtagelse af gennemførelsesbestemmelser vedrørende disse princippers anvendelse på bestemte sektorer.

| (21) | Fødevarer, der importeres til Fællesskabet, skal opfylde de almindelige bestemmelser i forordning (EF) nr. 178/2002 eller opfylde bestemmelser, der er ligestillet med EF-bestemmelserne. I nærværende forordning defineres visse specifikke hygiejnekrav til fødevarer, der importeres til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(21)

Fødevarer, der importeres til Fællesskabet, skal opfylde de almindelige bestemmelser i forordning (EF) nr. 178/2002 eller opfylde bestemmelser, der er ligestillet med EF-bestemmelserne. I nærværende forordning defineres visse specifikke hygiejnekrav til fødevarer, der importeres til Fællesskabet.

| (22) | Fødevarer, der eksporteres fra Fællesskabet til tredjelande, skal opfylde de almindelige bestemmelser i forordning (EF) nr. 178/2002. I nærværende forordning defineres visse specifikke hygiejnekrav til fødevarer, der eksporteres fra Fællesskabet. |
| --- | --- |

(22)

Fødevarer, der eksporteres fra Fællesskabet til tredjelande, skal opfylde de almindelige bestemmelser i forordning (EF) nr. 178/2002. I nærværende forordning defineres visse specifikke hygiejnekrav til fødevarer, der eksporteres fra Fællesskabet.

| (23) | EF-lovgivningen om fødevarehygiejne bør baseres på videnskabelig rådgivning. Derfor bør Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet høres, når det er nødvendigt. |
| --- | --- |

(23)

EF-lovgivningen om fødevarehygiejne bør baseres på videnskabelig rådgivning. Derfor bør Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet høres, når det er nødvendigt.

| (24) | Da direktiv 93/43/EØF erstattes af nærværende forordning bør det ophæves. |
| --- | --- |

(24)

Da direktiv 93/43/EØF erstattes af nærværende forordning bør det ophæves.

| (25) | Kravene i denne forordning bør først finde anvendelse, når alle dele af den nye lovgivning om fødevarehygiejne er trådt i kraft. Der bør også gå mindst atten måneder mellem de nye bestemmelsers ikrafttræden og deres anvendelse, så de berørte erhverv har tid til at foretage de fornødne tilpasninger. |
| --- | --- |

(25)

Kravene i denne forordning bør først finde anvendelse, når alle dele af den nye lovgivning om fødevarehygiejne er trådt i kraft. Der bør også gå mindst atten måneder mellem de nye bestemmelsers ikrafttræden og deres anvendelse, så de berørte erhverv har tid til at foretage de fornødne tilpasninger.

| (26) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning, bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (8) — |
| --- | --- |

(26)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning, bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (8) —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

KAPITEL I

ALMINDELIGE BESTEMMELSER

Artikel 1

Anvendelsesområde

1.   Ved denne forordning fastsættes der generelle hygiejnebestemmelser for fødevarer gældende for ledere af fødevarevirksomheder, idet der særlig tages hensyn til følgende principper:

| a) | det primære ansvar for fødevaresikkerheden påhviler fortsat lederen af fødevarevirksomheden |
| --- | --- |

a)

det primære ansvar for fødevaresikkerheden påhviler fortsat lederen af fødevarevirksomheden

| b) | der er behov for fødevaresikkerhed igennem hele fødevarekæden fra og med primærproduktionen |
| --- | --- |

b)

der er behov for fødevaresikkerhed igennem hele fødevarekæden fra og med primærproduktionen

| c) | det er vigtigt at opretholde kølekæden for fødevarer, der ikke kan opbevares sikkert ved omgivelsestemperatur, navnlig frosne fødevarer |
| --- | --- |

c)

det er vigtigt at opretholde kølekæden for fødevarer, der ikke kan opbevares sikkert ved omgivelsestemperatur, navnlig frosne fødevarer

| d) | generel gennemførelse af procedurer, der bygger på HACCP-principperne, bør sammen med anvendelsen af god hygiejnepraksis øge virksomhedsledernes ansvar |
| --- | --- |

d)

generel gennemførelse af procedurer, der bygger på HACCP-principperne, bør sammen med anvendelsen af god hygiejnepraksis øge virksomhedsledernes ansvar

| e) | retningslinjer for god praksis er et værdifuldt instrument til i alle led af fødevarekæden at hjælpe ledere af fødevarevirksomheder med at overholde fødevarehygiejnebestemmelserne og anvende HACCP-principperne |
| --- | --- |

e)

retningslinjer for god praksis er et værdifuldt instrument til i alle led af fødevarekæden at hjælpe ledere af fødevarevirksomheder med at overholde fødevarehygiejnebestemmelserne og anvende HACCP-principperne

| f) | der skal fastsættes mikrobiologiske kriterier og temperaturkontrolkrav baseret på en videnskabelig risikovurdering |
| --- | --- |

f)

der skal fastsættes mikrobiologiske kriterier og temperaturkontrolkrav baseret på en videnskabelig risikovurdering

| g) | det er nødvendigt at sikre, at importerede fødevarer mindst er af samme sundhedsstandard som fødevarer produceret i Fællesskabet eller af en standard, der er ligestillet hermed. |
| --- | --- |

g)

det er nødvendigt at sikre, at importerede fødevarer mindst er af samme sundhedsstandard som fødevarer produceret i Fællesskabet eller af en standard, der er ligestillet hermed.

Forordningen omfatter alle led i produktionen, forarbejdningen og distributionen af fødevarer samt eksport, medmindre andet er fastsat i mere specifikke bestemmelser om fødevarehygiejne.

2.   Forordningen finder ikke anvendelse på:

| a) | primærproduktion til brug i private husholdninger |
| --- | --- |

a)

primærproduktion til brug i private husholdninger

| b) | tilberedning, håndtering eller opbevaring af fødevarer i hjemmet til brug i private husholdninger |
| --- | --- |

b)

tilberedning, håndtering eller opbevaring af fødevarer i hjemmet til brug i private husholdninger

| c) | direkte levering fra producenten af små mængder primærprodukter til den endelige forbruger eller til lokale detailvirksomheder, der leverer direkte til den endelige forbruger |
| --- | --- |

c)

direkte levering fra producenten af små mængder primærprodukter til den endelige forbruger eller til lokale detailvirksomheder, der leverer direkte til den endelige forbruger

| d) | indsamlingscentraler og garverier, der kun er omfattet af definitionen på fødevarevirksomhed, fordi de håndterer råvarer til fremstilling af gelatine eller collagen. |
| --- | --- |

d)

indsamlingscentraler og garverier, der kun er omfattet af definitionen på fødevarevirksomhed, fordi de håndterer råvarer til fremstilling af gelatine eller collagen.

3.   Medlemsstaterne indfører i den nationale lovgivning bestemmelser for de aktiviteter, der er nævnt i stk. 2, litra c). De nationale bestemmelser skal sikre, at målene i denne forordning nås.

Artikel 2

Definitioner

1.   I denne forordning forstås ved:

| a) | »fødevarehygiejne«, i det følgende benævnt »hygiejne«: foranstaltninger og betingelser, der er nødvendige for at kontrollere risici og sikre, at en fødevare er egnet til konsum, hvis den anvendes som tilsigtet |
| --- | --- |

a)

»fødevarehygiejne«, i det følgende benævnt »hygiejne«: foranstaltninger og betingelser, der er nødvendige for at kontrollere risici og sikre, at en fødevare er egnet til konsum, hvis den anvendes som tilsigtet

| b) | »primærprodukter«: produkter fra primærproduktionen, herunder jordbrugs- og husdyrbrugsprodukter, samt produkter fra jagt og fiskeri |
| --- | --- |

b)

»primærprodukter«: produkter fra primærproduktionen, herunder jordbrugs- og husdyrbrugsprodukter, samt produkter fra jagt og fiskeri

| c) | »virksomhed«: enhver enhed inden for en fødevarevirksomhed |
| --- | --- |

c)

»virksomhed«: enhver enhed inden for en fødevarevirksomhed

| d) | »kompetent myndighed«: den centrale myndighed, som i en medlemsstat har beføjelse til at føre kontrol med, at denne forordning overholdes, eller enhver anden myndighed, som den centrale myndighed har overdraget denne beføjelse til; denne definition omfatter i givet fald den tilsvarende myndighed i et tredjeland |
| --- | --- |

d)

»kompetent myndighed«: den centrale myndighed, som i en medlemsstat har beføjelse til at føre kontrol med, at denne forordning overholdes, eller enhver anden myndighed, som den centrale myndighed har overdraget denne beføjelse til; denne definition omfatter i givet fald den tilsvarende myndighed i et tredjeland

| e) | »ligestillet med hensyn til forskellige systemer«: i stand til at nå samme mål |
| --- | --- |

e)

»ligestillet med hensyn til forskellige systemer«: i stand til at nå samme mål

| f) | »kontaminering«: forekomst eller opståen af en risiko |
| --- | --- |

f)

»kontaminering«: forekomst eller opståen af en risiko

| g) | »drikkevand«: vand, der opfylder minimumskravene i Rådets direktiv 98/83/EF af 3. november 1998 om kvaliteten af drikkevand (9) |
| --- | --- |

g)

»drikkevand«: vand, der opfylder minimumskravene i Rådets direktiv 98/83/EF af 3. november 1998 om kvaliteten af drikkevand (9)

| h) | »rent havvand«: naturligt, kunstigt eller renset havvand eller brakvand, som ikke indeholder mikroorganismer, skadelige stoffer eller toksisk marint plankton i sådanne mængder, at det direkte eller indirekte kan skade sundhedskvaliteten af fødevarer |
| --- | --- |

h)

»rent havvand«: naturligt, kunstigt eller renset havvand eller brakvand, som ikke indeholder mikroorganismer, skadelige stoffer eller toksisk marint plankton i sådanne mængder, at det direkte eller indirekte kan skade sundhedskvaliteten af fødevarer

| i) | »rent vand«: rent havvand og ferskvand af en tilsvarende kvalitet |
| --- | --- |

i)

»rent vand«: rent havvand og ferskvand af en tilsvarende kvalitet

| j) | »indpakning«: anbringelse af en fødevare i en indpakning eller beholder i direkte berøring med den pågældende fødevare og selve denne indpakning eller beholder |
| --- | --- |

j)

»indpakning«: anbringelse af en fødevare i en indpakning eller beholder i direkte berøring med den pågældende fødevare og selve denne indpakning eller beholder

| k) | »emballering/emballage«: anbringelse af en eller flere indpakkede fødevarer i en ydre beholder og selve denne beholder |
| --- | --- |

k)

»emballering/emballage«: anbringelse af en eller flere indpakkede fødevarer i en ydre beholder og selve denne beholder

| l) | »hermetisk lukket beholder«: beholder, der er udformet med henblik på at beskytte indholdet mod udefrakommende farer. |
| --- | --- |

l)

»hermetisk lukket beholder«: beholder, der er udformet med henblik på at beskytte indholdet mod udefrakommende farer.

| m) | »forarbejdning«: enhver handling, der sikrer en væsentlig ændring af det oprindelige produkt, bl.a. ved varmebehandling, røgning, saltning, modning, tørring, marinering, ekstraktion, ekstrudering eller en kombination af disse processer |
| --- | --- |

m)

»forarbejdning«: enhver handling, der sikrer en væsentlig ændring af det oprindelige produkt, bl.a. ved varmebehandling, røgning, saltning, modning, tørring, marinering, ekstraktion, ekstrudering eller en kombination af disse processer

| n) | »uforarbejdede produkter«: fødevarer, der ikke er blevet forarbejdet, og omfatter produkter, der f.eks. er blevet adskilt, parteret, kløvet, udskåret, udbenet, hakket, afhudet, flået, formalet, opskåret, renset, afpudset, afskallet, pillet, knust, kølet, frosset, dybfrosset eller optøet |
| --- | --- |

n)

»uforarbejdede produkter«: fødevarer, der ikke er blevet forarbejdet, og omfatter produkter, der f.eks. er blevet adskilt, parteret, kløvet, udskåret, udbenet, hakket, afhudet, flået, formalet, opskåret, renset, afpudset, afskallet, pillet, knust, kølet, frosset, dybfrosset eller optøet

| o) | »forarbejdede produkter«: fødevarer, der fremkommer ved forarbejdning af uforarbejdede produkter. Disse produkter kan indeholde stoffer, der er nødvendige for fremstillingen eller for at give produkterne særlige egenskaber |
| --- | --- |

o)

»forarbejdede produkter«: fødevarer, der fremkommer ved forarbejdning af uforarbejdede produkter. Disse produkter kan indeholde stoffer, der er nødvendige for fremstillingen eller for at give produkterne særlige egenskaber

2.   Definitionerne i forordning (EF) nr. 178/2002 finder også anvendelse.

3.   I bilagene betyder udtrykkene »om nødvendigt«, »hvis det er relevant«, »passende« og »tilstrækkeligt« henholdsvis, hvor det er nødvendigt, relevant eller passende for eller tilstrækkeligt til at opfylde forordningens mål.

KAPITEL II

FORPLIGTELSER FOR LEDERE AF FØDEVAREVIRKSOMHEDER

Artikel 3

Generel forpligtelse

Ledere af fødevarevirksomheder sikrer, at produktionen, forarbejdningen og distributionen i alle led, som er under deres kontrol, er i overensstemmelse med de relevante hygiejnebestemmelser i denne forordning.

Artikel 4

Almindelige og særlige hygiejnebestemmelser

1.   Ledere af fødevarevirksomheder, der udfører primærproduktion og dermed forbundne aktiviteter, jf. bilag I, skal overholde de almindelige hygiejnebestemmelser i del A i bilag I samt særlige krav i forordning (EF) nr. .../2004 (10).

2.   Ledere af fødevarevirksomheder, der udfører et led i produktionen, forarbejdningen og distributionen af fødevarer efter de led, som stk. 1 finder anvendelse på, skal overholde de almindelige hygiejnebestemmelser i bilag II samt særlige krav i forordning (EF) nr. .../2004 (10).

3.   Ledere af fødevarevirksomheder træffer alt efter forholdene følgende særlige hygiejneforanstaltninger:

| a) | opfyldelse af mikrobiologiske kriterier for fødevarer |
| --- | --- |

a)

opfyldelse af mikrobiologiske kriterier for fødevarer

| b) | vedtagelse af de procedurer, som er nødvendige for at nå de mål, der er opstillet for at opfylde målsætningen i denne forordning. |
| --- | --- |

b)

vedtagelse af de procedurer, som er nødvendige for at nå de mål, der er opstillet for at opfylde målsætningen i denne forordning.

| c) | opfyldelse af temperaturkontrolkrav for fødevarer |
| --- | --- |

c)

opfyldelse af temperaturkontrolkrav for fødevarer

| d) | bevarelse af kølekæden |
| --- | --- |

d)

bevarelse af kølekæden

| e) | prøveudtagninger og analyser. |
| --- | --- |

e)

prøveudtagninger og analyser.

4.   De kriterier, krav og mål, der er omhandlet i stk. 3, vedtages efter proceduren i artikel 14, stk. 2.

Prøveudtagnings- og analyseprocedurer i tilknytning hertil fastlægges efter samme procedure.

5.   Hvis denne forordning, forordning (EF) nr. .../2004 (10) samt gennemførelsesbestemmelserne til disse forordninger ikke indeholder nærmere enkeltheder om prøveudtagnings- eller analysemetoder, kan ledere af fødevarevirksomheder anvende passende metoder, der er fastsat i anden EF-lovgivning eller national lovgivning, eller, hvis sådanne ikke findes, metoder, der giver resultater, der er ligestillet med dem, der opnås ved brug af referencemetoden, forudsat at disse metoder er videnskabeligt godkendt i overensstemmelse med internationalt anerkendte regler eller protokoller.

6.   Ledere af fødevarevirksomheder kan anvende retningslinjerne i artikel 7, 8 og 9 som hjælp til at opfylde deres forpligtelser i henhold til denne forordning.

Artikel 5

Risikoanalyse og kritiske kontrolpunkter

1.   Ledere af fødevarevirksomheder skal indføre, iværksætte og følge en fast procedure eller faste procedurer, der er baseret på HACCP-principperne.

2.   HACCP-principperne i stk. 1 går ud på følgende:

| a) | identificere risici, som skal forebygges, fjernes eller reduceres til et acceptabelt niveau |
| --- | --- |

a)

identificere risici, som skal forebygges, fjernes eller reduceres til et acceptabelt niveau

| b) | identificere de kritiske kontrolpunkter på det eller de produktionstrin, hvor det er vigtigt at have produktionen under kontrol for at forebygge eller fjerne en risiko eller reducere den til et acceptabelt niveau |
| --- | --- |

b)

identificere de kritiske kontrolpunkter på det eller de produktionstrin, hvor det er vigtigt at have produktionen under kontrol for at forebygge eller fjerne en risiko eller reducere den til et acceptabelt niveau

| c) | fastsætte kritiske grænser på kritiske kontrolpunkter, som adskiller acceptable forhold fra uacceptable forhold, med henblik på at forebygge, fjerne eller reducere identificerede risici |
| --- | --- |

c)

fastsætte kritiske grænser på kritiske kontrolpunkter, som adskiller acceptable forhold fra uacceptable forhold, med henblik på at forebygge, fjerne eller reducere identificerede risici

| d) | fastlægge og gennemføre effektive overvågningsprocedurer på kritiske kontrolpunkter |
| --- | --- |

d)

fastlægge og gennemføre effektive overvågningsprocedurer på kritiske kontrolpunkter

| e) | fastsætte korrigerende handlinger, hvis det ved overvågningen viser sig, at et kritisk kontrolpunkt ikke er under kontrol |
| --- | --- |

e)

fastsætte korrigerende handlinger, hvis det ved overvågningen viser sig, at et kritisk kontrolpunkt ikke er under kontrol

| f) | fastsætte procedurer for regelmæssigt at kontrollere, at de foranstaltninger, der er beskrevet i litra a)-e), fungerer effektivt, og |
| --- | --- |

f)

fastsætte procedurer for regelmæssigt at kontrollere, at de foranstaltninger, der er beskrevet i litra a)-e), fungerer effektivt, og

| g) | udfærdige dokumenter og føre registre, der svarer til virksomhedens art og størrelse, for at dokumentere, at foranstaltningerne i litra a)-f) anvendes effektivt. |
| --- | --- |

g)

udfærdige dokumenter og føre registre, der svarer til virksomhedens art og størrelse, for at dokumentere, at foranstaltningerne i litra a)-f) anvendes effektivt.

Hvis der ændres ved produktet, processen eller ethvert andet trin, tager lederen af fødevarevirksomheden proceduren op til revision og foretager de nødvendige ændringer.

3.   Stk. 1 gælder kun for ledere af fødevarevirksomheder, der udfører et led i produktionen, forarbejdningen og distributionen af fødevarer efter primærproduktionen og de dermed forbundne aktiviteter, jf. bilag I.

4.   Ledere af fødevarevirksomheder:

| a) | forelægger den kompetente myndighed bevis for, at de overholder stk. 1, i den form, den kompetente myndighed anmoder om, under hensyntagen til fødevarevirksomhedernes art og størrelse |
| --- | --- |

a)

forelægger den kompetente myndighed bevis for, at de overholder stk. 1, i den form, den kompetente myndighed anmoder om, under hensyntagen til fødevarevirksomhedernes art og størrelse

| b) | sikrer, at alle dokumenter, der beskriver de procedurer, som er udviklet i overensstemmelse med denne artikel, ajourføres løbende |
| --- | --- |

b)

sikrer, at alle dokumenter, der beskriver de procedurer, som er udviklet i overensstemmelse med denne artikel, ajourføres løbende

| c) | opbevarer alle dokumenter og registre i et passende tidsrum. |
| --- | --- |

c)

opbevarer alle dokumenter og registre i et passende tidsrum.

5.   Der kan vedtages nærmere bestemmelser for anvendelsen af denne artikel efter proceduren i artikel 14, stk. 2. Sådanne bestemmelser kan gøre det lettere for visse ledere af fødevarevirksomheder at anvende denne artikel, navnlig ved at åbne mulighed for brug af retningslinjer for anvendelsen af HACCPprincipperne, for at opfylde stk. 1. Bestemmelserne kan også indeholde en nærmere angivelse af det tidsrum, hvor ledere af fødevarevirksomheder skal opbevare dokumenter og registre i henhold til stk. 4, litra c).

Artikel 6

Offentlig kontrol, registrering og autorisation

1.   Ledere af fødevarevirksomheder skal samarbejde med de kompetente myndigheder i overensstemmelse med anden gældende EF-lovgivning eller, i mangel heraf, med national lovgivning.

2.   Ledere af fødevarevirksomheder skal navnlig give den relevante kompetente myndighed meddelelse på den måde, som myndigheden kræver, om alle virksomheder, som de er ansvarlige for, og som udfører enten produktion, forarbejdning eller distribution af fødevarer, med henblik på registrering af de pågældende virksomheder.

Ledere af fødevarevirksomheder skal også sørge for, at den kompetente myndighed altid har ajourførte oplysninger om virksomhederne, blandt andet ved at give meddelelse om enhver væsentlig ændring i aktiviteterne og enhver virksomhedslukning.

3.   Ledere af fødevarevirksomheder skal imidlertid sørge for, at virksomheder autoriseres af den kompetente myndighed efter mindst et kontrolbesøg på stedet, når autorisation kræves i henhold til:

| a) | den nationale lovgivning i den medlemsstat, hvor virksomheden er beliggende |
| --- | --- |

a)

den nationale lovgivning i den medlemsstat, hvor virksomheden er beliggende

| b) | forordning (EF) nr. .../2004 (11), eller |
| --- | --- |

b)

forordning (EF) nr. .../2004 (11), eller

| c) | en afgørelse vedtaget efter proceduren i artikel 14, stk. 2. |
| --- | --- |

c)

en afgørelse vedtaget efter proceduren i artikel 14, stk. 2.

Medlemsstater, der i henhold til den nationale lovgivning kræver autorisation af visse virksomheder, der er beliggende på deres område, jf. litra a), underretter Kommissionen og de øvrige medlemsstater om de relevante nationale bestemmelser.

KAPITEL III

RETNINGSLINJER FOR GOD PRAKSIS

Artikel 7

Udvikling, udbredelse og brug af retningslinjer

Medlemsstaterne støtter udviklingen af nationale retningslinjer for god hygiejnepraksis og for anvendelse af HACCP-principperne i overensstemmelse med artikel 8. Der udvikles EF-retningslinjer i overensstemmelse med artikel 9.

Udbredelse og brug af både nationale retningslinjer og EF-retningslinjer skal fremmes. Ledere af fødevarevirksomheder kan dog anvende disse retningslinjer frivilligt.

Artikel 8

Nationale retningslinjer

1.   Når der udvikles nationale retningslinjer for god praksis, skal fødevaresektoren udvikle og udbrede disse:

| a) | i samråd med repræsentanter for de parter, hvis interesser i væsentlig grad er berørt, f.eks. de kompetente myndigheder og forbrugergrupper |
| --- | --- |

a)

i samråd med repræsentanter for de parter, hvis interesser i væsentlig grad er berørt, f.eks. de kompetente myndigheder og forbrugergrupper

| b) | under hensyn til de relevante kodekser for praksis i Codex Alimentarius, og |
| --- | --- |

b)

under hensyn til de relevante kodekser for praksis i Codex Alimentarius, og

| c) | under hensyn til henstillingerne i del B i bilag I, når de vedrører primærproduktionen og de dermed forbundne aktiviteter, der er anført i bilag I. |
| --- | --- |

c)

under hensyn til henstillingerne i del B i bilag I, når de vedrører primærproduktionen og de dermed forbundne aktiviteter, der er anført i bilag I.

2.   De nationale retningslinjer kan udvikles under ledelse af et nationalt standardiseringsorgan som nævnt i bilag II til direktiv 98/34/EF (12).

3.   Medlemsstaterne vurderer de nationale retningslinjer for at sikre sig:

| a) | at de er udviklet i overensstemmelse med stk. 1 |
| --- | --- |

a)

at de er udviklet i overensstemmelse med stk. 1

| b) | at deres indhold er praktisk anvendeligt for de sektorer, som de gælder for, og |
| --- | --- |

b)

at deres indhold er praktisk anvendeligt for de sektorer, som de gælder for, og

| c) | at de som retningslinjer er forenelige med artikel 3, 4 og 5 i de sektorer og for de fødevarer, som de gælder for. |
| --- | --- |

c)

at de som retningslinjer er forenelige med artikel 3, 4 og 5 i de sektorer og for de fødevarer, som de gælder for.

4.   Medlemsstaterne sender Kommissionen nationale retningslinjer, som er i overensstemmelse med stk. 3. Kommissionen opretter og fører et register over disse retningslinjer og giver medlemsstaterne adgang til det.

5.   De retningslinjer for god praksis, der er udarbejdet i henhold til direktiv 93/43/EØF, finder fortsat anvendelse efter forordningens ikrafttræden, når de er forenelige med dens mål.

Artikel 9

EF-retningslinjer

1.   Før der udvikles EF-retningslinjer for god hygiejnepraksis eller for anvendelsen af HACCP-principperne, hører Kommissionen den komité, som er omhandlet i artikel 14. Formålet med denne høring er at overveje, om der er behov for sådanne retningslinjer, deres anvendelsesområde og indhold.

2.   Hvis der udarbejdes EF-retningslinjer, sørger Kommissionen for, at de udvikles og udbredes:

| a) | af eller i samråd med passende repræsentanter for de europæiske fødevaresektorer, herunder små og mellemstore virksomheder, og andre berørte parter, som f.eks. forbrugergrupper |
| --- | --- |

a)

af eller i samråd med passende repræsentanter for de europæiske fødevaresektorer, herunder små og mellemstore virksomheder, og andre berørte parter, som f.eks. forbrugergrupper

| b) | i samarbejde med kredse, hvis interesser kan blive berørt i væsentlig grad, herunder de kompetente myndigheder |
| --- | --- |

b)

i samarbejde med kredse, hvis interesser kan blive berørt i væsentlig grad, herunder de kompetente myndigheder

| c) | under hensyn til de relevante kodekser for praksis i Codex Alimentarius, og |
| --- | --- |

c)

under hensyn til de relevante kodekser for praksis i Codex Alimentarius, og

| d) | under hensyn til henstillingerne i del B i bilag I, når de berører primærproduktionen og de dermed forbundne aktiviteter, der er anført i bilag I. |
| --- | --- |

d)

under hensyn til henstillingerne i del B i bilag I, når de berører primærproduktionen og de dermed forbundne aktiviteter, der er anført i bilag I.

3.   Den komité, der er omhandlet i artikel 14, vurderer udkast til EF-retningslinjer for at sikre sig:

| a) | at de er udviklet i overensstemmelse med stk. 2 |
| --- | --- |

a)

at de er udviklet i overensstemmelse med stk. 2

| b) | at deres indhold kan anvendes i praksis i hele Fællesskabet for de sektorer, som de vedrører, og |
| --- | --- |

b)

at deres indhold kan anvendes i praksis i hele Fællesskabet for de sektorer, som de vedrører, og

| c) | at de som retningslinjer er forenelige med artikel 3, 4 og 5 i de sektorer og for de fødevarer, som de gælder for. |
| --- | --- |

c)

at de som retningslinjer er forenelige med artikel 3, 4 og 5 i de sektorer og for de fødevarer, som de gælder for.

4.   Kommissionen opfordrer den komité, der er nævnt i artikel 14, til regelmæssigt at revidere alle EF-retningslinjer, der udarbejdes i henhold til nærværende artikel, i samarbejde med de organer, der er nævnt i stk. 2.

Formålet med denne revision er at sikre, at retningslinjerne fortsat er praktisk gennemførlige, og at tage hensyn til den teknologiske og videnskabelige udvikling.

5.   Titlerne på EF-retningslinjer, der er udarbejdet i henhold til denne artikel, samt referencerne hertil, offentliggøres i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende.

KAPITEL IV

IMPORT OG EKSPORT

Artikel 10

Import

For så vidt angår hygiejnen i forbindelse med importerede fødevarer omfatter de relevante krav i fødevarelovgivningen, hvortil der er henvist i artikel 11 i forordning (EF) nr. 178/2002, kravene i artikel 3-6 i nærværende forordning.

Artikel 11

Eksport

For så vidt angår hygiejnen i forbindelse med fødevarer, der eksporteres eller reeksporteres, omfatter de relevante krav i fødevarelovgivningen, hvortil der er henvist i artikel 12 i forordning (EF) nr. 178/2002, kravene i artikel 3-6 i nærværende forordning.

KAPITEL V

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 12

Gennemførelsesforanstaltninger og overgangsordninger

Der kan fastsættes gennemførelsesforanstaltninger og overgangsordninger efter proceduren i artikel 14, stk. 2.

Artikel 13

Ændring og tilpasning af bilag I og II

1.   Bilag I og II kan efter proceduren i artikel 14, stk. 2, , tilpasses eller ajourføres under hensyntagen til::

| a) | behovet for at tilpasse anbefalingerne i bilag I, del B, punkt 2 |
| --- | --- |

a)

behovet for at tilpasse anbefalingerne i bilag I, del B, punkt 2

| b) | erfaringerne med gennemførelsen af systemer baseret på HACCP i henhold til artikel 5 |
| --- | --- |

b)

erfaringerne med gennemførelsen af systemer baseret på HACCP i henhold til artikel 5

| c) | den teknologiske udvikling og dens praktiske konsekvenser og forbrugernes forventninger med hensyn til fødevarers sammensætning |
| --- | --- |

c)

den teknologiske udvikling og dens praktiske konsekvenser og forbrugernes forventninger med hensyn til fødevarers sammensætning

| d) | videnskabelig rådgivning, navnlig nye risikovurderinger |
| --- | --- |

d)

videnskabelig rådgivning, navnlig nye risikovurderinger

| e) | mikrobiologiske kriterier og temperaturkriterier for fødevarer. |
| --- | --- |

e)

mikrobiologiske kriterier og temperaturkriterier for fødevarer.

2.   Bilag I og II kan fraviges, navnlig for at lette gennemførelsen af artikel 5 for små virksomheder, efter proceduren i artikel 14, stk. 2, under hensyn til de relevante risikofaktorer, hvis fravigelserne ikke er til hinder for at nå forordningens mål.

3.   Medlemstaterne kan, når de ikke derved tilsidesætter opfyldelsen af denne forordnings målsætninger, vedtage nationale foranstaltninger om tilpasning af bestemmelserne i bilag II i overensstemmelse med stk. 4-7.

| 4. | a) | De nationale foranstaltninger i stk. 3 skal tage sigte på:






  i) | at muliggøre fortsat brug af traditionelle metoder i produktions-, forarbejdnings- eller distributionsleddet, eller |
| --- | --- | --- | --- |

4.

a)

De nationale foranstaltninger i stk. 3 skal tage sigte på:

i)

at muliggøre fortsat brug af traditionelle metoder i produktions-, forarbejdnings- eller distributionsleddet, eller

| ii) | at imødekomme behovene hos fødevarevirksomheder, der er beliggende i områder med særlige geografiske vanskeligheder. |
| --- | --- |

ii)

at imødekomme behovene hos fødevarevirksomheder, der er beliggende i områder med særlige geografiske vanskeligheder.

b)

I andre tilfælde skal de udelukkende vedrøre virksomhedens opførelse, grundplan og udstyr.

5.   Medlemsstater, der ønsker at vedtage nationale foranstaltninger som nævnt i stk. 3, giver Kommissionen og de øvrige medlemsstater meddelelse herom. Meddelelsen skal indeholde:

| a) | en detaljeret beskrivelse af de bestemmelser, medlemsstaten anser det for nødvendigt at tilpasse, samt arten af tilpasningen |
| --- | --- |

a)

en detaljeret beskrivelse af de bestemmelser, medlemsstaten anser det for nødvendigt at tilpasse, samt arten af tilpasningen

| b) | en beskrivelse af de pågældende fødevarer og virksomheder |
| --- | --- |

b)

en beskrivelse af de pågældende fødevarer og virksomheder

| c) | en begrundelse for tilpasningen, herunder, når det er relevant, en sammenfatning af den gennemførte risikoanalyse, og af alle foranstaltninger, der skal træffes for at sikre, at tilpasningen ikke tilsidesætter forordningens mål, og |
| --- | --- |

c)

en begrundelse for tilpasningen, herunder, når det er relevant, en sammenfatning af den gennemførte risikoanalyse, og af alle foranstaltninger, der skal træffes for at sikre, at tilpasningen ikke tilsidesætter forordningens mål, og

| d) | alle andre relevante oplysninger. |
| --- | --- |

d)

alle andre relevante oplysninger.

6.   De øvrige medlemsstater har tre måneder, fra de har modtaget den i stk. 5 nævnte meddelelse, til at sende Kommissionen skriftlige bemærkninger. Denne frist kan for de tilpasninger, der følger af stk. 4, litra b), forlænges til fire måneder, hvis en medlemsstat anmoder herom. Kommissionen kan, og når den modtager skriftlige bemærkninger fra en eller flere medlemsstater, skal den høre medlemsstaterne i den komité, der er nævnt i artikel 14, stk. 1. Kommissionen kan efter proceduren i artikel 14, stk. 2, beslutte, om de påtænkte foranstaltninger kan gennemføres, om nødvendigt med passende ændringer. Kommissionen kan efter behov foreslå generelle foranstaltninger i overensstemmelse med stk. 1 eller 2 i nærværende artikel.

7.   En medlemsstat må kun vedtage nationale foranstaltninger om tilpasning af bestemmelserne i bilag II

| a) | i overensstemmelse med en beslutning vedtaget i henhold til stk. 6, eller |
| --- | --- |

a)

i overensstemmelse med en beslutning vedtaget i henhold til stk. 6, eller

| b) | hvis Kommissionen en måned efter udløbet af den i stk. 6 nævnte periode ikke har meddelt medlemsstaterne, at den har modtaget skriftlige bemærkninger, eller at den agter at fremsætte forslag om vedtagelse af en beslutning i overensstemmelse med stk. 6. |
| --- | --- |

b)

hvis Kommissionen en måned efter udløbet af den i stk. 6 nævnte periode ikke har meddelt medlemsstaterne, at den har modtaget skriftlige bemærkninger, eller at den agter at fremsætte forslag om vedtagelse af en beslutning i overensstemmelse med stk. 6.

Artikel 14

Komité-procedure

1.   Kommissionen bistås af Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.

3.   Komitéen vedtager selv sin forretningsorden.

Artikel 15

Høring af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet

Kommissionen hører Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet om ethvert anliggende inden for denne forordnings anvendelsesområde, der kan have betydelig indvirkning på folkesundheden, og navnlig inden den fremsætter forslag om kriterier eller mål i henhold til artikel 4, stk. 4.

Artikel 16

Rapport til Europa-Parlamentet og Rådet

1.   Kommissionen forelægger senest den ... (13) Europa-Parlamentet og Rådet en rapport.

2.   Rapporten skal bl.a. indeholde en oversigt over de erfaringer, der er gjort med anvendelsen af denne forordning, og behandle spørgsmålet om, hvorvidt det er ønskeligt og praktisk muligt at lade bestemmelserne i artikel 5 udvide til ledere af fødevarevirksomheder, der udfører primærproduktion og dermed forbundne aktiviteter, jf. bilag I.

3.   Kommissionen lader eventuelt rapporten ledsage af relevante forslag.

Artikel 17

Ophævelse

1.   Direktiv 93/43/EØF ophæves med virkning fra den dato, fra hvilken nærværende forordning finder anvendelse.

2.   Alle henvisninger til det ophævede direktiv anses for henvisninger til nærværende forordning.

3.   Afgørelser, som er vedtaget i henhold til artikel 3, stk. 3, og artikel 10 i direktiv 93/43/EØF, har imidlertid fortsat gyldighed, indtil de erstattes af afgørelser, som er vedtaget i henhold til denne forordning eller forordning (EF) nr. 178/2002. Indtil der fastsættes kriterier eller krav som omhandlet i artikel 4, stk. 3, litra a)—e) i nærværende forordning, kan medlemsstaterne opretholde eventuelle nationale bestemmelser, der fastsætter sådanne kriterier eller krav, som de har vedtaget i henhold til direktiv 93/43/EØF.

4.   Indtil gennemførelsen af ny EF-lovgivning, der fastlægger regler for offentlig kontrol med fødevarer, træffer medlemsstaterne alle relevante foranstaltninger for at sikre, at bestemmelser i eller i henhold til denne forordning overholdes.

Artikel 18

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den dato, der ligger 18 måneder efter den dato, hvor alle følgende retsakter er trådt i kraft:

| a) | forordning (EF) nr. .../2004 (14), |
| --- | --- |

a)

forordning (EF) nr. .../2004 (14),

| b) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 af ... om særlige bestemmelser for tilrettelæggelsen af den offentlige kontrol af animalske produkter til konsum (14) og |
| --- | --- |

b)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 af ... om særlige bestemmelser for tilrettelæggelsen af den offentlige kontrol af animalske produkter til konsum (14) og

| c) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/41/EF af ... om ophævelse af visse direktiver om levnedsmiddelhygiejne og sundhedsbetingelser for produktion og afsætning af visse animalske produkter til konsum. (14) |
| --- | --- |

c)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/41/EF af ... om ophævelse af visse direktiver om levnedsmiddelhygiejne og sundhedsbetingelser for produktion og afsætning af visse animalske produkter til konsum. (14)

Den anvendes dog tidligst fra den 1. januar 2006.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i ..., den

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Rådets vegne

formanden

---

(1)  EFT C 365 E af 19.12.2000, s. 43.

1

(2)  EFT C 155 af 29.5.2001, s. 39.

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 15. maj 2002 (EUT C 180 E af 31.7.2003, s. 267), Rådets fælles holdning af 27. oktober 2003 (EUT C 48 E af 24.2.2004, s. 1) og Europa-Parlamentets holdning af 30. marts 2004.

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1). Ændret ved forordning (EF) nr. 1642/2003 (EUT L 245 af 29.9.2003, s. 4).

4

(5)  EFT L 175 af 19.7.1993, s. 1. Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

5

(6)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

6

(7)  EFT L 37 af 13.2.1993, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1882/2003.

7

(8)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

8

(9)  EFT L 330 af 5.12.1998, s. 32. Ændret ved forordning (EF) nr. 1882/2003.

9

(10)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

10

(11)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

11

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/34/EF af 22. juni 1998 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter (EFT L 204 af 21.7.1998, s. 37). Ændret ved direktiv 98/48/EF (EFT L 217 af 5.8.1998, s. 18).

12

(13)  5 år efter denne forordnings ikrafttræden.

13

(14)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

14

BILAG I

PRIMÆRPRODUKTION

DEL A: ALMINDELIGE HYGIEJNEBESTEMMELSER FOR PRIMÆRPRODUKTION OG DERMED FORBUNDNE AKTIVITETER

I.   ANVENDELSESOMRÅDE

1. Dette bilag finder anvendelse på primærproduktion og følgende dermed forbundne aktiviteter:

| a) | transport, opbevaring og håndtering af primærprodukter på produktionsstedet, forudsat at det ikke ændrer deres karakter væsentligt |
| --- | --- |

a)

transport, opbevaring og håndtering af primærprodukter på produktionsstedet, forudsat at det ikke ændrer deres karakter væsentligt

| b) | transport af levende dyr, når det er nødvendigt for at kunne opfylde denne forordnings mål, og |
| --- | --- |

b)

transport af levende dyr, når det er nødvendigt for at kunne opfylde denne forordnings mål, og

| c) | for så vidt angår vegetabilske produkter, fiskevarer og vildtlevende vildt: transport i forbindelse med levering af primærprodukter, hvis karakter ikke er blevet væsentligt ændret, fra produktionsstedet til en virksomhed. |
| --- | --- |

c)

for så vidt angår vegetabilske produkter, fiskevarer og vildtlevende vildt: transport i forbindelse med levering af primærprodukter, hvis karakter ikke er blevet væsentligt ændret, fra produktionsstedet til en virksomhed.

II.   HYGIEJNEBESTEMMELSER

2. Virksomhedslederne skal så vidt muligt sikre, at primærprodukterne beskyttes mod kontaminering, under hensyntagen til enhver form for forarbejdning, som produkterne efterfølgende vil blive underkastet.

3. Uanset den generelle forpligtelse i punkt 2 skal ledere af en fødevarevirksomhed overholde de relevante bestemmelser i EF-lovgivningen og den nationale lovgivning om kontrol med risici inden for primærproduktion og dermed forbundne aktiviteter, herunder:

| a) | foranstaltninger til kontrol af kontaminering fra luft, jord, vand, foder, gødningsstoffer, veterinærlægemidler, plantebeskyttelsesmidler og biocider samt opbevaring, håndtering og bortskaffelse af affald, og |
| --- | --- |

a)

foranstaltninger til kontrol af kontaminering fra luft, jord, vand, foder, gødningsstoffer, veterinærlægemidler, plantebeskyttelsesmidler og biocider samt opbevaring, håndtering og bortskaffelse af affald, og

| b) | foranstaltninger vedrørende dyresundhed og -velfærd og plantesundhed, der indvirker på menneskers sundhed, herunder programmer til overvågning og bekæmpelse af zoonoser og zoonotiske agenser. |
| --- | --- |

b)

foranstaltninger vedrørende dyresundhed og -velfærd og plantesundhed, der indvirker på menneskers sundhed, herunder programmer til overvågning og bekæmpelse af zoonoser og zoonotiske agenser.

4. Virksomhedsledere, der opdrætter, høster eller jager dyr eller producerer primærprodukter af animalsk oprindelse, skal især træffe passende foranstaltninger til alt efter omstændighederne:

| a) | at holde alle faciliteter, der anvendes i forbindelse med primærproduktion og dermed forbundne aktiviteter, herunder faciliteter, hvor foder opbevares og behandles, rene og om nødvendigt desinficere dem på passende måde efter rengøringen |
| --- | --- |

a)

at holde alle faciliteter, der anvendes i forbindelse med primærproduktion og dermed forbundne aktiviteter, herunder faciliteter, hvor foder opbevares og behandles, rene og om nødvendigt desinficere dem på passende måde efter rengøringen

| b) | at holde udstyr, beholdere, kasser, køretøjer og kar rent/rene og om nødvendigt desinficere det/dem på passende måde efter rengøringen |
| --- | --- |

b)

at holde udstyr, beholdere, kasser, køretøjer og kar rent/rene og om nødvendigt desinficere det/dem på passende måde efter rengøringen

| c) | så vidt muligt at sikre, at dyr, der skal til slagteriet, samt, om fornødent, produktionsdyr er rene |
| --- | --- |

c)

så vidt muligt at sikre, at dyr, der skal til slagteriet, samt, om fornødent, produktionsdyr er rene

| d) | at anvende drikkevand eller rent vand, hvor det er nødvendigt, for således at undgå kontaminering |
| --- | --- |

d)

at anvende drikkevand eller rent vand, hvor det er nødvendigt, for således at undgå kontaminering

| e) | at sikre, at personale, der håndterer fødevarer, er ved godt helbred og modtager undervisning i sundhedsrisici |
| --- | --- |

e)

at sikre, at personale, der håndterer fødevarer, er ved godt helbred og modtager undervisning i sundhedsrisici

| f) | så vidt muligt forhindre, at dyr og skadegørere forårsager kontaminering |
| --- | --- |

f)

så vidt muligt forhindre, at dyr og skadegørere forårsager kontaminering

| g) | at opbevare og håndtere affald og farlige stoffer således, at kontaminering undgås |
| --- | --- |

g)

at opbevare og håndtere affald og farlige stoffer således, at kontaminering undgås

| h) | at forebygge indslæbning og spredning af smitsomme sygdomme, der kan overføres til mennesker gennem fødevarer, bl.a. ved at træffe forholdsregler ved indsættelse af nye dyr og indberette formodede udbrud af sådanne sygdomme til myndighederne |
| --- | --- |

h)

at forebygge indslæbning og spredning af smitsomme sygdomme, der kan overføres til mennesker gennem fødevarer, bl.a. ved at træffe forholdsregler ved indsættelse af nye dyr og indberette formodede udbrud af sådanne sygdomme til myndighederne

| i) | at tage hensyn til resultaterne af relevante analyser af prøver fra dyr eller andre prøver, der er af betydning for menneskers sundhed, og |
| --- | --- |

i)

at tage hensyn til resultaterne af relevante analyser af prøver fra dyr eller andre prøver, der er af betydning for menneskers sundhed, og

| j) | at bruge fodertilsætningsstoffer og veterinærlægemidler korrekt i henhold til den relevante lovgivning. |
| --- | --- |

j)

at bruge fodertilsætningsstoffer og veterinærlægemidler korrekt i henhold til den relevante lovgivning.

5. Virksomhedsledere, der producerer eller høster planteprodukter, skal træffe passende foranstaltninger til alt efter omstændighederne

| a) | at holde faciliteter, udstyr, beholdere, kasser, køretøjer og kar rent/rene og om nødvendigt at desinficere det/dem på passende vis efter rengøringen |
| --- | --- |

a)

at holde faciliteter, udstyr, beholdere, kasser, køretøjer og kar rent/rene og om nødvendigt at desinficere det/dem på passende vis efter rengøringen

| b) | i fornødent omfang at sikre, at planteprodukter er rene, og at de produceres, transporteres og oplagres under hygiejniske forhold |
| --- | --- |

b)

i fornødent omfang at sikre, at planteprodukter er rene, og at de produceres, transporteres og oplagres under hygiejniske forhold

| c) | at anvende drikkevand eller rent vand, hvor det er nødvendigt, for således at undgå kontaminering |
| --- | --- |

c)

at anvende drikkevand eller rent vand, hvor det er nødvendigt, for således at undgå kontaminering

| d) | at sikre, at personale, der håndterer fødevarer, er ved godt helbred og modtager undervisning i sundhedsrisici |
| --- | --- |

d)

at sikre, at personale, der håndterer fødevarer, er ved godt helbred og modtager undervisning i sundhedsrisici

| e) | så vidt muligt at forhindre, at dyr og skadegørere forårsager kontaminering |
| --- | --- |

e)

så vidt muligt at forhindre, at dyr og skadegørere forårsager kontaminering

| f) | at opbevare og håndtere affald og farlige stoffer således, at kontaminering undgås |
| --- | --- |

f)

at opbevare og håndtere affald og farlige stoffer således, at kontaminering undgås

| g) | at tage hensyn til resultaterne af relevante analyser af prøver fra planter eller andre prøver, der er af betydning for menneskers sundhed og |
| --- | --- |

g)

at tage hensyn til resultaterne af relevante analyser af prøver fra planter eller andre prøver, der er af betydning for menneskers sundhed og

| h) | at anvende plantebeskyttelsesmidler og biocider korrekt efter kravene i den relevante lovgivning. |
| --- | --- |

h)

at anvende plantebeskyttelsesmidler og biocider korrekt efter kravene i den relevante lovgivning.

6. Virksomhedslederne skal træffe passende afhjælpende foranstaltninger, når de underrettes om problemer, der er konstateret ved den offentlige kontrol.

III.   JOURNALER

7. Ledere af fødevarevirksomheder skal føre og opbevare journaler over foranstaltninger, som er truffet for at kontrollere fødevarerisici på en passende måde og i et passende tidsrum, og som svarer til virksomhedens art og størrelse. Virksomhedslederne skal på begæring stille de relevante oplysninger i sådanne journaler til rådighed for den kompetente myndighed og den fødevarevirksomhed, der modtager produkterne.

8. Ledere af fødevarevirksomheder, der opdrætter dyr eller producerer primærprodukter af animalsk oprindelse, skal specielt føre journaler over:

| a) | art og oprindelse af de foderstoffer, som dyrene har fået |
| --- | --- |

a)

art og oprindelse af de foderstoffer, som dyrene har fået

| b) | veterinærlægemidler eller andre behandlinger, som dyrene har fået, behandlingsdatoer og tilbageholdelsesperioder |
| --- | --- |

b)

veterinærlægemidler eller andre behandlinger, som dyrene har fået, behandlingsdatoer og tilbageholdelsesperioder

| c) | forekomsten af sygdomme, der kan have indflydelse på sikkerheden for animalske produkter |
| --- | --- |

c)

forekomsten af sygdomme, der kan have indflydelse på sikkerheden for animalske produkter

| d) | resultaterne af analyser af prøver fra dyrene eller andre prøver, der er taget i en diagnostisk sammenhæng, og som har betydning for menneskers sundhed, og |
| --- | --- |

d)

resultaterne af analyser af prøver fra dyrene eller andre prøver, der er taget i en diagnostisk sammenhæng, og som har betydning for menneskers sundhed, og

| e) | alle relevante rapporter om kontrol af dyr eller animalske produkter. |
| --- | --- |

e)

alle relevante rapporter om kontrol af dyr eller animalske produkter.

9. Ledere af fødevarevirksomheder, der producerer eller høster planteprodukter, skal specielt føre journaler over:

| a) | enhver anvendelse af plantebeskyttelsesmidler og biocider |
| --- | --- |

a)

enhver anvendelse af plantebeskyttelsesmidler og biocider

| b) | enhver forekomst af skadegørere eller sygdomme, der kan have indflydelse på sikkerheden for produkter, der stammer fra planter, og |
| --- | --- |

b)

enhver forekomst af skadegørere eller sygdomme, der kan have indflydelse på sikkerheden for produkter, der stammer fra planter, og

| c) | resultaterne fra relevante analyser af prøver fra planter eller andre prøver, der er af betydning for menneskers sundhed. |
| --- | --- |

c)

resultaterne fra relevante analyser af prøver fra planter eller andre prøver, der er af betydning for menneskers sundhed.

10. Andre personer såsom dyrlæger, agronomer og konsulenter kan bistå virksomhedslederen med at føre journalerne.

DEL B: ANBEFALINGER VEDRØRENDE RETNINGSLINJER FOR GOD HYGIEJNEPRAKSIS

1. Nationale retningslinjer og EF-retningslinjer som omhandlet i artikel 7-9 i denne forordning bør indeholde en vejledning i god hygiejnepraksis for kontrol med risici inden for primærproduktion og dermed forbundne aktiviteter.

2. Retningslinjerne for god hygiejnepraksis bør omfatte passende oplysninger om risici, der kan opstå inden for primærproduktion og dermed forbundne aktiviteter, og foranstaltninger til kontrol med risici, herunder relevante foranstaltninger i EF-lovgivningen og den nationale lovgivning eller nationale programmer og EF-programmer. Sådanne risici og foranstaltninger kan f.eks. være:

| a) | kontrol med miljøforurening som f.eks. mycotoksiner, tungmetaller og radioaktivt materiale |
| --- | --- |

a)

kontrol med miljøforurening som f.eks. mycotoksiner, tungmetaller og radioaktivt materiale

| b) | anvendelsen af vand, organisk affald og gødningsstoffer |
| --- | --- |

b)

anvendelsen af vand, organisk affald og gødningsstoffer

| c) | korrekt og hensigtsmæssig brug af plantebeskyttelsesmidler og biocider og deres sporbarhed |
| --- | --- |

c)

korrekt og hensigtsmæssig brug af plantebeskyttelsesmidler og biocider og deres sporbarhed

| d) | korrekt og hensigtsmæssig brug af veterinærlægemidler og fodertilsætningsstoffer og deres sporbarhed |
| --- | --- |

d)

korrekt og hensigtsmæssig brug af veterinærlægemidler og fodertilsætningsstoffer og deres sporbarhed

| e) | tilberedning, opbevaring, anvendelse og sporbarhed af foder |
| --- | --- |

e)

tilberedning, opbevaring, anvendelse og sporbarhed af foder

| f) | passende bortskaffelse af døde dyr, affald og strøelse |
| --- | --- |

f)

passende bortskaffelse af døde dyr, affald og strøelse

| g) | beskyttelsesforanstaltninger for at forebygge indslæbning af smitsomme sygdomme, der kan overføres til mennesker gennem fødevarer, og enhver pligt til at underrette myndighederne |
| --- | --- |

g)

beskyttelsesforanstaltninger for at forebygge indslæbning af smitsomme sygdomme, der kan overføres til mennesker gennem fødevarer, og enhver pligt til at underrette myndighederne

| h) | procedurer, praksis og metoder til sikring af, at fødevarer produceres, håndteres, pakkes, opbevares og transporteres under passende hygiejneforhold, herunder effektiv rengøring og kontrol med skadegørere |
| --- | --- |

h)

procedurer, praksis og metoder til sikring af, at fødevarer produceres, håndteres, pakkes, opbevares og transporteres under passende hygiejneforhold, herunder effektiv rengøring og kontrol med skadegørere

| i) | foranstaltninger vedrørende renlighed i forbindelse med produktionsdyr og dyr, der skal til slagteriet |
| --- | --- |

i)

foranstaltninger vedrørende renlighed i forbindelse med produktionsdyr og dyr, der skal til slagteriet

| j) | foranstaltninger vedrørende journaler. |
| --- | --- |

j)

foranstaltninger vedrørende journaler.

BILAG II

ALMINDELIGE HYGIEJNEBESTEMMELSER FOR ALLE LEDERE AF FØDEVAREVIRKSOMHEDER (UNDTAGEN NÅR BILAG I FINDER ANVENDELSE)

INDLEDNING

Kapitel V-XII omfatter alle led i produktionen, forarbejdningen og distributionen af fødevarer, og de resterende kapitler finder anvendelse som følger:

| — | kapitel I omfatter alle fødevarelokaler undtagen dem, som er omfattet af kapitel III |
| --- | --- |

—

kapitel I omfatter alle fødevarelokaler undtagen dem, som er omfattet af kapitel III

| — | kapitel II gælder for alle lokaler, hvor der tilberedes, behandles eller forarbejdes fødevarer, bortset fra spiselokaler og lokaler, der er omfattet af kapitel III |
| --- | --- |

—

kapitel II gælder for alle lokaler, hvor der tilberedes, behandles eller forarbejdes fødevarer, bortset fra spiselokaler og lokaler, der er omfattet af kapitel III

| — | kapitel III gælder for de lokaler og områder, der er nævnt i kapitlets overskrift |
| --- | --- |

—

kapitel III gælder for de lokaler og områder, der er nævnt i kapitlets overskrift

| — | kapitel IV gælder for al transport. |
| --- | --- |

—

kapitel IV gælder for al transport.

KAPITEL I

ALMINDELIGE BESTEMMELSER FOR FØDEVARELOKALER

(UNDTAGEN DE I KAPITEL III NÆVNTE)

1. Lokaler, hvor der findes fødevarer, skal holdes rene og i god stand.

2. Fødevarelokalernes grundplan, udformning, udførelse, beliggenhed og dimensioner skal være således,

| a) | at de kan vedligeholdes, rengøres og/eller desinficeres, at luftbåren kontaminering kan undgås eller begrænses til det mindst mulige, og at der er plads nok til, at alt arbejde kan udføres hygiejnisk |
| --- | --- |

a)

at de kan vedligeholdes, rengøres og/eller desinficeres, at luftbåren kontaminering kan undgås eller begrænses til det mindst mulige, og at der er plads nok til, at alt arbejde kan udføres hygiejnisk

| b) | at der ydes beskyttelse mod ansamling af snavs, kontakt med giftige materialer, afgivelse af partikler til fødevarerne og dannelse af kondensvand eller uønsket mug på overflader |
| --- | --- |

b)

at der ydes beskyttelse mod ansamling af snavs, kontakt med giftige materialer, afgivelse af partikler til fødevarerne og dannelse af kondensvand eller uønsket mug på overflader

| c) | at der er mulighed for god hygiejnemæssig praksis, som bl.a. indebærer beskyttelse mod kontaminering og navnlig bekæmpelse af skadegørere, og |
| --- | --- |

c)

at der er mulighed for god hygiejnemæssig praksis, som bl.a. indebærer beskyttelse mod kontaminering og navnlig bekæmpelse af skadegørere, og

| d) | at der om nødvendigt er temperaturregulerede håndterings- og opbevaringsforhold af tilstrækkelig kapacitet til, at fødevarerne kan holdes ved en passende temperatur, og indrettet således, at temperaturen kan overvåges og om nødvendigt registreres. |
| --- | --- |

d)

at der om nødvendigt er temperaturregulerede håndterings- og opbevaringsforhold af tilstrækkelig kapacitet til, at fødevarerne kan holdes ved en passende temperatur, og indrettet således, at temperaturen kan overvåges og om nødvendigt registreres.

3. Der skal være et tilstrækkeligt antal toiletter, som er forbundet med et effektivt afløbssystem. Der må ikke være direkte adgang fra toiletterne til lokaler, hvor der håndteres fødevarer.

4. Der skal være et tilstrækkeligt antal håndvaske, der er hensigtsmæssigt placeret og specielt beregnet til håndvask. Håndvaskene skal være forsynet med rindende varmt og koldt vand og faciliteter til hygiejnisk vask og tørring af hænderne. Der skal om nødvendigt være separate faciliteter til vask af fødevarer.

5. Der skal være passende og tilstrækkelig naturlig eller mekanisk ventilation. Mekanisk luftstrøm fra et forurenet til et rent område skal undgås. Ventilationssystemerne skal være således konstrueret, at filtre og andre dele, som kræver rengøring eller udskiftning, er let tilgængelige.

6. De sanitære installationer skal have tilstrækkelig naturlig eller mekanisk ventilation.

7. Fødevarelokalerne skal have tilstrækkelig naturlig og/eller kunstig belysning.

8. Afløbsforhold skal være tilstrækkelige til formålet. De skal være konstrueret og udformet således, at der ikke er risiko for kontaminering. Helt eller delvis åbne afløbskanaler skal være udformet således, at spildevandet ikke løber fra et kontamineret område til og ind i et rent område, bl.a. et område, hvor der håndteres fødevarer, der vil kunne udgøre en høj risiko for den endelige forbruger.

9. Der skal, om nødvendigt, være passende omklædningsrum for personalet.

10. Rengørings- og desinfektionsmidler må ikke opbevares på steder, hvor der håndteres fødevarer.

KAPITEL II

SÆRLIGE BESTEMMELSER FOR LOKALER, HVOR DER TILBEREDES, BEHANDLES ELLER FORARBEJDES FØDEVARER

(UNDTAGEN SPISELOKALER OG DE I KAPITEL III NÆVNTE LOKALER)

1. I lokaler, hvor der tilberedes, behandles eller forarbejdes fødevarer (undtagen spiselokaler og de i overskriften til kapitel III nævnte lokaler, men inklusive lokaler, der findes i transportmidler) skal udformningen og grundplanen være således, at der er mulighed for god hygiejnemæssig praksis, som bl.a. indebærer beskyttelse mod kontaminering mellem og under processer. Det medfører især følgende:

| a) | Gulvene skal holdes i god stand og være lette at rengøre og om nødvendigt desinficere. Dette kræver, at der anvendes vandtætte, ikke-absorberende, afvaskelige, ugiftige materialer, medmindre virksomhedslederen over for myndighederne kan godtgøre, at andre materialer er egnede. Gulvene skal om nødvendigt være forsynet med passende afløb. |
| --- | --- |

a)

Gulvene skal holdes i god stand og være lette at rengøre og om nødvendigt desinficere. Dette kræver, at der anvendes vandtætte, ikke-absorberende, afvaskelige, ugiftige materialer, medmindre virksomhedslederen over for myndighederne kan godtgøre, at andre materialer er egnede. Gulvene skal om nødvendigt være forsynet med passende afløb.

| b) | Væggene skal holdes i god stand og være lette at rengøre og om nødvendigt desinficere. Dette kræver, at der anvendes vandtætte, ikke-absorberende, afvaskelige, ugiftige materialer, og at overfladen er glat indtil en højde, som passer til det pågældende arbejde, medmindre virksomhedslederen over for myndighederne kan godtgøre, at andre materialer er egnede. |
| --- | --- |

b)

Væggene skal holdes i god stand og være lette at rengøre og om nødvendigt desinficere. Dette kræver, at der anvendes vandtætte, ikke-absorberende, afvaskelige, ugiftige materialer, og at overfladen er glat indtil en højde, som passer til det pågældende arbejde, medmindre virksomhedslederen over for myndighederne kan godtgøre, at andre materialer er egnede.

| c) | Lofter (eller, hvor der ikke findes lofter, tagets indre overflade), og ophængt inventar skal være konstrueret og bearbejdet således, at ansamling af snavs undgås, og at dannelse af kondensvand og uønsket mug samt afgivelse af partikler begrænses. |
| --- | --- |

c)

Lofter (eller, hvor der ikke findes lofter, tagets indre overflade), og ophængt inventar skal være konstrueret og bearbejdet således, at ansamling af snavs undgås, og at dannelse af kondensvand og uønsket mug samt afgivelse af partikler begrænses.

| d) | Vinduer og andre åbninger skal være konstrueret således, at ansamling af snavs undgås. Dem, som kan åbnes ud mod omgivelserne, skal om nødvendigt forsynes med insektnet, der let kan fjernes og rengøres. Hvis åbning af vinduerne medfører kontaminering, skal vinduerne holdes lukket og aflåst under produktionen. |
| --- | --- |

d)

Vinduer og andre åbninger skal være konstrueret således, at ansamling af snavs undgås. Dem, som kan åbnes ud mod omgivelserne, skal om nødvendigt forsynes med insektnet, der let kan fjernes og rengøres. Hvis åbning af vinduerne medfører kontaminering, skal vinduerne holdes lukket og aflåst under produktionen.

| e) | Dørene skal være lette at rengøre og om nødvendigt desinficere. Dette kræver, at der anvendes glatte, ikke-absorberende overflader, medmindre virksomhedslederen over for myndighederne kan godtgøre, at andre materialer er egnede. |
| --- | --- |

e)

Dørene skal være lette at rengøre og om nødvendigt desinficere. Dette kræver, at der anvendes glatte, ikke-absorberende overflader, medmindre virksomhedslederen over for myndighederne kan godtgøre, at andre materialer er egnede.

| f) | Overflader (herunder på udstyr) i områder, hvor der håndteres fødevarer, og især overflader, der kommer i berøring med fødevarer, skal holdes i god stand og være lette at rengøre og om nødvendigt desinficere. Dette kræver, at der anvendes glatte, afvaskelige, korrosionsbestandige og ugiftige materialer, medmindre virksomhedslederen over for myndighederne kan godtgøre, at andre materialer er egnede. |
| --- | --- |

f)

Overflader (herunder på udstyr) i områder, hvor der håndteres fødevarer, og især overflader, der kommer i berøring med fødevarer, skal holdes i god stand og være lette at rengøre og om nødvendigt desinficere. Dette kræver, at der anvendes glatte, afvaskelige, korrosionsbestandige og ugiftige materialer, medmindre virksomhedslederen over for myndighederne kan godtgøre, at andre materialer er egnede.

2. Der skal om nødvendigt være faciliteter til rengøring, desinfektion og opbevaring af arbejdsredskaber og -udstyr. Faciliteterne skal være fremstillet af korrosionsbestandigt materiale og være lette at rengøre, og der skal være tilstrækkelig forsyning af varmt og koldt vand.

3. Der skal om nødvendigt være passende muligheder for vask af fødevarer. Vaske og lignende faciliteter til vask af fødevarer skal have tilstrækkelig forsyning af varmt og/eller koldt drikkevand i henhold til bestemmelserne i kapitel VII, og de skal holdes rene og om nødvendigt desinficerede.

KAPITEL III

BESTEMMELSER FOR MOBILE OG/ELLER MIDLERTIDIGE LOKALER (SOM F.EKS. TELTE, MARKEDSBODER, MOBILE SALGSKØRETØJER), LOKALER, DER FORTRINSVIS ANVENDES SOM PRIVATBEBOELSE, MEN HVOR DER REGELMÆSSIGT TILBEREDES MAD MED HENBLIK PÅ MARKEDSFØRING, SAMT SALGSAUTOMATER

1. Lokaler og salgsautomater skal, så vidt det er praktisk muligt, være placeret, udformet og opbygget samt holdes rene og i god stand, så der ikke er risiko for kontaminering, navnlig af dyr og skadegørere.

2. Om nødvendigt gælder følgende:

| a) | Der skal være passende faciliteter til at opretholde tilstrækkelig personlig hygiejne (herunder faciliteter til hygiejnisk vask og tørring af hænderne, hygiejniske sanitære installationer og omklædningsrum). |
| --- | --- |

a)

Der skal være passende faciliteter til at opretholde tilstrækkelig personlig hygiejne (herunder faciliteter til hygiejnisk vask og tørring af hænderne, hygiejniske sanitære installationer og omklædningsrum).

| b) | Overflader, der kommer i kontakt med fødevarer, skal være i god stand og være lette at rengøre og om nødvendigt desinficere. Dette kræver, at der anvendes glatte, afvaskelige, korrosionsbestandige og ugiftige materialer, medmindre virksomhedslederen over for myndighederne kan godtgøre, at andre materialer er egnede. |
| --- | --- |

b)

Overflader, der kommer i kontakt med fødevarer, skal være i god stand og være lette at rengøre og om nødvendigt desinficere. Dette kræver, at der anvendes glatte, afvaskelige, korrosionsbestandige og ugiftige materialer, medmindre virksomhedslederen over for myndighederne kan godtgøre, at andre materialer er egnede.

| c) | Der skal være passende mulighed for rengøring og om nødvendigt desinficering af arbejdsredskaber og -udstyr. |
| --- | --- |

c)

Der skal være passende mulighed for rengøring og om nødvendigt desinficering af arbejdsredskaber og -udstyr.

| d) | Hvis fødevarerne rengøres som led i fødevareproduktionen, skal rengøringen foregå hygiejnisk. |
| --- | --- |

d)

Hvis fødevarerne rengøres som led i fødevareproduktionen, skal rengøringen foregå hygiejnisk.

| e) | Der skal være tilstrækkelig forsyning af varmt og/eller koldt drikkevand. |
| --- | --- |

e)

Der skal være tilstrækkelig forsyning af varmt og/eller koldt drikkevand.

| f) | Der skal være passende muligheder for og/eller faciliteter til hygiejnisk opbevaring og bortskaffelse af farlige stoffer og/eller stoffer, der er uegnede til konsum, og affald (fast eller flydende). |
| --- | --- |

f)

Der skal være passende muligheder for og/eller faciliteter til hygiejnisk opbevaring og bortskaffelse af farlige stoffer og/eller stoffer, der er uegnede til konsum, og affald (fast eller flydende).

| g) | Der skal være passende faciliteter til og/eller muligheder for at holde og overvåge passende temperaturforhold for fødevarerne. |
| --- | --- |

g)

Der skal være passende faciliteter til og/eller muligheder for at holde og overvåge passende temperaturforhold for fødevarerne.

| h) | Fødevarerne skal anbringes således, at der undgås risiko for kontaminering, så vidt det er praktisk muligt. |
| --- | --- |

h)

Fødevarerne skal anbringes således, at der undgås risiko for kontaminering, så vidt det er praktisk muligt.

KAPITEL IV

TRANSPORT

1. Køretøjer og/eller containere, der anvendes til transport af fødevarer, skal holdes rene og i god stand, således at fødevarerne beskyttes mod kontaminering, og de skal om nødvendigt være udformet og konstrueret således, at de kan rengøres og/eller desinficeres på passende vis.

2. Beholdere i køretøjer og/eller containere må ikke anvendes til transport af andet end fødevarer, hvis dette kan føre til kontaminering af fødevarerne.

3. Hvis køretøjer og/eller containere anvendes til transport af andet end fødevarer eller til transport af forskellige fødevarer samtidig, skal varerne om nødvendigt holdes effektivt adskilt.

4. Bulktransport af fødevarer i flydende form eller i form af granulat eller pulver skal foregå i beholdere og/eller containere/tanke, der er forbeholdt transport af fødevarer. Containerne skal på et eller flere EF-sprog være forsynet med en tydelig angivelse, der ikke kan slettes, og hvoraf det fremgår, at de anvendes til transport af fødevarer, eller de skal mærkes »kun til fødevarer«.

5. Hvis køretøjer og/eller containere har været anvendt til transport af andet end fødevarer eller til transport af forskellige fødevarer, skal der gøres grundigt rent mellem transporterne for at undgå risiko for kontaminering.

6. Fødevarer i køretøjer og/eller containere skal anbringes og beskyttes således, at risikoen for kontaminering reduceres mest muligt.

7. Om nødvendigt skal køretøjer og/eller containere, der anvendes til transport af fødevarer, kunne virke på en sådan måde, at fødevarerne kan holdes ved en passende temperatur og temperaturen overvåges.

KAPITEL V

BESTEMMELSER FOR UDSTYR

1. Alle redskaber og alt udstyr og tilbehør, som kommer i berøring med fødevarer, skal

| a) | holdes ordentlig rene/rent og om nødvendigt desinficeres. Rengøring og desinficering skal finde sted med en sådan hyppighed, at al risiko for kontaminering undgås |
| --- | --- |

a)

holdes ordentlig rene/rent og om nødvendigt desinficeres. Rengøring og desinficering skal finde sted med en sådan hyppighed, at al risiko for kontaminering undgås

| b) | være således udformet, være fremstillet af sådanne materialer og holdes i en sådan stand, at risikoen for kontaminering reduceres mest muligt |
| --- | --- |

b)

være således udformet, være fremstillet af sådanne materialer og holdes i en sådan stand, at risikoen for kontaminering reduceres mest muligt

| c) | med undtagelse af engangsbeholdere og -emballage være således udformet, være fremstillet af sådanne materialer og holdes i en sådan stand, at de/det kan holdes rene og om nødvendigt desinficeres, og |
| --- | --- |

c)

med undtagelse af engangsbeholdere og -emballage være således udformet, være fremstillet af sådanne materialer og holdes i en sådan stand, at de/det kan holdes rene og om nødvendigt desinficeres, og

| d) | være anbragt således, at udstyret og omgivelserne kan rengøres på passende vis. |
| --- | --- |

d)

være anbragt således, at udstyret og omgivelserne kan rengøres på passende vis.

2. Om nødvendigt skal udstyret forsynes med alle passende kontrolanordninger, der kan sikre, at forordningens mål nås.

3. Hvis det er nødvendigt, at der bruges kemiske tilsætningsstoffer for at hindre korrosion af udstyr og beholdere, skal det ske i overensstemmelse med god praksis.

KAPITEL VI

FØDEVAREAFFALD

1. Fødevareaffald, ikke-spiselige biprodukter og andet affald skal hurtigst muligt fjernes fra de lokaler, hvor der findes fødevarer, således at ophobning undgås.

2. Fødevareaffald, ikke-spiselige biprodukter og andet affald skal anbringes i beholdere, der kan lukkes, medmindre virksomhedslederen over for myndighederne kan godtgøre, at andre typer beholdere eller systemer til fjernelse af affald er egnede. Disse beholdere skal være passende udformet, holdes i god stand og være lette at rengøre og om nødvendigt desinficere.

3. Der skal være passende muligheder for opbevaring og bortskaffelse af fødevareaffald, ikke-spiselige biprodukter og andet affald. Opbevaringsfaciliteterne skal være indrettet og benyttes således, at de kan holdes rene og, om nødvendigt, fri for dyr og skadegørere.

4. Alt affald skal bortskaffes på en hygiejnisk og miljøvenlig måde i henhold til EF-retsforskrifterne på området og må ikke udgøre en direkte eller indirekte kilde til kontaminering af fødevarer.

KAPITEL VII

VANDFORSYNING

| a) | Der skal være forsyning af drikkevand i tilstrækkelig mængde, som skal anvendes, når det er nødvendigt for at sikre, at fødevarerne ikke forurenes. |
| --- | --- |

a)

Der skal være forsyning af drikkevand i tilstrækkelig mængde, som skal anvendes, når det er nødvendigt for at sikre, at fødevarerne ikke forurenes.

| b) | Rent vand kan anvendes i forbindelse med hele fiskevarer. Rent havvand kan anvendes i forbindelse med levende toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr og havsnegle; rent vand kan også anvendes til udvendig vaskning. Når der anvendes sådant vand, skal der være passende forsyningsfaciliteter til rådighed. |
| --- | --- |

b)

Rent vand kan anvendes i forbindelse med hele fiskevarer. Rent havvand kan anvendes i forbindelse med levende toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr og havsnegle; rent vand kan også anvendes til udvendig vaskning. Når der anvendes sådant vand, skal der være passende forsyningsfaciliteter til rådighed.

2. Anvendes der vand, som ikke er af drikkevandskvalitet, til f.eks. brandslukning, fremstilling af damp, køling og lignende formål, skal det cirkulere gennem særskilte behørigt identificerede ledningssystemer. Dette vand må ikke have nogen forbindelse med drikkevandssystemerne eller mulighed for tilbagestrømning til disse.

3. Vand, der genbruges til forarbejdning eller som ingrediens, må ikke udgøre en risiko for kontaminering. Det skal være af samme standard som drikkevand, medmindre den kompetente myndighed er blevet overbevist om, at vandets kvalitet ikke kan påvirke de færdige fødevarers sundhed.

4. Is, der kommer i kontakt med fødevarer, eller som kan forurene fødevarer, skal være fremstillet af drikkevand eller, når det anvendes til køling af hele fiskevarer, rent vand. Isen skal fremstilles, håndteres og opbevares under forhold, som beskytter den mod kontaminering.

5. Damp, som kommer i direkte kontakt med fødevarer, må ikke indeholde stoffer, der kan være sundhedsfarlige eller forurene fødevarerne.

6. Ved varmebehandling af fødevarer, der opbevares i hermetisk lukkede beholdere, skal det tilses, at det vand, der bruges til at afkøle beholderne efter varmebehandlingen, ikke forurener fødevarerne.

KAPITEL VIII

PERSONLIG HYGIEJNE

1. Alle, der arbejder på steder, hvor der håndteres fødevarer, skal iagttage en høj grad af personlig renlighed og bære en passende, ren og, om nødvendigt, beskyttende beklædning.

2. Ingen, som lider af eller er bærer af en sygdom, der kan overføres gennem fødevarer, eller som f.eks. har inficerede sår, hudinfektioner, almindelige sår eller diarré, må håndtere fødevarer eller have adgang til et sted, hvor der håndteres fødevarer, hvis der er nogen risiko for direkte eller indirekte kontaminering. En person med ovennævnte lidelser, der er ansat i en fødevarevirksomhed, og som vil kunne komme i kontakt med fødevarer, skal straks give virksomhedslederen meddelelse om sygdom eller symptomerog om muligt om deres årsager.

KAPITEL IX

FØDEVAREBESTEMMELSER

1. Lederen af en fødevarevirksomhed må ikke acceptere råvarer, ingredienser, bortset fra levende dyr, eller nogen andre stoffer, der indgår i forarbejdningen af produkterne, som vides eller med rimelighed kan formodes at være så forurenet med parasitter, patogene mikroorganismer, giftige stoffer eller stoffer, der er gået i opløsning, eller fremmedlegemer, at det færdige produkt selv efter virksomhedens normale hygiejniske sorterings- og/eller tilberednings- eller forarbejdningsprocesser stadig er uegnet til konsum.

2. Råvarer og alle ingredienser, der opbevares på en fødevarevirksomhed, skal opbevares under passende forhold, som forhindrer skadelig nedbrydning og beskytter dem mod kontaminering.

3. I alle produktions-, tilvirknings- og distributionsled skal fødevarer beskyttes mod kontaminering, som kan gøre dem uegnede til konsum, sundhedsfarlige eller kontaminerede på en sådan måde, at de ikke med rimelighed kan betragtes som egnede til at blive konsumeret i den tilstand.

4. Der skal træffes passende foranstaltninger til bekæmpelse af skadegørere. Der skal også træffes passende foranstaltninger til at hindre husdyrs adgang til steder, hvor fødevarer tilberedes, håndteres eller opbevares (eller, hvis den kompetente myndighed i særlige tilfælde giver tilladelse dertil, hindre, at sådan adgang medfører kontaminering).

5. Råvarer, ingredienser, halvfabrikata og færdigvarer, som kan fremme reproduktion af patogene mikroorganismer eller dannelse af toksiner, må ikke opbevares ved temperaturer, der kan medføre sundhedsfare. Kølekæden må ikke afbrydes. Der kan dog tillades korte perioder uden temperaturkontrol, når det af praktiske hensyn er nødvendigt under håndtering i forbindelse med tilberedning, transport, opbevaring, udstilling og ekspedition af fødevarerne, hvis dette ikke indebærer nogen sundhedsfare. Fødevarevirksomheder, der fremstiller, håndterer og indpakker forarbejdede fødevarer, skal have passende lokaler, der er store nok til at opbevare råvarer og forarbejdet materiale separat, og tilstrækkeligt med separate kølerum.

6. Hvis fødevarer skal opbevares eller serveres ved lave temperaturer, skal de snarest muligt efter varmebehandlingen eller den endelige tilberedning, hvis der ikke foretages varmebehandling, nedkøles til en temperatur, som ikke indebærer nogen sundhedsfare.

7. Fødevarer skal optøs på en sådan måde, at der er mindst mulig risiko for vækst af patogene mikroorganismer eller dannelse af toksiner i fødevarerne. Under optøningen skal fødevarerne opbevares ved temperaturer, der ikke medfører sundhedsfare. Dryp fra optøningen, der kan være sundhedsfarlig, skal ledes bort. Efter optøningen skal fødevarerne håndteres på en sådan måde, at der er mindst mulig risiko for vækst af patogene mikroorganismer eller dannelse af toksiner.

8. Farlige og/eller uspiselige stoffer, herunder foderstoffer, skal mærkes og opbevares i særskilte, lukkede beholdere.

KAPITEL X

BESTEMMELSER FOR INDPAKNING OG EMBALLERING AF FØDEVARER

1. Stoffer, der indgår i indpakningsmaterialer og emballager, må ikke være en kilde til kontaminering.

2. Indpakningsmaterialer skal opbevares på en sådan måde, at der ikke er risiko for, at de bliver kontamineret.

3. Når der indpakkes eller emballeres, skal det ske på en sådan måde, at kontaminering af produkterne undgås. Navnlig ved brug af metaldåser og glasbægre skal det om nødvendigt sikres, at beholderen er hel og ren.

4. Indpakningsmaterialer og emballager, som genbruges til fødevarer, skal være lette at rengøre og, om nødvendigt, desinficere.

KAPITEL XI

VARMEBEHANDLING

Følgende krav finder kun anvendelse på fødevarer, der markedsføres i hermetisk lukkede beholdere:

1) En varmebehandlingsproces, der anvendes til forarbejdning af et uforarbejdet produkt eller til videre forarbejdning af et forarbejdet produkt, skal indebære,

| a) | at alle dele af det behandlede produkt opvarmes til en bestemt temperatur i et bestemt tidsrum, og |
| --- | --- |

a)

at alle dele af det behandlede produkt opvarmes til en bestemt temperatur i et bestemt tidsrum, og

| b) | at produktet ikke kontamineres under processen. |
| --- | --- |

b)

at produktet ikke kontamineres under processen.

2) For at sikre, at den anvendte proces fører til det ønskede mål, skal ledere af fødevarevirksomheder regelmæssigt kontrollere de vigtigste relevante parametre (navnlig temperatur, tryk, forsegling og mikrobiologiske forhold), blandt andet ved hjælp af automatiske anordninger.

3) Den anvendte proces skal være i overensstemmelse med en internationalt anerkendt norm (f.eks. pasteurisering, ultrahøj temperatur eller sterilisering).

KAPITEL XII

UDDANNELSE

Lederen af en fødevarevirksomhed sikrer,

| 1) | at de personer, der håndterer fødevarer, overvåges og instrueres og/eller uddannes i fødevarehygiejne, så det står i rimeligt forhold til det arbejde, de udfører, |
| --- | --- |

1)

at de personer, der håndterer fødevarer, overvåges og instrueres og/eller uddannes i fødevarehygiejne, så det står i rimeligt forhold til det arbejde, de udfører,

| 2) | at de personer, der er ansvarlige for udviklingen og overholdelsen af den procedure, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, i denne forordning eller for overholdelsen af de relevante retningslinjer, er blevet behørigt uddannet i anvendelsen af HACCP-principperne, og |
| --- | --- |

2)

at de personer, der er ansvarlige for udviklingen og overholdelsen af den procedure, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, i denne forordning eller for overholdelsen af de relevante retningslinjer, er blevet behørigt uddannet i anvendelsen af HACCP-principperne, og

| 3) | at alle bestemmelser i national lovgivning vedrørende uddannelsesprogrammer for personer, der arbejder i visse fødevaresektorer, overholdes. |
| --- | --- |

3)

at alle bestemmelser i national lovgivning vedrørende uddannelsesprogrammer for personer, der arbejder i visse fødevaresektorer, overholdes.

P5_TA(2004)0217

Hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer (5420/2/2003 — C5-0009/2004 — 2000/0179(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: tredjebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets fælles holdning (5420/2/2003 — C5-0009/2004) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles holdning (5420/2/2003 — C5-0009/2004) (1),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2000) 438) (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2000) 438) (3),

| — | der henviser til Kommissionens ændrede forslag (KOM(2003) 33) (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens ændrede forslag (KOM(2003) 33) (4),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 80, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 80,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik (A5-0129/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik (A5-0129/2004),

| 1. | ændrer den fælles holdning som angivet nedenfor; |
| --- | --- |

1.

ændrer den fælles holdning som angivet nedenfor;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 48 E af 24.2.2004, s. 23.

(2)  EUT C 180 E af 31.7.2003, s. 288.

(3)  EFT C 365 af 19.12.2000, s. 58.

(4)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TC2-COD(2000)0179

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 30. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 om særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 152, stk. 4, litra b),

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

efter høring af Regionsudvalget,

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 (4) fastsattes de generelle regler for fødevarehygiejne, som gælder for ledere af fødevarevirksomheder. |
| --- | --- |

(1)

Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 (4) fastsattes de generelle regler for fødevarehygiejne, som gælder for ledere af fødevarevirksomheder.

| (2) | Nogle fødevarer kan udgøre særlige risici for menneskers sundhed, hvorfor der bør fastsættes særlige hygiejnebestemmelser. Dette gælder især animalske fødevarer, i forbindelse med hvilke der har været hyppige indberetninger af mikrobiologiske og kemiske risici. |
| --- | --- |

(2)

Nogle fødevarer kan udgøre særlige risici for menneskers sundhed, hvorfor der bør fastsættes særlige hygiejnebestemmelser. Dette gælder især animalske fødevarer, i forbindelse med hvilke der har været hyppige indberetninger af mikrobiologiske og kemiske risici.

| (3) | Som led i den fælles landbrugspolitik er der vedtaget en række direktiver med henblik på at fastsætte særlige sundhedsbestemmelser for produktion og markedsføring af de produkter, der står på listen i traktatens bilag I. Disse sundhedsbestemmelser har mindsket handelsbarriererne for de pågældende produkter, hvilket har bidraget til oprettelsen af det indre marked, og de har samtidig sikret et højt niveau for beskyttelse af folkesundheden. |
| --- | --- |

(3)

Som led i den fælles landbrugspolitik er der vedtaget en række direktiver med henblik på at fastsætte særlige sundhedsbestemmelser for produktion og markedsføring af de produkter, der står på listen i traktatens bilag I. Disse sundhedsbestemmelser har mindsket handelsbarriererne for de pågældende produkter, hvilket har bidraget til oprettelsen af det indre marked, og de har samtidig sikret et højt niveau for beskyttelse af folkesundheden.

| (4) | Med hensyn til folkesundhed indeholder disse bestemmelser fælles principper, navnlig i forbindelse med producenternes og de kompetente myndigheders ansvar, strukturelle, operationelle og hygiejnemæssige krav til virksomhederne, procedurer for autorisation af virksomhederne samt krav vedrørende opbevaring, transport og sundhedsmærker. |
| --- | --- |

(4)

Med hensyn til folkesundhed indeholder disse bestemmelser fælles principper, navnlig i forbindelse med producenternes og de kompetente myndigheders ansvar, strukturelle, operationelle og hygiejnemæssige krav til virksomhederne, procedurer for autorisation af virksomhederne samt krav vedrørende opbevaring, transport og sundhedsmærker.

| (5) | Disse principper udgør et fælles grundlag for hygiejnisk produktion af fødevarer af animalsk oprindelse, hvorved der gives mulighed for at forenkle de eksisterende direktiver. |
| --- | --- |

(5)

Disse principper udgør et fælles grundlag for hygiejnisk produktion af fødevarer af animalsk oprindelse, hvorved der gives mulighed for at forenkle de eksisterende direktiver.

| (6) | Det er ønskeligt at opnå en yderligere forenkling ved anvendelse af de samme regler på alle animalske produkter, når dette kan lade sig gøre. |
| --- | --- |

(6)

Det er ønskeligt at opnå en yderligere forenkling ved anvendelse af de samme regler på alle animalske produkter, når dette kan lade sig gøre.

| (7) | Kravet i forordning (EF) nr. .../2004 (4) om, at ledere af fødevarevirksomheder, der udfører et hvilket som helst stadium i produktionen, forarbejdningen og distributionen af fødevarer efter primærproduktionen og dertil knyttede operationer, skal udarbejde, gennemføre og videreføre procedurer, der bygger på HACCP-principperne (Hazard Analysis Critical Control Point), giver ligeledes mulighed for forenkling. |
| --- | --- |

(7)

Kravet i forordning (EF) nr. .../2004 (4) om, at ledere af fødevarevirksomheder, der udfører et hvilket som helst stadium i produktionen, forarbejdningen og distributionen af fødevarer efter primærproduktionen og dertil knyttede operationer, skal udarbejde, gennemføre og videreføre procedurer, der bygger på HACCP-principperne (Hazard Analysis Critical Control Point), giver ligeledes mulighed for forenkling.

| (8) | Disse elementer udgør i fællesskab baggrunden for en omarbejdelse af de særlige hygiejnebestemmelser, der er indeholdt i de eksisterende direktiver. |
| --- | --- |

(8)

Disse elementer udgør i fællesskab baggrunden for en omarbejdelse af de særlige hygiejnebestemmelser, der er indeholdt i de eksisterende direktiver.

| (9) | Hovedformålene med omarbejdelsen er at sikre et højt forbrugerbeskyttelsesniveau med hensyn til fødevaresikkerhed, navnlig ved at sørge for, at de samme regler gælder for ledere af fødevarevirksomheder i hele Fællesskabet, og sikre, at det indre marked for animalske produkter fungerer korrekt og således bidrager til at nå den fælles landbrugspolitiks mål. |
| --- | --- |

(9)

Hovedformålene med omarbejdelsen er at sikre et højt forbrugerbeskyttelsesniveau med hensyn til fødevaresikkerhed, navnlig ved at sørge for, at de samme regler gælder for ledere af fødevarevirksomheder i hele Fællesskabet, og sikre, at det indre marked for animalske produkter fungerer korrekt og således bidrager til at nå den fælles landbrugspolitiks mål.

| (10) | Det er nødvendigt at opretholde og, hvor dette er påkrævet for at sikre forbrugerbeskyttelse, skærpe detaljerede hygiejnebestemmelser for animalske produkter. |
| --- | --- |

(10)

Det er nødvendigt at opretholde og, hvor dette er påkrævet for at sikre forbrugerbeskyttelse, skærpe detaljerede hygiejnebestemmelser for animalske produkter.

| (11) | Fællesskabets bestemmelser bør hverken gælde for primærproduktion til brug i private husholdninger eller for tilberedning, håndtering eller opbevaring af fødevarer i hjemmet til brug i private husholdninger. I tilfælde hvor små mængder primærprodukter eller visse typer kød leveres direkte fra fødevarevirksomheden til den endelige forbruger eller en lokal detailvirksomhed er det endvidere hensigtsmæssigt at beskytte folkesundheden gennem national lovgivning, især på grund af det nære forhold mellem producent og forbruger. |
| --- | --- |

(11)

Fællesskabets bestemmelser bør hverken gælde for primærproduktion til brug i private husholdninger eller for tilberedning, håndtering eller opbevaring af fødevarer i hjemmet til brug i private husholdninger. I tilfælde hvor små mængder primærprodukter eller visse typer kød leveres direkte fra fødevarevirksomheden til den endelige forbruger eller en lokal detailvirksomhed er det endvidere hensigtsmæssigt at beskytte folkesundheden gennem national lovgivning, især på grund af det nære forhold mellem producent og forbruger.

| (12) | Kravene i forordning (EF) nr. .../2004 (5) er generelt tilstrækkelige til at sikre fødevaresikkerheden i virksomheder, der udøver detailvirksomhed omfattende direkte salg eller levering af animalske produkter til den endelige forbruger. Denne forordning bør generelt anvendes på engrosaktiviteter (dvs. når en detailvirksomhed udfører aktiviteter med henblik på at levere animalske fødevarer til en anden virksomhed). Med undtagelse af de særlige temperaturkrav i denne forordning bør kravene i forordning (EF) .../2004 (5) ikke desto mindre være tilstrækkelige i forbindelse med engrosaktiviteter, der udelukkende består i oplagring eller transport. |
| --- | --- |

(12)

Kravene i forordning (EF) nr. .../2004 (5) er generelt tilstrækkelige til at sikre fødevaresikkerheden i virksomheder, der udøver detailvirksomhed omfattende direkte salg eller levering af animalske produkter til den endelige forbruger. Denne forordning bør generelt anvendes på engrosaktiviteter (dvs. når en detailvirksomhed udfører aktiviteter med henblik på at levere animalske fødevarer til en anden virksomhed). Med undtagelse af de særlige temperaturkrav i denne forordning bør kravene i forordning (EF) .../2004 (5) ikke desto mindre være tilstrækkelige i forbindelse med engrosaktiviteter, der udelukkende består i oplagring eller transport.

| (13) | Medlemsstaterne bør til en vis grad selv kunne bestemme, om de vil udvide eller begrænse anvendelsen af bestemmelserne i denne forordning til at omfatte detailhandel i henhold til national lovgivning. De kan imidlertid kun begrænse anvendelsen, hvis de mener, at bestemmelserne i forordning (EF) .../2004 (5) er tilstrækkelige til at nå målene for fødevarehygiejne, og når levering af animalske fødevarer fra en detailvirksomhed til en anden virksomhed kun er en marginal, lokal og begrænset aktivitet. En sådan levering bør derfor kun udgøre en lille del af virksomhedens aktiviteter; de virksomheder, der leveres til, bør være beliggende i umiddelbar nærhed, og leveringen bør kun vedrøre visse typer produkter eller virksomheder. |
| --- | --- |

(13)

Medlemsstaterne bør til en vis grad selv kunne bestemme, om de vil udvide eller begrænse anvendelsen af bestemmelserne i denne forordning til at omfatte detailhandel i henhold til national lovgivning. De kan imidlertid kun begrænse anvendelsen, hvis de mener, at bestemmelserne i forordning (EF) .../2004 (5) er tilstrækkelige til at nå målene for fødevarehygiejne, og når levering af animalske fødevarer fra en detailvirksomhed til en anden virksomhed kun er en marginal, lokal og begrænset aktivitet. En sådan levering bør derfor kun udgøre en lille del af virksomhedens aktiviteter; de virksomheder, der leveres til, bør være beliggende i umiddelbar nærhed, og leveringen bør kun vedrøre visse typer produkter eller virksomheder.

| (14) | I medfør af traktatens artikel 10 har medlemsstaterne pligt til at træffe alle foranstaltninger, som er egnede til at sikre, at lederen af en fødevarevirksomhed opfylder de forpligtelser, der er fastlagt i denne forordning. |
| --- | --- |

(14)

I medfør af traktatens artikel 10 har medlemsstaterne pligt til at træffe alle foranstaltninger, som er egnede til at sikre, at lederen af en fødevarevirksomhed opfylder de forpligtelser, der er fastlagt i denne forordning.

| (15) | Det er et vigtigt led i fødevaresikkerheden, at fødevarer kan spores. Ud over at overholde de generelle regler i forordning (EF) nr. 178/2002 (6) bør lederne af fødevarevirksomheder, der skal autoriseres i henhold til denne forordning, sikre, at alle de animalske produkter, som de markedsfører, er forsynet med enten et sundhedsmærke eller et identifikationsmærke. |
| --- | --- |

(15)

Det er et vigtigt led i fødevaresikkerheden, at fødevarer kan spores. Ud over at overholde de generelle regler i forordning (EF) nr. 178/2002 (6) bør lederne af fødevarevirksomheder, der skal autoriseres i henhold til denne forordning, sikre, at alle de animalske produkter, som de markedsfører, er forsynet med enten et sundhedsmærke eller et identifikationsmærke.

| (16) | Fødevarer, der importeres til Fællesskabet, skal opfylde de almindelige bestemmelser i forordning (EF) nr. 178/2002 eller opfylde bestemmelser, der er ligestillet med fællesskabsbestemmelserne. I nærværende forordning defineres visse specifikke hygiejnekrav til animalske fødevarer, der importeres til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(16)

Fødevarer, der importeres til Fællesskabet, skal opfylde de almindelige bestemmelser i forordning (EF) nr. 178/2002 eller opfylde bestemmelser, der er ligestillet med fællesskabsbestemmelserne. I nærværende forordning defineres visse specifikke hygiejnekrav til animalske fødevarer, der importeres til Fællesskabet.

| (17) | Vedtagelsen af denne forordning bør ikke forringe den beskyttelse, der gives af de yderligere garantier, der er vedtaget for Finland og Sverige ved disses tiltrædelse af Fællesskabet og bekræftet ved beslutning 94/968/EF (7), 95/50/EF (8), 95/160/EF (9), 95/161/EF (10), 95/168/EF (11), 95/409/EF (12), 95/410/EF (13) og 95/411/EF (14). Den bør fastsætte en procedure for i en overgangsperiode at yde garantier til enhver medlemsstat, der har et godkendt nationalt bekæmpelsesprogram, som for så vidt angår de pågældende animalske fødevarer er ligestillet med dem, der er godkendt for Finlands og Sveriges vedkommende. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2160/2003 af 17. november 2003, om bekæmpelse af salmonella og andre bestemte fødevarebårne zoonotiske agenser (15) fastsætter en tilsvarende procedure med hensyn til levende dyr og rugeæg. |
| --- | --- |

(17)

Vedtagelsen af denne forordning bør ikke forringe den beskyttelse, der gives af de yderligere garantier, der er vedtaget for Finland og Sverige ved disses tiltrædelse af Fællesskabet og bekræftet ved beslutning 94/968/EF (7), 95/50/EF (8), 95/160/EF (9), 95/161/EF (10), 95/168/EF (11), 95/409/EF (12), 95/410/EF (13) og 95/411/EF (14). Den bør fastsætte en procedure for i en overgangsperiode at yde garantier til enhver medlemsstat, der har et godkendt nationalt bekæmpelsesprogram, som for så vidt angår de pågældende animalske fødevarer er ligestillet med dem, der er godkendt for Finlands og Sveriges vedkommende. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2160/2003 af 17. november 2003, om bekæmpelse af salmonella og andre bestemte fødevarebårne zoonotiske agenser (15) fastsætter en tilsvarende procedure med hensyn til levende dyr og rugeæg.

| (18) | For så vidt angår de strukturelle krav og hygiejnebestemmelserne i denne forordning er det hensigtsmæssigt at anvende dem på alle typer virksomheder, herunder mindre virksomheder og mobile slagteenheder. |
| --- | --- |

(18)

For så vidt angår de strukturelle krav og hygiejnebestemmelserne i denne forordning er det hensigtsmæssigt at anvende dem på alle typer virksomheder, herunder mindre virksomheder og mobile slagteenheder.

| (19) | Der er også behov for fleksibilitet for at muliggøre fortsat brug af traditionelle metoder i produktions-, forarbejdnings- eller distributionsleddet og i forbindelse med de strukturelle krav til virksomhederne. Fleksibilitet er af særlig betydning for regioner med særlige geografiske vanskeligheder, herunder regioner i den yderste periferi som omhandlet i traktatens artikel 299, stk. 2. Fleksibilitet bør dog ikke bringe fødevaresikkerheden i fare. Eftersom alle fødevarer, der er produceret i overensstemmelse med hygiejnebestemmelserne, endvidere normalt vil kunne omsættes frit i hele Fællesskabet, bør der være fuld åbenhed om den procedure, der giver medlemsstaterne mulighed for at udvise fleksibilitet. Der bør om nødvendigt kunne forhandles, med henblik på at løse konflikter, i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, som er nedsat ved forordning (EF) nr. 178/2002
  ,
  og Kommissionen bør kunne koordinere processen og træffe passende foranstaltninger. |
| --- | --- |

(19)

Der er også behov for fleksibilitet for at muliggøre fortsat brug af traditionelle metoder i produktions-, forarbejdnings- eller distributionsleddet og i forbindelse med de strukturelle krav til virksomhederne. Fleksibilitet er af særlig betydning for regioner med særlige geografiske vanskeligheder, herunder regioner i den yderste periferi som omhandlet i traktatens artikel 299, stk. 2. Fleksibilitet bør dog ikke bringe fødevaresikkerheden i fare. Eftersom alle fødevarer, der er produceret i overensstemmelse med hygiejnebestemmelserne, endvidere normalt vil kunne omsættes frit i hele Fællesskabet, bør der være fuld åbenhed om den procedure, der giver medlemsstaterne mulighed for at udvise fleksibilitet. Der bør om nødvendigt kunne forhandles, med henblik på at løse konflikter, i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, som er nedsat ved forordning (EF) nr. 178/2002
  ,
  og Kommissionen bør kunne koordinere processen og træffe passende foranstaltninger.

| (20) | Definitionen af maskinsepareret kød bør være generisk og omfatte alle metoder til mekanisk separation. Den hastige teknologiske udvikling på dette område indebærer, at det er hensigtsmæssigt at have en fleksibel definition. De tekniske krav til maskinsepareret kød bør imidlertid variere, afhængigt af en risikovurdering, fremkommet ved anvendelse af forskellige metoder af produktet. |
| --- | --- |

(20)

Definitionen af maskinsepareret kød bør være generisk og omfatte alle metoder til mekanisk separation. Den hastige teknologiske udvikling på dette område indebærer, at det er hensigtsmæssigt at have en fleksibel definition. De tekniske krav til maskinsepareret kød bør imidlertid variere, afhængigt af en risikovurdering, fremkommet ved anvendelse af forskellige metoder af produktet.

| (21) | Der er indbyrdes påvirkninger mellem lederne af fødevarevirksomheder, som også omfatter fodersektoren, og sammenhæng mellem hensynet til dyresundhed, dyrevelfærd og folkesundhed i alle produktions-, forarbejdnings- og distributionsled. Dette kræver passende kommunikation mellem de forskellige interessenter igennem hele fødevarekæden fra primærproduktion til detailleddet. |
| --- | --- |

(21)

Der er indbyrdes påvirkninger mellem lederne af fødevarevirksomheder, som også omfatter fodersektoren, og sammenhæng mellem hensynet til dyresundhed, dyrevelfærd og folkesundhed i alle produktions-, forarbejdnings- og distributionsled. Dette kræver passende kommunikation mellem de forskellige interessenter igennem hele fødevarekæden fra primærproduktion til detailleddet.

| (22) | For at sikre korrekt inspektion af nedlagt vildtlevende vildt, der markedsføres i Fællesskabet, bør kroppe af nedlagte dyr og deres organer forevises til offentlig inspektion på en vildthåndteringsvirksomhed. For at bevare visse jagttraditioner uden derved at bringe fødevaresikkerheden i fare, er det dog tilstrækkeligt at give adgang til uddannelse for jægere, der markedsfører vildtlevende vildt til konsum. Dette skulle gøre det muligt for jægerne at foretage en foreløbig undersøgelse af vildtlevende vildt på stedet. Under disse omstændigheder er det ikke nødvendigt at kræve, at uddannede jægere indleverer alle organer til vildthåndteringsvirksomheden til inspektion, hvis de foretager denne foreløbige undersøgelse og ikke finder nogen afvigelser eller risici. Medlemsstaterne bør dog have mulighed for at indføre strengere regler inden for deres områder for at imødegå specifikke risici. |
| --- | --- |

(22)

For at sikre korrekt inspektion af nedlagt vildtlevende vildt, der markedsføres i Fællesskabet, bør kroppe af nedlagte dyr og deres organer forevises til offentlig inspektion på en vildthåndteringsvirksomhed. For at bevare visse jagttraditioner uden derved at bringe fødevaresikkerheden i fare, er det dog tilstrækkeligt at give adgang til uddannelse for jægere, der markedsfører vildtlevende vildt til konsum. Dette skulle gøre det muligt for jægerne at foretage en foreløbig undersøgelse af vildtlevende vildt på stedet. Under disse omstændigheder er det ikke nødvendigt at kræve, at uddannede jægere indleverer alle organer til vildthåndteringsvirksomheden til inspektion, hvis de foretager denne foreløbige undersøgelse og ikke finder nogen afvigelser eller risici. Medlemsstaterne bør dog have mulighed for at indføre strengere regler inden for deres områder for at imødegå specifikke risici.

| (23) | Denne forordning bør opstille kriterier for rå mælk, indtil der er vedtaget nye krav for markedsføring heraf. Disse kriterier bør være tærskelværdier, hvilket indebærer, at hvis de overskrides, træffer lederne af fødevarevirksomheder korrigerende foranstaltninger og underretter den kompetente myndighed. Kriterierne bør ikke være grænseværdier, hvis overskridelse betyder, at den rå mælk ikke kan markedsføres. Dette indebærer i visse tilfælde, at rå mælk, der ikke fuldt ud opfylder kriterierne, uden risiko kan anvendes til konsum, hvis der træffes passende foranstaltninger. Med hensyn til rå mælk og rå fløde til direkte konsum bør hver medlemsstat have mulighed for at opretholde eller indføre passende sundhedsforanstaltninger for at sikre, at denne forordnings målsætninger opfyldes på dens område. |
| --- | --- |

(23)

Denne forordning bør opstille kriterier for rå mælk, indtil der er vedtaget nye krav for markedsføring heraf. Disse kriterier bør være tærskelværdier, hvilket indebærer, at hvis de overskrides, træffer lederne af fødevarevirksomheder korrigerende foranstaltninger og underretter den kompetente myndighed. Kriterierne bør ikke være grænseværdier, hvis overskridelse betyder, at den rå mælk ikke kan markedsføres. Dette indebærer i visse tilfælde, at rå mælk, der ikke fuldt ud opfylder kriterierne, uden risiko kan anvendes til konsum, hvis der træffes passende foranstaltninger. Med hensyn til rå mælk og rå fløde til direkte konsum bør hver medlemsstat have mulighed for at opretholde eller indføre passende sundhedsforanstaltninger for at sikre, at denne forordnings målsætninger opfyldes på dens område.

| (24) | Det er hensigtsmæssigt, at kriteriet for rå mælk, der anvendes til fremstilling af mejeriprodukter, er tre gange højere end kriteriet for rå mælk, der indsamles på en landbrugsbedrift. Kriteriet for mælk, der anvendes til fremstilling af forarbejdede mejeriprodukter, er en absolut værdi, hvorimod det for rå mælk indsamlet på en landbrugsbedrift er et gennemsnit. Selv om de temperaturkrav, der er fastsat i denne forordning, overholdes, stopper det ikke al bakterievækst under transport og opbevaring. |
| --- | --- |

(24)

Det er hensigtsmæssigt, at kriteriet for rå mælk, der anvendes til fremstilling af mejeriprodukter, er tre gange højere end kriteriet for rå mælk, der indsamles på en landbrugsbedrift. Kriteriet for mælk, der anvendes til fremstilling af forarbejdede mejeriprodukter, er en absolut værdi, hvorimod det for rå mælk indsamlet på en landbrugsbedrift er et gennemsnit. Selv om de temperaturkrav, der er fastsat i denne forordning, overholdes, stopper det ikke al bakterievækst under transport og opbevaring.

| (25) | Den nærværende omarbejdelse medfører, at de eksisterende hygiejnebestemmelser kan ophæves. Dette opnås ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/41/EF af ... om ophævelse af visse direktiver om fødevarehygiejne og sundhedsbetingelser for produktion og afsætning af visse animalske produkter til konsum (16). |
| --- | --- |

(25)

Den nærværende omarbejdelse medfører, at de eksisterende hygiejnebestemmelser kan ophæves. Dette opnås ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/41/EF af ... om ophævelse af visse direktiver om fødevarehygiejne og sundhedsbetingelser for produktion og afsætning af visse animalske produkter til konsum (16).

| (26) | Endvidere erstatter bestemmelserne i denne forordning vedrørende æg bestemmelserne i Rådets beslutning 94/371/EF af 20. juni 1994 om særlige hygiejnebetingelser for afsætning af visse ægtyper (17), som med ophævelsen af bilag II til Rådets direktiv 92/118/EØF (18) er ugyldige. |
| --- | --- |

(26)

Endvidere erstatter bestemmelserne i denne forordning vedrørende æg bestemmelserne i Rådets beslutning 94/371/EF af 20. juni 1994 om særlige hygiejnebetingelser for afsætning af visse ægtyper (17), som med ophævelsen af bilag II til Rådets direktiv 92/118/EØF (18) er ugyldige.

| (27) | EF-lovgivningen om fødevarehygiejne bør baseres på videnskabelig rådgivning. Derfor bør Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet høres, når det er nødvendigt. |
| --- | --- |

(27)

EF-lovgivningen om fødevarehygiejne bør baseres på videnskabelig rådgivning. Derfor bør Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet høres, når det er nødvendigt.

| (28) | For at tage højde for den tekniske og videnskabelige udvikling bør det sikres, at der er et nært og effektivt samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed. |
| --- | --- |

(28)

For at tage højde for den tekniske og videnskabelige udvikling bør det sikres, at der er et nært og effektivt samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed.

| (29) | Kravene i denne forordning bør først finde anvendelse, når alle dele af den nye lovgivning om fødevarehygiejne er trådt i kraft. Der bør også gå mindst atten måneder mellem de nye reglers ikrafttræden og deres anvendelse, så de berørte erhverv har tid til at tilpasse sig. |
| --- | --- |

(29)

Kravene i denne forordning bør først finde anvendelse, når alle dele af den nye lovgivning om fødevarehygiejne er trådt i kraft. Der bør også gå mindst atten måneder mellem de nye reglers ikrafttræden og deres anvendelse, så de berørte erhverv har tid til at tilpasse sig.

| (30) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (19) — |
| --- | --- |

(30)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (19) —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

KAPITEL I

ALMINDELIGE BESTEMMELSER

Artikel 1

Anvendelsesområde

1.   Ved denne forordning fastsættes der særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer gældende for ledere af fødevarevirksomheder. Bestemmelserne supplerer bestemmelserne i forordning (EF) nr. .../2004 (20). De gælder for uforarbejdede og forarbejdede animalske produkter.

2.   Medmindre andet udtrykkeligt er fastsat, finder forordningen ikke anvendelse på fødevarer, der indeholder både vegetabilske produkter og forarbejdede animalske produkter. Imidlertid skal forarbejdede animalske produkter, der anvendes til at forarbejde sådanne fødevarer, fremstilles og håndteres i overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning.

3.   Forordningen finder ikke anvendelse på

| a) | primærproduktion til brug i private husholdninger |
| --- | --- |

a)

primærproduktion til brug i private husholdninger

| b) | tilberedning, håndtering eller opbevaring af fødevarer i hjemmet til brug i private husholdninger |
| --- | --- |

b)

tilberedning, håndtering eller opbevaring af fødevarer i hjemmet til brug i private husholdninger

| c) | direkte levering fra producenten af små mængder primærprodukter til den endelige forbruger eller til lokale detailvirksomheder, der leverer direkte til den endelige forbruger |
| --- | --- |

c)

direkte levering fra producenten af små mængder primærprodukter til den endelige forbruger eller til lokale detailvirksomheder, der leverer direkte til den endelige forbruger

| d) | direkte levering fra producenten til den endelige forbruger eller til lokale detailvirksomheder, der leverer kødet direkte til den endelige forbruger som fersk kød, af små mængder kød af fjerkræ og lagomorfer, der slagtes på bedriften |
| --- | --- |

d)

direkte levering fra producenten til den endelige forbruger eller til lokale detailvirksomheder, der leverer kødet direkte til den endelige forbruger som fersk kød, af små mængder kød af fjerkræ og lagomorfer, der slagtes på bedriften

| e) | jægere, der leverer små mængder vildtlevende vildt eller kød af vildtlevende vildt direkte til den endelige forbruger eller til lokale detailvirksomheder, der leverer direkte til den endelige forbruger. |
| --- | --- |

e)

jægere, der leverer små mængder vildtlevende vildt eller kød af vildtlevende vildt direkte til den endelige forbruger eller til lokale detailvirksomheder, der leverer direkte til den endelige forbruger.

4.   Medlemsstaterne fastsætter i den nationale lovgivning bestemmelser for de aktiviteter og personer, der er nævnt i stk. 3, litra c), d) og e). Disse nationale regler skal sikre, at denne forordnings mål nås.

| 5. | a) | Medmindre andet udtrykkeligt er fastsat, finder forordningen ikke anvendelse på detailhandel |
| --- | --- | --- |
| b) | Forordningen finder dog anvendelse på detailhandel, når der udføres aktiviteter med henblik på at levere animalske fødevarer til en anden virksomhed, medmindre






  i) | aktiviteterne udelukkende består i oplagring eller transport, hvor de specifikke temperaturkrav i bilag III ikke desto mindre skal finde anvendelse, eller |

5.

a)

Medmindre andet udtrykkeligt er fastsat, finder forordningen ikke anvendelse på detailhandel

b)

Forordningen finder dog anvendelse på detailhandel, når der udføres aktiviteter med henblik på at levere animalske fødevarer til en anden virksomhed, medmindre

i)

aktiviteterne udelukkende består i oplagring eller transport, hvor de specifikke temperaturkrav i bilag III ikke desto mindre skal finde anvendelse, eller

| ii) | de animalske fødevarer udelukkende leveres til andre detailvirksomheder, og en sådan levering i overensstemmelse med national ret er en marginal, lokal og begrænset aktivitet |
| --- | --- |

ii)

de animalske fødevarer udelukkende leveres til andre detailvirksomheder, og en sådan levering i overensstemmelse med national ret er en marginal, lokal og begrænset aktivitet

c)

Medlemsstaterne kan vedtage nationale foranstaltninger med henblik på at anvende denne forordnings bestemmelser på detailvirksomheder, der er beliggende på deres område, og på hvilke den ikke ville finde anvendelse i henhold til litra a) og b).

6.   Denne forordning gælder, uden at det berører

| a) | andre bestemmelser om dyre- og folkesundhed, herunder strengere bestemmelser for at forebygge, kontrollere og udrydde overførbare spongiforme encephalopatier |
| --- | --- |

a)

andre bestemmelser om dyre- og folkesundhed, herunder strengere bestemmelser for at forebygge, kontrollere og udrydde overførbare spongiforme encephalopatier

| b) | krav vedrørende dyrevelfærd og |
| --- | --- |

b)

krav vedrørende dyrevelfærd og

| c) | krav vedrørende identifikation af dyr og animalske produkters sporbarhed. |
| --- | --- |

c)

krav vedrørende identifikation af dyr og animalske produkters sporbarhed.

Artikel 2

Definitioner

Følgende definitioner gælder ved anvendelsen af denne forordning:

| 1) | definitionerne i forordning (EF) nr. 178/2002 |
| --- | --- |

1)

definitionerne i forordning (EF) nr. 178/2002

| 2) | definitionerne i forordning (EF) nr. .../2004 (21) |
| --- | --- |

2)

definitionerne i forordning (EF) nr. .../2004 (21)

| 3) | definitionerne i bilag I og |
| --- | --- |

3)

definitionerne i bilag I og

| 4) | de tekniske definitioner i bilag II og III. |
| --- | --- |

4)

de tekniske definitioner i bilag II og III.

KAPITEL II

FORPLIGTELSER FOR LEDERE AF FØDEVAREVIRKSOMHEDER

Artikel 3

Almindelige forpligtelser

1.   Lederen af en fødevarevirksomhed skal overholde de relevante bestemmelser i bilag II og III.

2.   Lederen af en fødevarevirksomhed må ikke anvende andre stoffer end drikkevand — eller rent vand, såfremt det er tilladt i henhold til forordning (EF) nr. .../2004 (22) eller til nærværende forordning — til at fjerne overfladeforurening fra animalske produkter, medmindre anvendelsen af stoffet er godkendt efter proceduren i artikel 12, stk. 2. Lederen af en fødevarevirksomhed skal også overholde alle de betingelser for anvendelsen, som måtte blive vedtaget efter samme procedure. Anvendelsen af et godkendt stof berører ikke virksomhedslederens pligt til at overholde bestemmelserne i denne forordning.

Artikel 4

Registrering og autorisation af virksomheder

1.   Lederen af en fødevarevirksomhed må kun markedsføre animalske produkter fremstillet i Fællesskabet, hvis de udelukkende er tilberedt og håndteret i virksomheder,

| a) | der opfylder de relevante krav i forordning (EF) nr. .../2004 (22), i bilag II og III til nærværende forordning og andre relevante krav i fødevarelovgivningen og |
| --- | --- |

a)

der opfylder de relevante krav i forordning (EF) nr. .../2004 (22), i bilag II og III til nærværende forordning og andre relevante krav i fødevarelovgivningen og

| b) | som er registreret hos eller, hvor det kræves i medfør af stk. 2, autoriseret af myndighederne. |
| --- | --- |

b)

som er registreret hos eller, hvor det kræves i medfør af stk. 2, autoriseret af myndighederne.

2.   Uden at det berører artikel 6, stk. 3, i forordning (EF) nr. .../2004 (22) må virksomheder, der håndterer de animalske produkter, der er omfattet af kravene i denne forordnings bilag III, kun drives, hvis de er autoriseret af myndighederne i overensstemmelse med denne artikels stk. 3, bortset fra virksomheder, der kun udfører

| a) | primærproduktion |
| --- | --- |

a)

primærproduktion

| b) | transport |
| --- | --- |

b)

transport

| c) | oplagring af produkter, der ikke kræver temperaturregulerede oplagringsforhold eller |
| --- | --- |

c)

oplagring af produkter, der ikke kræver temperaturregulerede oplagringsforhold eller

| d) | andre former for detailhandel end dem, forordningen finder anvendelse på i henhold til artikel 1, stk. 5, litra b). |
| --- | --- |

d)

andre former for detailhandel end dem, forordningen finder anvendelse på i henhold til artikel 1, stk. 5, litra b).

3.   En virksomhed, der skal autoriseres i henhold til stk. 2, må ikke drives, medmindre myndighederne i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 af ... om særlige bestemmelser for tilrettelæggelsen af den offentlige kontrol af animalske produkter til konsum (22):

| a) | har givet virksomheden autorisation til at arbejde efter et besøg på stedet eller |
| --- | --- |

a)

har givet virksomheden autorisation til at arbejde efter et besøg på stedet eller

| b) | har givet virksomheden en betinget autorisation. |
| --- | --- |

b)

har givet virksomheden en betinget autorisation.

4.   Lederen af en fødevarevirksomhed skal samarbejde med myndighederne i overensstemmelse med forordning (EF) nr. .../2004 (22). Lederen af en fødevarevirksomhed skal navnlig sikre, at en virksomhed indstiller driften, hvis myndighederne trækker autorisationen tilbage eller, i tilfælde af betinget autorisation, ikke forlænger den eller ikke giver fuld autorisation.

5.   Denne artikel er ikke til hinder for, at en virksomhed kan markedsføre fødevarer mellem den dato, hvor forordningen iværksættes, og den første derpå følgende inspektion, der foretages af myndighederne, forudsat at virksomheden:

| a) | er omfattet af krav om autorisation i overensstemmelse med stk. 2 og har markedsført animalske produkter i henhold til EF-lovgivningen, umiddelbart inden forordningen iværksættes eller |
| --- | --- |

a)

er omfattet af krav om autorisation i overensstemmelse med stk. 2 og har markedsført animalske produkter i henhold til EF-lovgivningen, umiddelbart inden forordningen iværksættes eller

| b) | er af en sådan art, at den ikke var underlagt krav om autorisation før anvendelsen af denne forordning. |
| --- | --- |

b)

er af en sådan art, at den ikke var underlagt krav om autorisation før anvendelsen af denne forordning.

Artikel 5

Sundheds- og identifikationsmærke

1.   Lederen af en fødevarevirksomhed må ikke markedsføre animalske produkter, hvis de er håndteret i en virksomhed, der skal autoriseres i overensstemmelse med artikel 4, stk. 2, medmindre de er forsynet med enten:

| a) | et sundhedsmærke anbragt i overensstemmelse med forordning (EF) nr. .../2004 (23) eller |
| --- | --- |

a)

et sundhedsmærke anbragt i overensstemmelse med forordning (EF) nr. .../2004 (23) eller

| b) | et identifikationsmærke anbragt i overensstemmelse med afsnit I i bilag II, hvis ovennævnte forordning ikke indeholder en bestemmelse om anbringelse af sundhedsmærke. |
| --- | --- |

b)

et identifikationsmærke anbragt i overensstemmelse med afsnit I i bilag II, hvis ovennævnte forordning ikke indeholder en bestemmelse om anbringelse af sundhedsmærke.

2.   Lederen af en fødevarevirksomhed må kun anvende et identifikationsmærke på et produkt af animalsk oprindelse, hvis produktet er fremstillet i overensstemmelse med denne forordning og på en virksomhed, der opfylder kravene i artikel 4.

3.   Lederen af en fødevarevirksomhed må ikke fjerne et sundhedsmærke, der er anbragt på kød i overensstemmelse med forordning (EF) nr. .../2004, medmindre kødet udskæres, tilberedes eller på anden måde bearbejdes.

Artikel 6

Produkter af animalsk oprindelse og med oprindelse i et tredjeland

1.   Ledere af fødevarevirksomheder, der importerer produkter af animalsk oprindelse fra tredjelande, sikrer, at importen kun finder sted, såfremt

| a) | afsendelsestredjelandet er opført på en liste over tredjelande, fra hvilke import af dette produkt er tilladt, udarbejdet i overensstemmelse med artikel 11 i forordning (EF) nr. /2004 (23) |
| --- | --- |

a)

afsendelsestredjelandet er opført på en liste over tredjelande, fra hvilke import af dette produkt er tilladt, udarbejdet i overensstemmelse med artikel 11 i forordning (EF) nr. /2004 (23)

| b) | i) | den virksomhed, hvorfra produktet er afsendt, og hvor det er fremstillet eller forarbejdet, er opført på en liste over virksomheder, fra hvilke import af dette produkt er tilladt, udarbejdet i overensstemmelse med artikel 12 i forordning (EF) nr. .../2004 (23), hvor dette er relevant |
| --- | --- | --- |

b)

i)

den virksomhed, hvorfra produktet er afsendt, og hvor det er fremstillet eller forarbejdet, er opført på en liste over virksomheder, fra hvilke import af dette produkt er tilladt, udarbejdet i overensstemmelse med artikel 12 i forordning (EF) nr. .../2004 (23), hvor dette er relevant

| ii) | produktet, når der er tale om fersk kød, hakket kød, tilberedt kød, kødprodukter og maskinsepareret kød, er fremstillet af kød fra slagterier og opskæringsvirksomheder, der er opført på lister, der er udarbejdet og ajourført i overensstemmelse med artikel 12 i forordning (EF) nr. .../2004 (23), eller af kød fra godkendte fællesskabsvirksomheder, og |
| --- | --- |

ii)

produktet, når der er tale om fersk kød, hakket kød, tilberedt kød, kødprodukter og maskinsepareret kød, er fremstillet af kød fra slagterier og opskæringsvirksomheder, der er opført på lister, der er udarbejdet og ajourført i overensstemmelse med artikel 12 i forordning (EF) nr. .../2004 (23), eller af kød fra godkendte fællesskabsvirksomheder, og

| iii) | produktionsområdet, når der er tale om levende toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr og havsnegle, er opført på en liste, der er udarbejdet i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 13, hvor dette er relevant |
| --- | --- |

iii)

produktionsområdet, når der er tale om levende toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr og havsnegle, er opført på en liste, der er udarbejdet i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 13, hvor dette er relevant

| c) | produktet opfylder:






  i) | kravene i nærværende forordning, herunder kravene i artikel 5 til sundheds- og identifikationsmærkning |
| --- | --- | --- |

c)

produktet opfylder:

i)

kravene i nærværende forordning, herunder kravene i artikel 5 til sundheds- og identifikationsmærkning

| ii) | kravene i forordning (EF) nr. /2004 (23) og |
| --- | --- |

ii)

kravene i forordning (EF) nr. /2004 (23) og

| iii) | enhver betingelse for import fastlagt i henhold til fællesskabslovgivningen om kontrol af import af animalske produkter og |
| --- | --- |

iii)

enhver betingelse for import fastlagt i henhold til fællesskabslovgivningen om kontrol af import af animalske produkter og

| d) | betingelserne vedrørende certifikater og dokumenter i artikel 14 i forordning (EF) nr. /2004 (23) er opfyldt, hvor dette er relevant. |
| --- | --- |

d)

betingelserne vedrørende certifikater og dokumenter i artikel 14 i forordning (EF) nr. /2004 (23) er opfyldt, hvor dette er relevant.

2.   Uanset stk. 1 kan import af fiskevarer også finde sted i henhold til de særlige bestemmelser i artikel 15 i forordning (EF) nr. .../2000. (23)

3.   Ledere af fødevarevirksomheder, der importerer animalske produkter, sikrer,

| a) | at produkterne stilles til rådighed for kontrol efter importen i overensstemmelse med direktiv 97/78/EF (24) |
| --- | --- |

a)

at produkterne stilles til rådighed for kontrol efter importen i overensstemmelse med direktiv 97/78/EF (24)

| b) | at importen opfylder kravene i direktiv 2002/99/EF (25), og |
| --- | --- |

b)

at importen opfylder kravene i direktiv 2002/99/EF (25), og

| c) | at aktiviteter under deres kontrol, som finder sted efter indførslen, udføres i overensstemmelse med kravene i bilag III. |
| --- | --- |

c)

at aktiviteter under deres kontrol, som finder sted efter indførslen, udføres i overensstemmelse med kravene i bilag III.

4.   Ledere af fødevarevirksomheder, der importerer fødevarer indeholdende både produkter af vegetabilsk oprindelse og forarbejdede produkter af animalsk oprindelse, sikrer, at de forarbejdede produkter af animalsk oprindelse i sådanne fødevarer opfylder kravene i stk. 1-3. De skal være i stand til at påvise, at de har sikret dette (f.eks. ved passende dokumentation eller certificering, der ikke behøver at have den udformning, der er er anført i stk. 1, litra d)).

KAPITEL III

HANDEL

Artikel 7

Dokumenter

1.   Når det kræves i henhold til bilag II eller III, skal fødevarevirksomheder sørge for, at forsendelser af animalske produkter ledsages af certifikater eller andre dokumenter.

2.   Efter proceduren i artikel 12, stk. 2,

| a) | kan der udarbejdes modeller til dokumenterne |
| --- | --- |

a)

kan der udarbejdes modeller til dokumenterne

| b) | kan der indføres bestemmelser om elektroniske dokumenter. |
| --- | --- |

b)

kan der indføres bestemmelser om elektroniske dokumenter.

Artikel 8

Særlige garantier

1.   Lederen af en fødevarevirksomhed, der agter at markedsføre følgende animalske fødevarer i Sverige eller Finland, skal opfylde bestemmelserne i stk. 2 vedrørende salmonella:

| a) | kød af tamkvæg og svin, inkl. hakket kød, men ekskl. tilberedt kød og maskinsepareret kød |
| --- | --- |

a)

kød af tamkvæg og svin, inkl. hakket kød, men ekskl. tilberedt kød og maskinsepareret kød

| b) | kød af fjerkræ af følgende arter: tamhøns, kalkuner, perlehøns, ænder og gæs, også hakket, men ikke tilberedt kød og maskinsepareret kød, samt |
| --- | --- |

b)

kød af fjerkræ af følgende arter: tamhøns, kalkuner, perlehøns, ænder og gæs, også hakket, men ikke tilberedt kød og maskinsepareret kød, samt

| c) | æg. |
| --- | --- |

c)

æg.

| 2. | a) | I forbindelse med kød af tamkvæg og svin samt kød af fjerkræ skal der tages stikprøver af sendingerne i afsendervirksomheden, og de skal underkastes en mikrobiologisk undersøgelse, som skal vise negativt resultat i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen |
| --- | --- | --- |
| b) | I forbindelse med æg skal pakkeriet garantere, at sendingerne stammer fra flokke, der har været underkastet en mikrobiologisk undersøgelse, som har vist negativt resultat i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen |
| c) | Sendinger af okse- eller svinekød behøver ikke at blive undersøgt som nævnt i litra a), hvis de skal sendes til en virksomhed for at blive pasteuriseret, steriliseret eller underkastet en behandling med tilsvarende virkning. Sendinger af æg bestemt til fremstilling af forarbejdede produkter ved hjælp af en proces, der sikrer fjernelse af salmonella, behøver ikke blive undersøge som nævnt i litra b) |
| d) | Fødevarer med oprindelse i en virksomhed, der er omfattet af et fungerende kontrolprogram for de pågældende animalske fødevarer, og som efter proceduren i artikel 12, stk. 2, er anerkendt som ligestillet med det, der er godkendt for Sverige og Finland, behøver ikke blive undersøgt som nævnt i litra a) og b) |
| e) | Kød af tamkvæg og svin samt kød af fjerkræ skal være ledsaget af et handelsdokument eller certifikat i overensstemmelse med en model som fastsat i fællesskabslovgivningen, hvoraf det fremgår, at






  i) | de i litra a) nævnte undersøgelser er udført med negativt resultat eller at |

2.

a)

I forbindelse med kød af tamkvæg og svin samt kød af fjerkræ skal der tages stikprøver af sendingerne i afsendervirksomheden, og de skal underkastes en mikrobiologisk undersøgelse, som skal vise negativt resultat i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen

b)

I forbindelse med æg skal pakkeriet garantere, at sendingerne stammer fra flokke, der har været underkastet en mikrobiologisk undersøgelse, som har vist negativt resultat i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen

c)

Sendinger af okse- eller svinekød behøver ikke at blive undersøgt som nævnt i litra a), hvis de skal sendes til en virksomhed for at blive pasteuriseret, steriliseret eller underkastet en behandling med tilsvarende virkning. Sendinger af æg bestemt til fremstilling af forarbejdede produkter ved hjælp af en proces, der sikrer fjernelse af salmonella, behøver ikke blive undersøge som nævnt i litra b)

d)

Fødevarer med oprindelse i en virksomhed, der er omfattet af et fungerende kontrolprogram for de pågældende animalske fødevarer, og som efter proceduren i artikel 12, stk. 2, er anerkendt som ligestillet med det, der er godkendt for Sverige og Finland, behøver ikke blive undersøgt som nævnt i litra a) og b)

e)

Kød af tamkvæg og svin samt kød af fjerkræ skal være ledsaget af et handelsdokument eller certifikat i overensstemmelse med en model som fastsat i fællesskabslovgivningen, hvoraf det fremgår, at

i)

de i litra a) nævnte undersøgelser er udført med negativt resultat eller at

| ii) | kødet er bestemt til et af de formål, der er nævnt i litra c) eller at |
| --- | --- |

ii)

kødet er bestemt til et af de formål, der er nævnt i litra c) eller at

| iii) | kødet er afsendt fra en virksomhed, som er omfattet af litra d) |
| --- | --- |

iii)

kødet er afsendt fra en virksomhed, som er omfattet af litra d)

f)

I forbindelse med æg skal et certifikat, der anfører, at den undersøgelse, der er nævnt i litra b), er udført med negativt resultat, eller at æggene skal anvendes på en måde som omhandlet i litra c), ledsage sendingerne.

3.   Efter proceduren i artikel 12, stk. 2:

| a) | kan kravene i stk. 1 og 2 ajourføres for navnlig at tage hensyn til ændringer i medlemsstaternes kontrolprogrammer eller til vedtagelse af mikrobiologiske kriterier i overensstemmelse med forordning (EF) nr. .../2004 (26), og |
| --- | --- |

a)

kan kravene i stk. 1 og 2 ajourføres for navnlig at tage hensyn til ændringer i medlemsstaternes kontrolprogrammer eller til vedtagelse af mikrobiologiske kriterier i overensstemmelse med forordning (EF) nr. .../2004 (26), og

| b) | bestemmelserne i stk. 2 vedrørende de i stk. 1 nævnte fødevarer udvides helt eller delvis til at omfatte enhver medlemsstat eller enhver region i en medlemsstat, som har et kontrolprogram for animalske fødevarer, der er anerkendt som ligestillet med det, der er godkendt for Sverige og Finland. |
| --- | --- |

b)

bestemmelserne i stk. 2 vedrørende de i stk. 1 nævnte fødevarer udvides helt eller delvis til at omfatte enhver medlemsstat eller enhver region i en medlemsstat, som har et kontrolprogram for animalske fødevarer, der er anerkendt som ligestillet med det, der er godkendt for Sverige og Finland.

4.   I denne artikel forstås ved »kontrolprogram« et kontrolprogram, der er godkendt i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 2160/2003.

KAPITEL IV

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 9

Gennemførelsesforanstaltninger og overgangsforanstaltninger

Der kan fastsættes gennemførelsesforanstaltninger og overgangsforanstaltninger efter proceduren i artikel 12, stk. 2.

Artikel 10

Ændring og tilpasning af bilag II og III

1.   Bilag II og III kan efter proceduren i artikel 12, stk. 2, tilpasses eller ajourføres under hensyntagen til:

| a) | udarbejdelsen af retningslinjer for god praksis |
| --- | --- |

a)

udarbejdelsen af retningslinjer for god praksis

| b) | erfaringerne fra gennemførelsen af HACCP-baserede systemer i henhold til artikel 5 i forordning (EF) nr. .../2004 (26) |
| --- | --- |

b)

erfaringerne fra gennemførelsen af HACCP-baserede systemer i henhold til artikel 5 i forordning (EF) nr. .../2004 (26)

| c) | den teknologiske udvikling og dens praktiske konsekvenser og forbrugernes forventninger med hensyn til fødevarers sammensætning |
| --- | --- |

c)

den teknologiske udvikling og dens praktiske konsekvenser og forbrugernes forventninger med hensyn til fødevarers sammensætning

| d) | videnskabelig rådgivning, navnlig nye risikovurderinger |
| --- | --- |

d)

videnskabelig rådgivning, navnlig nye risikovurderinger

| e) | mikrobiologiske kriterier og temperaturkriterier for fødevarer |
| --- | --- |

e)

mikrobiologiske kriterier og temperaturkriterier for fødevarer

| f) | ændringer i forbrugsmønstrene. |
| --- | --- |

f)

ændringer i forbrugsmønstrene.

2.   Bilag II og III kan fraviges efter proceduren i artikel 12, stk. 2, hvis fravigelserne ikke er til hinder for at nå denne forordnings mål.

3.   Medlemstaterne kan, når de ikke derved tilsidesætter opfyldelsen af denne forordnings målsætninger, vedtage nationale foranstaltninger om tilpasning af bestemmelserne i bilag III i overensstemmelse med stk. 4-8.

| 4. | a) | De nationale foranstaltninger i stk. 3 skal tage sigte på






  i) | at muliggøre fortsat brug af traditionelle metoder i produktions-, forarbejdnings- eller distributionsleddet eller |
| --- | --- | --- | --- |

4.

a)

De nationale foranstaltninger i stk. 3 skal tage sigte på

i)

at muliggøre fortsat brug af traditionelle metoder i produktions-, forarbejdnings- eller distributionsleddet eller

| ii) | at dække behovene hos fødevarevirksomheder, der er beliggende i regioner med særlige geografiske begrænsninger |
| --- | --- |

ii)

at dække behovene hos fødevarevirksomheder, der er beliggende i regioner med særlige geografiske begrænsninger

b)

Under andre omstændigheder finder de kun anvendelse på virksomhedens opførelse, grundplan og udstyr.

5.   Medlemsstater, der ønsker at vedtage nationale foranstaltninger, som nævnt i stk. 3, giver Kommissionen og de øvrige medlemsstater meddelelse herom. Meddelelsen skal indeholde:

| a) | en detaljeret beskrivelse af de bestemmelser, medlemsstaten anser det for nødvendigt at tilpasse, samt arten af tilpasningen |
| --- | --- |

a)

en detaljeret beskrivelse af de bestemmelser, medlemsstaten anser det for nødvendigt at tilpasse, samt arten af tilpasningen

| b) | en beskrivelse af de pågældende fødevarer og virksomheder |
| --- | --- |

b)

en beskrivelse af de pågældende fødevarer og virksomheder

| c) | en begrundelse for tilpasningen, bl.a., når det er relevant, en sammenfatning af den gennemførte risikoanalyse, og af alle foranstaltninger, der skal træffes for at sikre, at tilpasningen ikke tilsidesætter denne forordnings målsætninger, og |
| --- | --- |

c)

en begrundelse for tilpasningen, bl.a., når det er relevant, en sammenfatning af den gennemførte risikoanalyse, og af alle foranstaltninger, der skal træffes for at sikre, at tilpasningen ikke tilsidesætter denne forordnings målsætninger, og

| d) | alle andre relevante oplysninger. |
| --- | --- |

d)

alle andre relevante oplysninger.

6.   De øvrige medlemsstater har tre måneder, fra de har modtaget den i stk. 5 nævnte meddelelse, til at sende Kommissionen skriftlige bemærkninger. Denne frist kan for de i stk. 4, litra b), nævnte tilpasninger forlænges til fire måneder, hvis en medlemsstat anmoder herom. Kommissionen kan — og skal, når den modtager skriftlige bemærkninger fra en eller flere medlemsstater, — høre medlemsstaterne i den komité, der er nævnt i artikel 12, stk. 1. Kommissionen kan efter proceduren i artikel 12, stk. 2, beslutte, om de påtænkte foranstaltninger kan gennemføres, om nødvendigt efter passende ændring af disse. Alt efter behov kan Kommissionen foreslå generelle foranstaltninger i overensstemmelse med stk. 1 eller 2 i nærværende artikel.

7.   En medlemsstat må kun vedtage nationale foranstaltninger om tilpasning af bestemmelserne i bilag III

| a) | i overensstemmelse med en beslutning vedtaget i henhold til stk. 6 |
| --- | --- |

a)

i overensstemmelse med en beslutning vedtaget i henhold til stk. 6

| b) | hvis Kommissionen en måned efter udløbet af den i stk. 6 nævnte periode ikke har meddelt medlemsstaterne, at den har modtaget skriftlige bemærkninger, eller at den agter at fremsætte forslag om vedtagelse af en beslutning i overensstemmelse med stk. 6 eller |
| --- | --- |

b)

hvis Kommissionen en måned efter udløbet af den i stk. 6 nævnte periode ikke har meddelt medlemsstaterne, at den har modtaget skriftlige bemærkninger, eller at den agter at fremsætte forslag om vedtagelse af en beslutning i overensstemmelse med stk. 6 eller

| c) | i overensstemmelse med stk. 8. |
| --- | --- |

c)

i overensstemmelse med stk. 8.

8.   En medlemsstat kan på eget initiativ og med forbehold af traktatens almindelige bestemmelser bibeholde eller fastsætte nationale bestemmelser

| a) | om forbud mod eller begrænsning af markedsføring på dens område af rå mælk eller rå fløde, der er bestemt til direkte konsum, eller |
| --- | --- |

a)

om forbud mod eller begrænsning af markedsføring på dens område af rå mælk eller rå fløde, der er bestemt til direkte konsum, eller

| b) | om tilladelse til med den kompetente myndigheds tilladelse at anvende rå mælk, der ikke opfylder kriterierne i bilag III, afsnit IX, med hensyn til kimtal og somatisk celletal, for at kunne fremstille oste med en modningstid på mindst 60 dage og mejeriprodukter, der fremstilles i forbindelse med fremstillingen af sådanne oste, såfremt dette ikke er til hinder for, at målene i denne forordning nås. |
| --- | --- |

b)

om tilladelse til med den kompetente myndigheds tilladelse at anvende rå mælk, der ikke opfylder kriterierne i bilag III, afsnit IX, med hensyn til kimtal og somatisk celletal, for at kunne fremstille oste med en modningstid på mindst 60 dage og mejeriprodukter, der fremstilles i forbindelse med fremstillingen af sådanne oste, såfremt dette ikke er til hinder for, at målene i denne forordning nås.

Artikel 11

Specifikke afgørelser

Uden at det berører den generelle anvendelse af bestemmelserne i artikel 9 og artikel 10, stk. 1, kan der fastsættes gennemførelsesforanstaltninger eller vedtages ændringer af bilag II eller III efter proceduren i artikel 12, stk. 2,

| 1) | vedrørende regler for transport af varmt kød |
| --- | --- |

1)

vedrørende regler for transport af varmt kød

| 2) | vedrørende nærmere bestemmelser for, hvornår calciumindholdet i maskinsepareret kød ikke er væsentligt højere end i hakket kød |
| --- | --- |

2)

vedrørende nærmere bestemmelser for, hvornår calciumindholdet i maskinsepareret kød ikke er væsentligt højere end i hakket kød

| 3) | vedrørende anden behandling, der kan foretages i forarbejdningsvirksomheder af levende toskallede bløddyr fra klasse B- og C-produktionsområder, der ikke er blevet renset og genudlagt |
| --- | --- |

3)

vedrørende anden behandling, der kan foretages i forarbejdningsvirksomheder af levende toskallede bløddyr fra klasse B- og C-produktionsområder, der ikke er blevet renset og genudlagt

| 4) | vedrørende anerkendte analysemetoder for marine biotoksiner |
| --- | --- |

4)

vedrørende anerkendte analysemetoder for marine biotoksiner

| 5) | vedrørende supplerende sundhedsnormer for levende toskallede bløddyr i samarbejde med det relevante EF-referencelaboratorium, herunder:






  a) | grænseværdier og analysemetoder for andre marine biotoksiner |
| --- | --- | --- |

5)

vedrørende supplerende sundhedsnormer for levende toskallede bløddyr i samarbejde med det relevante EF-referencelaboratorium, herunder:

a)

grænseværdier og analysemetoder for andre marine biotoksiner

| b) | metoder til undersøgelse for virus og virologiske normer, og |
| --- | --- |

b)

metoder til undersøgelse for virus og virologiske normer, og

| c) | prøveudtagningsplaner samt de metoder og analytiske tolerancer, der skal anvendes for at kontrollere, om sundhedsnormerne overholdes |
| --- | --- |

c)

prøveudtagningsplaner samt de metoder og analytiske tolerancer, der skal anvendes for at kontrollere, om sundhedsnormerne overholdes

| 6) | vedrørende fastlæggelse af sundhedsnormer eller former for kontrol, hvis der er videnskabeligt bevis for, at de er nødvendige for at beskytte folkesundheden |
| --- | --- |

6)

vedrørende fastlæggelse af sundhedsnormer eller former for kontrol, hvis der er videnskabeligt bevis for, at de er nødvendige for at beskytte folkesundheden

| 7) | vedrørende udvidelse af bilag III, afsnit VII, kapitel IX, til også at omfatte andre levende toskallede bløddyr end kammuslinger |
| --- | --- |

7)

vedrørende udvidelse af bilag III, afsnit VII, kapitel IX, til også at omfatte andre levende toskallede bløddyr end kammuslinger

| 8) | vedrørende fastsættelse af kriterier for konstatering, når epidemiologiske data viser, at en fiskeplads ikke frembyder sundhedsfare med hensyn til forekomst af parasitter, og den kompetente myndighed derfor kan tillade, at ledere af fødevarevirksomheder ikke fryser fiskevarer i overensstemmelse med bilag III, afsnit VIII, kapitel III, del D |
| --- | --- |

8)

vedrørende fastsættelse af kriterier for konstatering, når epidemiologiske data viser, at en fiskeplads ikke frembyder sundhedsfare med hensyn til forekomst af parasitter, og den kompetente myndighed derfor kan tillade, at ledere af fødevarevirksomheder ikke fryser fiskevarer i overensstemmelse med bilag III, afsnit VIII, kapitel III, del D

| 9) | vedrørende kriterier for friskhed og grænser for histamin og total flygtig nitrogen for fiskevarer |
| --- | --- |

9)

vedrørende kriterier for friskhed og grænser for histamin og total flygtig nitrogen for fiskevarer

| 10) | vedrørende tilladelse til brug af rå mælk, der ikke opfylder kriterierne i bilag III, afsnit IX, med hensyn til kimtal og somatisk celletal for at kunne fremstille visse mejeriprodukter |
| --- | --- |

10)

vedrørende tilladelse til brug af rå mælk, der ikke opfylder kriterierne i bilag III, afsnit IX, med hensyn til kimtal og somatisk celletal for at kunne fremstille visse mejeriprodukter

| 11) | vedrørende den maksimale tilladte værdi for det samlede indhold af restkoncentrationer af antibiotika i rå mælk, medmindre andet er fastsat i direktiv 96/23/EF (27), og |
| --- | --- |

11)

vedrørende den maksimale tilladte værdi for det samlede indhold af restkoncentrationer af antibiotika i rå mælk, medmindre andet er fastsat i direktiv 96/23/EF (27), og

| 12) | vedrørende godkendelse af ligestillede processer for produktion af gelatine eller kollagen. |
| --- | --- |

12)

vedrørende godkendelse af ligestillede processer for produktion af gelatine eller kollagen.

Artikel 12

Komitéprocedure

1.   Kommissionen bistås af Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Perioden omhandlet i artikel 5, stk. 6, i beslutning 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.

3.   Komitéen vedtager selv sin forretningsorden.

Artikel 13

Høring af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet

Kommissionen hører Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet om ethvert spørgsmål, der falder inden for denne forordnings anvendelsesområde, og som kan have betydelig indvirkning på folkesundheden, og navnlig inden den foreslår bilag III, afsnit III, udvidet til at omfatte andre dyrearter.

Artikel 14

Rapport til Europa-Parlamentet og Rådet

1.   Kommissionen forelægger senest den ... (28) Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om de erfaringer, der er gjort med gennemførelsen af denne forordning.

2.   Kommissionen lader eventuelt rapporten ledsage af relevante forslag.

Artikel 15

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den finder anvendelse fra den dato, der ligger 18 måneder efter den dato, hvor alle nedenstående retsakter er trådt i kraft:

| a) | forordning (EF) nr. .../2004 (29), |
| --- | --- |

a)

forordning (EF) nr. .../2004 (29),

| b) | forordning (EF) nr. .../2004 (29) og |
| --- | --- |

b)

forordning (EF) nr. .../2004 (29) og

| c) | direktiv 2004/.../EF (29) |
| --- | --- |

c)

direktiv 2004/.../EF (29)

Den finder dog tidligst anvendelse fra den 1. januar 2006.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i ..., den

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Rådets vegne

formanden

---

(1)  EFT C 365 E af 19.12.2000, s. 58.

1

(2)  EFT C 155 af 29.5.2001, s. 39.

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 15. maj 2002 (EUT C 180 E af 31.7.2003, s. 288), Rådets fælles holdning af 27.10.2003 (EUT C 48 E af 24.2.2004, s. 23) og Europa-Parlamentets holdning af 30. marts 2004.

3

(4)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

4

(5)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28.1.2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1). Ændret ved forordning (EF) nr. 1642/2003 (EUT L 245 af 29.9.2003, s. 4).

6

(7)  EFT L 371 af 31.12.1994, s. 36.

7

(8)  EFT L 53 af 9.3.1995, s. 31.

8

(9)  EFT L 105 af 9.5.1995, s. 40.

9

(10)  EFT L 105 af 9.5.1995, s. 44.

10

(11)  EFT L 109 af 16.5.1995, s. 44.

11

(12)  EFT L 243 af 11.10.1995, s. 21.

12

(13)  EFT L 243 af 11.10.1995, s. 25.

13

(14)  EFT L 243 af 11.10.1995, s. 29.

14

(15)  EUT L 325 af 12.12.2003, s. 1.

15

(16)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

16

(17)  EFT L 168 af 2.7.1994, s. 34.

17

(18)  Rådets direktiv 92/118/EØF af 17. december 1992 om dyresundhedsmæssige og sundhedsmæssige betingelser for samhandel med og indførsel til Fællesskabet af produkter, der for så vidt angår disse betingelser ikke er underlagt specifikke fællesskabsbestemmelser, som omhandlet i bilag A, kapitel I, i direktiv 89/662/EØF, og for så vidt angår patogener, i direktiv 90/425/EØF (EFT L 62 af 15.3.1993, s. 49). Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 445/2004 (EUT L 72 af 11.3.2004, s. 60).

18

(19)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

19

(20)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

20

(21)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

21

(22)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

22

(23)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

23

(24)  Rådets direktiv 97/78/EF af 18. december 1997 om fastsættelse af principperne for tilrettelæggelse af veterinærkontrollen for tredjelandsprodukter, der føres ind i Fællesskabet (EFT L 24 af 30.1.1998, s. 9). Ændret ved tiltrædelsesakten af 2003.

24

(25)  Rådets direktiv 2002/99/EF af 16. december 2002 om dyresundhedsbestemmelser for produktion, tilvirkning, distribution og indførsel af animalske produkter til konsum (EFT L 18 af 23.1.2002, s. 11).

25

(26)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

26

(27)  Rådets direktiv 96/23/EF af 29. april 1996 om de kontrolforanstaltninger, der skal iværksættes for visse stoffer og restkoncentrationer heraf i levende dyr og produkter heraf (EFT L 125 af 23.5.1996, s. 10). Ændret ved forordning (EF) nr. 806/2003 (EUT L 122 af 16.5.2003, s. 1).

27

(28)  5 år efter denne forordnings ikrafttræden.

28

(29)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

29

BILAG I

DEFINITIONER

I denne forordning forstås følgende ved

1.   KØD

1.1.   »kød«: spiselige dele af de dyr, der er omhandlet i punkt 1.2 -1.8, inkl. blod

1.2.   »tamhovdyr«: tamkvæg (herunder arterne Bubalus og Bison), -svin, -får og -geder og tamdyr af hestefamilien

1.3.   »fjerkræ«: opdrættet fjerkræ, herunder fjerkræ, der ikke betragtes som tamfjerkræ, men som opdrættes som tamfjerkræ med undtagelse af strudsefugle

1.4.   »lagomorfer«: kaniner, harer og gnavere

1.5.   »vildtlevende vildt«:

| — | vildtlevende hovdyr og lagomorfer samt andre jagtbare landpattedyr til konsum, som betragtes som vildtlevende vildt i henhold til den pågældende medlemsstats gældende lovgivning, herunder pattedyr, der lever frit i indhegnede områder på samme betingelser som vildtlevende vildt, og |
| --- | --- |

—

vildtlevende hovdyr og lagomorfer samt andre jagtbare landpattedyr til konsum, som betragtes som vildtlevende vildt i henhold til den pågældende medlemsstats gældende lovgivning, herunder pattedyr, der lever frit i indhegnede områder på samme betingelser som vildtlevende vildt, og

| — | vildtlevende jagtbare fugle til konsum. |
| --- | --- |

—

vildtlevende jagtbare fugle til konsum.

1.6.   »opdrættet vildt«: opdrættede strudsefugle og opdrættede landpattedyr bortset fra dem, der er omhandlet i punkt 1.2

1.7.   »vildtlevende småvildt«: vildtlevende fuglevildt og lagomorfer, der lever frit

1.8.   »vildtlevende storvildt«: vildtlevende landpattedyr, der lever frit, og som ikke falder ind under definitionen på vildtlevende småvildt

1.9.   »slagtekrop«: et dyrs krop efter slagtning og slagtemæssig behandling

1.10.   »fersk kød«: kød, som med undtagelse af køling, frysning eller lynfrysning ikke har undergået nogen behandling, herunder kød, der er vakuumpakket eller pakket i kontrolleret atmosfære

1.11.   »spiselige slagtebiprodukter«: fersk kød, for så vidt det ikke hører til slagtekroppen, inklusive organer og blod

1.12.   »organer«: organer fra bryst-, bug- og bækkenhule, inklusive luft- og spiserør, og for fjerkræ også kro

1.13.   »hakket kød«: udbenet kød, som har undergået hakning, og som indeholder mindre end 1% salt

1.14.   »maskinsepareret kød«: produkt, der fremkommer ved, at kødet fjernes mekanisk fra kødbærende knogler eller fra fjerkrækroppe, således at muskelfibrene mister eller ændrer deres struktur

1.15.   »tilberedt kød«: fersk kød, herunder kød, der er reduceret til småstykker, der er tilsat fødevarer, smagskorrigerende stoffer eller tilsætningsstoffer, eller som har undergået en forarbejdning, der ikke er tilstrækkelig til at ændre strukturen i kødets indre fibre og dermed fjerne dets karakter af fersk kød

1.16.   »slagteri«: en virksomhed, der slagter og slagtemæssigt behandler dyr, hvis kød er bestemt til konsum

1.17.   »opskæringsvirksomhed«: en virksomhed, der udbener og/eller opskærer kød

1.18.   »vildthåndteringsvirksomhed«: enhver virksomhed, hvor vildt og kød fra nedlagt vildt forarbejdes med henblik på markedsføring.

2.   LEVENDE TOSKALLEDE BLØDDYR

2.1.   »toskallede bløddyr«: bløddyr af klassen Lamellibranchiata, der filtrerer føden, inden den optages

2.2.   »marine biotoksiner«: giftstoffer, der ophobes i toskallede bløddyr, navnlig som følge af, at de lever af plankton, der indeholder disse toksiner

2.3.   »konditionering«: midlertidig opbevaring af levende toskallede bløddyr, der kommer fra produktionsområder, renseanlæg eller ekspeditionscentre i klasse A, i tanke eller i andre anlæg med rent havvand eller på naturlige voksesteder for at fjerne sand, mudder eller slim, for at bevare eller forbedre de organoleptiske egenskaber og forud for indpakning eller emballering sikre en god sundhedstilstand

2.4.   »producent«: fysisk eller juridisk person, der høster levende toskallede bløddyr fra et produktionsområde med alle former for hjælpemidler for at håndtere og afsætte dem

2.5.   »produktionsområde«: hav-, delta- eller laguneområde med naturlige voksesteder for toskallede bløddyr eller steder, der anvendes til dyrkning af toskallede bløddyr, og hvorfra der høstes levende toskallede bløddyr

2.6.   »genudlægningsområde«: hav-, delta- eller laguneområde, der er klart afgrænset og afmærket ved hjælp af bøjer, pæle eller andre fastgjorte anordninger, og som udelukkende er beregnet til naturlig rensning af levende toskallede bløddyr

2.7.   »ekspeditionscenter«: landbaseret eller vandbaseret virksomhed til modtagelse, konditionering, vaskning, rengøring, sortering, indpakning og emballering af levende toskallede bløddyr, som er egnet til konsum

2.8.   »renseanlæg«: virksomhed med tanke, som tilføres rent havvand, og hvori de levende toskallede bløddyr anbringes i tilstrækkelig lang tid til, at kontaminationen reduceres, så de bliver egnet til konsum

2.9.   »genudlægning«: overførsel af levende toskallede bløddyr til hav-, delta- eller laguneområder i tilstrækkelig lang tid til, at kontaminationen reduceres, så de bliver egnet til konsum. Definitionen omfatter ikke den særlige aktivitet at overflytte toskallede bløddyr til områder, der er mere velegnede til yderligere vækst eller opfedning.

3.   FISKEVARER

3.1.   »fiskevarer«: alle saltvands- og ferskvandsdyr (bortset fra levende toskallede bløddyr, levende pighuder, levende sækdyr og levende havsnegle, samt alle pattedyr, krybdyr og frøer) hvad enten de er vildtlevende eller opdrættede, samt alle spiselige former, dele og produkter af disse dyr

3.2.   »fabriksfartøj«: ethvert fartøj, om bord på hvilket fiskevarerne undergår en eller flere af følgende processer efterfulgt af indpakning eller emballering og, om fornødent, nedkøling eller nedfrysning: filetering, udskæring, flåning, pilning, udtagning af kødet af skallerne, hakning eller forarbejdning

3.3.   »frysefartøj«: ethvert fartøj, om bord på hvilket der fryses fiskevarer efter eventuel afblødning, hovedskæring, rensning og fjernelse af finner, om nødvendigt efterfulgt af indpakning eller emballering

3.4.   »maskinsepareret fiskeprodukt«: fiskekød, der er udvundet mekanisk ved at fjerne kødet fra fiskeprodukter, således at kødet mister eller ændrer sin struktur

3.5.   »ferske fiskevarer«: uforarbejdede fiskevarer, hele eller tilberedte, herunder vakuumpakkede varer og varer pakket i modificeret atmosfære, som ikke har været underkastet anden behandling med henblik på at sikre deres holdbarhed end nedkøling

3.6.   »tilberedte fiskevarer«: uforarbejdede fiskevarer, der er blevet behandlet på en sådan måde, at fisken ikke længere er intakt, f.eks. rensning, hovedskæring, udskæring, filetering og hakning.

4.   MÆLK

4.1.   »rå mælk«: mælk, der er produceret ved sekretion fra husdyrs mælkekirtler, og som ikke er blevet opvarmet til over 40 ° C eller behandlet på anden måde, som har en ligestillet virkning

4.2.   »mælkeproducerende bedrift«: en virksomhed, hvor der holdes et eller flere husdyr med henblik på produktion af mælk, der er bestemt til markedsføring som fødevarer.

5.   ÆG

5.1.   »æg«: æg i skal — undtagen æg med brud, rugede eller kogte æg —, der er lagt af opdrættet fjerkræ og er egnet til direkte konsum eller fremstilling af ægprodukter

5.2.   »flydende æg«: uforarbejdet ægindhold efter fjernelse af skallen

5.3.   »knækæg«: æg med defekt skal med ubrudte hinder

5.4.   »pakkeri«: en virksomhed, hvor æggene sorteres efter kvalitet og vægt.

6.   FRØLÅR OG SNEGLE

6.1.   »frølår«: de bageste dele af kroppen, afskåret på tværs bag forlemmerne, udtaget og flået, af arten Rana (frøfamilien)

6.2.   »snegle«: landsnegle af arten Helix pomatia Linné, Helix aspersa Muller, Helix lucorum og arter af Achatinides-familien.

7.   FORARBEJDEDE PRODUKTER

7.1.   »kødprodukter«: forarbejdede produkter, der er fremkommet ved forarbejdning af kød eller ved yderligere forarbejdning af sådanne forarbejdede produkter, således at snitfladen viser, at produktet ikke længere har fersk køds egenskaber

7.2.   »mejeriprodukter«: forarbejdede produkter, der fremkommer ved forarbejdning af rå mælk eller ved en videre forarbejdning af sådanne forarbejdede produkter

7.3.   »ægprodukter«: forarbejdede produkter, der fremkommer ved forarbejdning af æg eller af forskellige bestanddele eller blandinger af æg eller ved videre forarbejdning af sådanne forarbejdede produkter

7.4.   »forarbejdede fiskevarer«: forarbejdede produkter, der fremkommer ved forarbejdning af fiskevarer eller ved en videre forarbejdning af sådanne forarbejdede produkter

7.   5. »afsmeltet animalsk fedt«: fedt fremkommet ved afsmeltning af kød, herunder knogler, og bestemt til konsum

7.   6. »grever«: de proteinholdige rester fra afsmeltning efter delvis adskillelse af fedt og vand

7.7.   »gelatine«: naturligt, opløseligt protein, også geldannende, som er fremkommet ved delvis hydrolyse af kollagen fremstillet af knogler, huder og skind og sener fra dyr

7.8.   »kollagen«: et proteinbaseret produkt fra dyrs knogler, huder, skind og sener, der er fremstillet i overensstemmelse med de relevante krav i denne forordning

7.9.   »behandlede maver, blærer og tarme«: maver, blærer og tarme, der er behandlet, herunder saltet, varmebehandlet eller tørret, efter at de er udtaget og renset.

8.   ANDRE DEFINITIONER

8.1.   »animalske produkter«:

| — | animalske fødevarer, herunder honning og blod |
| --- | --- |

—

animalske fødevarer, herunder honning og blod

| — | levende toskallede bløddyr, levende pighuder, levende sækdyr og levende havsnegle, der er bestemt til konsum, og |
| --- | --- |

—

levende toskallede bløddyr, levende pighuder, levende sækdyr og levende havsnegle, der er bestemt til konsum, og

| — | andre dyr, der er bestemt til at blive tilberedt med henblik på at blive leveret levende til den endelige forbruger. |
| --- | --- |

—

andre dyr, der er bestemt til at blive tilberedt med henblik på at blive leveret levende til den endelige forbruger.

8.2.   »engrosmarked«: en fødevarevirksomhed bestående af flere separate enheder, som har fælles anlæg og afdelinger, hvor der sælges fødevarer til fødevarevirksomheder.

BILAG II

BESTEMMELSER VEDRØRENDE EN RÆKKE PRODUKTER AF ANIMALSK OPRINDELSE

AFSNIT I

IDENTIFIKATIONSMÆRKER

Når det kræves i henhold til artikel 5 og 6 og med forbehold af bestemmelserne i bilag III, skal lederen af en fødevarevirksomhed sikre, at produkter af animalsk oprindelse identifikationsmærkes i overensstemmelse med følgende bestemmelser.

A.   ANBRINGELSE AF IDENTIFIKATIONSMÆRKET

| 1. | Mærket skal anbringes, inden produktet forlader virksomheden. |
| --- | --- |

1.

Mærket skal anbringes, inden produktet forlader virksomheden.

| 2. | Et produkt skal dog ikke nødvendigvis have et nyt mærke, medmindre emballagen og/eller indpakningen fjernes, eller det videreforarbejdes på en anden virksomhed, og det nye mærke skal da angive autorisationsnummeret på den virksomhed, der udfører disse processer. |
| --- | --- |

2.

Et produkt skal dog ikke nødvendigvis have et nyt mærke, medmindre emballagen og/eller indpakningen fjernes, eller det videreforarbejdes på en anden virksomhed, og det nye mærke skal da angive autorisationsnummeret på den virksomhed, der udfører disse processer.

| 3. | Et identifikationsmærke er ikke nødvendigt for æg, for hvilke forordning (EØF) nr. 1907/90 (1) indeholder krav om mærkning eller etikettering. |
| --- | --- |

3.

Et identifikationsmærke er ikke nødvendigt for æg, for hvilke forordning (EØF) nr. 1907/90 (1) indeholder krav om mærkning eller etikettering.

| 4. | Lederen af en fødevarevirksomhed indfører i overensstemmelse med artikel 18, i forordning (EF) nr. 178/2002 systemer og procedurer til at identificere, hvorfra virksomheden har modtaget og hvortil den har leveret produkter af animalsk oprindelse. |
| --- | --- |

4.

Lederen af en fødevarevirksomhed indfører i overensstemmelse med artikel 18, i forordning (EF) nr. 178/2002 systemer og procedurer til at identificere, hvorfra virksomheden har modtaget og hvortil den har leveret produkter af animalsk oprindelse.

B.   IDENTIFIKATIONSMÆRKETS UDFORMNING

| 5. | Mærket skal være let læseligt og må ikke kunne slettes. Myndighederne skal tydeligt kunne se mærket. |
| --- | --- |

5.

Mærket skal være let læseligt og må ikke kunne slettes. Myndighederne skal tydeligt kunne se mærket.

| 6. | Mærket skal angive navnet på det land, hvor virksomheden er beliggende, som kan skrives helt ud eller angives med en 2-bogstavers kode efter den pågældende ISO-standard.
  Koderne for medlemsstaterne er imidlertid AT, BE, DE, DK, ES, FI, FR, GR, IE, IT, LU, NL, PT, SE og UK.
  Fødevarevirksomhederne må fortsat benytte de lagre og det udstyr, de havde bestilt inden denne forordnings ikrafttræden, indtil de er opbrugt eller skal udskiftes. |
| --- | --- |

6.

Mærket skal angive navnet på det land, hvor virksomheden er beliggende, som kan skrives helt ud eller angives med en 2-bogstavers kode efter den pågældende ISO-standard.

Koderne for medlemsstaterne er imidlertid AT, BE, DE, DK, ES, FI, FR, GR, IE, IT, LU, NL, PT, SE og UK.

Fødevarevirksomhederne må fortsat benytte de lagre og det udstyr, de havde bestilt inden denne forordnings ikrafttræden, indtil de er opbrugt eller skal udskiftes.

| 7. | Mærket skal angive virksomhedens autorisationsnummer. Hvis en virksomhed fremstiller både fødevarer, der er omfattet af denne forordning, og fødevarer, der ikke er det, kan lederen af fødevarevirksomheden anvende samme identifikationsmærke for begge typer fødevarer. |
| --- | --- |

7.

Mærket skal angive virksomhedens autorisationsnummer. Hvis en virksomhed fremstiller både fødevarer, der er omfattet af denne forordning, og fødevarer, der ikke er det, kan lederen af fødevarevirksomheden anvende samme identifikationsmærke for begge typer fødevarer.

| 8. | Når mærket anvendes af en virksomhed, der er beliggende inden for Fællesskabet, skal det være ovalt og omfatte forkortelsen CE, EC, EF, EG, EK eller EY. |
| --- | --- |

8.

Når mærket anvendes af en virksomhed, der er beliggende inden for Fællesskabet, skal det være ovalt og omfatte forkortelsen CE, EC, EF, EG, EK eller EY.

C.   MÆRKNINGSMETODE

| 9. | Mærket kan, afhængigt af hvordan de forskellige animalske produkter præsenteres, anbringes direkte på produktet, indpakningen eller emballagen eller påtrykkes en etiket, der fastgøres på produktet, indpakningen eller emballagen. Mærket kan også bestå af en uaftagelig mærkeplade af et solidt materiale. |
| --- | --- |

9.

Mærket kan, afhængigt af hvordan de forskellige animalske produkter præsenteres, anbringes direkte på produktet, indpakningen eller emballagen eller påtrykkes en etiket, der fastgøres på produktet, indpakningen eller emballagen. Mærket kan også bestå af en uaftagelig mærkeplade af et solidt materiale.

| 10. | Når det drejer sig om emballage, der indeholder opskåret kød eller spiselige slagtebiprodukter, skal mærket anbringes på en etiket, der fastgøres eller trykkes på emballagen på en sådan måde, at det ødelægges, når emballagen åbnes. Dette er imidlertid ikke nødvendigt, hvis åbning ødelægger emballagen. Hvis indpakning yder den samme beskyttelse som emballage, kan mærket fastgøres på indpakningen. |
| --- | --- |

10.

Når det drejer sig om emballage, der indeholder opskåret kød eller spiselige slagtebiprodukter, skal mærket anbringes på en etiket, der fastgøres eller trykkes på emballagen på en sådan måde, at det ødelægges, når emballagen åbnes. Dette er imidlertid ikke nødvendigt, hvis åbning ødelægger emballagen. Hvis indpakning yder den samme beskyttelse som emballage, kan mærket fastgøres på indpakningen.

| 11. | Når det drejer sig om animalske produkter i transportcontainere eller engrosemballager, der skal yderligere håndteres, forarbejdes, indpakkes eller emballeres på en anden virksomhed, kan mærket anbringes uden på containeren eller emballagen. |
| --- | --- |

11.

Når det drejer sig om animalske produkter i transportcontainere eller engrosemballager, der skal yderligere håndteres, forarbejdes, indpakkes eller emballeres på en anden virksomhed, kan mærket anbringes uden på containeren eller emballagen.

| 12. | Når det drejer sig om flydende, granulerede og pulverformige produkter af animalsk oprindelse, som transporteres i løs vægt, samt fiskevarer transporteret i løs vægt, er identifikationsmærket ikke nødvendigt, hvis ledsagende dokumentation indeholder de oplysninger, der er beskrevet i punkt 6, 7 og eventuelt 8. |
| --- | --- |

12.

Når det drejer sig om flydende, granulerede og pulverformige produkter af animalsk oprindelse, som transporteres i løs vægt, samt fiskevarer transporteret i løs vægt, er identifikationsmærket ikke nødvendigt, hvis ledsagende dokumentation indeholder de oplysninger, der er beskrevet i punkt 6, 7 og eventuelt 8.

| 13. | Hvis animalske produkter er anbragt i en pakning, som er bestemt til direkte levering til den endelige forbruger, er det tilstrækkeligt blot at anbringe mærket uden på den pågældende pakning. |
| --- | --- |

13.

Hvis animalske produkter er anbragt i en pakning, som er bestemt til direkte levering til den endelige forbruger, er det tilstrækkeligt blot at anbringe mærket uden på den pågældende pakning.

| 14. | Når mærket anbringes direkte på de animalske produkter, skal farverne være godkendt i henhold til EF-bestemmelserne om anvendelse af farvestoffer i fødevarer. |
| --- | --- |

14.

Når mærket anbringes direkte på de animalske produkter, skal farverne være godkendt i henhold til EF-bestemmelserne om anvendelse af farvestoffer i fødevarer.

AFSNIT II

MÅLSÆTNINGERNE FOR HACCP-PROCEDURERNE

| 1. | Ledere af fødevarevirksomheder, som driver slagterier, skal sørge for, at de procedurer, som de har indført i overensstemmelse med de generelle krav i artikel 5 i forordning (EF) nr. .../2004 (2), opfylder de specifikke krav i punkt 2, der ifølge risikoanalysen viser sig at være påkrævede. |
| --- | --- |

1.

Ledere af fødevarevirksomheder, som driver slagterier, skal sørge for, at de procedurer, som de har indført i overensstemmelse med de generelle krav i artikel 5 i forordning (EF) nr. .../2004 (2), opfylder de specifikke krav i punkt 2, der ifølge risikoanalysen viser sig at være påkrævede.

| 2. | Procedurerne skal sikre, at hvert dyr eller, hvor det er relevant, hvert parti dyr, der ankommer til slagteriet,






  a) | identificeres korrekt |
| --- | --- | --- |

2.

Procedurerne skal sikre, at hvert dyr eller, hvor det er relevant, hvert parti dyr, der ankommer til slagteriet,

a)

identificeres korrekt

| b) | ledsages af de relevante oplysninger fra den bedrift, dyrene kommer fra, jf. afsnit III |
| --- | --- |

b)

ledsages af de relevante oplysninger fra den bedrift, dyrene kommer fra, jf. afsnit III

| c) | ikke kommer fra en bedrift eller et område, der er underkastet transportforbud eller andre restriktioner af hensyn til dyre- eller folkesundhed, medmindre myndighederne giver tilladelse dertil |
| --- | --- |

c)

ikke kommer fra en bedrift eller et område, der er underkastet transportforbud eller andre restriktioner af hensyn til dyre- eller folkesundhed, medmindre myndighederne giver tilladelse dertil

| d) | er rent |
| --- | --- |

d)

er rent

| e) | så vidt lederen af fødevarevirksomheden kan bedømme, er sundt og |
| --- | --- |

e)

så vidt lederen af fødevarevirksomheden kan bedømme, er sundt og

| f) | med hensyn til dyrevelfærd befinder sig tilfredsstillende ved ankomst til slagteriet. |
| --- | --- |

f)

med hensyn til dyrevelfærd befinder sig tilfredsstillende ved ankomst til slagteriet.

| 3. | Dersom de krav, der er opført under punkt 2, ikke overholdes, skal lederen af fødevarevirksomheden underrette embedsdyrlægen og træffe egnede foranstaltninger. |
| --- | --- |

3.

Dersom de krav, der er opført under punkt 2, ikke overholdes, skal lederen af fødevarevirksomheden underrette embedsdyrlægen og træffe egnede foranstaltninger.

AFSNIT III

INFORMATION OM FØDEVAREKÆDEN

Ledere af fødevarevirksomheder, der driver slagterier, skal alt efter tilfældet anmode om, modtage, kontrollere og skride ind på grundlag af oplysninger om fødevarekæden som omhandlet i dette afsnit med hensyn til alle dyr, bortset fra vildtlevende vildt, der er sendt eller er bestemt til at blive sendt til slagteriet.

| 1. | Slagteriernes ledere må ikke acceptere dyr på slagteriets område, medmindre de har anmodet om og modtaget de relevante fødevaresikkerhedsoplysninger, der findes i registrene på oprindelsesbedriften, jf. forordning (EF) nr. .../2004 (3). |
| --- | --- |

1.

Slagteriernes ledere må ikke acceptere dyr på slagteriets område, medmindre de har anmodet om og modtaget de relevante fødevaresikkerhedsoplysninger, der findes i registrene på oprindelsesbedriften, jf. forordning (EF) nr. .../2004 (3).

| 2. | Slagteriernes ledere skal modtage oplysningerne mindst 24 timer, inden dyrene ankommer til slagteriet, undtagen i de tilfælde, der er nævnt i punkt 7. |
| --- | --- |

2.

Slagteriernes ledere skal modtage oplysningerne mindst 24 timer, inden dyrene ankommer til slagteriet, undtagen i de tilfælde, der er nævnt i punkt 7.

| 3. | De relevante fødevaresikkerhedsoplysninger, jf. punkt 1, skal navnlig omfatte:






  a) | oprindelsesbedriftens status eller den regionale dyresundhedsstatus |
| --- | --- | --- |

3.

De relevante fødevaresikkerhedsoplysninger, jf. punkt 1, skal navnlig omfatte:

a)

oprindelsesbedriftens status eller den regionale dyresundhedsstatus

| b) | dyrenes sundhedsstatus |
| --- | --- |

b)

dyrenes sundhedsstatus

| c) | veterinærlægemidler eller andre behandlinger, som dyrene har fået i løbet af en relevant periode, når tilbageholdelsesperioden har været på over 0 dage, samt behandlingsdato og tilbageholdelsesperioder |
| --- | --- |

c)

veterinærlægemidler eller andre behandlinger, som dyrene har fået i løbet af en relevant periode, når tilbageholdelsesperioden har været på over 0 dage, samt behandlingsdato og tilbageholdelsesperioder

| d) | forekomsten af sygdomme, der kan påvirke kødets sikkerhed |
| --- | --- |

d)

forekomsten af sygdomme, der kan påvirke kødets sikkerhed

| e) | resultaterne, hvis de er relevante for beskyttelsen af folkesundheden, af analyser af prøver fra dyrene eller andre prøver, der er udtaget med henblik på diagnose af sygdomme, der kan påvirke kødets sikkerhed, herunder prøver, der er taget som led i overvågning og bekæmpelse af zoonoser og restkoncentrationer |
| --- | --- |

e)

resultaterne, hvis de er relevante for beskyttelsen af folkesundheden, af analyser af prøver fra dyrene eller andre prøver, der er udtaget med henblik på diagnose af sygdomme, der kan påvirke kødets sikkerhed, herunder prøver, der er taget som led i overvågning og bekæmpelse af zoonoser og restkoncentrationer

| f) | relevante rapporter om tidligere inspektioner før og efter slagtning af dyr fra samme oprindelsesbedrift, herunder især embedsdyrlægens rapporter |
| --- | --- |

f)

relevante rapporter om tidligere inspektioner før og efter slagtning af dyr fra samme oprindelsesbedrift, herunder især embedsdyrlægens rapporter

| g) | produktionsdata, når disse kan give oplysninger om forekomsten af sygdomme, og |
| --- | --- |

g)

produktionsdata, når disse kan give oplysninger om forekomsten af sygdomme, og

| h) | navn og adresse på den privatpraktiserende dyrlæge, der sædvanligvis tilser oprindelsesbedriften |
| --- | --- |

h)

navn og adresse på den privatpraktiserende dyrlæge, der sædvanligvis tilser oprindelsesbedriften

| 4. | a) | Det er imidlertid ikke nødvendigt for slagteriets leder at modtage:






  i) | oplysningerne i punkt 3, litra a), b), f) og h), hvis lederen allerede har kendskab til disse oplysninger (f.eks. gennem stående ordninger eller kvalitetssikringsordninger), eller |
| --- | --- | --- | --- |

4.

a)

Det er imidlertid ikke nødvendigt for slagteriets leder at modtage:

i)

oplysningerne i punkt 3, litra a), b), f) og h), hvis lederen allerede har kendskab til disse oplysninger (f.eks. gennem stående ordninger eller kvalitetssikringsordninger), eller

| ii) | oplysningerne i punkt 3, litra a), b), f) og g), hvis producenten erklærer, at der ikke er nogen relevante oplysninger at indberette. |
| --- | --- |

ii)

oplysningerne i punkt 3, litra a), b), f) og g), hvis producenten erklærer, at der ikke er nogen relevante oplysninger at indberette.

| b) | Oplysningerne behøver ikke at foreligge i form af et ordret uddrag af oprindelses-bedriftens registre. Oplysningerne kan afgives ved hjælp af elektronisk dataudveksling eller i form af en standardiseret erklæring underskrevet af producenten. |
| --- | --- |

b)

Oplysningerne behøver ikke at foreligge i form af et ordret uddrag af oprindelses-bedriftens registre. Oplysningerne kan afgives ved hjælp af elektronisk dataudveksling eller i form af en standardiseret erklæring underskrevet af producenten.

| 5. | Ledere af fødevarevirksomheder, der beslutter at modtage dyr på slagteriet efter at have evalueret de relevante oplysninger om fødevarekæden, skal straks og, undtagen i de tilfælde, der er omtalt i punkt 7, mindst 24 timer inden dyret eller partiet ankommer, gøre oplysningerne tilgængelige for embedsdyrlægen. Lederen af fødevarevirksomheden skal meddele embedsdyrlægen alle oplysninger, der giver anledning til sundhedsmæssige overvejelser, inden inspektion før slagtning af det pågældende dyr. |
| --- | --- |

5.

Ledere af fødevarevirksomheder, der beslutter at modtage dyr på slagteriet efter at have evalueret de relevante oplysninger om fødevarekæden, skal straks og, undtagen i de tilfælde, der er omtalt i punkt 7, mindst 24 timer inden dyret eller partiet ankommer, gøre oplysningerne tilgængelige for embedsdyrlægen. Lederen af fødevarevirksomheden skal meddele embedsdyrlægen alle oplysninger, der giver anledning til sundhedsmæssige overvejelser, inden inspektion før slagtning af det pågældende dyr.

| 6. | Hvis et dyr ankommer til slagteriet uden oplysninger om fødevarekæden, skal lederen straks underrette embedsdyrlægen. Dyret må ikke slagtes, før embedsdyrlægen har givet tilladelse dertil. |
| --- | --- |

6.

Hvis et dyr ankommer til slagteriet uden oplysninger om fødevarekæden, skal lederen straks underrette embedsdyrlægen. Dyret må ikke slagtes, før embedsdyrlægen har givet tilladelse dertil.

| 7. | Hvis den kompetente myndighed giver tilladelse hertil, kan oplysningerne om fødevarekæden ledsage de dyr, som de vedrører, til slagteriet i stedet for at skulle foreligge mindst 24 timer forinden. Dette gælder følgende dyr:






  a) | svin, fjerkræ eller opdrættet vildt, der har undergået inspektion før slagtning på oprindelsesbedriften, hvis dyrene ledsages af et certifikat, som dyrlægen har underskrevet, og hvori denne erklærer at have undersøgt dyrene på bedriften og fundet dem sunde |
| --- | --- | --- |

7.

Hvis den kompetente myndighed giver tilladelse hertil, kan oplysningerne om fødevarekæden ledsage de dyr, som de vedrører, til slagteriet i stedet for at skulle foreligge mindst 24 timer forinden. Dette gælder følgende dyr:

a)

svin, fjerkræ eller opdrættet vildt, der har undergået inspektion før slagtning på oprindelsesbedriften, hvis dyrene ledsages af et certifikat, som dyrlægen har underskrevet, og hvori denne erklærer at have undersøgt dyrene på bedriften og fundet dem sunde

| b) | tamdyr af hestefamilien |
| --- | --- |

b)

tamdyr af hestefamilien

| c) | dyr, der er nødslagtet, hvis de ledsages af en erklæring, som dyrlægen har underskrevet, og hvori det tilfredsstillende resultat af inspektionen før slagtning bekræftes, og |
| --- | --- |

c)

dyr, der er nødslagtet, hvis de ledsages af en erklæring, som dyrlægen har underskrevet, og hvori det tilfredsstillende resultat af inspektionen før slagtning bekræftes, og

| d) | dyr, der ikke er leveret direkte fra oprindelsesbedriften til slagteriet. |
| --- | --- |

d)

dyr, der ikke er leveret direkte fra oprindelsesbedriften til slagteriet.

Slagteriernes ledere skal evaluere de relevante oplysninger. Hvis de modtager dyrene til slagtning, skal de overdrage de i litra a) og c) nævnte dokumenter til embedsdyrlægen. Slagtning eller slagtemæssig behandling af dyrene må ikke finde sted, før embedsdyrlægen har givet tilladelse dertil.

| 8. | Ledere af fødevarevirksomheder skal kontrollere de pas, der ledsager tamdyr af hestefamilien, for at sikre, at dyret er bestemt til slagtning til konsum. Hvis de modtager dyret til slagtning, skal passet overdrages til embedsdyrlægen. |
| --- | --- |

8.

Ledere af fødevarevirksomheder skal kontrollere de pas, der ledsager tamdyr af hestefamilien, for at sikre, at dyret er bestemt til slagtning til konsum. Hvis de modtager dyret til slagtning, skal passet overdrages til embedsdyrlægen.

---

(1)  Rådets forordning (EØF) nr. 1907/90 af 26.6.1990 om handelsnormer for æg (EFT L 173 af 6.7.1990, s. 5). Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2052/2003 (EFT L 305 af 22.11.2003, s. 1).

(2)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(3)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

BILAG III

SÆRLIGE BESTEMMELSER

AFSNIT I

KØD AF TAMHOVDYR

KAPITEL I: TRANSPORT AF LEVENDE DYR TIL SLAGTERIET

Lederen af en fødevarevirksomhed, der transporterer levende dyr til slagteriet, skal sikre, at følgende krav er opfyldt:

| 1. | Ved indsamling og transport skal dyrene håndteres forsigtigt, uden at de ophidses unødigt. |
| --- | --- |

1.

Ved indsamling og transport skal dyrene håndteres forsigtigt, uden at de ophidses unødigt.

| 2. | Dyr med sygdomssymptomer eller med oprindelse i besætninger, der vides at være kontamineret med agenser, der er af betydning for folkesundheden, må kun transporteres til slagteriet, når myndighederne har givet tilladelse hertil. |
| --- | --- |

2.

Dyr med sygdomssymptomer eller med oprindelse i besætninger, der vides at være kontamineret med agenser, der er af betydning for folkesundheden, må kun transporteres til slagteriet, når myndighederne har givet tilladelse hertil.

KAPITEL II: KRAV TIL SLAGTERIER

Lederen af en fødevarevirksomhed skal sikre, at slagterier, hvor der slagtes tamhovdyr, er opført, udformet og udstyret, så de opfylder følgende krav:

| 1. | a) | slagterier skal have egnede, hygiejniske opstaldningsforhold eller, hvis klimaforholdene tillader det, ventefolde, der er lette at rengøre og desinficere. Anlæggene skal have faciliteter til vanding og om nødvendigt fodring af dyrene. Bortledningen af spildevand må ikke bringe fødevaresikkerheden i fare |
| --- | --- | --- |

1.

a)

slagterier skal have egnede, hygiejniske opstaldningsforhold eller, hvis klimaforholdene tillader det, ventefolde, der er lette at rengøre og desinficere. Anlæggene skal have faciliteter til vanding og om nødvendigt fodring af dyrene. Bortledningen af spildevand må ikke bringe fødevaresikkerheden i fare

| b) | de skal også have særskilte aflåselige faciliteter eller, hvis klimaforholdene tillader det, folde med særskilt afløb til syge eller mistænkte dyr beliggende på et sådant sted, at andre dyr ikke bliver kontamineret, medmindre myndighederne mener, at sådanne anlæg er unødvendige |
| --- | --- |

b)

de skal også have særskilte aflåselige faciliteter eller, hvis klimaforholdene tillader det, folde med særskilt afløb til syge eller mistænkte dyr beliggende på et sådant sted, at andre dyr ikke bliver kontamineret, medmindre myndighederne mener, at sådanne anlæg er unødvendige

| c) | opstaldningsforholdene skal være af en sådan størrelse, at dyrenes velfærd tilgodeses. De skal være udformet, så det er let at foretage inspektion før slagtning og identificere dyrene eller grupperne af dyr |
| --- | --- |

c)

opstaldningsforholdene skal være af en sådan størrelse, at dyrenes velfærd tilgodeses. De skal være udformet, så det er let at foretage inspektion før slagtning og identificere dyrene eller grupperne af dyr

| 2. | For at undgå forurening af kødet skal de:






  a) | have et tilstrækkeligt antal lokaler til det arbejde, der skal udføres |
| --- | --- | --- |

2.

For at undgå forurening af kødet skal de:

a)

have et tilstrækkeligt antal lokaler til det arbejde, der skal udføres

| b) | have et særskilt lokale til at tømme og rense maver og tarme, medmindre myndighederne i hvert enkelt tilfælde godkender, at disse processer på et bestemt slagteri udføres adskilt på forskellige tidspunkter |
| --- | --- |

b)

have et særskilt lokale til at tømme og rense maver og tarme, medmindre myndighederne i hvert enkelt tilfælde godkender, at disse processer på et bestemt slagteri udføres adskilt på forskellige tidspunkter

| c) | sikre, at følgende processer udføres adskilt ved afstand eller på forskellige tidspunkter:






  i) | bedøvelse og afblødning |
| --- | --- | --- |

c)

sikre, at følgende processer udføres adskilt ved afstand eller på forskellige tidspunkter:

i)

bedøvelse og afblødning

| ii) | ved slagtning af svin, skoldning, afhåring, skrabning og svidning |
| --- | --- |

ii)

ved slagtning af svin, skoldning, afhåring, skrabning og svidning

| iii) | udtagning af organer og yderligere slagtemæssig behandling |
| --- | --- |

iii)

udtagning af organer og yderligere slagtemæssig behandling

| iv) | håndtering af rensede tarme og kallun |
| --- | --- |

iv)

håndtering af rensede tarme og kallun

| v) | behandling og rensning af andre spiselige slagtebiprodukter, især håndtering af afhudede hoveder, hvis dette arbejde ikke udføres på slagtekæden |
| --- | --- |

v)

behandling og rensning af andre spiselige slagtebiprodukter, især håndtering af afhudede hoveder, hvis dette arbejde ikke udføres på slagtekæden

| vi) | indpakning af spiselige slagtebiprodukter og |
| --- | --- |

vi)

indpakning af spiselige slagtebiprodukter og

| vii) | ekspedition af kød; |
| --- | --- |

vii)

ekspedition af kød;

| d) | have installationer, der kan hindre, at kødet kommer i berøring med gulve, vægge og inventar, og |
| --- | --- |

d)

have installationer, der kan hindre, at kødet kommer i berøring med gulve, vægge og inventar, og

| e) | have slagtekæder, der (hvor de anvendes) er udformet således, at slagteprocessen skrider kontinuerligt frem og der undgås krydskontaminering mellem de forskellige dele af slagtekæden. Anvendes der mere end én slagtekæde på samme virksomhed, skal disse kæder være adskilt på behørig måde for at undgå krydskontaminering. |
| --- | --- |

e)

have slagtekæder, der (hvor de anvendes) er udformet således, at slagteprocessen skrider kontinuerligt frem og der undgås krydskontaminering mellem de forskellige dele af slagtekæden. Anvendes der mere end én slagtekæde på samme virksomhed, skal disse kæder være adskilt på behørig måde for at undgå krydskontaminering.

| 3. | De skal have faciliteter til at desinficere værktøj med mindst 82 °C varmt vand eller et alternativt system med ligestillet virkning. |
| --- | --- |

3.

De skal have faciliteter til at desinficere værktøj med mindst 82 °C varmt vand eller et alternativt system med ligestillet virkning.

| 4. | Håndvaskene til det personale, der håndterer uindpakket kød, skal være udstyret med haner, der er udformet med henblik på at undgå smittespredning/kontaminering. |
| --- | --- |

4.

Håndvaskene til det personale, der håndterer uindpakket kød, skal være udstyret med haner, der er udformet med henblik på at undgå smittespredning/kontaminering.

| 5. | Der skal være aflåselige faciliteter til kølelagring af tilbageholdt kød og separate aflåselige faciliteter til opbevaring af kød, der er erklæret uegnet til konsum. |
| --- | --- |

5.

Der skal være aflåselige faciliteter til kølelagring af tilbageholdt kød og separate aflåselige faciliteter til opbevaring af kød, der er erklæret uegnet til konsum.

| 6. | Der skal være et separat sted med de nødvendige faciliteter til rengøring, vask og desinfektion af transportmidler for slagtedyr. Slagterier behøver dog ikke have sådanne steder og faciliteter, hvis det ikke kræves af den kompetente myndighed, og der findes offentligt godkendte steder og faciliteter i nærheden. |
| --- | --- |

6.

Der skal være et separat sted med de nødvendige faciliteter til rengøring, vask og desinfektion af transportmidler for slagtedyr. Slagterier behøver dog ikke have sådanne steder og faciliteter, hvis det ikke kræves af den kompetente myndighed, og der findes offentligt godkendte steder og faciliteter i nærheden.

| 7. | De skal have aflåselige faciliteter, der er forbeholdt slagtning af syge og mistænkte dyr. Dette er ikke nødvendigt, hvis slagtningen af disse dyr finder sted på andre virksomheder, der er autoriseret hertil af myndighederne, eller ved afslutningen af den normale slagteperiode. |
| --- | --- |

7.

De skal have aflåselige faciliteter, der er forbeholdt slagtning af syge og mistænkte dyr. Dette er ikke nødvendigt, hvis slagtningen af disse dyr finder sted på andre virksomheder, der er autoriseret hertil af myndighederne, eller ved afslutningen af den normale slagteperiode.

| 8. | Hvis der opbevares gødning eller mave- og tarmindhold på slagteriets område, skal der være et specielt areal eller aflukke hertil. |
| --- | --- |

8.

Hvis der opbevares gødning eller mave- og tarmindhold på slagteriets område, skal der være et specielt areal eller aflukke hertil.

| 9. | Der skal være en passende udstyret aflåselig facilitet eller, om nødvendigt, et lokale udelukkende til brug for veterinærmyndighederne. |
| --- | --- |

9.

Der skal være en passende udstyret aflåselig facilitet eller, om nødvendigt, et lokale udelukkende til brug for veterinærmyndighederne.

KAPITEL III: KRAV TIL OPSKÆRINGSVIRKSOMHEDER

Lederen af en fødevarevirksomhed skal sikre, at opskæringsvirksomheder, der håndterer kød af tamhovdyr,

| 1) | er opført, så kontaminering af kød undgås, navnlig ved






  a) | at arbejdet skrider kontinuerligt frem eller |
| --- | --- | --- |

1)

er opført, så kontaminering af kød undgås, navnlig ved

a)

at arbejdet skrider kontinuerligt frem eller

| b) | at de forskellige produktionsbatcher holdes adskilt |
| --- | --- |

b)

at de forskellige produktionsbatcher holdes adskilt

| 2) | har rum til separat oplagring af emballeret og uindpakket kød, medmindre det oplagres på forskellige tidspunkter eller således, at emballagematerialet og oplagringsmåden ikke kan give anledning til kontaminering af kødet |
| --- | --- |

2)

har rum til separat oplagring af emballeret og uindpakket kød, medmindre det oplagres på forskellige tidspunkter eller således, at emballagematerialet og oplagringsmåden ikke kan give anledning til kontaminering af kødet

| 3) | har opskæringslokaler, der er udstyret, så kravene i kapitel V overholdes |
| --- | --- |

3)

har opskæringslokaler, der er udstyret, så kravene i kapitel V overholdes

| 4) | har håndvaske med haner, der er udformet med henblik på at hindre spredning af kontaminering, til brug for det personale, som håndterer uindpakket kød, og |
| --- | --- |

4)

har håndvaske med haner, der er udformet med henblik på at hindre spredning af kontaminering, til brug for det personale, som håndterer uindpakket kød, og

| 5) | har faciliteter til at desinficere værktøj med mindst 82 °C varmt vand eller et alternativt system med ligestillet virkning. |
| --- | --- |

5)

har faciliteter til at desinficere værktøj med mindst 82 °C varmt vand eller et alternativt system med ligestillet virkning.

KAPITEL IV: SLAGTEHYGIEJNE

Lederen af en fødevarevirksomhed, der driver slagterier, hvor der slagtes tamhovdyr, skal opfylde følgende krav:

| 1. | Dyr skal slagtes hurtigst muligt efter ankomsten til slagteriet. Dyrene skal dog hvile, før de slagtes, hvis det kræves af velfærdsårsager. |
| --- | --- |

1.

Dyr skal slagtes hurtigst muligt efter ankomsten til slagteriet. Dyrene skal dog hvile, før de slagtes, hvis det kræves af velfærdsårsager.

| 2. | a) | Kød fra dyr, som ikke er nævnt i litra b) og c), må ikke anvendes til konsum, hvis de dør på anden vis end ved slagtning på slagteriet |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Kød fra dyr, som ikke er nævnt i litra b) og c), må ikke anvendes til konsum, hvis de dør på anden vis end ved slagtning på slagteriet

| b) | Kun levende dyr til slagtning må bringes ind på slagteriet bortset fra:






  i) | dyr, der er nødslagtet uden for slagteriet i overensstemmelse med kapitel VI |
| --- | --- | --- |

b)

Kun levende dyr til slagtning må bringes ind på slagteriet bortset fra:

i)

dyr, der er nødslagtet uden for slagteriet i overensstemmelse med kapitel VI

| ii) | dyr, der er slagtet på produktionsstedet i overensstemmelse med afsnit III og |
| --- | --- |

ii)

dyr, der er slagtet på produktionsstedet i overensstemmelse med afsnit III og

| iii) | vildtlevende vildt i overensstemmelse med afsnit IV, kapitel II. |
| --- | --- |

iii)

vildtlevende vildt i overensstemmelse med afsnit IV, kapitel II.

| c) | Kød fra dyr, der slagtes efter en ulykke på slagteriet, kan anvendes til konsum, hvis der ved inspektion ikke konstateres nogen alvorlige læsioner ud over dem, der opstod ved ulykken. |
| --- | --- |

c)

Kød fra dyr, der slagtes efter en ulykke på slagteriet, kan anvendes til konsum, hvis der ved inspektion ikke konstateres nogen alvorlige læsioner ud over dem, der opstod ved ulykken.

| 3. | Dyr eller efter omstændighederne batcher af dyr, der sendes til slagtning, skal identificeres, således at deres oprindelse kan spores. |
| --- | --- |

3.

Dyr eller efter omstændighederne batcher af dyr, der sendes til slagtning, skal identificeres, således at deres oprindelse kan spores.

| 4. | Dyrene skal være rene. |
| --- | --- |

4.

Dyrene skal være rene.

| 5. | Slagteriernes ledere skal følge instrukserne fra den dyrlæge, som myndighederne har udpeget i henhold til forordning (EF) .../2004 (1), således at inspektionen før slagtning af hvert dyr, der skal slagtes, kan gennemføres under passende forhold. |
| --- | --- |

5.

Slagteriernes ledere skal følge instrukserne fra den dyrlæge, som myndighederne har udpeget i henhold til forordning (EF) .../2004 (1), således at inspektionen før slagtning af hvert dyr, der skal slagtes, kan gennemføres under passende forhold.

| 6. | Dyr, som bringes ind i slagtelokalet, skal slagtes hurtigst muligt. |
| --- | --- |

6.

Dyr, som bringes ind i slagtelokalet, skal slagtes hurtigst muligt.

| 7. | Bedøvelse, afblødning, afhudning, udtagning af organer og anden slagtemæssig behandling foretages hurtigst muligt og på en sådan måde, at kødet ikke bliver forurenet. Især






  a) | skal luft- og spiserøret forblive intakte under afblødningen undtagen ved slagtning efter en religiøs skik |
| --- | --- | --- |

7.

Bedøvelse, afblødning, afhudning, udtagning af organer og anden slagtemæssig behandling foretages hurtigst muligt og på en sådan måde, at kødet ikke bliver forurenet. Især

a)

skal luft- og spiserøret forblive intakte under afblødningen undtagen ved slagtning efter en religiøs skik

| b) | skal det under afhudningen forhindres, at






  i) | hudens yderside kommer i berøring med slagtekroppen, og at |
| --- | --- | --- |

b)

skal det under afhudningen forhindres, at

i)

hudens yderside kommer i berøring med slagtekroppen, og at

| ii) | personer og udstyr, der kommer i kontakt med hudernes yderside, kommer i berøring med kødet |
| --- | --- |

ii)

personer og udstyr, der kommer i kontakt med hudernes yderside, kommer i berøring med kødet

| c) | skal der træffes foranstaltninger til at undgå, at fordøjelseskanalens indhold flyder ud under og efter udtagningen af organer, og det skal sikres, at organerne udtages hurtigst muligt efter bedøvelsen og desuden |
| --- | --- |

c)

skal der træffes foranstaltninger til at undgå, at fordøjelseskanalens indhold flyder ud under og efter udtagningen af organer, og det skal sikres, at organerne udtages hurtigst muligt efter bedøvelsen og desuden

| d) | må fjernelsen af yveret ikke resultere i, at slagtekroppen kontamineres med mælk eller kolostrum. |
| --- | --- |

d)

må fjernelsen af yveret ikke resultere i, at slagtekroppen kontamineres med mælk eller kolostrum.

| 8. | Der skal ske fuldstændig afhudning af slagtekroppen og de øvrige dele af kroppen, der er bestemt til konsum, undtagen for svin og hovedet og tæerne af får, geder og kalv. Hoveder og tæer skal håndteres på en sådan måde, at andet kød ikke kontamineres. |
| --- | --- |

8.

Der skal ske fuldstændig afhudning af slagtekroppen og de øvrige dele af kroppen, der er bestemt til konsum, undtagen for svin og hovedet og tæerne af får, geder og kalv. Hoveder og tæer skal håndteres på en sådan måde, at andet kød ikke kontamineres.

| 9. | Svin, der ikke afhudes, skal straks have børsterne fjernet. Risikoen for, at kødet kontamineres med skoldevand, skal begrænses mest muligt. Der må kun anvendes godkendte tilsætningsstoffer hertil. Svinene skal bagefter skylles grundigt med drikkevand. |
| --- | --- |

9.

Svin, der ikke afhudes, skal straks have børsterne fjernet. Risikoen for, at kødet kontamineres med skoldevand, skal begrænses mest muligt. Der må kun anvendes godkendte tilsætningsstoffer hertil. Svinene skal bagefter skylles grundigt med drikkevand.

| 10. | Slagtekroppene må ikke være synligt kontamineret med fækalier. Synlig kontaminering skal omgående fjernes ved afskæring eller andre metoder med ligestillet virkning. |
| --- | --- |

10.

Slagtekroppene må ikke være synligt kontamineret med fækalier. Synlig kontaminering skal omgående fjernes ved afskæring eller andre metoder med ligestillet virkning.

| 11. | Slagtekroppe og slagteaffald må ikke komme i berøring med gulve, vægge eller arbejdsplatforme. |
| --- | --- |

11.

Slagtekroppe og slagteaffald må ikke komme i berøring med gulve, vægge eller arbejdsplatforme.

| 12. | Slagteriernes ledere skal følge myndighedernes instrukser, så det sikres, at inspektionen efter slagtning af alle slagtede dyr gennemføres under passende forhold i overensstemmelse med forordning (EF) .../2004 (1). |
| --- | --- |

12.

Slagteriernes ledere skal følge myndighedernes instrukser, så det sikres, at inspektionen efter slagtning af alle slagtede dyr gennemføres under passende forhold i overensstemmelse med forordning (EF) .../2004 (1).

| 13. | Indtil inspektionen efter slagtning er gennemført, skal dele af et slagtet dyr, der underkastes en sådan inspektion:






  a) | fortsat kunne identificeres som hørende til en given slagtekrop og |
| --- | --- | --- |

13.

Indtil inspektionen efter slagtning er gennemført, skal dele af et slagtet dyr, der underkastes en sådan inspektion:

a)

fortsat kunne identificeres som hørende til en given slagtekrop og

| b) | de må ikke komme i kontakt med andre slagtekroppe, spiselige slagtebiprodukter eller organer, herunder dem, der allerede er blevet underkastet inspektion efter slagtning. |
| --- | --- |

b)

de må ikke komme i kontakt med andre slagtekroppe, spiselige slagtebiprodukter eller organer, herunder dem, der allerede er blevet underkastet inspektion efter slagtning.

Penis kan dog straks fjernes, hvis den ikke udviser patologiske læsioner.

| 14. | Begge nyrer skal løsnes fra fedtkapslen. For kvæg, svin og heste skal den perirenale kapsel også fjernes. |
| --- | --- |

14.

Begge nyrer skal løsnes fra fedtkapslen. For kvæg, svin og heste skal den perirenale kapsel også fjernes.

| 15. | Hvis blod eller andre spiselige slagtebiprodukter fra flere dyr anbringes i samme beholder, inden inspektionen efter slagtning er afsluttet, skal hele indholdet erklæres for uegnet til konsum, hvis slagtekroppen af et eller flere af disse dyr er blevet erklæret for uegnet til konsum. |
| --- | --- |

15.

Hvis blod eller andre spiselige slagtebiprodukter fra flere dyr anbringes i samme beholder, inden inspektionen efter slagtning er afsluttet, skal hele indholdet erklæres for uegnet til konsum, hvis slagtekroppen af et eller flere af disse dyr er blevet erklæret for uegnet til konsum.

| 16. | Når inspektionen efter slagtning er afsluttet,






  a) | skal tonsillerne fra kvæg og hovdyr fjernes hygiejnisk |
| --- | --- | --- |

16.

Når inspektionen efter slagtning er afsluttet,

a)

skal tonsillerne fra kvæg og hovdyr fjernes hygiejnisk

| b) | skal de dele, der er uegnet til konsum, snarest muligt fjernes fra virksomhedens rene afdeling |
| --- | --- |

b)

skal de dele, der er uegnet til konsum, snarest muligt fjernes fra virksomhedens rene afdeling

| c) | må kød, der er tilbageholdt eller erklæret uegnet til konsum, og biprodukter, der ikke kan benyttes som fødevarer, ikke komme i kontakt med kød, der er erklæret egnet til konsum, og |
| --- | --- |

c)

må kød, der er tilbageholdt eller erklæret uegnet til konsum, og biprodukter, der ikke kan benyttes som fødevarer, ikke komme i kontakt med kød, der er erklæret egnet til konsum, og

| d) | skal organer eller dele af organer, der stadig findes i dyrekroppen, bortset fra nyrerne, hurtigst muligt fjernes helt, medmindre andet er godkendt af myndighederne. |
| --- | --- |

d)

skal organer eller dele af organer, der stadig findes i dyrekroppen, bortset fra nyrerne, hurtigst muligt fjernes helt, medmindre andet er godkendt af myndighederne.

| 17. | Når slagtningen og kødkontrollen er afsluttet, skal kødet opbevares i henhold til kapitel VII. |
| --- | --- |

17.

Når slagtningen og kødkontrollen er afsluttet, skal kødet opbevares i henhold til kapitel VII.

| 18. | Når de er bestemt til videreforarbejdning,






  a) | skal maver skoldes og renses |
| --- | --- | --- |

18.

Når de er bestemt til videreforarbejdning,

a)

skal maver skoldes og renses

| b) | skal tarme tømmes og renses |
| --- | --- |

b)

skal tarme tømmes og renses

| c) | skal hoveder og tæer afhudes eller skoldes og skrabes. |
| --- | --- |

c)

skal hoveder og tæer afhudes eller skoldes og skrabes.

| 19. | På virksomheder, der er autoriseret til slagtning af forskellige dyrearter eller til håndtering af kroppe af opdrættet eller vildtlevende vildt, skal der træffes foranstaltninger til at undgå krydskontaminering ved at behandle de forskellige arter adskilt, enten ved at foretage behandlingen på forskellige tidspunkter eller ved at foretage behandlingen adskilt ved afstand. Der skal være separate faciliteter til at modtage og opbevare afhudede slagtekroppe af opdrættet vildt, der er slagtet på bedriften, og kroppe af vildtlevende vildt. |
| --- | --- |

19.

På virksomheder, der er autoriseret til slagtning af forskellige dyrearter eller til håndtering af kroppe af opdrættet eller vildtlevende vildt, skal der træffes foranstaltninger til at undgå krydskontaminering ved at behandle de forskellige arter adskilt, enten ved at foretage behandlingen på forskellige tidspunkter eller ved at foretage behandlingen adskilt ved afstand. Der skal være separate faciliteter til at modtage og opbevare afhudede slagtekroppe af opdrættet vildt, der er slagtet på bedriften, og kroppe af vildtlevende vildt.

| 20. | Hvis slagteriet ikke har aflåselige faciliteter, der er forbeholdt slagtning af syge eller mistænkte dyr, skal de faciliteter, som anvendes til slagtning af disse dyr, rengøres, vaskes og desinficeres under offentligt tilsyn, inden slagtningen af andre dyr genoptages. |
| --- | --- |

20.

Hvis slagteriet ikke har aflåselige faciliteter, der er forbeholdt slagtning af syge eller mistænkte dyr, skal de faciliteter, som anvendes til slagtning af disse dyr, rengøres, vaskes og desinficeres under offentligt tilsyn, inden slagtningen af andre dyr genoptages.

KAPITEL V: HYGIEJNE UNDER OPSKÆRING OG UDBENING

Lederen af en fødevarevirksomhed skal sikre, at opskæring og udbening af tamhovdyr sker i overensstemmelse med følgende krav:

| 1. | Slagtekroppe af tamhovdyr kan deles i halve kroppe eller kvarte kroppe, og halve kroppe kan deles i højst tre engrosudskæringer på slagterier. Yderligere opskæring og udbening skal finde sted på en opskæringsvirksomhed. |
| --- | --- |

1.

Slagtekroppe af tamhovdyr kan deles i halve kroppe eller kvarte kroppe, og halve kroppe kan deles i højst tre engrosudskæringer på slagterier. Yderligere opskæring og udbening skal finde sted på en opskæringsvirksomhed.

| 2. | Arbejdet med kødet skal tilrettelægges på en sådan måde, at kontaminering undgås eller begrænses til det mindst mulige. Med henblik herpå skal virksomhedsledere navnlig sikre følgende:






  a) | kød til opskæring bringes ind i arbejdslokalerne, efterhånden som der er brug for det |
| --- | --- | --- |

2.

Arbejdet med kødet skal tilrettelægges på en sådan måde, at kontaminering undgås eller begrænses til det mindst mulige. Med henblik herpå skal virksomhedsledere navnlig sikre følgende:

a)

kød til opskæring bringes ind i arbejdslokalerne, efterhånden som der er brug for det

| b) | mens kødet opskæres, udbenes, afpudses, skæres i skiver eller terninger, indpakkes og emballeres, holdes kødtemperaturen på højst 3 °C for spiselige slagtebiprodukter og 7 °C for andet kød ved hjælp af en omgivelsestemperatur på højst 12 °C eller et alternativt system med ligestillet virkning og |
| --- | --- |

b)

mens kødet opskæres, udbenes, afpudses, skæres i skiver eller terninger, indpakkes og emballeres, holdes kødtemperaturen på højst 3 °C for spiselige slagtebiprodukter og 7 °C for andet kød ved hjælp af en omgivelsestemperatur på højst 12 °C eller et alternativt system med ligestillet virkning og

| c) | på virksomheder, der er autoriseret til opskæring af forskellige dyrearter, træffes der foranstaltninger til at undgå krydskontaminering, om nødvendigt ved at behandle de forskellige arter adskilt ved afstand eller på forskellige tidspunkter. |
| --- | --- |

c)

på virksomheder, der er autoriseret til opskæring af forskellige dyrearter, træffes der foranstaltninger til at undgå krydskontaminering, om nødvendigt ved at behandle de forskellige arter adskilt ved afstand eller på forskellige tidspunkter.

| 3. | Kød kan imidlertid udbenes og opskæres, inden det er nedkølet til den temperatur, der er fastsat i punkt 2, litra b), i overensstemmelse med kapitel VII, punkt 3. |
| --- | --- |

3.

Kød kan imidlertid udbenes og opskæres, inden det er nedkølet til den temperatur, der er fastsat i punkt 2, litra b), i overensstemmelse med kapitel VII, punkt 3.

| 4. | Kød kan også udbenes og opskæres, inden det er nedkølet til den temperatur, der er fastsat i punkt 2, litra b), når opskæringslokalet befinder sig samme sted som slagtelokalet. I så fald skal kødet bringes direkte fra slagtelokalet til opskæringslokalet eller anbringes i et køle- eller fryserum, til det skal bruges. Kødet skal straks efter opskæring og eventuel emballering nedkøles til den temperatur, som er angivet i punkt 2, litra b). |
| --- | --- |

4.

Kød kan også udbenes og opskæres, inden det er nedkølet til den temperatur, der er fastsat i punkt 2, litra b), når opskæringslokalet befinder sig samme sted som slagtelokalet. I så fald skal kødet bringes direkte fra slagtelokalet til opskæringslokalet eller anbringes i et køle- eller fryserum, til det skal bruges. Kødet skal straks efter opskæring og eventuel emballering nedkøles til den temperatur, som er angivet i punkt 2, litra b).

KAPITEL VI: NØDSLAGTNING UDEN FOR SLAGTERIET

Lederen af en fødevarevirksomhed skal sikre, at kød fra tamhovdyr, der er blevet nødslagtet uden for slagteriet, kun kan anvendes til konsum, hvis det opfylder samtlige nedenstående krav.

| 1. | Der er tale om et i øvrigt sundt dyr, og det skal have været udsat for en ulykke, der har haft til følge, at dyret af hensyn til dets velfærd ikke har kunnet bringes til slagteriet. |
| --- | --- |

1.

Der er tale om et i øvrigt sundt dyr, og det skal have været udsat for en ulykke, der har haft til følge, at dyret af hensyn til dets velfærd ikke har kunnet bringes til slagteriet.

| 2. | Dyret skal underkastes inspektion af en dyrlæge før slagtning. |
| --- | --- |

2.

Dyret skal underkastes inspektion af en dyrlæge før slagtning.

| 3. | Det aflivede og afblødte dyr skal på hygiejnisk vis straks transporteres til slagteriet. Udtagning af mave og tarme, men ikke anden slagtemæssig behandling, kan foretages på stedet under tilsyn af dyrlægen. Indvolde, der fjernes, skal ledsage det aflivede dyr til slagteriet og identificeres som tilhørende dyret. |
| --- | --- |

3.

Det aflivede og afblødte dyr skal på hygiejnisk vis straks transporteres til slagteriet. Udtagning af mave og tarme, men ikke anden slagtemæssig behandling, kan foretages på stedet under tilsyn af dyrlægen. Indvolde, der fjernes, skal ledsage det aflivede dyr til slagteriet og identificeres som tilhørende dyret.

| 4. | Hvis der går mere end to timer mellem aflivningen og ankomsten til slagteriet, skal dyret være nedkølet. Hvis klimaforholdene tillader det, er aktiv nedkøling ikke nødvendig. |
| --- | --- |

4.

Hvis der går mere end to timer mellem aflivningen og ankomsten til slagteriet, skal dyret være nedkølet. Hvis klimaforholdene tillader det, er aktiv nedkøling ikke nødvendig.

| 5. | En erklæring fra lederen af den fødevarevirksomhed, der har opdrættet dyret, med angivelse af dyrets identitet og eventuelle veterinærlægemidler eller andre behandlinger, som dyret har fået, behandlingsdatoerne og tilbageholdelsesperioderne, skal følge med det aflivede dyr til slagteriet. |
| --- | --- |

5.

En erklæring fra lederen af den fødevarevirksomhed, der har opdrættet dyret, med angivelse af dyrets identitet og eventuelle veterinærlægemidler eller andre behandlinger, som dyret har fået, behandlingsdatoerne og tilbageholdelsesperioderne, skal følge med det aflivede dyr til slagteriet.

| 6. | En erklæring fra dyrlægen om det positive resultat af inspektionen før slagtning, datoen og tidspunktet samt begrundelsen for nødslagtningen og oplysning om, hvilken behandling dyret eventuelt har fået af dyrlægen, skal følge med det aflivede dyr til slagteriet. |
| --- | --- |

6.

En erklæring fra dyrlægen om det positive resultat af inspektionen før slagtning, datoen og tidspunktet samt begrundelsen for nødslagtningen og oplysning om, hvilken behandling dyret eventuelt har fået af dyrlægen, skal følge med det aflivede dyr til slagteriet.

| 7. | Det slagtede dyr skal være egnet til konsum efter en inspektion efter slagtningen på slagteriet i henhold til forordning (EF) nr. .../2004 (2) herunder enhver yderligere undersøgelse, der kræves ved nødslagtning. |
| --- | --- |

7.

Det slagtede dyr skal være egnet til konsum efter en inspektion efter slagtningen på slagteriet i henhold til forordning (EF) nr. .../2004 (2) herunder enhver yderligere undersøgelse, der kræves ved nødslagtning.

| 8. | Ledere af fødevarevirksomheder skal følge eventuelle instrukser fra embedsdyrlægen efter inspektionen efter slagtning vedrørende kødets anvendelse. |
| --- | --- |

8.

Ledere af fødevarevirksomheder skal følge eventuelle instrukser fra embedsdyrlægen efter inspektionen efter slagtning vedrørende kødets anvendelse.

| 9. | Lederen af en fødevarevirksomhed må ikke markedsføre kød fra dyr, der er blevet nødslagtet, medmindre det bærer et særligt sundhedsmærke, der hverken kan forveksles med sundhedsmærket i forordning (EF) nr. .../2003 (2) eller med identifikationsmærket i denne forordnings bilag II, afsnit I. Sådant kød må kun markedsføres i den medlemsstat, hvor slagtningen finder sted og i overensstemmelse med den nationale lovgivning. |
| --- | --- |

9.

Lederen af en fødevarevirksomhed må ikke markedsføre kød fra dyr, der er blevet nødslagtet, medmindre det bærer et særligt sundhedsmærke, der hverken kan forveksles med sundhedsmærket i forordning (EF) nr. .../2003 (2) eller med identifikationsmærket i denne forordnings bilag II, afsnit I. Sådant kød må kun markedsføres i den medlemsstat, hvor slagtningen finder sted og i overensstemmelse med den nationale lovgivning.

KAPITEL VII: OPLAGRING OG TRANSPORT

Lederen af en fødevarevirksomhed skal sikre, at oplagring og transport af kød af tamhovdyr sker i overensstemmelse med følgende krav:

| 1. | a) | Medmindre der gælder andre specifikke bestemmelser om andet, skal kød og spiselige slagtebiprodukter umiddelbart efter kødkontrollen nedkøles i slagteriet efter en temperaturkurve, der sikrer en konstant faldende temperatur, til en temperatur overalt i kødet på højst 3 °C, når der er tale om spiselige slagtebiprodukter, og 7 °C, når der er tale om andet kød. Kød kan imidlertid udskæres og udbenes under nedkølingen i overensstemmelse med kapitel V, punkt 4 |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Medmindre der gælder andre specifikke bestemmelser om andet, skal kød og spiselige slagtebiprodukter umiddelbart efter kødkontrollen nedkøles i slagteriet efter en temperaturkurve, der sikrer en konstant faldende temperatur, til en temperatur overalt i kødet på højst 3 °C, når der er tale om spiselige slagtebiprodukter, og 7 °C, når der er tale om andet kød. Kød kan imidlertid udskæres og udbenes under nedkølingen i overensstemmelse med kapitel V, punkt 4

| b) | under nedkølingen skal der være tilstrækkelig ventilation til at undgå kondensation på kødets overflade. |
| --- | --- |

b)

under nedkølingen skal der være tilstrækkelig ventilation til at undgå kondensation på kødets overflade.

| 2. | Kød skal opnå den i punkt 1 fastsatte temperatur og bevare denne temperatur under oplagringen. |
| --- | --- |

2.

Kød skal opnå den i punkt 1 fastsatte temperatur og bevare denne temperatur under oplagringen.

| 3. | Kød skal opnå den i punkt 1 fastsatte temperatur inden transport og bevare denne temperatur under transporten. Transport kan imidlertid også finde sted, når myndighederne godkender det for at give mulighed for fremstilling af særlige produkter, forudsat at






  a) | denne transport foretages i overensstemmelse med de krav, som myndighederne fastsætter for transport fra en bestemt virksomhed til en anden, og |
| --- | --- | --- |

3.

Kød skal opnå den i punkt 1 fastsatte temperatur inden transport og bevare denne temperatur under transporten. Transport kan imidlertid også finde sted, når myndighederne godkender det for at give mulighed for fremstilling af særlige produkter, forudsat at

a)

denne transport foretages i overensstemmelse med de krav, som myndighederne fastsætter for transport fra en bestemt virksomhed til en anden, og

| b) | kødet forlader slagteriet eller et opskæringslokale på slagteriets område med det samme, og transporten ikke varer over to timer. |
| --- | --- |

b)

kødet forlader slagteriet eller et opskæringslokale på slagteriets område med det samme, og transporten ikke varer over to timer.

| 4. | Kød til frysning skal straks indfryses, men kan forinden undergå stabilisering i en periode. |
| --- | --- |

4.

Kød til frysning skal straks indfryses, men kan forinden undergå stabilisering i en periode.

| 5. | Uindpakket kød og emballeret kød må ikke oplagres og transporteres sammen, medmindre oplagringen eller transporten finder sted på forskellige tidspunkter eller på en sådan måde, at emballagematerialet og oplagrings- eller transportmåden ikke kan give anledning til kontaminering af kødet. |
| --- | --- |

5.

Uindpakket kød og emballeret kød må ikke oplagres og transporteres sammen, medmindre oplagringen eller transporten finder sted på forskellige tidspunkter eller på en sådan måde, at emballagematerialet og oplagrings- eller transportmåden ikke kan give anledning til kontaminering af kødet.

AFSNIT II

KØD AF FJERKRÆ OG LAGOMORFER

KAPITEL I: TRANSPORT AF LEVENDE DYR TIL SLAGTERIET

Lederen af en fødevarevirksomhed, der transporterer levende dyr til slagterier, skal sikre, at følgende krav er opfyldt:

| 1. | Ved indsamling og transport skal dyrene håndteres forsigtigt, uden at de påføres unødig lidelse. |
| --- | --- |

1.

Ved indsamling og transport skal dyrene håndteres forsigtigt, uden at de påføres unødig lidelse.

| 2. | Dyr med sygdomssymptomer eller med oprindelse i flokke, der vides at være kontamineret med agenser, der er af betydning for folkesundheden, må kun transporteres til slagteriet, når myndighederne har givet tilladelse hertil. |
| --- | --- |

2.

Dyr med sygdomssymptomer eller med oprindelse i flokke, der vides at være kontamineret med agenser, der er af betydning for folkesundheden, må kun transporteres til slagteriet, når myndighederne har givet tilladelse hertil.

| 3. | Kasser til levering af dyr til slagteriet og moduler skal, hvis de anvendes, være fremstillet af korrosionsbestandigt materiale og være lette at rengøre og desinficere. Alt udstyr til indsamling og levering af levende dyr skal rengøres, vaskes og desinficeres, så snart det er blevet tømt, og om nødvendigt før det tages i brug igen. |
| --- | --- |

3.

Kasser til levering af dyr til slagteriet og moduler skal, hvis de anvendes, være fremstillet af korrosionsbestandigt materiale og være lette at rengøre og desinficere. Alt udstyr til indsamling og levering af levende dyr skal rengøres, vaskes og desinficeres, så snart det er blevet tømt, og om nødvendigt før det tages i brug igen.

KAPITEL II: KRAV TIL SLAGTERIER

Lederen af en fødevarevirksomhed skal sikre, at slagterier, hvor der slagtes fjerkræ eller lagomorfer, er opført, udformet og udstyret, så de opfylder følgende krav:

| 1. | De skal have et lokale eller overdækket område til at modtage dyrene og underkaste dem inspektion før slagtning. |
| --- | --- |

1.

De skal have et lokale eller overdækket område til at modtage dyrene og underkaste dem inspektion før slagtning.

| 2. | For at undgå forurening af kødet skal de






  a) | have et tilstrækkeligt antal lokaler til det arbejde, der skal udføres |
| --- | --- | --- |

2.

For at undgå forurening af kødet skal de

a)

have et tilstrækkeligt antal lokaler til det arbejde, der skal udføres

| b) | have et særskilt lokale til udtagning af indvolde og videre slagtemæssig behandling, herunder tilsætning af smagskorrigerende stoffer til hele fjerkrækroppe, medmindre myndighederne i hvert enkelt tilfælde godkender, at disse processer på et bestemt slagteri udføres adskilt på forskellige tidspunkter |
| --- | --- |

b)

have et særskilt lokale til udtagning af indvolde og videre slagtemæssig behandling, herunder tilsætning af smagskorrigerende stoffer til hele fjerkrækroppe, medmindre myndighederne i hvert enkelt tilfælde godkender, at disse processer på et bestemt slagteri udføres adskilt på forskellige tidspunkter

| c) | sikre, at følgende processer udføres adskilt ved afstand eller på forskellige tidspunkter:






  i) | bedøvelse og afblødning |
| --- | --- | --- |

c)

sikre, at følgende processer udføres adskilt ved afstand eller på forskellige tidspunkter:

i)

bedøvelse og afblødning

| ii) | plukning eller flåning og eventuelt skoldning og |
| --- | --- |

ii)

plukning eller flåning og eventuelt skoldning og

| iii) | ekspedition af kød |
| --- | --- |

iii)

ekspedition af kød

| d) | have installationer, der kan hindre, at kødet kommer i berøring med gulve, vægge og inventar og |
| --- | --- |

d)

have installationer, der kan hindre, at kødet kommer i berøring med gulve, vægge og inventar og

| e) | have slagtekæder, der (hvor de anvendes) er udformet således, at slagteprocessen skrider kontinuerligt frem, og der undgås krydskontaminering mellem de forskellige dele af slagtekæden. Anvendes der mere end én slagtekæde på samme virksomhed, skal disse kæder være adskilt på behørig måde for at undgå krydskontaminering. |
| --- | --- |

e)

have slagtekæder, der (hvor de anvendes) er udformet således, at slagteprocessen skrider kontinuerligt frem, og der undgås krydskontaminering mellem de forskellige dele af slagtekæden. Anvendes der mere end én slagtekæde på samme virksomhed, skal disse kæder være adskilt på behørig måde for at undgå krydskontaminering.

| 3. | De skal have faciliteter til at desinficere værktøj med mindst 82 °C varmt vand eller et alternativt system med ligestillet virkning. |
| --- | --- |

3.

De skal have faciliteter til at desinficere værktøj med mindst 82 °C varmt vand eller et alternativt system med ligestillet virkning.

| 4. | Håndvaskene til det personale, der håndterer uindpakket kød, skal være udstyret med haner, der er udformet med henblik på at undgå, at kontaminering spredes. |
| --- | --- |

4.

Håndvaskene til det personale, der håndterer uindpakket kød, skal være udstyret med haner, der er udformet med henblik på at undgå, at kontaminering spredes.

| 5. | Der skal være aflåselige faciliteter til kølelagring af tilbageholdt kød og separate aflåselige faciliteter til opbevaring af kød, der er erklæret uegnet til konsum. |
| --- | --- |

5.

Der skal være aflåselige faciliteter til kølelagring af tilbageholdt kød og separate aflåselige faciliteter til opbevaring af kød, der er erklæret uegnet til konsum.

| 6. | Der skal være et separat sted med de nødvendige faciliteter til rengøring, vask og desinfektion af:






  a) | transportudstyr som f.eks. kasser og |
| --- | --- | --- |

6.

Der skal være et separat sted med de nødvendige faciliteter til rengøring, vask og desinfektion af:

a)

transportudstyr som f.eks. kasser og

| b) | transportmidler. |
| --- | --- |

b)

transportmidler.

Disse steder og faciliteter er ikke obligatoriske for litra b), hvis der findes offentligt godkendte steder og faciliteter i nærheden.

| 7. | Der skal være en passende udstyret aflåselig facilitet eller, om nødvendigt, et lokale udelukkende til brug for veterinærmyndighederne. |
| --- | --- |

7.

Der skal være en passende udstyret aflåselig facilitet eller, om nødvendigt, et lokale udelukkende til brug for veterinærmyndighederne.

KAPITEL III: KRAV TIL OPSKÆRINGSVIRKSOMHEDER

| 1. | Lederen af en fødevarevirksomhed skal sikre, at opskæringsvirksomheder, der håndterer kød fra fjerkræ og lagomorfer:






  a) | er opført, så kontaminering af kødet undgås, især ved






  i) | at arbejdet skrider kontinuerligt frem eller |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Lederen af en fødevarevirksomhed skal sikre, at opskæringsvirksomheder, der håndterer kød fra fjerkræ og lagomorfer:

a)

er opført, så kontaminering af kødet undgås, især ved

i)

at arbejdet skrider kontinuerligt frem eller

| ii) | at de forskellige produktionsbatcher holdes adskilt |
| --- | --- |

ii)

at de forskellige produktionsbatcher holdes adskilt

| b) | har rum til separat oplagring af emballeret og uindpakket kød, medmindre det oplagres på forskellige tidspunkter eller på en sådan måde, at emballagematerialet og oplagrings- eller transportmåden ikke kan give anledning til kontaminering af kødet |
| --- | --- |

b)

har rum til separat oplagring af emballeret og uindpakket kød, medmindre det oplagres på forskellige tidspunkter eller på en sådan måde, at emballagematerialet og oplagrings- eller transportmåden ikke kan give anledning til kontaminering af kødet

| c) | har opskæringslokaler, der er udstyret, så kravene i kapitel V overholdes |
| --- | --- |

c)

har opskæringslokaler, der er udstyret, så kravene i kapitel V overholdes

| d) | har håndvaske med haner, der er udformet med henblik på at hindre spredning af kontaminering, til brug for det personale, der håndterer uindpakket kød, og |
| --- | --- |

d)

har håndvaske med haner, der er udformet med henblik på at hindre spredning af kontaminering, til brug for det personale, der håndterer uindpakket kød, og

| e) | har faciliteter til at desinficere værktøj med mindst 82 °C varmt vand eller et alternativt system med ligestillet virkning. |
| --- | --- |

e)

har faciliteter til at desinficere værktøj med mindst 82 °C varmt vand eller et alternativt system med ligestillet virkning.

| 2. | Hvis følgende processer foregår på en opskæringsvirksomhed:






  a) | udtagning af gæs og ænder, der er opdrættet til produktion af foie gras, og som er bedøvet, afblødt og plukket på produktionsbedriften, eller |
| --- | --- | --- |

2.

Hvis følgende processer foregår på en opskæringsvirksomhed:

a)

udtagning af gæs og ænder, der er opdrættet til produktion af foie gras, og som er bedøvet, afblødt og plukket på produktionsbedriften, eller

| b) | udtagning af fjerkræ til senere udtagning |
| --- | --- |

b)

udtagning af fjerkræ til senere udtagning

skal virksomhedens leder sikre, at der er særskilte lokaler hertil.

KAPITEL IV: SLAGTEHYGIEJNE

Lederen af en fødevarevirksomhed, der driver slagterier, hvor der slagtes fjerkræ eller lagomorfer, skal sikre, at følgende krav er opfyldt:

| 1. | a) | Kød fra dyr, som ikke er nævnt i litra b), må ikke anvendes til konsum, hvis de dør på anden vis end ved slagtning på slagteriet. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Kød fra dyr, som ikke er nævnt i litra b), må ikke anvendes til konsum, hvis de dør på anden vis end ved slagtning på slagteriet.

| b) | Kun levende dyr til slagtning må bringes ind på slagteriet bortset fra:






  i) | fjerkrækroppe til senere udtagning, gæs og ænder, der er opdrættet til produktion af foie gras, samt fugle, der ikke betragtes som tamfugle, men opdrættes som tamdyr, og som er slagtet på opdrætsstedet i overensstemmelse med kapitel VI |
| --- | --- | --- |

b)

Kun levende dyr til slagtning må bringes ind på slagteriet bortset fra:

i)

fjerkrækroppe til senere udtagning, gæs og ænder, der er opdrættet til produktion af foie gras, samt fugle, der ikke betragtes som tamfugle, men opdrættes som tamdyr, og som er slagtet på opdrætsstedet i overensstemmelse med kapitel VI

| ii) | opdrættet vildt, der er slagtet på produktionsstedet i overensstemmelse med afsnit III, og |
| --- | --- |

ii)

opdrættet vildt, der er slagtet på produktionsstedet i overensstemmelse med afsnit III, og

| iii) | vildtlevende småvildt i overensstemmelse med afsnit IV, kapitel III. |
| --- | --- |

iii)

vildtlevende småvildt i overensstemmelse med afsnit IV, kapitel III.

| 2. | Slagteriernes ledere skal følge myndighedernes instrukser, således at inspektionen før slagtning kan gennemføres under passende forhold. |
| --- | --- |

2.

Slagteriernes ledere skal følge myndighedernes instrukser, således at inspektionen før slagtning kan gennemføres under passende forhold.

| 3. | På virksomheder, der er autoriseret til slagtning af forskellige dyrearter eller til håndtering af opdrættede strudsefugle eller vildtlevende småvildt, skal der træffes foranstaltninger til at undgå krydskontaminering ved at behandle de forskellige arter adskilt, enten ved at foretage behandlingen på forskellige tidspunkter, eller ved at foretage behandlingen adskilt ved afstand. Der skal være separate faciliteter til at modtage og opbevare slagtekroppe af opdrættede strudsefugle, der er slagtet på bedriften, og kroppe af vildtlevende småvildt. |
| --- | --- |

3.

På virksomheder, der er autoriseret til slagtning af forskellige dyrearter eller til håndtering af opdrættede strudsefugle eller vildtlevende småvildt, skal der træffes foranstaltninger til at undgå krydskontaminering ved at behandle de forskellige arter adskilt, enten ved at foretage behandlingen på forskellige tidspunkter, eller ved at foretage behandlingen adskilt ved afstand. Der skal være separate faciliteter til at modtage og opbevare slagtekroppe af opdrættede strudsefugle, der er slagtet på bedriften, og kroppe af vildtlevende småvildt.

| 4. | Dyr, der føres ind i slagtelokalet, skal slagtes hurtigst muligt. |
| --- | --- |

4.

Dyr, der føres ind i slagtelokalet, skal slagtes hurtigst muligt.

| 5. | Bedøvelse, afblødning, flåning eller plukning, udtagning af organer og anden slagtemæssig behandling foretages hurtigst muligt og på en sådan måde, at kødet ikke bliver kontamineret. Der skal især træffes foranstaltninger til at undgå, at fordøjelseskanalens indhold flyder ud ved udtagningen af organer. |
| --- | --- |

5.

Bedøvelse, afblødning, flåning eller plukning, udtagning af organer og anden slagtemæssig behandling foretages hurtigst muligt og på en sådan måde, at kødet ikke bliver kontamineret. Der skal især træffes foranstaltninger til at undgå, at fordøjelseskanalens indhold flyder ud ved udtagningen af organer.

| 6. | Slagteriernes ledere skal følge myndighedernes instrukser, således at inspektionen efter slagtning kan gennemføres under passende forhold, og især for at de slagtede dyr kan blive kontrolleret korrekt. |
| --- | --- |

6.

Slagteriernes ledere skal følge myndighedernes instrukser, således at inspektionen efter slagtning kan gennemføres under passende forhold, og især for at de slagtede dyr kan blive kontrolleret korrekt.

| 7. | Når inspektionen efter slagtning er afsluttet,






  a) | skal de dele, der er uegnet til konsum, snarest muligt fjernes fra virksomhedens rene afdeling |
| --- | --- | --- |

7.

Når inspektionen efter slagtning er afsluttet,

a)

skal de dele, der er uegnet til konsum, snarest muligt fjernes fra virksomhedens rene afdeling

| b) | må kød, der er tilbageholdt eller erklæret uegnet til konsum, og biprodukter, der ikke kan benyttes som fødevarer, ikke komme i kontakt med kød, der er erklæret egnet til konsum, og |
| --- | --- |

b)

må kød, der er tilbageholdt eller erklæret uegnet til konsum, og biprodukter, der ikke kan benyttes som fødevarer, ikke komme i kontakt med kød, der er erklæret egnet til konsum, og

| c) | skal organer eller dele af organer, der stadig findes i dyrekroppen, bortset fra nyrerne, så vidt muligt fjernes helt og så hurtigt som muligt, medmindre andet er godkendt af myndighederne. |
| --- | --- |

c)

skal organer eller dele af organer, der stadig findes i dyrekroppen, bortset fra nyrerne, så vidt muligt fjernes helt og så hurtigt som muligt, medmindre andet er godkendt af myndighederne.

| 8. | Efter inspektionen og udtagningen skal de slagtede dyr hurtigst muligt rengøres og nedkøles til højst 4 °C, medmindre kødet opskæres varmt. |
| --- | --- |

8.

Efter inspektionen og udtagningen skal de slagtede dyr hurtigst muligt rengøres og nedkøles til højst 4 °C, medmindre kødet opskæres varmt.

| 9. | Når kroppe afkøles i vandbad, skal der tages hensyn til følgende:






  a) | Der skal træffes alle forholdsregler for at undgå kontaminering af kroppene, idet der tages hensyn til parametre som kropsvægt, vandtemperatur, vandmængde og vandstrømmens retning og afkølingstid. |
| --- | --- | --- |

9.

Når kroppe afkøles i vandbad, skal der tages hensyn til følgende:

a)

Der skal træffes alle forholdsregler for at undgå kontaminering af kroppene, idet der tages hensyn til parametre som kropsvægt, vandtemperatur, vandmængde og vandstrømmens retning og afkølingstid.

| b) | Vandbadet skal tømmes fuldstændigt, rengøres og desinficeres, hver gang det er nødvendigt, dog mindst en gang om dagen. |
| --- | --- |

b)

Vandbadet skal tømmes fuldstændigt, rengøres og desinficeres, hver gang det er nødvendigt, dog mindst en gang om dagen.

| 10. | Syge og mistænkte dyr eller dyr, der er slagtet som led i programmer for udryddelse eller bekæmpelse af sygdomme, må ikke slagtes på virksomheden, medmindre myndighederne giver tilladelse hertil. I så fald skal slagtningen foregå under offentligt tilsyn, og der skal træffes foranstaltninger til at undgå forurening. Lokalerne skal rengøres og desinficeres, inden slagtningen genoptages. |
| --- | --- |

10.

Syge og mistænkte dyr eller dyr, der er slagtet som led i programmer for udryddelse eller bekæmpelse af sygdomme, må ikke slagtes på virksomheden, medmindre myndighederne giver tilladelse hertil. I så fald skal slagtningen foregå under offentligt tilsyn, og der skal træffes foranstaltninger til at undgå forurening. Lokalerne skal rengøres og desinficeres, inden slagtningen genoptages.

KAPITEL V: HYGIEJNE UNDER OG EFTER OPSKÆRING OG UDBENING

Lederen af en fødevarevirksomhed skal sikre, at opskæring og udbening af kød af fjerkræ og lagomorfer sker i overensstemmelse med følgende krav:

| 1. | Arbejdet med kødet skal tilrettelægges på en sådan måde, at kontaminering undgås eller begrænses til det mindst mulige. Derfor skal virksomhedsledere navnlig sikre følgende:






  a) | kød til opskæring bringes ind i arbejdslokalerne, efterhånden som der er brug for det |
| --- | --- | --- |

1.

Arbejdet med kødet skal tilrettelægges på en sådan måde, at kontaminering undgås eller begrænses til det mindst mulige. Derfor skal virksomhedsledere navnlig sikre følgende:

a)

kød til opskæring bringes ind i arbejdslokalerne, efterhånden som der er brug for det

| b) | mens kødet opskæres, udbenes, afpudses, skæres i skiver eller terninger, indpakkes og emballeres, holdes kødtemperaturen på højst 4 °C ved hjælp af en omgivelsestemperatur på 12 °C eller et alternativt system med ligestillet virkning og |
| --- | --- |

b)

mens kødet opskæres, udbenes, afpudses, skæres i skiver eller terninger, indpakkes og emballeres, holdes kødtemperaturen på højst 4 °C ved hjælp af en omgivelsestemperatur på 12 °C eller et alternativt system med ligestillet virkning og

| c) | på virksomheder, der er autoriseret til opskæring af forskellige dyrearter, træffes der foranstaltninger til at undgå krydskontaminering, eventuelt ved at behandle de forskellige arter adskilt, enten ved at foretage behandlingen på forskellige tidspunkter eller ved at foretage behandlingen adskilt ved afstand. |
| --- | --- |

c)

på virksomheder, der er autoriseret til opskæring af forskellige dyrearter, træffes der foranstaltninger til at undgå krydskontaminering, eventuelt ved at behandle de forskellige arter adskilt, enten ved at foretage behandlingen på forskellige tidspunkter eller ved at foretage behandlingen adskilt ved afstand.

| 2. | Kød kan imidlertid udbenes og opskæres, inden det er nedkølet til den temperatur, der er fastsat i punkt 1, litra b), når opskæringslokalet befinder sig samme sted som slagtelokalet, forudsat at kødet bringes til opskæringslokalet enten:






  a) | direkte fra slagtelokalet eller |
| --- | --- | --- |

2.

Kød kan imidlertid udbenes og opskæres, inden det er nedkølet til den temperatur, der er fastsat i punkt 1, litra b), når opskæringslokalet befinder sig samme sted som slagtelokalet, forudsat at kødet bringes til opskæringslokalet enten:

a)

direkte fra slagtelokalet eller

| b) | anbringes i et køle- eller fryserum, til det skal bruges. |
| --- | --- |

b)

anbringes i et køle- eller fryserum, til det skal bruges.

| 3. | Kødet skal straks efter opskæring og eventuel emballering nedkøles til den temperatur, der er fastsat i punkt 1, litra b). |
| --- | --- |

3.

Kødet skal straks efter opskæring og eventuel emballering nedkøles til den temperatur, der er fastsat i punkt 1, litra b).

| 4. | Uindpakket kød og emballeret kød må ikke oplagres og transporteres sammen, medmindre oplagringen eller transporten finder sted på forskellige tidspunkter eller på en sådan måde, at emballagematerialet og oplagrings- eller transportmåden ikke kan give anledning til kontaminering af kødet. |
| --- | --- |

4.

Uindpakket kød og emballeret kød må ikke oplagres og transporteres sammen, medmindre oplagringen eller transporten finder sted på forskellige tidspunkter eller på en sådan måde, at emballagematerialet og oplagrings- eller transportmåden ikke kan give anledning til kontaminering af kødet.

KAPITEL VI: SLAGTNING PÅ BEDRIFTEN

Lederen af en fødevarevirksomhed må kun foretage slagtning på bedriften af fjerkræ, som omhandlet i kapitel IV, punkt 1, litra b), nr. i), hvis dette er godkendt af den kompetente myndighed og opfylder følgende krav.

| 1. | Bedriften skal være under regelmæssig dyrlægekontrol. |
| --- | --- |

1.

Bedriften skal være under regelmæssig dyrlægekontrol.

| 2. | Lederen af fødevarevirksomheden skal forinden underrette den kompetente myndighed om slagtedatoen og -tidspunktet. |
| --- | --- |

2.

Lederen af fødevarevirksomheden skal forinden underrette den kompetente myndighed om slagtedatoen og -tidspunktet.

| 3. | Bedriften skal have faciliteter til indsamling af dyrene, så gruppen kan underkastes inspektion før slagtning. |
| --- | --- |

3.

Bedriften skal have faciliteter til indsamling af dyrene, så gruppen kan underkastes inspektion før slagtning.

| 4. | Der skal på bedriften være lokaler til hygiejnisk slagtning og videre håndtering af dyrene. |
| --- | --- |

4.

Der skal på bedriften være lokaler til hygiejnisk slagtning og videre håndtering af dyrene.

| 5. | Dyrevelfærdskravene skal overholdes. |
| --- | --- |

5.

Dyrevelfærdskravene skal overholdes.

| 6. | Med det aflivede dyr skal der til slagteriet følge en erklæring fra lederen af den fødevarevirksomhed, der har opdrættet dyret, med angivelse af eventuelle veterinærlægemidler eller andre behandlinger, som dyret har fået, behandlingsdatoerne og tilbageholdelsesperioderne samt slagtedatoen og -tidspunktet. |
| --- | --- |

6.

Med det aflivede dyr skal der til slagteriet følge en erklæring fra lederen af den fødevarevirksomhed, der har opdrættet dyret, med angivelse af eventuelle veterinærlægemidler eller andre behandlinger, som dyret har fået, behandlingsdatoerne og tilbageholdelsesperioderne samt slagtedatoen og -tidspunktet.

| 7. | Med det aflivede dyr skal der til slagteriet følge et certifikat, der er udstedt af embedsdyrlægen eller den godkendte dyrlæge i henhold til forordning (EF) nr. .../2004 (3). |
| --- | --- |

7.

Med det aflivede dyr skal der til slagteriet følge et certifikat, der er udstedt af embedsdyrlægen eller den godkendte dyrlæge i henhold til forordning (EF) nr. .../2004 (3).

| 8. | Hvis der er tale om fjerkræ, der er opdrættet med henblik på produktion af foie gras, skal de ikkeudtagne slagtekroppe, eventuelt kølet, straks transporteres til et slagteri eller en opskæringsvirksomhed. De skal udtages inden for 24 timer efter slagtning under myndighedernes tilsyn. |
| --- | --- |

8.

Hvis der er tale om fjerkræ, der er opdrættet med henblik på produktion af foie gras, skal de ikkeudtagne slagtekroppe, eventuelt kølet, straks transporteres til et slagteri eller en opskæringsvirksomhed. De skal udtages inden for 24 timer efter slagtning under myndighedernes tilsyn.

| 9. | Fjerkræ til senere udtagning, der er fremstillet på produktionsbedriften, kan opbevares i op til 15 dage ved en temperatur på højst 4 °C. Det skal herefter udtages på et slagteri eller en opskæringsvirksomhed beliggende i samme medlemsstat som produktionsbedriften. |
| --- | --- |

9.

Fjerkræ til senere udtagning, der er fremstillet på produktionsbedriften, kan opbevares i op til 15 dage ved en temperatur på højst 4 °C. Det skal herefter udtages på et slagteri eller en opskæringsvirksomhed beliggende i samme medlemsstat som produktionsbedriften.

AFSNIT III

KØD AF OPDRÆTTET VILDT

| 1. | Bestemmelserne i afsnit I gælder for produktion og markedsføring af kød af opdrættede vilde parrettåede hovdyr (hjortedyr og dyr af svinefamilien), medmindre myndighederne finder dem uhensigtsmæssige. |
| --- | --- |

1.

Bestemmelserne i afsnit I gælder for produktion og markedsføring af kød af opdrættede vilde parrettåede hovdyr (hjortedyr og dyr af svinefamilien), medmindre myndighederne finder dem uhensigtsmæssige.

| 2. | Bestemmelserne i afsnit II gælder for produktion og markedsføring af kød af strudsefugle. Bestemmelserne i afsnit I gælder dog, når myndighederne finder dem relevante. Der skal forefindes passende faciliteter, som er tilpasset dyrenes størrelse. |
| --- | --- |

2.

Bestemmelserne i afsnit II gælder for produktion og markedsføring af kød af strudsefugle. Bestemmelserne i afsnit I gælder dog, når myndighederne finder dem relevante. Der skal forefindes passende faciliteter, som er tilpasset dyrenes størrelse.

| 3. | Uanset punkt 1 og 2 kan lederen af en fødevarevirksomhed med myndighedernes tilladelse slagte opdrættede strudsefugle og parrettåede hovdyr som omhandlet i punkt 1, på oprindelsesstedet, hvis






  a) | dyrene ikke kan transporteres, for at undgå, at den, der håndterer dem, udsættes for risiko, eller for at beskytte dyrenes velfærd |
| --- | --- | --- |

3.

Uanset punkt 1 og 2 kan lederen af en fødevarevirksomhed med myndighedernes tilladelse slagte opdrættede strudsefugle og parrettåede hovdyr som omhandlet i punkt 1, på oprindelsesstedet, hvis

a)

dyrene ikke kan transporteres, for at undgå, at den, der håndterer dem, udsættes for risiko, eller for at beskytte dyrenes velfærd

| b) | besætningen er under regelmæssig dyrlægekontrol |
| --- | --- |

b)

besætningen er under regelmæssig dyrlægekontrol

| c) | dyrenes ejer fremsætter anmodning herom |
| --- | --- |

c)

dyrenes ejer fremsætter anmodning herom

| d) | myndighederne forinden underrettes om slagtedatoen og -tidspunktet |
| --- | --- |

d)

myndighederne forinden underrettes om slagtedatoen og -tidspunktet

| e) | bedriften har procedurer til samling af dyrene, så gruppen kan underkastes inspektion før slagtning |
| --- | --- |

e)

bedriften har procedurer til samling af dyrene, så gruppen kan underkastes inspektion før slagtning

| f) | der på bedriften er faciliteter, som egner sig til slagtning og afblødning af dyrene og til eventuel plukning af strudsefugle |
| --- | --- |

f)

der på bedriften er faciliteter, som egner sig til slagtning og afblødning af dyrene og til eventuel plukning af strudsefugle

| g) | dyrevelfærdskravene er overholdt |
| --- | --- |

g)

dyrevelfærdskravene er overholdt

| h) | de slagtede og afblødte dyr på hygiejnisk vis straks transporteres til slagteriet. Hvis transporten tager mere end to timer, skal dyrene om nødvendigt være nedkølet. Organerne kan udtages på stedet under tilsyn af dyrlægen |
| --- | --- |

h)

de slagtede og afblødte dyr på hygiejnisk vis straks transporteres til slagteriet. Hvis transporten tager mere end to timer, skal dyrene om nødvendigt være nedkølet. Organerne kan udtages på stedet under tilsyn af dyrlægen

| i) | en erklæring fra lederen af den fødevarevirksomhed, der har opdrættet dem, med angivelse af deres identitet og eventuelle veterinærlægemidler eller andre behandlinger, som dyrene har fået, behandlingsdatoerne og tilbageholdelsesperioderne, følger med de slagtede dyr til slagteriet og |
| --- | --- |

i)

en erklæring fra lederen af den fødevarevirksomhed, der har opdrættet dem, med angivelse af deres identitet og eventuelle veterinærlægemidler eller andre behandlinger, som dyrene har fået, behandlingsdatoerne og tilbageholdelsesperioderne, følger med de slagtede dyr til slagteriet og

| j) | de slagtede dyr ledsages under transporten til den autoriserede virksomhed af et af embedsdyrlægen eller den godkendte dyrlæge udstedt og underskrevet certifikat med en erklæring om, at resultatet af inspektionen før slagtning er tilfredsstillende, og at slagtningen og afblødningen er udført korrekt, og med angivelse af slagtedatoen og -tidspunktet. |
| --- | --- |

j)

de slagtede dyr ledsages under transporten til den autoriserede virksomhed af et af embedsdyrlægen eller den godkendte dyrlæge udstedt og underskrevet certifikat med en erklæring om, at resultatet af inspektionen før slagtning er tilfredsstillende, og at slagtningen og afblødningen er udført korrekt, og med angivelse af slagtedatoen og -tidspunktet.

| 4. | Ledere af fødevarevirksomheder kan også slagte bison på bedriften i henhold til punkt 3 i undtagelsestilfælde. |
| --- | --- |

4.

Ledere af fødevarevirksomheder kan også slagte bison på bedriften i henhold til punkt 3 i undtagelsestilfælde.

AFSNIT IV

KØD AF VILDTLEVENDE VILDT

KAPITEL I: UDDANNELSE AF JÆGERE I SUNDHED OG HYGIEJNE

| 1. | Personer, der driver jagt på vildtlevende vildt med henblik på markedsføring til konsum, skal have tilstrækkeligt kendskab til vildtlevende vildts patologi og til produktion og håndtering af vildtlevende vildt og kød af vildtlevende vildt efter jagt til at kunne foretage en første undersøgelse af det på stedet. |
| --- | --- |

1.

Personer, der driver jagt på vildtlevende vildt med henblik på markedsføring til konsum, skal have tilstrækkeligt kendskab til vildtlevende vildts patologi og til produktion og håndtering af vildtlevende vildt og kød af vildtlevende vildt efter jagt til at kunne foretage en første undersøgelse af det på stedet.

| 2. | Det er dog tilstrækkeligt, hvis mindst en person i et jagtselskab har den viden, der omtales i punkt 1. Når der i dette afsnit henvises til »uddannet person«, er det i denne betydning. |
| --- | --- |

2.

Det er dog tilstrækkeligt, hvis mindst en person i et jagtselskab har den viden, der omtales i punkt 1. Når der i dette afsnit henvises til »uddannet person«, er det i denne betydning.

| 3. | Den uddannede person kan også være jagtbetjenten eller skytten, hvis de deltager i jagtselskabet eller befinder sig i umiddelbar nærhed af jagtstedet. I sidstnævnte tilfælde skal jægeren forevise det vildtlevende vildt for jagtbetjenten eller skytten og oplyse dem om en eventuel unormal adfærd før nedlæggelsen. |
| --- | --- |

3.

Den uddannede person kan også være jagtbetjenten eller skytten, hvis de deltager i jagtselskabet eller befinder sig i umiddelbar nærhed af jagtstedet. I sidstnævnte tilfælde skal jægeren forevise det vildtlevende vildt for jagtbetjenten eller skytten og oplyse dem om en eventuel unormal adfærd før nedlæggelsen.

| 4. | Jægere skal have adgang til uddannelse, der opfylder myndighedernes krav til en uddannet person. Den bør mindst omfatte følgende:






  a) | vildtlevende vildts normale anatomi, fysiologi og adfærd |
| --- | --- | --- |

4.

Jægere skal have adgang til uddannelse, der opfylder myndighedernes krav til en uddannet person. Den bør mindst omfatte følgende:

a)

vildtlevende vildts normale anatomi, fysiologi og adfærd

| b) | unormal adfærd og patologiske ændringer hos vildtlevende vildt som følge af sygdomme, miljøforurening eller andre faktorer, der kan påvirke menneskers sundhed, hvis vildtet spises |
| --- | --- |

b)

unormal adfærd og patologiske ændringer hos vildtlevende vildt som følge af sygdomme, miljøforurening eller andre faktorer, der kan påvirke menneskers sundhed, hvis vildtet spises

| c) | hygiejnebestemmelser og korrekte metoder til håndtering, transport, udtagning af organer mv. efter aflivning af vildtlevende vildt og |
| --- | --- |

c)

hygiejnebestemmelser og korrekte metoder til håndtering, transport, udtagning af organer mv. efter aflivning af vildtlevende vildt og

| d) | lovgivning og administrative bestemmelser om dyre- og folkesundhed og hygiejne i forbindelse med afsætning af vildtlevende vildt. |
| --- | --- |

d)

lovgivning og administrative bestemmelser om dyre- og folkesundhed og hygiejne i forbindelse med afsætning af vildtlevende vildt.

| 5. | Myndighederne bør tilskynde jagtorganisationer til at tilbyde en sådan uddannelse. |
| --- | --- |

5.

Myndighederne bør tilskynde jagtorganisationer til at tilbyde en sådan uddannelse.

KAPITEL II: HÅNDTERING AF VILDTLEVENDE STORVILDT

| 1. | Storvildt skal snarest muligt, efter at det er nedlagt, have maven og tarmene taget ud og om nødvendigt afblødes. |
| --- | --- |

1.

Storvildt skal snarest muligt, efter at det er nedlagt, have maven og tarmene taget ud og om nødvendigt afblødes.

| 2. | Efter at vildtet er nedlagt, skal en uddannet person undersøge kroppen og udtagne organer for tegn på, at kødet kan være sundhedsfarligt. Undersøgelsen skal foretages snarest muligt efter nedlæggelsen. |
| --- | --- |

2.

Efter at vildtet er nedlagt, skal en uddannet person undersøge kroppen og udtagne organer for tegn på, at kødet kan være sundhedsfarligt. Undersøgelsen skal foretages snarest muligt efter nedlæggelsen.

| 3. | Kød af vildtlevende storvildt kan kun markedsføres, hvis kroppen er transporteret til en vildthåndteringsvirksomhed snarest muligt efter den undersøgelse, der er nævnt i punkt 2. Organerne skal ledsage kroppen, jf. punkt 4. Organerne skal identificeres som hørende til et bestemt dyr. |
| --- | --- |

3.

Kød af vildtlevende storvildt kan kun markedsføres, hvis kroppen er transporteret til en vildthåndteringsvirksomhed snarest muligt efter den undersøgelse, der er nævnt i punkt 2. Organerne skal ledsage kroppen, jf. punkt 4. Organerne skal identificeres som hørende til et bestemt dyr.

| 4. | a) | Hvis der ikke findes unormale kendetegn ved undersøgelsen, jf. punkt 2, ikke er konstateret unormal adfærd før nedlæggelsen, eller ikke er mistanke om miljøforurening, skal den uddannede person fastgøre en nummereret erklæring herom til dyrekroppen. Erklæringen skal også angive dato, tidspunkt og sted for nedlæggelsen. I så fald behøver hovedet og organer ikke ledsage kroppen, undtagen ved arter, der er modtagelige for trikinose (svin, dyr af hestefamilien m.fl.), og hvis hoved (bortset fra stødtænder) og mellemgulv skal ledsage kroppen. Jægere skal dog overholde alle yderligere krav i den medlemsstat, hvor jagten finder sted, navnlig for at give mulighed for overvågning af visse restkoncentrationer og stoffer i overensstemmelse med direktiv 96/23/EF. |
| --- | --- | --- |

4.

a)

Hvis der ikke findes unormale kendetegn ved undersøgelsen, jf. punkt 2, ikke er konstateret unormal adfærd før nedlæggelsen, eller ikke er mistanke om miljøforurening, skal den uddannede person fastgøre en nummereret erklæring herom til dyrekroppen. Erklæringen skal også angive dato, tidspunkt og sted for nedlæggelsen. I så fald behøver hovedet og organer ikke ledsage kroppen, undtagen ved arter, der er modtagelige for trikinose (svin, dyr af hestefamilien m.fl.), og hvis hoved (bortset fra stødtænder) og mellemgulv skal ledsage kroppen. Jægere skal dog overholde alle yderligere krav i den medlemsstat, hvor jagten finder sted, navnlig for at give mulighed for overvågning af visse restkoncentrationer og stoffer i overensstemmelse med direktiv 96/23/EF.

| b) | Under andre omstændigheder skal hovedet (bortset fra stødtænder, gevirer og horn) og alle organer undtagen mave og tarme ledsage kroppen. Den uddannede person, der har foretaget undersøgelsen, skal underrette myndighederne om unormale kendetegn, unormal adfærd eller mistanke om miljøforurening, der har forhindret ham eller hende i at udstede en erklæring i henhold til litra a). |
| --- | --- |

b)

Under andre omstændigheder skal hovedet (bortset fra stødtænder, gevirer og horn) og alle organer undtagen mave og tarme ledsage kroppen. Den uddannede person, der har foretaget undersøgelsen, skal underrette myndighederne om unormale kendetegn, unormal adfærd eller mistanke om miljøforurening, der har forhindret ham eller hende i at udstede en erklæring i henhold til litra a).

| c) | Hvis der ikke er en uddannet person til stede, der kan foretage den undersøgelse, der er nævnt i punkt 2, i et bestemt tilfælde, skal hovedet (bortset fra stødtænder, gevirer og horn) og indvoldene bortset fra maven og tarmene ledsage kroppen. |
| --- | --- |

c)

Hvis der ikke er en uddannet person til stede, der kan foretage den undersøgelse, der er nævnt i punkt 2, i et bestemt tilfælde, skal hovedet (bortset fra stødtænder, gevirer og horn) og indvoldene bortset fra maven og tarmene ledsage kroppen.

| 5. | Nedkølingen skal påbegyndes inden for en rimelig tid efter nedlæggelsen, og der skal opnås en temperatur overalt i kødet på højst 7 °C. Hvis klimaforholdene tillader det, er aktiv nedkøling ikke nødvendig. |
| --- | --- |

5.

Nedkølingen skal påbegyndes inden for en rimelig tid efter nedlæggelsen, og der skal opnås en temperatur overalt i kødet på højst 7 °C. Hvis klimaforholdene tillader det, er aktiv nedkøling ikke nødvendig.

| 6. | Under transporten til vildthåndteringsvirksomheden skal det undgås at lægge dyrene i bunker. |
| --- | --- |

6.

Under transporten til vildthåndteringsvirksomheden skal det undgås at lægge dyrene i bunker.

| 7. | Storvildt, der indleveres til en vildthåndteringsvirksomhed, skal fremlægges for myndighederne til inspektion. |
| --- | --- |

7.

Storvildt, der indleveres til en vildthåndteringsvirksomhed, skal fremlægges for myndighederne til inspektion.

| 8. | Storvildt, der ikke er flået, må desuden kun flås og markedsføres, hvis:






  a) | det opbevares og håndteres adskilt fra andre fødevarer inden flåningen og ikke er frosset og |
| --- | --- | --- |

8.

Storvildt, der ikke er flået, må desuden kun flås og markedsføres, hvis:

a)

det opbevares og håndteres adskilt fra andre fødevarer inden flåningen og ikke er frosset og

| b) | det efter flåningen underkastes en sidste inspektion i henhold til forordning (EF) nr. .../2004 (4). |
| --- | --- |

b)

det efter flåningen underkastes en sidste inspektion i henhold til forordning (EF) nr. .../2004 (4).

| 9. | Bestemmelserne i afsnit I, kapitel V, gælder for opskæring og udbening af vildtlevende storvildt. |
| --- | --- |

9.

Bestemmelserne i afsnit I, kapitel V, gælder for opskæring og udbening af vildtlevende storvildt.

KAPITEL III: HÅNDTERING AF VILDTLEVENDE SMÅVILDT

| 1. | Den uddannede person skal udføre en undersøgelse for tegn på, at kødet kan være sundhedsfarligt. Undersøgelsen skal foretages snarest muligt efter nedlæggelsen. |
| --- | --- |

1.

Den uddannede person skal udføre en undersøgelse for tegn på, at kødet kan være sundhedsfarligt. Undersøgelsen skal foretages snarest muligt efter nedlæggelsen.

| 2. | Hvis der ved undersøgelsen findes unormale kendetegn, konstateres unormal adfærd før nedlæggelsen eller er mistanke om miljøforurening, skal den uddannede person underrette myndighederne. |
| --- | --- |

2.

Hvis der ved undersøgelsen findes unormale kendetegn, konstateres unormal adfærd før nedlæggelsen eller er mistanke om miljøforurening, skal den uddannede person underrette myndighederne.

| 3. | Kød fra vildtlevende småvildt kan kun markedsføres, hvis kroppen er transporteret til en vildthåndteringsvirksomhed snarest muligt efter den undersøgelse, der er nævnt i punkt 1. |
| --- | --- |

3.

Kød fra vildtlevende småvildt kan kun markedsføres, hvis kroppen er transporteret til en vildthåndteringsvirksomhed snarest muligt efter den undersøgelse, der er nævnt i punkt 1.

| 4. | Nedkølingen skal påbegyndes inden for en rimelig tid efter nedlæggelsen, og der skal opnås en temperatur overalt i kødet på højst 4 °C. Når klimaforholdene tillader det, er aktiv nedkøling ikke nødvendig. |
| --- | --- |

4.

Nedkølingen skal påbegyndes inden for en rimelig tid efter nedlæggelsen, og der skal opnås en temperatur overalt i kødet på højst 4 °C. Når klimaforholdene tillader det, er aktiv nedkøling ikke nødvendig.

| 5. | Organerne, eller resten af organerne, skal tages ud hurtigst muligt ved ankomsten til vildthåndteringsvirksomheden, medmindre den kompetente myndighed tillader andet. |
| --- | --- |

5.

Organerne, eller resten af organerne, skal tages ud hurtigst muligt ved ankomsten til vildthåndteringsvirksomheden, medmindre den kompetente myndighed tillader andet.

| 6. | Vildtlevende småvildt, der indleveres til en vildthåndteringsvirksomhed, skal fremlægges for myndighederne til inspektion. |
| --- | --- |

6.

Vildtlevende småvildt, der indleveres til en vildthåndteringsvirksomhed, skal fremlægges for myndighederne til inspektion.

| 7. | Bestemmelserne i afsnit II, kapitel V, gælder for opskæring og udbening af vildtlevende småvildt. |
| --- | --- |

7.

Bestemmelserne i afsnit II, kapitel V, gælder for opskæring og udbening af vildtlevende småvildt.

AFSNIT V

HAKKET KØD, TILBEREDT KØD OG MASKINSEPARERET KØD

KAPITEL I: KRAV TIL FREMSTILLINGSVIRKSOMHEDER

Lederen af en fødevarevirksomhed, der fremstiller hakket kød, tilberedt kød og maskinsepareret kød, skal sikre, at virksomhederne:

| 1. | er opført, så kontaminering af kødet og produkterne undgås, navnlig ved:






  a) | at arbejdet skrider kontinuerligt frem eller |
| --- | --- | --- |

1.

er opført, så kontaminering af kødet og produkterne undgås, navnlig ved:

a)

at arbejdet skrider kontinuerligt frem eller

| b) | at de forskellige produktionsbatcher holdes adskilt |
| --- | --- |

b)

at de forskellige produktionsbatcher holdes adskilt

| 2. | har rum til separat oplagring af emballeret og uindpakket kød og emballerede og uindpakkede produkter, medmindre oplagringen sker på forskellige tidspunkter eller således, at emballagematerialet og oplagringsmåden ikke kan give anledning til kontaminering af kødet eller produkterne |
| --- | --- |

2.

har rum til separat oplagring af emballeret og uindpakket kød og emballerede og uindpakkede produkter, medmindre oplagringen sker på forskellige tidspunkter eller således, at emballagematerialet og oplagringsmåden ikke kan give anledning til kontaminering af kødet eller produkterne

| 3. | har lokaler, der er udstyret, så de opfylder temperaturkravene i kapitel III |
| --- | --- |

3.

har lokaler, der er udstyret, så de opfylder temperaturkravene i kapitel III

| 4. | har håndvaske med haner, der er udformet med henblik på at hindre spredning af kontaminering, til brug for det personale, som håndterer kød og produkter, der er uindpakket, og |
| --- | --- |

4.

har håndvaske med haner, der er udformet med henblik på at hindre spredning af kontaminering, til brug for det personale, som håndterer kød og produkter, der er uindpakket, og

| 5. | har faciliteter til at desinficere værktøj med mindst 82 °C varmt vand eller et alternativt system med ligestillet virkning. |
| --- | --- |

5.

har faciliteter til at desinficere værktøj med mindst 82 °C varmt vand eller et alternativt system med ligestillet virkning.

KAPITEL II: KRAV TIL RÅVARER

Lederen af en fødevarevirksomhed, der fremstiller hakket kød, tilberedt kød eller maskinsepareret kød, skal sikre, at de anvendte råmaterialer opfylder følgende krav.

| 1. | De råvarer, der bruges til hakket kød, skal opfylde følgende krav:






  a) | det skal opfylde kravene til fersk kød |
| --- | --- | --- |

1.

De råvarer, der bruges til hakket kød, skal opfylde følgende krav:

a)

det skal opfylde kravene til fersk kød

| b) | det skal være fremstillet af skeletmuskulatur, herunder omliggende fedtvæv |
| --- | --- |

b)

det skal være fremstillet af skeletmuskulatur, herunder omliggende fedtvæv

| c) | det må ikke være fremstillet af:






  i) | affald fra udskæring og afpudsning (bortset fra affald fra afpudsning af hele muskler) |
| --- | --- | --- |

c)

det må ikke være fremstillet af:

i)

affald fra udskæring og afpudsning (bortset fra affald fra afpudsning af hele muskler)

| ii) | maskinsepareret kød |
| --- | --- |

ii)

maskinsepareret kød

| iii) | kød, der indeholder knoglerester eller hud, eller |
| --- | --- |

iii)

kød, der indeholder knoglerester eller hud, eller

| iv) | kød fra hovedet, bortset fra tyggemusklerne, den ikke-muskulære del af linea alba, området omkring forknæled og haseled, pillekød og mellemgulvets muskler (medmindre de serøse hinder er fjernet). |
| --- | --- |

iv)

kød fra hovedet, bortset fra tyggemusklerne, den ikke-muskulære del af linea alba, området omkring forknæled og haseled, pillekød og mellemgulvets muskler (medmindre de serøse hinder er fjernet).

| 2. | Følgende råvarer må anvendes til fremstilling af tilberedt kød:






  a) | fersk kød |
| --- | --- | --- |

2.

Følgende råvarer må anvendes til fremstilling af tilberedt kød:

a)

fersk kød

| b) | kød, der opfylder kravene i punkt 1, og |
| --- | --- |

b)

kød, der opfylder kravene i punkt 1, og

| c) | hvis det tilberedte kød tydeligvis ikke er bestemt til konsum uden forudgående varmebehandling:






  i) | hakket eller findelt kød, som opfylder kravene i punkt 1, bortset fra punkt 1, litra c), nr. i), og |
| --- | --- | --- |

c)

hvis det tilberedte kød tydeligvis ikke er bestemt til konsum uden forudgående varmebehandling:

i)

hakket eller findelt kød, som opfylder kravene i punkt 1, bortset fra punkt 1, litra c), nr. i), og

| ii) | maskinsepareret kød, der opfylder kravene i kapitel III, punkt 3, litra d). |
| --- | --- |

ii)

maskinsepareret kød, der opfylder kravene i kapitel III, punkt 3, litra d).

| 3. | Råvarerne til fremstilling af maskinsepareret kød skal opfylde følgende krav:






  a) | det skal opfylde kravene til fersk kød |
| --- | --- | --- |

3.

Råvarerne til fremstilling af maskinsepareret kød skal opfylde følgende krav:

a)

det skal opfylde kravene til fersk kød

| b) | følgende må ikke anvendes til fremstilling af maskinsepareret kød:






  i) | hos fjerkræ: fødder, halsskind og hoved |
| --- | --- | --- |

b)

følgende må ikke anvendes til fremstilling af maskinsepareret kød:

i)

hos fjerkræ: fødder, halsskind og hoved

| ii) | hos andre dyr: knogler fra hoved, fødder, haler, femur, tibia, fibula, humerus, radius og ulna. |
| --- | --- |

ii)

hos andre dyr: knogler fra hoved, fødder, haler, femur, tibia, fibula, humerus, radius og ulna.

KAPITEL III: HYGIEJNE UNDER OG EFTER FREMSTILLINGEN

Lederen af en fødevarevirksomhed, der fremstiller hakket kød, tilberedt kød eller maskinsepareret kød, skal sikre, at følgende krav er opfyldt:

| 1. | Arbejdet med kødet skal tilrettelægges på en sådan måde, at kontaminering undgås eller begrænses til det mindst mulige. Med henblik herpå skal virksomhedsledere navnlig sikre, at det anvendte kød






  a) | har en temperatur på højst 4 °C for fjerkræ, 3 °C for spiselige slagtebiprodukter og 7 °C for andet kød og |
| --- | --- | --- |

1.

Arbejdet med kødet skal tilrettelægges på en sådan måde, at kontaminering undgås eller begrænses til det mindst mulige. Med henblik herpå skal virksomhedsledere navnlig sikre, at det anvendte kød

a)

har en temperatur på højst 4 °C for fjerkræ, 3 °C for spiselige slagtebiprodukter og 7 °C for andet kød og

| b) | bringes ind i tilberedningslokalet, efterhånden som der er brug for det. |
| --- | --- |

b)

bringes ind i tilberedningslokalet, efterhånden som der er brug for det.

| 2. | For fremstilling af hakket kød og tilberedt kød gælder følgende krav:






  a) | medmindre myndighederne tillader, at kødet udbenes, lige inden det hakkes, skal frosset eller dybfrosset kød til fremstilling af hakket kød eller tilberedt kød være udbenet, før det fryses. Det må kun oplagres i en begrænset periode |
| --- | --- | --- |

2.

For fremstilling af hakket kød og tilberedt kød gælder følgende krav:

a)

medmindre myndighederne tillader, at kødet udbenes, lige inden det hakkes, skal frosset eller dybfrosset kød til fremstilling af hakket kød eller tilberedt kød være udbenet, før det fryses. Det må kun oplagres i en begrænset periode

| b) | hvis der anvendes kølet kød, skal hakket kød fremstilles






  i) | senest 3 dage efter slagtningen, hvis der er tale om fjerkræ |
| --- | --- | --- |

b)

hvis der anvendes kølet kød, skal hakket kød fremstilles

i)

senest 3 dage efter slagtningen, hvis der er tale om fjerkræ

| ii) | senest 6 dage efter slagtningen, hvis der er tale om andre dyr end fjerkræ, eller |
| --- | --- |

ii)

senest 6 dage efter slagtningen, hvis der er tale om andre dyr end fjerkræ, eller

| iii) | senest 15 dage efter slagtning af dyrene, hvis der er tale om udbenet, vakuumpakket oksekød. |
| --- | --- |

iii)

senest 15 dage efter slagtning af dyrene, hvis der er tale om udbenet, vakuumpakket oksekød.

| c) | Straks efter fremstillingen skal det hakkede og det tilberedte kød indpakkes eller emballeres og skal






  i) | nedkøles til en indre temperatur på højst 2 °C for hakket kød og 4 °C for tilberedt kød eller |
| --- | --- | --- |

c)

Straks efter fremstillingen skal det hakkede og det tilberedte kød indpakkes eller emballeres og skal

i)

nedkøles til en indre temperatur på højst 2 °C for hakket kød og 4 °C for tilberedt kød eller

| ii) | fryses til en indre temperatur på -18 °C eller derunder. |
| --- | --- |

ii)

fryses til en indre temperatur på -18 °C eller derunder.

Disse temperaturer skal bibeholdes under oplagring og transport.

| 3. | Følgende krav gælder for fremstilling og anvendelse af maskinsepareret kød, der er fremstillet ved hjælp af teknikker, som ikke ændrer strukturen af de knogler, der anvendes ved fremstillingen deraf, og hvis indhold af calcium ikke er væsentligt højere end i hakket kød.






  a) | Råvarer til udbening fra et slagteri på stedet må ikke være mere end 7 dage gamle. Andre råvarer til udbening må ikke være mere end 5 dage gamle. Fjerkrækroppe må dog højst være 3 dage gamle. |
| --- | --- | --- |

3.

Følgende krav gælder for fremstilling og anvendelse af maskinsepareret kød, der er fremstillet ved hjælp af teknikker, som ikke ændrer strukturen af de knogler, der anvendes ved fremstillingen deraf, og hvis indhold af calcium ikke er væsentligt højere end i hakket kød.

a)

Råvarer til udbening fra et slagteri på stedet må ikke være mere end 7 dage gamle. Andre råvarer til udbening må ikke være mere end 5 dage gamle. Fjerkrækroppe må dog højst være 3 dage gamle.

| b) | Maskinseparationen skal finde sted umiddelbart efter udbeningen. |
| --- | --- |

b)

Maskinseparationen skal finde sted umiddelbart efter udbeningen.

| c) | Hvis det maskinseparerede kød ikke anvendes umiddelbart efter fremstillingen skal det indpakkes eller emballeres og derefter nedkøles til en temperatur på højst 2 °C eller nedfryses til en indre temperatur på -18 °C eller derunder. Disse temperaturkrav gælder også under oplagring og transport. |
| --- | --- |

c)

Hvis det maskinseparerede kød ikke anvendes umiddelbart efter fremstillingen skal det indpakkes eller emballeres og derefter nedkøles til en temperatur på højst 2 °C eller nedfryses til en indre temperatur på -18 °C eller derunder. Disse temperaturkrav gælder også under oplagring og transport.

| d) | Hvis lederen af en fødevarevirksomhed har gennemført analyser, der påviser, at det maskinseparerede kød overholder de mikrobiologiske kriterier for hakket kød, vedtaget i overensstemmelse med. forordning (EF) nr. .../2004 (5), kan det anvendes i tilberedt kød, der tydeligvis ikke er bestemt til konsum uden forudgående varmebehandling, samt i kødprodukter. |
| --- | --- |

d)

Hvis lederen af en fødevarevirksomhed har gennemført analyser, der påviser, at det maskinseparerede kød overholder de mikrobiologiske kriterier for hakket kød, vedtaget i overensstemmelse med. forordning (EF) nr. .../2004 (5), kan det anvendes i tilberedt kød, der tydeligvis ikke er bestemt til konsum uden forudgående varmebehandling, samt i kødprodukter.

| e) | Maskinsepareret kød, for hvilket det ikke er påvist, at det overholder kriterierne i litra d), må kun anvendes til at fremstille varmebehandlede kødprodukter i virksomheder, der er autoriseret i henhold til denne forordning. |
| --- | --- |

e)

Maskinsepareret kød, for hvilket det ikke er påvist, at det overholder kriterierne i litra d), må kun anvendes til at fremstille varmebehandlede kødprodukter i virksomheder, der er autoriseret i henhold til denne forordning.

| 4. | Følgende krav gælder for fremstilling og anvendelse af maskinsepareret kød, der er fremstillet ved hjælp af andre teknikker end dem, der er omtalt i punkt 3.






  a) | Råvarer til udbening fra et slagteri på stedet må ikke være mere end 7 dage gamle. Andre råvarer til udbening må ikke være mere end 5 dage gamle. Fjerkrækroppe må dog højst være 3 dage gamle. |
| --- | --- | --- |

4.

Følgende krav gælder for fremstilling og anvendelse af maskinsepareret kød, der er fremstillet ved hjælp af andre teknikker end dem, der er omtalt i punkt 3.

a)

Råvarer til udbening fra et slagteri på stedet må ikke være mere end 7 dage gamle. Andre råvarer til udbening må ikke være mere end 5 dage gamle. Fjerkrækroppe må dog højst være 3 dage gamle.

| b) | Hvis maskinsepareringen ikke finder sted umiddelbart efter udbeningen, skal de kødbærende knogler opbevares og transporteres ved en temperatur på højst 2 °C, eller, hvis de er frosset, ved en temperatur på højst - 18 °C. |
| --- | --- |

b)

Hvis maskinsepareringen ikke finder sted umiddelbart efter udbeningen, skal de kødbærende knogler opbevares og transporteres ved en temperatur på højst 2 °C, eller, hvis de er frosset, ved en temperatur på højst - 18 °C.

| c) | Kødbærende knogler fra frosne slagtekroppe må ikke genfryses. |
| --- | --- |

c)

Kødbærende knogler fra frosne slagtekroppe må ikke genfryses.

| d) | Anvendes det maskinseparerede kød ikke senest en time efter, at det er fremstillet, skal det straks nedkøles til en temperatur på højst 2 °C. |
| --- | --- |

d)

Anvendes det maskinseparerede kød ikke senest en time efter, at det er fremstillet, skal det straks nedkøles til en temperatur på højst 2 °C.

| e) | Forarbejdes det maskinseparerede kød ikke inden for 24 timer, skal det fryses senest 12 timer efter, at det er fremstillet, og skal inden for seks timer nå ned på en indre temperatur på højst - 18 °C. |
| --- | --- |

e)

Forarbejdes det maskinseparerede kød ikke inden for 24 timer, skal det fryses senest 12 timer efter, at det er fremstillet, og skal inden for seks timer nå ned på en indre temperatur på højst - 18 °C.

| f) | Frosset maskinsepareret kød skal indpakkes eller emballeres inden oplagring eller transport, må højst oplagres i tre måneder og skal under oplagring og transport opbevares ved en temperatur på højst - 18 °C. |
| --- | --- |

f)

Frosset maskinsepareret kød skal indpakkes eller emballeres inden oplagring eller transport, må højst oplagres i tre måneder og skal under oplagring og transport opbevares ved en temperatur på højst - 18 °C.

| g) | Det maskinseparerede kød må kun anvendes til fremstilling af varmebehandlede kødprodukter i virksomheder, der er autoriseret i henhold til denne forordning. |
| --- | --- |

g)

Det maskinseparerede kød må kun anvendes til fremstilling af varmebehandlede kødprodukter i virksomheder, der er autoriseret i henhold til denne forordning.

| 5. | Hakket kød, tilberedt kød og maskinsepareret kød må ikke fryses igen efter optøning. |
| --- | --- |

5.

Hakket kød, tilberedt kød og maskinsepareret kød må ikke fryses igen efter optøning.

KAPITEL IV: MÆRKNING

| 1. | Ud over at opfylde kravene i direktiv 2000/13/EF (6) skal ledere af fødevarevirksomheder sørge for, at kravet i punkt 2 nedenfor opfyldes, hvis og i det omfang det kræves af den nationale lovgivning i den medlemsstat, på hvis område produktet markedsføres. |
| --- | --- |

1.

Ud over at opfylde kravene i direktiv 2000/13/EF (6) skal ledere af fødevarevirksomheder sørge for, at kravet i punkt 2 nedenfor opfyldes, hvis og i det omfang det kræves af den nationale lovgivning i den medlemsstat, på hvis område produktet markedsføres.

| 2. | Pakker, der er beregnet til den endelige forbruger, og som indeholder hakket kød fra fjerkræ eller enhovede dyr eller tilberedt kød, der indeholder maskinsepareret kød, skal være forsynet med en oplysning om, at produktet skal koges eller steges, inden det indtages. |
| --- | --- |

2.

Pakker, der er beregnet til den endelige forbruger, og som indeholder hakket kød fra fjerkræ eller enhovede dyr eller tilberedt kød, der indeholder maskinsepareret kød, skal være forsynet med en oplysning om, at produktet skal koges eller steges, inden det indtages.

AFSNIT VI

KØDPRODUKTER

| 1. | Lederen af en fødevarevirksomhed skal sikre, at følgende ikke anvendes til tilberedning af kødprodukter:






  a) | kønsorganer fra enten hun- eller handyr undtagen testikler |
| --- | --- | --- |

1.

Lederen af en fødevarevirksomhed skal sikre, at følgende ikke anvendes til tilberedning af kødprodukter:

a)

kønsorganer fra enten hun- eller handyr undtagen testikler

| b) | urinvejsorganer undtagen nyrer og blære |
| --- | --- |

b)

urinvejsorganer undtagen nyrer og blære

| c) | brusk fra strubehoved, luftrør og ekstralobulære bronkier |
| --- | --- |

c)

brusk fra strubehoved, luftrør og ekstralobulære bronkier

| d) | øjne og øjenlåg |
| --- | --- |

d)

øjne og øjenlåg

| e) | den ydre øregang |
| --- | --- |

e)

den ydre øregang

| f) | hornvæv og |
| --- | --- |

f)

hornvæv og

| g) | hos fjerkræ, hovedet (undtagen kam og ørelapper, hagelapper og karunkel), spiserør, kro, tarme og kønsorganer. |
| --- | --- |

g)

hos fjerkræ, hovedet (undtagen kam og ørelapper, hagelapper og karunkel), spiserør, kro, tarme og kønsorganer.

| 2. | Alt kød, herunder hakket kød og tilberedt kød, der anvendes til fremstilling af kødprodukter, skal opfylde kravene til fersk kød. Hakket kød og tilberedt kød, der anvendes til fremstilling af kødprodukter, behøver imidlertid ikke opfylde andre særlige krav i afsnit V. |
| --- | --- |

2.

Alt kød, herunder hakket kød og tilberedt kød, der anvendes til fremstilling af kødprodukter, skal opfylde kravene til fersk kød. Hakket kød og tilberedt kød, der anvendes til fremstilling af kødprodukter, behøver imidlertid ikke opfylde andre særlige krav i afsnit V.

AFSNIT VII

LEVENDE TOSKALLEDE BLØDDYR

| 1. | Dette afsnit finder anvendelse på levende toskallede bløddyr. Bortset fra bestemmelserne om rensning finder det også anvendelse på levende pighuder, sækdyr og havsnegle. |
| --- | --- |

1.

Dette afsnit finder anvendelse på levende toskallede bløddyr. Bortset fra bestemmelserne om rensning finder det også anvendelse på levende pighuder, sækdyr og havsnegle.

| 2. | Kapitel I-VIII finder anvendelse på dyr, som er høstet i produktionsområder, som myndighederne har klassificeret i overensstemmelse med forordning (EF) nr. .../2004 (7). Kapitel IX finder anvendelse på kammuslinger, der er høstet uden for disse områder.
  Kapitel V, VI, VIII og IX, samt kapitel VII, punkt 3, finder anvendelse på detailhandel. |
| --- | --- |

2.

Kapitel I-VIII finder anvendelse på dyr, som er høstet i produktionsområder, som myndighederne har klassificeret i overensstemmelse med forordning (EF) nr. .../2004 (7). Kapitel IX finder anvendelse på kammuslinger, der er høstet uden for disse områder.

Kapitel V, VI, VIII og IX, samt kapitel VII, punkt 3, finder anvendelse på detailhandel.

| 3. | Kravene i dette afsnit supplerer kravene i forordning (EF) nr. .../2004 (7).






  a) | For så vidt angår aktiviteter, der finder sted, inden de levende toskallede dyr ankommer til et ekspeditionscenter eller et renseanlæg, supplerer de kravene i bilag I til nævnte forordning |
| --- | --- | --- |

3.

Kravene i dette afsnit supplerer kravene i forordning (EF) nr. .../2004 (7).

a)

For så vidt angår aktiviteter, der finder sted, inden de levende toskallede dyr ankommer til et ekspeditionscenter eller et renseanlæg, supplerer de kravene i bilag I til nævnte forordning

| b) | For så vidt angår andre aktiviteter, supplerer de kravene i bilag II til nævnte forordning. |
| --- | --- |

b)

For så vidt angår andre aktiviteter, supplerer de kravene i bilag II til nævnte forordning.

KAPITEL I: ALMINDELIGE BESTEMMELSER VEDRØRENDE MARKEDSFØRING AF LEVENDE TOSKALLEDE BLØDDYR

| 1. | Levende toskallede bløddyr må kun markedsføres til detailsalg gennem et ekspeditionscenter, hvor der anbringes et identifikationsmærke i overensstemmelse med kapitel VII. |
| --- | --- |

1.

Levende toskallede bløddyr må kun markedsføres til detailsalg gennem et ekspeditionscenter, hvor der anbringes et identifikationsmærke i overensstemmelse med kapitel VII.

| 2. | Lederen af en fødevarevirksomhed må kun modtage partier af levende toskallede bløddyr, hvis dokumentationkravene i nr. 3-7 er opfyldt. |
| --- | --- |

2.

Lederen af en fødevarevirksomhed må kun modtage partier af levende toskallede bløddyr, hvis dokumentationkravene i nr. 3-7 er opfyldt.

| 3. | Hvis lederen af en fødevarevirksomhed flytter et parti levende toskallede bløddyr fra en virksomhed til en anden, skal partiet til og med dets ankomst til et ekspeditionscenter eller en forarbejdningsvirksomhed ledsages af et registreringsdokument. |
| --- | --- |

3.

Hvis lederen af en fødevarevirksomhed flytter et parti levende toskallede bløddyr fra en virksomhed til en anden, skal partiet til og med dets ankomst til et ekspeditionscenter eller en forarbejdningsvirksomhed ledsages af et registreringsdokument.

| 4. | Registreringsdokumentet skal affattes på mindst et af de officielle sprog i den medlemsstat, hvor den modtagende virksomhed er beliggende, og indeholde mindst nedennævnte oplysninger:






  a) | Hvis et parti levende toskallede bløddyr forsendes fra et produktionsområde, skal registreringsdokumentet mindst indeholde følgende oplysninger:






  i) | producentens navn og adresse |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Registreringsdokumentet skal affattes på mindst et af de officielle sprog i den medlemsstat, hvor den modtagende virksomhed er beliggende, og indeholde mindst nedennævnte oplysninger:

a)

Hvis et parti levende toskallede bløddyr forsendes fra et produktionsområde, skal registreringsdokumentet mindst indeholde følgende oplysninger:

i)

producentens navn og adresse

| ii) | høstningsdatoen |
| --- | --- |

ii)

høstningsdatoen

| iii) | produktionsområdets beliggenhed angivet med størst mulig nøjagtighed eller ved hjælp af et kodenummer |
| --- | --- |

iii)

produktionsområdets beliggenhed angivet med størst mulig nøjagtighed eller ved hjælp af et kodenummer

| iv) | produktionsområdets sundhedsstatus |
| --- | --- |

iv)

produktionsområdets sundhedsstatus

| v) | bløddyrenes art og mængde |
| --- | --- |

v)

bløddyrenes art og mængde

| vi) | partiets bestemmelsessted |
| --- | --- |

vi)

partiets bestemmelsessted

| b) | Hvis et parti levende toskallede bløddyr forsendes fra et genudlægningsområde, skal registreringsdokumentet mindst indeholde de i litra a) anførte samt følgende oplysninger:






  i) | genudlægningsområdets beliggenhed |
| --- | --- | --- |

b)

Hvis et parti levende toskallede bløddyr forsendes fra et genudlægningsområde, skal registreringsdokumentet mindst indeholde de i litra a) anførte samt følgende oplysninger:

i)

genudlægningsområdets beliggenhed

| ii) | genudlægningens varighed. |
| --- | --- |

ii)

genudlægningens varighed.

| c) | Hvis et parti levende toskallede bløddyr forsendes fra et renseanlæg, skal registreringsdokumentet mindst indeholde de i litra a) anførte samt følgende oplysninger:






  i) | renseanlæggets adresse |
| --- | --- | --- |

c)

Hvis et parti levende toskallede bløddyr forsendes fra et renseanlæg, skal registreringsdokumentet mindst indeholde de i litra a) anførte samt følgende oplysninger:

i)

renseanlæggets adresse

| ii) | rensningens varighed |
| --- | --- |

ii)

rensningens varighed

| iii) | hvilke datoer partiet blev modtaget i og forlod renseanlægget. |
| --- | --- |

iii)

hvilke datoer partiet blev modtaget i og forlod renseanlægget.

| 5. | Lederen af en fødevarevirksomhed, der forsender partier af levende toskallede bløddyr, skal udfylde de relevante rubrikker i registreringsdokumentet med letlæselig skrift, der ikke kan ændres. Lederen af en fødevarevirksomhed, der modtager partier, skal datostemple dokumentet ved modtagelsen af et parti eller på anden vis registrere modtagelsesdatoen. |
| --- | --- |

5.

Lederen af en fødevarevirksomhed, der forsender partier af levende toskallede bløddyr, skal udfylde de relevante rubrikker i registreringsdokumentet med letlæselig skrift, der ikke kan ændres. Lederen af en fødevarevirksomhed, der modtager partier, skal datostemple dokumentet ved modtagelsen af et parti eller på anden vis registrere modtagelsesdatoen.

| 6. | Lederen af en fødevarevirksomhed skal opbevare en kopi af registreringsdokumentet for hvert parti, der er afsendt eller modtaget, i mindst 12 måneder efter afsendelsen eller modtagelsen (eller i en længere periode efter myndighedernes angivelse). |
| --- | --- |

6.

Lederen af en fødevarevirksomhed skal opbevare en kopi af registreringsdokumentet for hvert parti, der er afsendt eller modtaget, i mindst 12 måneder efter afsendelsen eller modtagelsen (eller i en længere periode efter myndighedernes angivelse).

| 7. | Såfremt:






  a) | de medarbejdere, der indsamler levende toskallede bløddyr, også driver det ekspeditionscenter, renseanlæg eller genudlægningsområde eller den forarbejdningsvirksomhed, der modtager de levende toskallede bløddyr, og |
| --- | --- | --- |

7.

Såfremt:

a)

de medarbejdere, der indsamler levende toskallede bløddyr, også driver det ekspeditionscenter, renseanlæg eller genudlægningsområde eller den forarbejdningsvirksomhed, der modtager de levende toskallede bløddyr, og

| b) | den samme kompetente myndighed fører tilsyn med alle de berørte driftssteder |
| --- | --- |

b)

den samme kompetente myndighed fører tilsyn med alle de berørte driftssteder

er registreringsdokumenter dog ikke påkrævet, hvis denne kompetente myndighed tillader dette.

KAPITEL II: HYGIEJNEBESTEMMELSER FOR PRODUKTION OG HØSTNING AF LEVENDE TOSKALLEDE BLØDDYR

A.   BESTEMMELSER FOR PRODUKTIONSOMRÅDER

| 1. | Producenterne må kun høste levende toskallede bløddyr i produktionsområder med fast beliggenhed og faste grænser, som myndighederne — eventuelt i samarbejde med fødevarevirksomheder — har klassificeret som A-, B- eller C-områder i overensstemmelse med forordning (EF) nr. .../2004 (8). |
| --- | --- |

1.

Producenterne må kun høste levende toskallede bløddyr i produktionsområder med fast beliggenhed og faste grænser, som myndighederne — eventuelt i samarbejde med fødevarevirksomheder — har klassificeret som A-, B- eller C-områder i overensstemmelse med forordning (EF) nr. .../2004 (8).

| 2. | Lederen af en fødevarevirksomhed må kun markedsføre levende toskallede bløddyr, der er høstet i klasse A-produktionsområder, til direkte konsum, hvis de opfylder kravene i kapitel V. |
| --- | --- |

2.

Lederen af en fødevarevirksomhed må kun markedsføre levende toskallede bløddyr, der er høstet i klasse A-produktionsområder, til direkte konsum, hvis de opfylder kravene i kapitel V.

| 3. | Lederen af en fødevarevirksomhed må kun markedsføre levende toskallede bløddyr, der er høstet i klasse B-produktionsområder, til konsum efter behandling i et renseanlæg eller efter genudlægning. |
| --- | --- |

3.

Lederen af en fødevarevirksomhed må kun markedsføre levende toskallede bløddyr, der er høstet i klasse B-produktionsområder, til konsum efter behandling i et renseanlæg eller efter genudlægning.

| 4. | Lederen af en fødevarevirksomhed må kun markedsføre levende toskallede bløddyr, der er høstet i klasse C-produktionsområder, til konsum efter genudlægning i en lang periode i overensstemmelse med del C. |
| --- | --- |

4.

Lederen af en fødevarevirksomhed må kun markedsføre levende toskallede bløddyr, der er høstet i klasse C-produktionsområder, til konsum efter genudlægning i en lang periode i overensstemmelse med del C.

| 5. | Levende toskallede bløddyr fra klasse B- og C-produktionsområder skal efter rensning eller genudlægning opfylde alle kravene i kapitel V. Levende toskallede bløddyr fra sådanne områder, der ikke er blevet renset eller genudlagt, kan dog sendes til en forarbejdningsvirksomhed, hvor de skal underkastes en behandling for at fjerne patogene mikroorganismer (eventuelt efter at sand, mudder og slim er fjernet i den samme eller en anden virksomhed). Følgende behandlingsmetoder er tilladt:






  a) | sterilisering i hermetisk lukkede beholdere og |
| --- | --- | --- |

5.

Levende toskallede bløddyr fra klasse B- og C-produktionsområder skal efter rensning eller genudlægning opfylde alle kravene i kapitel V. Levende toskallede bløddyr fra sådanne områder, der ikke er blevet renset eller genudlagt, kan dog sendes til en forarbejdningsvirksomhed, hvor de skal underkastes en behandling for at fjerne patogene mikroorganismer (eventuelt efter at sand, mudder og slim er fjernet i den samme eller en anden virksomhed). Følgende behandlingsmetoder er tilladt:

a)

sterilisering i hermetisk lukkede beholdere og

| b) | følgende metoder til varmebehandling:






  i) | neddypning i kogende vand i tilstrækkelig lang tid til at hæve den indre temperatur i bløddyrenes kød til mindst 90 °C og bibeholdelse af denne indre minimumstemperatur i 90 sekunder eller derover |
| --- | --- | --- |

b)

følgende metoder til varmebehandling:

i)

neddypning i kogende vand i tilstrækkelig lang tid til at hæve den indre temperatur i bløddyrenes kød til mindst 90 °C og bibeholdelse af denne indre minimumstemperatur i 90 sekunder eller derover

| ii) | kogning i 3 til 5 minutter i en lukket beholder, hvori temperaturen er på mellem 120 og 160 °C og trykket er på mellem 2 og 5 kg/cm2, hvorefter skallerne aftages og kødet fryses til - 20 °C centrumstemperatur, og |
| --- | --- |

ii)

kogning i 3 til 5 minutter i en lukket beholder, hvori temperaturen er på mellem 120 og 160 °C og trykket er på mellem 2 og 5 kg/cm2, hvorefter skallerne aftages og kødet fryses til - 20 °C centrumstemperatur, og

| iii) | dampkogning under tryk i en lukket beholder, hvori mindst kravene til kogetid og den indre temperatur i bløddyrenes kød som nævnt i nr. i) overholdes. Der skal gøres brug af en godkendt metode. Der skal være indført procedurer på grundlag af HACCP-principperne med henblik på at kontrollere, at varmen fordeles ensartet. |
| --- | --- |

iii)

dampkogning under tryk i en lukket beholder, hvori mindst kravene til kogetid og den indre temperatur i bløddyrenes kød som nævnt i nr. i) overholdes. Der skal gøres brug af en godkendt metode. Der skal være indført procedurer på grundlag af HACCP-principperne med henblik på at kontrollere, at varmen fordeles ensartet.

| 6. | Lederen af en fødevarevirksomhed må ikke producere eller høste levende toskallede bløddyr i områder, som myndighederne ikke har klassificeret, eller som er uegnede af sundhedsmæssige grunde. Ledere af fødevarevirksomheder skal tage hensyn til alle relevante oplysninger vedrørende områdernes egnethed til produktion og høstning, herunder oplysninger, der er indhentet ved egenkontrol og fra myndighederne. De skal anvende disse oplysninger, navnlig oplysninger om miljø- og vejrforhold, til at afgøre, hvilken behandling der bør anvendes på de høstede partier. |
| --- | --- |

6.

Lederen af en fødevarevirksomhed må ikke producere eller høste levende toskallede bløddyr i områder, som myndighederne ikke har klassificeret, eller som er uegnede af sundhedsmæssige grunde. Ledere af fødevarevirksomheder skal tage hensyn til alle relevante oplysninger vedrørende områdernes egnethed til produktion og høstning, herunder oplysninger, der er indhentet ved egenkontrol og fra myndighederne. De skal anvende disse oplysninger, navnlig oplysninger om miljø- og vejrforhold, til at afgøre, hvilken behandling der bør anvendes på de høstede partier.

B.   BESTEMMELSER FOR HØSTNING OG HÅNDTERING EFTER HØSTNING

Lederen af en fødevarevirksomhed, der høster levende toskallede bløddyr, eller som håndterer dem umiddelbart efter høstningen, skal sikre, at følgende bestemmelser overholdes.

| 1. | Høstningen og den videre håndtering må ikke forårsage yderligere kontaminering af eller urimelig skade på de levende toskallede bløddyrs skaller eller væv eller medføre ændringer, der i væsentlig grad vanskeliggør behandling ved rensning, forarbejdning eller genudlægning. Lederen af fødevarevirksomheden skal bl.a. sørge for:






  a) | i passende omfang at beskytte de levende toskallede bløddyr, så de ikke bliver knust, får udvendige skader eller udsættes for rystelser |
| --- | --- | --- |

1.

Høstningen og den videre håndtering må ikke forårsage yderligere kontaminering af eller urimelig skade på de levende toskallede bløddyrs skaller eller væv eller medføre ændringer, der i væsentlig grad vanskeliggør behandling ved rensning, forarbejdning eller genudlægning. Lederen af fødevarevirksomheden skal bl.a. sørge for:

a)

i passende omfang at beskytte de levende toskallede bløddyr, så de ikke bliver knust, får udvendige skader eller udsættes for rystelser

| b) | ikke at udsætte de levende toskallede bløddyr for ekstreme temperaturer |
| --- | --- |

b)

ikke at udsætte de levende toskallede bløddyr for ekstreme temperaturer

| c) | ikke at genneddykke de levende toskallede bløddyr i vand, som kan medføre yderligere kontaminering, og |
| --- | --- |

c)

ikke at genneddykke de levende toskallede bløddyr i vand, som kan medføre yderligere kontaminering, og

| d) | at der kun anvendes områder, der af myndighederne er klassificeret som klasse A-produktionsområder, hvis konditioneringen foregår på naturlige voksesteder. |
| --- | --- |

d)

at der kun anvendes områder, der af myndighederne er klassificeret som klasse A-produktionsområder, hvis konditioneringen foregår på naturlige voksesteder.

| 2. | Transportmidlerne skal have passende afløb og være udstyret, så der sikres de bedst mulige betingelser for overlevelse og ydes effektiv beskyttelse mod kontaminering. |
| --- | --- |

2.

Transportmidlerne skal have passende afløb og være udstyret, så der sikres de bedst mulige betingelser for overlevelse og ydes effektiv beskyttelse mod kontaminering.

C.   BESTEMMELSER FOR GENUDLÆGNING AF LEVENDE TOSKALLEDE BLØDDYR

Lederen af en fødevarevirksomhed, der genudlægger levende toskallede bløddyr, skal sikre, at følgende bestemmelser overholdes.

| 1. | Lederen af fødevarevirksomheden må kun anvende de områder, som myndighederne har godkendt til genudlægning af levende toskallede bløddyr. Områderne skal være klart afgrænset ved hjælp af bøjer, pæle eller andre fastgjorte anordninger. Der skal være en minimumsafstand mellem genudlægningsområder indbyrdes og mellem genudlægningsområder og produktionsområder, således at risikoen for spredning af kontaminering begrænses til et minimum. |
| --- | --- |

1.

Lederen af fødevarevirksomheden må kun anvende de områder, som myndighederne har godkendt til genudlægning af levende toskallede bløddyr. Områderne skal være klart afgrænset ved hjælp af bøjer, pæle eller andre fastgjorte anordninger. Der skal være en minimumsafstand mellem genudlægningsområder indbyrdes og mellem genudlægningsområder og produktionsområder, således at risikoen for spredning af kontaminering begrænses til et minimum.

| 2. | Ved genudlægning skal der sikres optimale betingelser for rensning. Lederen af fødevarevirksomheden skal især sørge for:






  a) | at anvende metoder til håndtering af levende toskallede bløddyr, der skal genudlægges, som gør det muligt for bløddyrene at genoptage fødefiltreringen efter neddykning i naturlige vandområder |
| --- | --- | --- |

2.

Ved genudlægning skal der sikres optimale betingelser for rensning. Lederen af fødevarevirksomheden skal især sørge for:

a)

at anvende metoder til håndtering af levende toskallede bløddyr, der skal genudlægges, som gør det muligt for bløddyrene at genoptage fødefiltreringen efter neddykning i naturlige vandområder

| b) | ved genudlægning af levende toskallede bløddyr ikke at anvende en belægningstæthed, der er så stor, at rensning ikke kan finde sted |
| --- | --- |

b)

ved genudlægning af levende toskallede bløddyr ikke at anvende en belægningstæthed, der er så stor, at rensning ikke kan finde sted

| c) | at neddykke de levende toskallede bløddyr i havvand i genudlægningsområdet i en passende periode, der fastsættes afhængig af vandtemperaturen og skal være af mindst to måneders varighed, medmindre myndighederne godkender en kortere periode på grundlag af en risikoanalyse foretaget af lederen af fødevarevirksomheden, og |
| --- | --- |

c)

at neddykke de levende toskallede bløddyr i havvand i genudlægningsområdet i en passende periode, der fastsættes afhængig af vandtemperaturen og skal være af mindst to måneders varighed, medmindre myndighederne godkender en kortere periode på grundlag af en risikoanalyse foretaget af lederen af fødevarevirksomheden, og

| d) | at sikre en tilstrækkelig adskillelse af de enkelte områder inden for et genudlægningsområde for at forebygge sammenblanding af partier; »alt ind, alt ud« systemet skal anvendes, således at der ikke kan indføres et nyt parti, før hele det foregående parti er fjernet. |
| --- | --- |

d)

at sikre en tilstrækkelig adskillelse af de enkelte områder inden for et genudlægningsområde for at forebygge sammenblanding af partier; »alt ind, alt ud« systemet skal anvendes, således at der ikke kan indføres et nyt parti, før hele det foregående parti er fjernet.

| 3. | Lederen af en fødevarevirksomhed, der forvalter genudlægningsområderne, skal løbende registrere, hvor de levende toskallede bløddyr kommer fra, genudlægningsperioden, de anvendte genudlægningssteder samt partiets destination efter genudlægningen, og skal stille de registrerede oplysninger til rådighed for myndighederne. |
| --- | --- |

3.

Lederen af en fødevarevirksomhed, der forvalter genudlægningsområderne, skal løbende registrere, hvor de levende toskallede bløddyr kommer fra, genudlægningsperioden, de anvendte genudlægningssteder samt partiets destination efter genudlægningen, og skal stille de registrerede oplysninger til rådighed for myndighederne.

KAPITEL III: STRUKTURELLE KRAV TIL EKSPEDITIONSCENTRE OG RENSEANLÆG

| 1. | Anlæggene på land må ikke være udsat for oversvømmelse ved normalt højvande eller afstrømning fra omgivende områder. |
| --- | --- |

1.

Anlæggene på land må ikke være udsat for oversvømmelse ved normalt højvande eller afstrømning fra omgivende områder.

| 2. | Tanke og vandbeholdere skal opfylde følgende krav:






  a) | de indvendige overflader skal være glatte, hårde, vandtætte og lette at rengøre |
| --- | --- | --- |

2.

Tanke og vandbeholdere skal opfylde følgende krav:

a)

de indvendige overflader skal være glatte, hårde, vandtætte og lette at rengøre

| b) | de skal være konstrueret således, at alt vandet kan løbe ud |
| --- | --- |

b)

de skal være konstrueret således, at alt vandet kan løbe ud

| c) | eventuelle vandindtag skal være placeret således, at forurening af vandforsyningen hindres. |
| --- | --- |

c)

eventuelle vandindtag skal være placeret således, at forurening af vandforsyningen hindres.

| 3. | Desuden skal rensningstankene i renseanlæggene være egnede til den produktmængde og -type, der skal renses. |
| --- | --- |

3.

Desuden skal rensningstankene i renseanlæggene være egnede til den produktmængde og -type, der skal renses.

KAPITEL IV: HYGIEJNEBESTEMMELSER FOR RENSEANLÆG OG EKSPEDITIONSCENTRE

A.   BESTEMMELSER FOR RENSEANLÆG

Lederen af en fødevarevirksomhed, der renser levende toskallede bløddyr, skal sikre, at følgende bestemmelser overholdes:

| 1. | De levende toskallede bløddyr skal inden rensning vaskes rene for mudder og andre belægninger med rent vand. |
| --- | --- |

1.

De levende toskallede bløddyr skal inden rensning vaskes rene for mudder og andre belægninger med rent vand.

| 2. | Renseanlægget skal sikre, at de levende toskallede bløddyr hurtigt genoptager og opretholder fødefiltreringen, renses for forurening, ikke bliver forurenet igen og kan holde sig i live på tilfredsstillende betingelser efter rensning med henblik på indpakning, opbevaring og transport inden afsætning. |
| --- | --- |

2.

Renseanlægget skal sikre, at de levende toskallede bløddyr hurtigt genoptager og opretholder fødefiltreringen, renses for forurening, ikke bliver forurenet igen og kan holde sig i live på tilfredsstillende betingelser efter rensning med henblik på indpakning, opbevaring og transport inden afsætning.

| 3. | Mængden af levende toskallede bløddyr, der skal renses, må ikke overstige renseanlæggets kapacitet. De levende toskallede bløddyr skal renses kontinuerligt i en tilstrækkelig lang periode til, at sundhedsnormerne i kapitel V og de mikrobiologiske kriterier, der vedtages i henhold til forordning (EF) nr. .../2004 (9), overholdes. |
| --- | --- |

3.

Mængden af levende toskallede bløddyr, der skal renses, må ikke overstige renseanlæggets kapacitet. De levende toskallede bløddyr skal renses kontinuerligt i en tilstrækkelig lang periode til, at sundhedsnormerne i kapitel V og de mikrobiologiske kriterier, der vedtages i henhold til forordning (EF) nr. .../2004 (9), overholdes.

| 4. | Indeholder en rensningstank flere partier af toskallede bløddyr, skal de være af samme art, og behandlingens varighed baseres på den tid, der er nødvendig for det parti, der kræver den længste rensningstid. |
| --- | --- |

4.

Indeholder en rensningstank flere partier af toskallede bløddyr, skal de være af samme art, og behandlingens varighed baseres på den tid, der er nødvendig for det parti, der kræver den længste rensningstid.

| 5. | Beholdere, der benyttes til levende toskallede bløddyr i renseanlæg, skal være konstrueret således, at de tillader gennemstrømning af rent havvand. Lagene af levende toskallede bløddyr må ikke være tykkere, end at skallerne kan åbne sig under rensningen. |
| --- | --- |

5.

Beholdere, der benyttes til levende toskallede bløddyr i renseanlæg, skal være konstrueret således, at de tillader gennemstrømning af rent havvand. Lagene af levende toskallede bløddyr må ikke være tykkere, end at skallerne kan åbne sig under rensningen.

| 6. | Der må hverken holdes krebsdyr, fisk eller andre marine arter i en rensningstank, hvor der renses levende toskallede bløddyr. |
| --- | --- |

6.

Der må hverken holdes krebsdyr, fisk eller andre marine arter i en rensningstank, hvor der renses levende toskallede bløddyr.

| 7. | Hver emballage med rensede levende toskallede bløddyr, der sendes til et ekspeditionscenter, skal forsynes med en etiket, der angiver, at de alle er blevet renset. |
| --- | --- |

7.

Hver emballage med rensede levende toskallede bløddyr, der sendes til et ekspeditionscenter, skal forsynes med en etiket, der angiver, at de alle er blevet renset.

B.   BESTEMMELSER FOR EKSPEDITIONSCENTRE

Lederen af en fødevarevirksomhed, som driver ekspeditionscentre, skal sikre, at følgende bestemmelser er opfyldt:

| 1. | Håndteringen af levende toskallede bløddyr, navnlig konditionering, sortering, indpakning og emballering, må ikke medføre, at produktet kontamineres, eller påvirke bløddyrenes levedygtighed. |
| --- | --- |

1.

Håndteringen af levende toskallede bløddyr, navnlig konditionering, sortering, indpakning og emballering, må ikke medføre, at produktet kontamineres, eller påvirke bløddyrenes levedygtighed.

| 2. | Inden forsendelsen skal skaller af levende toskallede bløddyr vaskes grundigt med rent vand. |
| --- | --- |

2.

Inden forsendelsen skal skaller af levende toskallede bløddyr vaskes grundigt med rent vand.

| 3. | Levende toskallede bløddyr skal komme fra:






  a) | et klasse A-produktionsområde |
| --- | --- | --- |

3.

Levende toskallede bløddyr skal komme fra:

a)

et klasse A-produktionsområde

| b) | et genudlægningsområde |
| --- | --- |

b)

et genudlægningsområde

| c) | et renseanlæg eller |
| --- | --- |

c)

et renseanlæg eller

| d) | et andet ekspeditionscenter. |
| --- | --- |

d)

et andet ekspeditionscenter.

| 4. | Bestemmelserne i punkt 1 og 2 finder også anvendelse på ekspeditionscentre om bord på fartøjer. Bløddyr, som håndteres i sådanne centre, skal komme fra klasse A-produktionsområder eller et genudlægningsområde. |
| --- | --- |

4.

Bestemmelserne i punkt 1 og 2 finder også anvendelse på ekspeditionscentre om bord på fartøjer. Bløddyr, som håndteres i sådanne centre, skal komme fra klasse A-produktionsområder eller et genudlægningsområde.

KAPITEL V: SUNDHEDSNORMER FOR LEVENDE TOSKALLEDE BLØDDYR

Ud over at sikre, at de mikrobiologiske kriterier, der vedtages i henhold til forordning (EF) nr. .../2004 (10), overholdes, skal lederen af en fødevarevirksomhed sikre, at levende toskallede bløddyr, der afsættes til konsum, opfylder normerne i dette kapitel.

| 1. | De skal have organoleptiske egenskaber, der er tegn på friskhed og levedygtighed, herunder rene skaller, reaktion, når man banker på dem, og normal væskemængde mellem skallerne. |
| --- | --- |

1.

De skal have organoleptiske egenskaber, der er tegn på friskhed og levedygtighed, herunder rene skaller, reaktion, når man banker på dem, og normal væskemængde mellem skallerne.

| 2. | De må ikke indeholde marine biotoksiner i samlede mængder (målt for hele kroppen eller enhver spiselig del heraf) ud over følgende grænseværdier:






  a) | for paralytisk skaldyrsgift (PSP) 800 mikrogram pr. kg |
| --- | --- | --- |

2.

De må ikke indeholde marine biotoksiner i samlede mængder (målt for hele kroppen eller enhver spiselig del heraf) ud over følgende grænseværdier:

a)

for paralytisk skaldyrsgift (PSP) 800 mikrogram pr. kg

| b) | for amnesifremkaldende skaldyrsgift (ASP) 20 milligram domoinsyre pr. kg |
| --- | --- |

b)

for amnesifremkaldende skaldyrsgift (ASP) 20 milligram domoinsyre pr. kg

| c) | for det samlede indhold af okadainsyre, dinophysistoksiner og pectenotoksiner 160 mikrogram okadainsyreækvivalenter pr. kg |
| --- | --- |

c)

for det samlede indhold af okadainsyre, dinophysistoksiner og pectenotoksiner 160 mikrogram okadainsyreækvivalenter pr. kg

| d) | for yessotoksiner 1 mg yessotoksinækvivalenter pr. kg og |
| --- | --- |

d)

for yessotoksiner 1 mg yessotoksinækvivalenter pr. kg og

| e) | for azaspiracider 160 mikrogram azaspiracidækvivalenter pr. kg. |
| --- | --- |

e)

for azaspiracider 160 mikrogram azaspiracidækvivalenter pr. kg.

KAPITEL VI: INDPAKNING OG EMBALLERING AF LEVENDE TOSKALLEDE BLØDDYR

| 1. | Østers skal indpakkes eller emballeres med den konkave skal nedad. |
| --- | --- |

1.

Østers skal indpakkes eller emballeres med den konkave skal nedad.

| 2. | Detailsalgspakninger af levende toskallede bløddyr skal lukkes og forblive lukket, fra de forlader ekspeditionscentret, til de frembydes til salg til den endelige forbruger. |
| --- | --- |

2.

Detailsalgspakninger af levende toskallede bløddyr skal lukkes og forblive lukket, fra de forlader ekspeditionscentret, til de frembydes til salg til den endelige forbruger.

KAPITEL VII: IDENTIFIKATIONSMÆRKNING OG ETIKETTERING

| 1. | Etiketten, herunder identifikationsmærket, skal være vandbestandig. |
| --- | --- |

1.

Etiketten, herunder identifikationsmærket, skal være vandbestandig.

| 2. | Ud over de generelle bestemmelser for identifikationsmærkning i bilag II, afsnit I, skal etiketten indeholde følgende oplysninger:






  a) | de toskallede bløddyrs art (trivialnavn og videnskabeligt navn) og |
| --- | --- | --- |

2.

Ud over de generelle bestemmelser for identifikationsmærkning i bilag II, afsnit I, skal etiketten indeholde følgende oplysninger:

a)

de toskallede bløddyrs art (trivialnavn og videnskabeligt navn) og

| b) | emballeringsdato, mindst med angivelse af dag og måned. |
| --- | --- |

b)

emballeringsdato, mindst med angivelse af dag og måned.

Uanset direktiv 2000/13/EF kan datoen for mindste holdbarhed erstattes af angivelsen: »disse dyr skal være levende på købstidspunktet«.

| 3. | Etiketten, der påsættes emballagen for levende toskallede bløddyr, som ikke er i detailsalgspakninger, skal opbevares i mindst 60 dage af detailhandleren, efter at emballagens indhold er opsplittet. |
| --- | --- |

3.

Etiketten, der påsættes emballagen for levende toskallede bløddyr, som ikke er i detailsalgspakninger, skal opbevares i mindst 60 dage af detailhandleren, efter at emballagens indhold er opsplittet.

KAPITEL VIII: ANDRE BESTEMMELSER

| 1. | Lederen af en fødevarevirksomhed, der opbevarer og transporterer levende toskallede bløddyr, skal sikre, at de opbevares ved en temperatur, der ikke skader fødevaresikkerheden eller deres levedygtighed. |
| --- | --- |

1.

Lederen af en fødevarevirksomhed, der opbevarer og transporterer levende toskallede bløddyr, skal sikre, at de opbevares ved en temperatur, der ikke skader fødevaresikkerheden eller deres levedygtighed.

| 2. | Levende toskallede bløddyr må ikke genneddykkes i eller oversprøjtes med vand, efter at de er emballeret til detailsalg og har forladt ekspeditionscentret. |
| --- | --- |

2.

Levende toskallede bløddyr må ikke genneddykkes i eller oversprøjtes med vand, efter at de er emballeret til detailsalg og har forladt ekspeditionscentret.

KAPITEL IX: SÆRLIGE BESTEMMELSER FOR KAMMUSLINGER, DER ER HØSTET UDEN FOR KLASSIFICEREDE PRODUKTIONSOMRÅDER

Lederen af en fødevarevirksomhed, der høster kammuslinger uden for de klassificerede produktionsområder eller håndterer sådanne kammuslinger, skal opfylde følgende krav:

| 1. | Kammuslinger må ikke markedsføres, medmindre de er høstet og behandlet i overensstemmelse med kapitel II, del B, og opfylder normerne i kapitel V som godtgjort ved et egenkontrolsystem. |
| --- | --- |

1.

Kammuslinger må ikke markedsføres, medmindre de er høstet og behandlet i overensstemmelse med kapitel II, del B, og opfylder normerne i kapitel V som godtgjort ved et egenkontrolsystem.

| 2. | Hvis oplysninger fra offentlige overvågningsprogrammer sætter myndighederne i stand til at klassificere høstområderne, eventuelt i samarbejde med fødevarevirksomheder, finder bestemmelserne i kapitel II, del A, tilsvarende anvendelse på kammuslinger. |
| --- | --- |

2.

Hvis oplysninger fra offentlige overvågningsprogrammer sætter myndighederne i stand til at klassificere høstområderne, eventuelt i samarbejde med fødevarevirksomheder, finder bestemmelserne i kapitel II, del A, tilsvarende anvendelse på kammuslinger.

| 3. | Kammuslinger må kun markedsføres til konsum gennem en fiskeauktion, et ekspeditionscenter eller en forarbejdningsvirksomhed. Når fødevarevirksomheder håndterer kammuslinger, skal de underrette myndighederne herom, og ekspeditionscentre skal opfylde de relevante krav i kapitel III og IV. |
| --- | --- |

3.

Kammuslinger må kun markedsføres til konsum gennem en fiskeauktion, et ekspeditionscenter eller en forarbejdningsvirksomhed. Når fødevarevirksomheder håndterer kammuslinger, skal de underrette myndighederne herom, og ekspeditionscentre skal opfylde de relevante krav i kapitel III og IV.

| 4. | Lederen af en fødevarevirksomhed, der håndterer kammuslinger, skal opfylde






  a) | dokumentationskravene i kapitel I, punkt 3-7, hvor dette er relevant. I så fald skal det i registreringsdokumentet klart anføres, i hvilket område kammuslingerne er blevet høstet, eller |
| --- | --- | --- |

4.

Lederen af en fødevarevirksomhed, der håndterer kammuslinger, skal opfylde

a)

dokumentationskravene i kapitel I, punkt 3-7, hvor dette er relevant. I så fald skal det i registreringsdokumentet klart anføres, i hvilket område kammuslingerne er blevet høstet, eller

| b) | bestemmelserne i kapitel VII om identifikationsmærkning og etikettering for emballerede kammuslinger og indpakkede kammuslinger, hvis indpakningen yder en beskyttelse, der er ligestillet med emballagens beskyttelse. |
| --- | --- |

b)

bestemmelserne i kapitel VII om identifikationsmærkning og etikettering for emballerede kammuslinger og indpakkede kammuslinger, hvis indpakningen yder en beskyttelse, der er ligestillet med emballagens beskyttelse.

AFSNIT VIII

FISKEVARER

| 1. | Dette afsnit gælder ikke for toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr og havsnegle, der afsættes levende. Med undtagelse af kapitel I og II gælder det for disse dyr, når de ikke afsættes levende, og de skal da være erhvervet i overensstemmelse med afsnit VII. |
| --- | --- |

1.

Dette afsnit gælder ikke for toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr og havsnegle, der afsættes levende. Med undtagelse af kapitel I og II gælder det for disse dyr, når de ikke afsættes levende, og de skal da være erhvervet i overensstemmelse med afsnit VII.

| 2. | Kapitel III, del A, C og D, kapitel IV og kapitel V finder anvendelse på detailhandel. |
| --- | --- |

2.

Kapitel III, del A, C og D, kapitel IV og kapitel V finder anvendelse på detailhandel.

| 3. | Kravene i dette afsnit supplerer kravene i forordning (EF) nr. .../2004 (11).






  a) | For virksomheder, herunder fartøjer, der benyttes til primærproduktion og dermed forbundne aktiviteter, supplerer de kravene i bilag I til ovennævnte forordning; |
| --- | --- | --- |

3.

Kravene i dette afsnit supplerer kravene i forordning (EF) nr. .../2004 (11).

a)

For virksomheder, herunder fartøjer, der benyttes til primærproduktion og dermed forbundne aktiviteter, supplerer de kravene i bilag I til ovennævnte forordning;

| b) | For andre virksomheder, herunder fartøjer, supplerer de kravene i bilag II til ovennævnte forordning. |
| --- | --- |

b)

For andre virksomheder, herunder fartøjer, supplerer de kravene i bilag II til ovennævnte forordning.

| 4. | I forbindelse med fiskevarer:






  a) | omfatter primærproduktion opdræt, fiskeri og indsamling af levende fiskevarer med henblik på markedsføring og |
| --- | --- | --- |

4.

I forbindelse med fiskevarer:

a)

omfatter primærproduktion opdræt, fiskeri og indsamling af levende fiskevarer med henblik på markedsføring og

| b) | dermed forbundne aktiviteter, som omfatter en hvilken som helst af følgende aktiviteter, hvis den finder sted om bord på fiskerfartøjer: slagtning, afblødning, hovedskæring, rensning, fjernelse af finner, nedkøling, nedfrysning og indpakning. De omfatter endvidere






  i) | transport og opbevaring af fiskevarer, hvis karakter ikke er blevet ændret væsentligt, herunder levende fiskevarer, inden for akvakulturbrug på land og |
| --- | --- | --- |

b)

dermed forbundne aktiviteter, som omfatter en hvilken som helst af følgende aktiviteter, hvis den finder sted om bord på fiskerfartøjer: slagtning, afblødning, hovedskæring, rensning, fjernelse af finner, nedkøling, nedfrysning og indpakning. De omfatter endvidere

i)

transport og opbevaring af fiskevarer, hvis karakter ikke er blevet ændret væsentligt, herunder levende fiskevarer, inden for akvakulturbrug på land og

| ii) | transport af fiskevarer, hvis karakter ikke er blevet ændret væsentligt, herunder levende fiskevarer, fra produktionsstedet til det første bestemmelsessted. |
| --- | --- |

ii)

transport af fiskevarer, hvis karakter ikke er blevet ændret væsentligt, herunder levende fiskevarer, fra produktionsstedet til det første bestemmelsessted.

KAPITEL I: KRAV TIL FARTØJER

Lederen af en fødevarevirksomheder sikrer:

| 1. | at fartøjer, der benyttes til at høste fiskevarer i deres naturlige miljø eller til at håndtere eller forarbejde dem efter høsten, opfylder de strukturelle krav og krav til udstyr, der findes i del I, og |
| --- | --- |

1.

at fartøjer, der benyttes til at høste fiskevarer i deres naturlige miljø eller til at håndtere eller forarbejde dem efter høsten, opfylder de strukturelle krav og krav til udstyr, der findes i del I, og

| 2. | at behandling, som finder sted om bord på fartøjer, finder sted i overensstemmelse med bestemmelserne i del II. |
| --- | --- |

2.

at behandling, som finder sted om bord på fartøjer, finder sted i overensstemmelse med bestemmelserne i del II.

I.   STRUKTURELLE KRAV OG KRAV TIL UDSTYR

A. Krav til alle fartøjer

| 1. | Fartøjer skal være udformet og konstrueret, så produkterne ikke kontamineres med lænsevand, spildevand, røg, brændstof, olie, smørefedt eller andre uacceptable stoffer. |
| --- | --- |

1.

Fartøjer skal være udformet og konstrueret, så produkterne ikke kontamineres med lænsevand, spildevand, røg, brændstof, olie, smørefedt eller andre uacceptable stoffer.

| 2. | De overflader, som fiskevarerne kommer i berøring med, skal være af korrosionsbestandigt materiale, der er glat og let at rengøre. Overfladerne skal være beklædt med bestandigt materiale, der ikke er giftigt. |
| --- | --- |

2.

De overflader, som fiskevarerne kommer i berøring med, skal være af korrosionsbestandigt materiale, der er glat og let at rengøre. Overfladerne skal være beklædt med bestandigt materiale, der ikke er giftigt.

| 3. | Det udstyr og materiale, der anvendes i forbindelse med behandling af fiskevarer, skal være korrosionsbestandigt og let at rengøre og desinficere. |
| --- | --- |

3.

Det udstyr og materiale, der anvendes i forbindelse med behandling af fiskevarer, skal være korrosionsbestandigt og let at rengøre og desinficere.

| 4. | Hvis et fartøj har et vandindtag til vand, der anvendes til fiskevarer, skal det være placeret således, at forurening af vandforsyningen undgås. |
| --- | --- |

4.

Hvis et fartøj har et vandindtag til vand, der anvendes til fiskevarer, skal det være placeret således, at forurening af vandforsyningen undgås.

B. Krav til fartøjer, der er bygget og udstyret til at opbevare ferske fiskevarer om bord i over 24 timer

| 1. | Fartøjer, der er bygget og udstyret til at opbevare fiskevarer om bord i over 24 timer, skal være udstyret med lastrum, tanke eller beholdere til opbevaring af fiskevarer ved de temperaturer, der er fastsat i kapitel VII. |
| --- | --- |

1.

Fartøjer, der er bygget og udstyret til at opbevare fiskevarer om bord i over 24 timer, skal være udstyret med lastrum, tanke eller beholdere til opbevaring af fiskevarer ved de temperaturer, der er fastsat i kapitel VII.

| 2. | Lastrummene skal være adskilt fra maskinrummet og mandskabsrummene ved hjælp af skotter, der er tilstrækkeligt tætte til at forhindre enhver form for kontaminering af de opbevarede fiskevarer. Lastrum og beholdere, der anvendes til opbevaring af fiskevarer, skal være udformet på en sådan måde, at varerne opbevares under tilfredsstillende hygiejneforhold, og om nødvendigt sikre, at smeltevandet ikke forbliver i kontakt med varerne. |
| --- | --- |

2.

Lastrummene skal være adskilt fra maskinrummet og mandskabsrummene ved hjælp af skotter, der er tilstrækkeligt tætte til at forhindre enhver form for kontaminering af de opbevarede fiskevarer. Lastrum og beholdere, der anvendes til opbevaring af fiskevarer, skal være udformet på en sådan måde, at varerne opbevares under tilfredsstillende hygiejneforhold, og om nødvendigt sikre, at smeltevandet ikke forbliver i kontakt med varerne.

| 3. | I fartøjer, der er udstyret til nedkøling af fiskevarer i kølet rent havvand, skal tankene være forsynet med installationer, som sikrer en ensartet temperatur i tankene. Sådanne installationer skal sikre, at blandingen af fiskevarer og rent havvand nedkøles til højst 3 °C 6 timer efter påfyldningen og til højst 0 °C efter 16 timer og give mulighed for at overvåge og om nødvendigt registrere temperaturerne. |
| --- | --- |

3.

I fartøjer, der er udstyret til nedkøling af fiskevarer i kølet rent havvand, skal tankene være forsynet med installationer, som sikrer en ensartet temperatur i tankene. Sådanne installationer skal sikre, at blandingen af fiskevarer og rent havvand nedkøles til højst 3 °C 6 timer efter påfyldningen og til højst 0 °C efter 16 timer og give mulighed for at overvåge og om nødvendigt registrere temperaturerne.

C. Krav til frysefartøjer

Frysefartøjer skal:

| 1. | have et fryseanlæg med tilstrækkelig kapacitet til hurtigt at sænke temperaturen, så fiskevarernes centrumstemperatur bliver på -18 °C eller derunder |
| --- | --- |

1.

have et fryseanlæg med tilstrækkelig kapacitet til hurtigt at sænke temperaturen, så fiskevarernes centrumstemperatur bliver på -18 °C eller derunder

| 2. | have et køleanlæg med tilstrækkelig kapacitet til, at fiskevarerne kan opbevares i lastrummene ved en temperatur på -18 °C eller derunder. Lastrummene skal være udstyret med en termograf, der er anbragt på et sted, hvor den let kan aflæses. Temperaturføleren skal være placeret dér, hvor temperaturen i lastrummet er højest, og |
| --- | --- |

2.

have et køleanlæg med tilstrækkelig kapacitet til, at fiskevarerne kan opbevares i lastrummene ved en temperatur på -18 °C eller derunder. Lastrummene skal være udstyret med en termograf, der er anbragt på et sted, hvor den let kan aflæses. Temperaturføleren skal være placeret dér, hvor temperaturen i lastrummet er højest, og

| 3. | opfylde kravene i del B, punkt 2, til fartøjer, der er bygget og udstyret til at opbevare fiskevarer i over 24 timer. |
| --- | --- |

3.

opfylde kravene i del B, punkt 2, til fartøjer, der er bygget og udstyret til at opbevare fiskevarer i over 24 timer.

D. Krav til fabriksfartøjer

| 1. | Fabriksfartøjer skal mindst have følgende:






  a) | et modtagelsesområde, der er forbeholdt ombordtagning af fiskevarer, og som er indrettet således, at de successive landinger kan adskilles. Det skal være let at rengøre og udformet på en sådan måde, at fiskevarerne er beskyttet mod solen og mod vejrliget samt mod alle kilder til kontaminering |
| --- | --- | --- |

1.

Fabriksfartøjer skal mindst have følgende:

a)

et modtagelsesområde, der er forbeholdt ombordtagning af fiskevarer, og som er indrettet således, at de successive landinger kan adskilles. Det skal være let at rengøre og udformet på en sådan måde, at fiskevarerne er beskyttet mod solen og mod vejrliget samt mod alle kilder til kontaminering

| b) | et hygiejnisk system til transport af fiskevarerne fra modtagelsesområdet til arbejdspladserne |
| --- | --- |

b)

et hygiejnisk system til transport af fiskevarerne fra modtagelsesområdet til arbejdspladserne

| c) | arbejdspladser, der er store nok til, at tilvirkningen og forarbejdningen af fiskevarerne kan foregå hygiejnisk, lette at rengøre og desinficere og udformet på en sådan måde, at al kontaminering af fiskevarerne undgås |
| --- | --- |

c)

arbejdspladser, der er store nok til, at tilvirkningen og forarbejdningen af fiskevarerne kan foregå hygiejnisk, lette at rengøre og desinficere og udformet på en sådan måde, at al kontaminering af fiskevarerne undgås

| d) | steder af tilstrækkelige dimensioner til opbevaring af færdigvarerne, udformet på en sådan måde, at de er lette at rengøre. Hvis der findes et anlæg til behandling af affald om bord, skal der være et separat lastrum til opbevaring af dette affald |
| --- | --- |

d)

steder af tilstrækkelige dimensioner til opbevaring af færdigvarerne, udformet på en sådan måde, at de er lette at rengøre. Hvis der findes et anlæg til behandling af affald om bord, skal der være et separat lastrum til opbevaring af dette affald

| e) | et rum til opbevaring af emballage, der er adskilt fra rum til tilvirkning og forarbejdning af fiskevarer |
| --- | --- |

e)

et rum til opbevaring af emballage, der er adskilt fra rum til tilvirkning og forarbejdning af fiskevarer

| f) | specialudstyr til at udlede fiskeaffald og fiskevarer, der er uegnet til konsum, enten direkte ud i havet eller, hvis omstændighederne kræver det, ind i en vandtæt beholder, der kun anvendes til dette formål. Hvis affald oplagres og behandles om bord, skal der af hygiejnehensyn være særskilte rum til disse formål |
| --- | --- |

f)

specialudstyr til at udlede fiskeaffald og fiskevarer, der er uegnet til konsum, enten direkte ud i havet eller, hvis omstændighederne kræver det, ind i en vandtæt beholder, der kun anvendes til dette formål. Hvis affald oplagres og behandles om bord, skal der af hygiejnehensyn være særskilte rum til disse formål

| g) | et vandindtag, der er placeret således, at forurening af vandforsyningen undgås, og |
| --- | --- |

g)

et vandindtag, der er placeret således, at forurening af vandforsyningen undgås, og

| h) | håndvaske til brug for det personale, der håndterer uindpakkede fiskevarer, med haner, som er sådan udformet, at spredning af kontaminering forhindres. |
| --- | --- |

h)

håndvaske til brug for det personale, der håndterer uindpakkede fiskevarer, med haner, som er sådan udformet, at spredning af kontaminering forhindres.

| 2. | Fabriksfartøjer, hvor krebsdyr og bløddyr koges, nedkøles og indpakkes, behøver imidlertid ikke opfylde kravene i punkt 1, hvis der ikke foregår andre former for håndtering eller forarbejdning om bord på fartøjet. |
| --- | --- |

2.

Fabriksfartøjer, hvor krebsdyr og bløddyr koges, nedkøles og indpakkes, behøver imidlertid ikke opfylde kravene i punkt 1, hvis der ikke foregår andre former for håndtering eller forarbejdning om bord på fartøjet.

| 3. | Fabriksfartøjer, der fryser fiskevarer, skal have udstyr, der opfylder kravene til frysefartøjer i del C, punkt 1 og 2. |
| --- | --- |

3.

Fabriksfartøjer, der fryser fiskevarer, skal have udstyr, der opfylder kravene til frysefartøjer i del C, punkt 1 og 2.

II.   HYGIEJNEBESTEMMELSER

| 1. | De dele af fartøjerne eller de beholdere, der er beregnet til opbevaring af fiskevarer, skal, når de bruges, holdes rene og i god stand, og de må især ikke være forurenet med brændstof eller lænsevand. |
| --- | --- |

1.

De dele af fartøjerne eller de beholdere, der er beregnet til opbevaring af fiskevarer, skal, når de bruges, holdes rene og i god stand, og de må især ikke være forurenet med brændstof eller lænsevand.

| 2. | Så snart fiskevarerne er bragt om bord, skal de hurtigst muligt anbringes på et sted, hvor de er beskyttet mod kontaminering og mod påvirkning fra solen eller andre varmekilder. Når fisken vaskes, skal der enten anvendes drikkevand eller rent vand. |
| --- | --- |

2.

Så snart fiskevarerne er bragt om bord, skal de hurtigst muligt anbringes på et sted, hvor de er beskyttet mod kontaminering og mod påvirkning fra solen eller andre varmekilder. Når fisken vaskes, skal der enten anvendes drikkevand eller rent vand.

| 3. | Fiskevarer skal håndteres og opbevares på en sådan måde, at de ikke beskadiges. De personer, der håndterer fiskevarerne, kan anvende spidse instrumenter til flytning af store fisk og fisk, som de kan komme til skade med, under forudsætning af at varernes køddele ikke beskadiges. |
| --- | --- |

3.

Fiskevarer skal håndteres og opbevares på en sådan måde, at de ikke beskadiges. De personer, der håndterer fiskevarerne, kan anvende spidse instrumenter til flytning af store fisk og fisk, som de kan komme til skade med, under forudsætning af at varernes køddele ikke beskadiges.

| 4. | Fiskevarer skal nedkøles hurtigst muligt efter ombordtagningen undtagen dem, der opbevares levende. Når nedkøling ikke kan lade sig gøre, skal fiskevarerne dog landes hurtigst muligt. |
| --- | --- |

4.

Fiskevarer skal nedkøles hurtigst muligt efter ombordtagningen undtagen dem, der opbevares levende. Når nedkøling ikke kan lade sig gøre, skal fiskevarerne dog landes hurtigst muligt.

| 5. | Is, der anvendes til nedkøling af fiskevarer, skal fremstilles af drikkevand eller rent vand. |
| --- | --- |

5.

Is, der anvendes til nedkøling af fiskevarer, skal fremstilles af drikkevand eller rent vand.

| 6. | Hovedskæring og/eller rensning om bord skal foregå på hygiejnisk måde snarest muligt efter fangst, og fiskevarerne skal vaskes omgående og grundigt med drikkevand eller rent vand. Indvolde og dele, der kan udgøre en fare for folkesundheden, fjernes snarest muligt og holdes adskilt fra konsumvarer. Lever, rogn og mælke til konsum skal opbevares i is ved en temperatur, der nærmer sig temperaturen for smeltende is, eller nedfryses. |
| --- | --- |

6.

Hovedskæring og/eller rensning om bord skal foregå på hygiejnisk måde snarest muligt efter fangst, og fiskevarerne skal vaskes omgående og grundigt med drikkevand eller rent vand. Indvolde og dele, der kan udgøre en fare for folkesundheden, fjernes snarest muligt og holdes adskilt fra konsumvarer. Lever, rogn og mælke til konsum skal opbevares i is ved en temperatur, der nærmer sig temperaturen for smeltende is, eller nedfryses.

| 7. | Når hel fisk, hvoraf der skal fremstilles konserves, nedfryses i saltlage, skal varen bringes ned på en temperatur på - 9 °C eller derunder. Saltlagen må ikke være en kilde til kontaminering af fisken. |
| --- | --- |

7.

Når hel fisk, hvoraf der skal fremstilles konserves, nedfryses i saltlage, skal varen bringes ned på en temperatur på - 9 °C eller derunder. Saltlagen må ikke være en kilde til kontaminering af fisken.

KAPITEL II: BESTEMMELSER, SOM FINDER ANVENDELSE UNDER OG EFTER LANDING

| 1. | Lederen af en fødevarevirksomhed, som er ansvarlig for losning og landing af fiskevarer, skal






  a) | sikre, at udstyr til losning og landing, der kommer i kontakt med fiskevarerne, er af et materiale, der er let at rengøre og desinficere, og altid er velholdt og rent og |
| --- | --- | --- |

1.

Lederen af en fødevarevirksomhed, som er ansvarlig for losning og landing af fiskevarer, skal

a)

sikre, at udstyr til losning og landing, der kommer i kontakt med fiskevarerne, er af et materiale, der er let at rengøre og desinficere, og altid er velholdt og rent og

| b) | undgå, at fiskevarerne kontamineres under losning og landing, navnlig ved






  i) | at udføre losning og landing hurtigt |
| --- | --- | --- |

b)

undgå, at fiskevarerne kontamineres under losning og landing, navnlig ved

i)

at udføre losning og landing hurtigt

| ii) | hurtigst muligt at anbringe fiskevarerne under beskyttede forhold ved den temperatur, der er angivet i kapitel VII, og |
| --- | --- |

ii)

hurtigst muligt at anbringe fiskevarerne under beskyttede forhold ved den temperatur, der er angivet i kapitel VII, og

| iii) | ved ikke at anvende udstyr og metoder, som forvolder unødig skade på fiskevarernes spiselige dele. |
| --- | --- |

iii)

ved ikke at anvende udstyr og metoder, som forvolder unødig skade på fiskevarernes spiselige dele.

| 2. | Lederen af en fødevarevirksomhed, som er ansvarlig for auktionshaller og engrosmarkeder eller de dele af dem, hvor der frembydes fiskevarer til salg, skal sikre, at følgende krav er opfyldt:






  a) | i) | Der skal være aflåselige faciliteter til køleopbevaring af tilbageholdte fiskevarer og separate aflåselige faciliteter til opbevaring af fiskevarer, der er erklæret uegnede til konsum. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Lederen af en fødevarevirksomhed, som er ansvarlig for auktionshaller og engrosmarkeder eller de dele af dem, hvor der frembydes fiskevarer til salg, skal sikre, at følgende krav er opfyldt:

a)

i)

Der skal være aflåselige faciliteter til køleopbevaring af tilbageholdte fiskevarer og separate aflåselige faciliteter til opbevaring af fiskevarer, der er erklæret uegnede til konsum.

| ii) | Hvis den kompetente myndighed kræver det, skal der være en passende udstyret aflåselig facilitet eller, om nødvendigt, et lokale udelukkende til brug for den kompetente myndighed. |
| --- | --- |

ii)

Hvis den kompetente myndighed kræver det, skal der være en passende udstyret aflåselig facilitet eller, om nødvendigt, et lokale udelukkende til brug for den kompetente myndighed.

| b) | Ved udstilling eller opbevaring af fiskevarer






  i) | må lokalerne ikke anvendes til andre formål |
| --- | --- | --- |

b)

Ved udstilling eller opbevaring af fiskevarer

i)

må lokalerne ikke anvendes til andre formål

| ii) | må køretøjer, hvis udstødningsgas kan forringe fiskevarernes kvalitet, ikke få adgang til lokalerne |
| --- | --- |

ii)

må køretøjer, hvis udstødningsgas kan forringe fiskevarernes kvalitet, ikke få adgang til lokalerne

| iii) | må personer, der har adgang til lokalerne, ikke medbringe andre dyr og |
| --- | --- |

iii)

må personer, der har adgang til lokalerne, ikke medbringe andre dyr og

| iv) | skal lokalerne være godt oplyst med henblik på at lette den offentlige kontrol. |
| --- | --- |

iv)

skal lokalerne være godt oplyst med henblik på at lette den offentlige kontrol.

| 3. | Hvis der ikke har været mulighed for nedkøling om bord på fartøjet, skal ferske fiskevarer, der ikke holdes i live, nedkøles hurtigst muligt efter landingen og opbevares ved en temperatur, der nærmer sig temperaturen for smeltende is. |
| --- | --- |

3.

Hvis der ikke har været mulighed for nedkøling om bord på fartøjet, skal ferske fiskevarer, der ikke holdes i live, nedkøles hurtigst muligt efter landingen og opbevares ved en temperatur, der nærmer sig temperaturen for smeltende is.

| 4. | Lederen af en fødevarevirksomhed skal samarbejde med de relevante kompetente myndigheder, således at disse får mulighed for udføre offentlig kontrol i overensstemmelse med forordning (EF) nr. .../2004 (12), navnlig for så vidt angår eventuelle notifikationsprocedurer for landing af fiskevarer, som den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvis flag fartøjet fører, eller den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor fiskevarerne landes, måtte anse for nødvendige. |
| --- | --- |

4.

Lederen af en fødevarevirksomhed skal samarbejde med de relevante kompetente myndigheder, således at disse får mulighed for udføre offentlig kontrol i overensstemmelse med forordning (EF) nr. .../2004 (12), navnlig for så vidt angår eventuelle notifikationsprocedurer for landing af fiskevarer, som den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvis flag fartøjet fører, eller den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor fiskevarerne landes, måtte anse for nødvendige.

KAPITEL III: KRAV TIL VIRKSOMHEDER, HERUNDER FARTØJER, DER HÅNDTERER FISKEVARER

Lederen af en fødevarevirksomhed, der håndterer fiskevarer, skal sikre, at følgende krav, hvor det er relevant, er opfyldt på virksomheden.

A.   BESTEMMELSER FOR FERSKE FISKEVARER

| 1. | Nedkølede, uemballerede varer, der ikke skal distribueres, forsendes, tilvirkes eller forarbejdes straks efter ankomsten til en virksomhed på land, skal opbevares i is under passende forhold. Der tilføres is, så ofte det er nødvendigt. Emballerede ferske fiskevarer skal nedkøles til en temperatur, der nærmer sig temperaturen for smeltende is. |
| --- | --- |

1.

Nedkølede, uemballerede varer, der ikke skal distribueres, forsendes, tilvirkes eller forarbejdes straks efter ankomsten til en virksomhed på land, skal opbevares i is under passende forhold. Der tilføres is, så ofte det er nødvendigt. Emballerede ferske fiskevarer skal nedkøles til en temperatur, der nærmer sig temperaturen for smeltende is.

| 2. | Arbejde såsom hovedskæring og rensning skal foretages under hygiejniske forhold. Rensning skal, hvis der teknisk og kommercielt er mulighed herfor, finde sted hurtigst muligt, efter at varerne er fanget eller landet. Varerne skal vaskes omhyggeligt med drikkevand eller, om bord på et fartøj, med rent vand straks derefter. |
| --- | --- |

2.

Arbejde såsom hovedskæring og rensning skal foretages under hygiejniske forhold. Rensning skal, hvis der teknisk og kommercielt er mulighed herfor, finde sted hurtigst muligt, efter at varerne er fanget eller landet. Varerne skal vaskes omhyggeligt med drikkevand eller, om bord på et fartøj, med rent vand straks derefter.

| 3. | Arbejde såsom filetering og opskæring skal udføres på en sådan måde, at forurening eller tilsmudsning af fileterne og skiverne undgås. Fileterne og skiverne må kun ligge på arbejdsbordet i den tid, det tager at tilvirke dem. Fileter og skiver skal indpakkes og om nødvendigt emballeres, og de skal nedkøles hurtigst muligt efter tilvirkningen. |
| --- | --- |

3.

Arbejde såsom filetering og opskæring skal udføres på en sådan måde, at forurening eller tilsmudsning af fileterne og skiverne undgås. Fileterne og skiverne må kun ligge på arbejdsbordet i den tid, det tager at tilvirke dem. Fileter og skiver skal indpakkes og om nødvendigt emballeres, og de skal nedkøles hurtigst muligt efter tilvirkningen.

| 4. | Beholdere til forsendelse eller opbevaring af uemballerede forarbejdede ferske fiskevarer, der opbevares i is, skal sikre, at smeltevandet ikke forbliver i kontakt med varerne. |
| --- | --- |

4.

Beholdere til forsendelse eller opbevaring af uemballerede forarbejdede ferske fiskevarer, der opbevares i is, skal sikre, at smeltevandet ikke forbliver i kontakt med varerne.

| 5. | Hele eller rensede ferske fiskevarer kan transporteres og opbevares i koldt vand om bord på fartøjer. De kan også transporteres i koldt vand efter landingen, indtil de ankommer til den første virksomhed på land, der udøver anden virksomhed end transportvirksomhed og sortering. |
| --- | --- |

5.

Hele eller rensede ferske fiskevarer kan transporteres og opbevares i koldt vand om bord på fartøjer. De kan også transporteres i koldt vand efter landingen, indtil de ankommer til den første virksomhed på land, der udøver anden virksomhed end transportvirksomhed og sortering.

B.   BESTEMMELSER FOR FROSNE VARER

Virksomheder på land, der fryser fiskevarer, skal have udstyr, som opfylder kravene til frysefartøjer i kapitel I, del I.C, punkt 1 og 2.

C.   BESTEMMELSER FOR MASKINSEPAREREDE FISKEVARER

Lederen af en fødevarevirksomhed, der fremstiller maskinseparerede fiskevarer, skal sikre, at følgende krav er opfyldt:

| 1. | De anvendte råvarer skal opfylde følgende krav:






  a) | der må kun anvendes hele fisk og ben efter filetering til at fremstille maskinseparerede fiskevarer |
| --- | --- | --- |

1.

De anvendte råvarer skal opfylde følgende krav:

a)

der må kun anvendes hele fisk og ben efter filetering til at fremstille maskinseparerede fiskevarer

| b) | samtlige råvarer skal være fri for indvolde |
| --- | --- |

b)

samtlige råvarer skal være fri for indvolde

| 2. | Fremstillingsprocessen skal opfylde følgende krav:






  a) | maskinseparering skal finde sted hurtigst muligt efter fileteringen |
| --- | --- | --- |

2.

Fremstillingsprocessen skal opfylde følgende krav:

a)

maskinseparering skal finde sted hurtigst muligt efter fileteringen

| b) | hvis der anvendes hel fisk, skal den renses og vaskes forinden |
| --- | --- |

b)

hvis der anvendes hel fisk, skal den renses og vaskes forinden

| c) | efter fremstillingen skal de maskinseparerede fiskevarer fryses hurtigst muligt eller iblandes en vare, der skal fryses eller underkastes en stabiliserende behandling. |
| --- | --- |

c)

efter fremstillingen skal de maskinseparerede fiskevarer fryses hurtigst muligt eller iblandes en vare, der skal fryses eller underkastes en stabiliserende behandling.

D.   BESTEMMELSER VEDRØRENDE PARASITTER

| 1. | Følgende fiskevarer skal fryses, så der opnås en temperatur på - 20 °C eller derunder i alle dele af varen i mindst 24 timer. Denne behandling skal anvendes på den rå vare eller færdigvaren.






  a) | fiskevarer, der skal spises rå eller næsten rå |
| --- | --- | --- |

1.

Følgende fiskevarer skal fryses, så der opnås en temperatur på - 20 °C eller derunder i alle dele af varen i mindst 24 timer. Denne behandling skal anvendes på den rå vare eller færdigvaren.

a)

fiskevarer, der skal spises rå eller næsten rå

| b) | fiskevarer af følgende arter, hvis de skal underkastes koldrøgning, hvorunder fiskevarens indre temperatur er på højst 60 °C:






  i) | sild |
| --- | --- | --- |

b)

fiskevarer af følgende arter, hvis de skal underkastes koldrøgning, hvorunder fiskevarens indre temperatur er på højst 60 °C:

i)

sild

| ii) | makrel |
| --- | --- |

ii)

makrel

| iii) | brisling |
| --- | --- |

iii)

brisling

| iv) | (vild) laks fra Atlanterhavet eller Stillehavet. |
| --- | --- |

iv)

(vild) laks fra Atlanterhavet eller Stillehavet.

| c) | marinerede og/eller saltede fiskevarer, når behandlingen ikke er tilstrækkelig til at ødelægge nematodelarverne. |
| --- | --- |

c)

marinerede og/eller saltede fiskevarer, når behandlingen ikke er tilstrækkelig til at ødelægge nematodelarverne.

| 2. | Lederen af en fødevarevirksomhed kan undlade at foretage den i punkt 1 foreskrevne behandling, hvis






  a) | der foreligger epidemiologiske data, der viser, at oprindelsesfiskepladserne ikke frembyder sundhedsfare med hensyn til forekomst af parasitter og |
| --- | --- | --- |

2.

Lederen af en fødevarevirksomhed kan undlade at foretage den i punkt 1 foreskrevne behandling, hvis

a)

der foreligger epidemiologiske data, der viser, at oprindelsesfiskepladserne ikke frembyder sundhedsfare med hensyn til forekomst af parasitter og

| b) | den kompetente myndighed giver tilladelse dertil. |
| --- | --- |

b)

den kompetente myndighed giver tilladelse dertil.

| 3. | De i punkt 1 omhandlede fiskevarer skal, når de afsættes, være ledsaget af en attestation fra producenten, der angiver, hvilken type behandling de har været underkastet, undtagen hvis de leveres til den endelige forbruger. |
| --- | --- |

3.

De i punkt 1 omhandlede fiskevarer skal, når de afsættes, være ledsaget af en attestation fra producenten, der angiver, hvilken type behandling de har været underkastet, undtagen hvis de leveres til den endelige forbruger.

KAPITEL IV: KRAV TIL FORARBEJDEDE FISKEVARER

Lederen af en fødevarevirksomhed, der foretager kogning af krebsdyr og bløddyr, skal sikre, at følgende krav er opfyldt:

| 1. | Kogning skal efterfølges af hurtig nedkøling. Til det formål skal der anvendes drikkevand eller, om bord på fartøjerne, rent vand. Hvis der ikke anvendes andre konserveringsmetoder, skal nedkølingen fortsættes til en temperatur, der nærmer sig temperaturen for smeltende is. |
| --- | --- |

1.

Kogning skal efterfølges af hurtig nedkøling. Til det formål skal der anvendes drikkevand eller, om bord på fartøjerne, rent vand. Hvis der ikke anvendes andre konserveringsmetoder, skal nedkølingen fortsættes til en temperatur, der nærmer sig temperaturen for smeltende is.

| 2. | Pilning og udtagning af kødet af skallerne skal foregå hygiejnisk, så det undgås, at varerne kontamineres. Foregår det manuelt, skal personalet være særlig omhyggeligt med at vaske hænder. |
| --- | --- |

2.

Pilning og udtagning af kødet af skallerne skal foregå hygiejnisk, så det undgås, at varerne kontamineres. Foregår det manuelt, skal personalet være særlig omhyggeligt med at vaske hænder.

| 3. | Efter pilningen eller udtagningen af kødet af skallerne skal de kogte varer straks fryses eller hurtigst muligt nedkøles til den temperatur, der er fastsat i kapitel VII. |
| --- | --- |

3.

Efter pilningen eller udtagningen af kødet af skallerne skal de kogte varer straks fryses eller hurtigst muligt nedkøles til den temperatur, der er fastsat i kapitel VII.

KAPITEL V: SUNDHEDSNORMER FOR FISKEVARER

Ud over at sikre, at de mikrobiologiske kriterier, der er vedtaget i henhold til forordning (EF) nr. .../2004 (13), er opfyldt, skal lederen af en fødevarevirksomhed afhængigt af produktet eller fiskearten sikre, at fiskevarer, der markedsføres med henblik på konsum, opfylder normerne i dette kapitel.

A.   FISKEVARERS ORGANOLEPTISKE EGENSKABER

Fødevarevirksomhederne skal foretage organoleptiske undersøgelser af fiskevarer. Denne undersøgelse skal navnlig sikre, at fiskevarerne opfylder eventuelle kriterier for friskhed.

B.   HISTAMIN

En leder af en fødevarevirksomhed skal sikre, at grænseværdierne for histamin ikke overskrides.

C.   TOTAL FLYGTIG NITROGEN

Uforarbejdede fiskevarer må ikke afsættes, hvis det ved kemiske analyser afsløres, at grænseværdierne for TVB-N eller TMA-N er overskredet.

D.   PARASITTER

Lederen af en fødevarevirksomhed skal sikre, at fiskevarer har været underkastet en visuel undersøgelse for synlige parasitter, inden de afsættes. Virksomheden må ikke afsætte fødevarer, der er tydeligt forurenede med parasitter, med henblik på konsum.

E.   TOKSINER, DER ER SUNDHEDSFARLIGE FOR MENNESKER

| 1. | Fiskevarer fra giftige fisk af følgende familier må ikke markedsføres: Tetraodontidae, Molidae, Diodontidae og Canthigasteridae. |
| --- | --- |

1.

Fiskevarer fra giftige fisk af følgende familier må ikke markedsføres: Tetraodontidae, Molidae, Diodontidae og Canthigasteridae.

| 2. | Fiskevarer, der indeholder biotoksiner, såsom ciguatoksin eller muskellammende toksiner, må ikke markedsføres. Fiskevarer fremstillet af toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr og havsnegle må dog markedsføres, hvis de er fremstillet i overensstemmelse med afsnit VII og opfylder normerne i kapitel V, punkt 2, i samme afsnit. |
| --- | --- |

2.

Fiskevarer, der indeholder biotoksiner, såsom ciguatoksin eller muskellammende toksiner, må ikke markedsføres. Fiskevarer fremstillet af toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr og havsnegle må dog markedsføres, hvis de er fremstillet i overensstemmelse med afsnit VII og opfylder normerne i kapitel V, punkt 2, i samme afsnit.

KAPITEL VI: INDPAKNING OG EMBALLERING AF FISKEVARER

| 1. | Beholdere til opbevaring af ferske fiskevarer i is skal være vandbestandige og sikre, at smeltevandet ikke forbliver i kontakt med varerne. |
| --- | --- |

1.

Beholdere til opbevaring af ferske fiskevarer i is skal være vandbestandige og sikre, at smeltevandet ikke forbliver i kontakt med varerne.

| 2. | Frosne blokke, der er tilberedt om bord på fartøjer, skal indpakkes før landing. |
| --- | --- |

2.

Frosne blokke, der er tilberedt om bord på fartøjer, skal indpakkes før landing.

| 3. | Når fiskevarer indpakkes om bord på fiskerfartøjer, skal lederen af fødevarevirksomheden sikre, at indpakningsmaterialet:






  a) | ikke er kilde til kontaminering |
| --- | --- | --- |

3.

Når fiskevarer indpakkes om bord på fiskerfartøjer, skal lederen af fødevarevirksomheden sikre, at indpakningsmaterialet:

a)

ikke er kilde til kontaminering

| b) | opbevares på en sådan måde, at det ikke risikerer at blive kontamineret |
| --- | --- |

b)

opbevares på en sådan måde, at det ikke risikerer at blive kontamineret

| c) | når det er bestemt til genbrug, er let at rengøre og om fornødent desinficere. |
| --- | --- |

c)

når det er bestemt til genbrug, er let at rengøre og om fornødent desinficere.

KAPITEL VII: OPLAGRING AF FISKEVARER

Lederen af en fødevarevirksomhed, hvor fiskevarer oplagres, skal sikre, at følgende krav er opfyldt:

| 1. | Ferske fiskevarer, optøede uforarbejdede fiskevarer samt kogte og kølede varer af krebsdyr og bløddyr skal opbevares ved en temperatur, der nærmer sig temperaturen for smeltende is. |
| --- | --- |

1.

Ferske fiskevarer, optøede uforarbejdede fiskevarer samt kogte og kølede varer af krebsdyr og bløddyr skal opbevares ved en temperatur, der nærmer sig temperaturen for smeltende is.

| 2. | Frosne fiskevarer skal oplagres ved en temperatur på - 18 °C eller derunder i alle dele af varen. Hel, frossen fisk i saltlage til konservesfremstilling kan dog opbevares ved en temperatur på - 9 °C eller derunder. |
| --- | --- |

2.

Frosne fiskevarer skal oplagres ved en temperatur på - 18 °C eller derunder i alle dele af varen. Hel, frossen fisk i saltlage til konservesfremstilling kan dog opbevares ved en temperatur på - 9 °C eller derunder.

| 3. | Fiskevarer, der holdes i live, skal opbevares ved en temperatur og på en måde, der ikke skader fødevaresikkerheden eller varernes levedygtighed. |
| --- | --- |

3.

Fiskevarer, der holdes i live, skal opbevares ved en temperatur og på en måde, der ikke skader fødevaresikkerheden eller varernes levedygtighed.

KAPITEL VIII: TRANSPORT AF FISKEVARER

Lederen af en fødevarevirksomhed, der transporterer fiskevarer, skal sikre, at følgende krav er opfyldt:

| 1. | Fiskevarer skal under transport opbevares ved den krævede temperatur. Der gælder især følgende:






  a) | ferske fiskevarer eller optøede uforarbejdede fiskevarer samt kogte og kølede varer af krebsdyr og bløddyr skal opbevares ved en temperatur, der nærmer sig temperaturen for smeltende is |
| --- | --- | --- |

1.

Fiskevarer skal under transport opbevares ved den krævede temperatur. Der gælder især følgende:

a)

ferske fiskevarer eller optøede uforarbejdede fiskevarer samt kogte og kølede varer af krebsdyr og bløddyr skal opbevares ved en temperatur, der nærmer sig temperaturen for smeltende is

| b) | frosne fiskevarer, med undtagelse af frossen fisk i saltlage til konservesfremstilling, skal under transport opbevares ved en permanent temperatur på - 18 °C eller derunder i alle dele af varen, eventuelt med kortvarige stigninger på højst 3 °C. |
| --- | --- |

b)

frosne fiskevarer, med undtagelse af frossen fisk i saltlage til konservesfremstilling, skal under transport opbevares ved en permanent temperatur på - 18 °C eller derunder i alle dele af varen, eventuelt med kortvarige stigninger på højst 3 °C.

| 2. | Lederen af en fødevarevirksomhed kan undlade at opfylde kravene i punkt 1, litra b), når frosne fiskevarer transporteres fra et frysehus til en autoriseret virksomhed for at blive optøet straks efter ankomsten med henblik på tilvirkning og/eller forarbejdning, hvis det drejer sig om en kort strækning, og myndighederne giver tilladelse dertil. |
| --- | --- |

2.

Lederen af en fødevarevirksomhed kan undlade at opfylde kravene i punkt 1, litra b), når frosne fiskevarer transporteres fra et frysehus til en autoriseret virksomhed for at blive optøet straks efter ankomsten med henblik på tilvirkning og/eller forarbejdning, hvis det drejer sig om en kort strækning, og myndighederne giver tilladelse dertil.

| 3. | Hvis fiskevarer opbevares i is, må smeltevandet ikke forblive i kontakt med varerne. |
| --- | --- |

3.

Hvis fiskevarer opbevares i is, må smeltevandet ikke forblive i kontakt med varerne.

| 4. | Fiskevarer, der skal afsættes levende, skal transporteres på en sådan måde, at det ikke skader fødevaresikkerheden eller varernes levedygtighed. |
| --- | --- |

4.

Fiskevarer, der skal afsættes levende, skal transporteres på en sådan måde, at det ikke skader fødevaresikkerheden eller varernes levedygtighed.

AFSNIT IX

RÅ MÆLK OG MEJERIPRODUKTER

KAPITEL I: PRIMÆRPRODUKTION AF RÅ MÆLK

Lederen af en fødevarevirksomhed, der producerer eller eventuelt indsamler rå mælk, skal sikre, at kravene i dette kapitel opfyldes.

I.   SUNDHEDSKRAV FOR PRODUKTION AF RÅ MÆLK

| 1. | Rå mælk skal komme fra dyr:






  a) | der ikke udviser symptomer på infektiøse sygdomme, som kan overføres til mennesker gennem mælk |
| --- | --- | --- |

1.

Rå mælk skal komme fra dyr:

a)

der ikke udviser symptomer på infektiøse sygdomme, som kan overføres til mennesker gennem mælk

| b) | der har en god almen sundhedstilstand, ikke udviser nogen tegn på sygdom, som kan kontaminere mælk, og navnlig ikke lider af sygdomme i kønsorganerne med flåd, enteritis med diarré og feber eller synlig yverbetændelse |
| --- | --- |

b)

der har en god almen sundhedstilstand, ikke udviser nogen tegn på sygdom, som kan kontaminere mælk, og navnlig ikke lider af sygdomme i kønsorganerne med flåd, enteritis med diarré og feber eller synlig yverbetændelse

| c) | der ikke har sår på yveret, som kan skade mælken |
| --- | --- |

c)

der ikke har sår på yveret, som kan skade mælken

| d) | der ikke har fået indgivet ikke-tilladte stoffer eller produkter, eller som ikke har været underkastet en ulovlig behandling, jf. direktiv 96/23/EF, og |
| --- | --- |

d)

der ikke har fået indgivet ikke-tilladte stoffer eller produkter, eller som ikke har været underkastet en ulovlig behandling, jf. direktiv 96/23/EF, og

| e) | for hvilke den tilbageholdelsesperiode, der foreskrives ved indgift af tilladte produkter eller stoffer, er blevet overholdt. |
| --- | --- |

e)

for hvilke den tilbageholdelsesperiode, der foreskrives ved indgift af tilladte produkter eller stoffer, er blevet overholdt.

| 2. | a) | Med hensyn til brucellose skal rå mælk komme fra:






  i) | køer eller bøfler, der tilhører en besætning, som i henhold til direktiv 64/432/EØF (14) er fri for eller officielt fri for brucellose |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

Med hensyn til brucellose skal rå mælk komme fra:

i)

køer eller bøfler, der tilhører en besætning, som i henhold til direktiv 64/432/EØF (14) er fri for eller officielt fri for brucellose

| ii) | får eller geder, der tilhører en bedrift, som er officielt fri for eller fri for brucellose i henhold til direktiv 91/68/EØF (15) |
| --- | --- |

ii)

får eller geder, der tilhører en bedrift, som er officielt fri for eller fri for brucellose i henhold til direktiv 91/68/EØF (15)

| iii) | hundyr af andre arter, der, hvis de er modtagelige for brucellose, tilhører besætninger, som regelmæssigt kontrolleres for denne sygdom efter en kontrolplan, der er godkendt af den kompetente myndighed. |
| --- | --- |

iii)

hundyr af andre arter, der, hvis de er modtagelige for brucellose, tilhører besætninger, som regelmæssigt kontrolleres for denne sygdom efter en kontrolplan, der er godkendt af den kompetente myndighed.

| b) | Med hensyn til tuberkulose skal rå mælk komme fra:






  i) | køer eller bøfler, der tilhører en besætning, som i henhold til direktiv 64/432/EØF er officielt fri for tuberkulose |
| --- | --- | --- |

b)

Med hensyn til tuberkulose skal rå mælk komme fra:

i)

køer eller bøfler, der tilhører en besætning, som i henhold til direktiv 64/432/EØF er officielt fri for tuberkulose

| ii) | hundyr af andre arter, der, hvis de er modtagelige for tuberkulose, tilhører besætninger, som regelmæssigt kontrolleres for denne sygdom efter en kontrolplan, der er godkendt af den kompetente myndighed. |
| --- | --- |

ii)

hundyr af andre arter, der, hvis de er modtagelige for tuberkulose, tilhører besætninger, som regelmæssigt kontrolleres for denne sygdom efter en kontrolplan, der er godkendt af den kompetente myndighed.

| c) | Hvis der holdes geder sammen med køer, skal gederne undersøges og testes for tuberkulose. |
| --- | --- |

c)

Hvis der holdes geder sammen med køer, skal gederne undersøges og testes for tuberkulose.

| 3. | Rå mælk fra dyr, der ikke opfylder kravene i punkt 2, kan dog anvendes med den kompetente myndigheds tilladelse,






  a) | når der er tale om køer eller bøfler, som ikke har reageret positivt på en tuberkulin- eller brucelloseprøve eller har nogen symptomer på disse sygdomme, efter at mælken er varmebehandlet, så den giver en negativ fosfataseprøve |
| --- | --- | --- |

3.

Rå mælk fra dyr, der ikke opfylder kravene i punkt 2, kan dog anvendes med den kompetente myndigheds tilladelse,

a)

når der er tale om køer eller bøfler, som ikke har reageret positivt på en tuberkulin- eller brucelloseprøve eller har nogen symptomer på disse sygdomme, efter at mælken er varmebehandlet, så den giver en negativ fosfataseprøve

| b) | når der er tale om får eller geder, som ikke har reageret positivt på en brucelloseprøve, eller som er blevet vaccineret mod brucellose i forbindelse med et godkendt udryddelsesprogram, og som ikke udviser nogen symptomer på denne sygdom, enten






  i) | til fremstilling af ost med en modningsperiode på mindst to måneder eller |
| --- | --- | --- |

b)

når der er tale om får eller geder, som ikke har reageret positivt på en brucelloseprøve, eller som er blevet vaccineret mod brucellose i forbindelse med et godkendt udryddelsesprogram, og som ikke udviser nogen symptomer på denne sygdom, enten

i)

til fremstilling af ost med en modningsperiode på mindst to måneder eller

| ii) | efter at mælken er blevet varmebehandlet, så den giver en negativ fosfataseprøve, og |
| --- | --- |

ii)

efter at mælken er blevet varmebehandlet, så den giver en negativ fosfataseprøve, og

| c) | når der er tale om hundyr af andre arter, som ikke har reageret positivt på en tuberkulin- eller brucelloseprøve, og som ikke har nogen symptomer på disse sygdomme, men som tilhører en besætning, hvor der er konstateret tuberkulose eller brucellose efter den kontrol, som er omhandlet i punkt 2, litra a), nr. iii), eller punkt 2, litra b), nr. ii), hvis mælken behandles, så den er sikker. |
| --- | --- |

c)

når der er tale om hundyr af andre arter, som ikke har reageret positivt på en tuberkulin- eller brucelloseprøve, og som ikke har nogen symptomer på disse sygdomme, men som tilhører en besætning, hvor der er konstateret tuberkulose eller brucellose efter den kontrol, som er omhandlet i punkt 2, litra a), nr. iii), eller punkt 2, litra b), nr. ii), hvis mælken behandles, så den er sikker.

| 4. | Rå mælk fra dyr, som ikke opfylder kravene i stk. 1, 2 og 3 — især dyr, der enkeltvis har reageret positivt på en profylaktisk prøve for tuberkulose eller brucellose som omhandlet i direktiv 64/432/EØF og direktiv 91/68/EØF, — må ikke bruges til konsum. |
| --- | --- |

4.

Rå mælk fra dyr, som ikke opfylder kravene i stk. 1, 2 og 3 — især dyr, der enkeltvis har reageret positivt på en profylaktisk prøve for tuberkulose eller brucellose som omhandlet i direktiv 64/432/EØF og direktiv 91/68/EØF, — må ikke bruges til konsum.

| 5. | Dyr, som er smittet med eller mistænkes for at være smittet med en af de sygdomme, der er nævnt i punkt 1 eller 2, skal isoleres effektivt for at undgå, at de får uønskede virkninger på andre dyrs mælk. |
| --- | --- |

5.

Dyr, som er smittet med eller mistænkes for at være smittet med en af de sygdomme, der er nævnt i punkt 1 eller 2, skal isoleres effektivt for at undgå, at de får uønskede virkninger på andre dyrs mælk.

II.   HYGIEJNE PÅ MÆLKEPRODUCERENDE BEDRIFTER

A.   Krav til lokaler og udstyr

| 1. | Malkeanlæg og lokaler, hvor der opbevares, håndteres eller køles mælk, skal være placeret og indrettet på en sådan måde, at risikoen for kontaminering af mælken begrænses. |
| --- | --- |

1.

Malkeanlæg og lokaler, hvor der opbevares, håndteres eller køles mælk, skal være placeret og indrettet på en sådan måde, at risikoen for kontaminering af mælken begrænses.

| 2. | De lokaler, hvor mælken opbevares, skal være beskyttet mod skadedyr, have en passende adskillelse fra de rum, hvor dyrene er opstaldet, og være forsynet med et passende køle- eller frostanlæg, hvis dette er nødvendigt for at opfylde kravene i del B. |
| --- | --- |

2.

De lokaler, hvor mælken opbevares, skal være beskyttet mod skadedyr, have en passende adskillelse fra de rum, hvor dyrene er opstaldet, og være forsynet med et passende køle- eller frostanlæg, hvis dette er nødvendigt for at opfylde kravene i del B.

| 3. | Overflader af udstyr, som kommer i kontakt med mælken (redskaber, beholdere, tanke mv. til malkning, indsamling eller transport af mælken), skal være lette at rengøre og om nødvendigt desinficere og skal holdes i god stand. Dette kræver anvendelse af glatte, afvaskelige og ikke-toksiske materialer. |
| --- | --- |

3.

Overflader af udstyr, som kommer i kontakt med mælken (redskaber, beholdere, tanke mv. til malkning, indsamling eller transport af mælken), skal være lette at rengøre og om nødvendigt desinficere og skal holdes i god stand. Dette kræver anvendelse af glatte, afvaskelige og ikke-toksiske materialer.

| 4. | Efter brugen skal sådanne overflader rengøres og om nødvendigt desinficeres. Efter hver transport eller række af transporter, hvis der kun forløber meget kort tid mellem tømningen og den næste påfyldning, men under alle omstændigheder mindst én gang om dagen, skal beholdere og tanke, der er blevet anvendt til transport af rå mælk, rengøres og desinficeres på en passende måde, inden de anvendes på ny. |
| --- | --- |

4.

Efter brugen skal sådanne overflader rengøres og om nødvendigt desinficeres. Efter hver transport eller række af transporter, hvis der kun forløber meget kort tid mellem tømningen og den næste påfyldning, men under alle omstændigheder mindst én gang om dagen, skal beholdere og tanke, der er blevet anvendt til transport af rå mælk, rengøres og desinficeres på en passende måde, inden de anvendes på ny.

B.   Hygiejne under malkning, indsamling og transport

| 1. | Malkningen skal foregå på hygiejnisk måde, idet navnlig følgende sikres:






  a) | inden malkningen påbegyndes, skal patter, yver og de tilgrænsende dele være rene |
| --- | --- | --- |

1.

Malkningen skal foregå på hygiejnisk måde, idet navnlig følgende sikres:

a)

inden malkningen påbegyndes, skal patter, yver og de tilgrænsende dele være rene

| b) | mælken fra de enkelte dyr kontrolleres for afvigende organoleptiske eller fysisk-kemiske egenskaber enten af den malkende eller ved en metode med lignende resultater, og mælk med sådanne egenskaber anvendes ikke til konsum |
| --- | --- |

b)

mælken fra de enkelte dyr kontrolleres for afvigende organoleptiske eller fysisk-kemiske egenskaber enten af den malkende eller ved en metode med lignende resultater, og mælk med sådanne egenskaber anvendes ikke til konsum

| c) | mælk fra dyr med kliniske tegn på yversygdom anvendes ikke til konsum, medmindre det sker i overensstemmelse med en dyrlæges instrukser |
| --- | --- |

c)

mælk fra dyr med kliniske tegn på yversygdom anvendes ikke til konsum, medmindre det sker i overensstemmelse med en dyrlæges instrukser

| d) | dyr, der er i medicinsk behandling, så der er sandsynlighed for, at medicinrester overføres til mælken, identificeres, og mælk taget fra sådanne dyr før udløbet af den foreskrevne tilbageholdelsesperiode, må ikke anvendes til konsum og |
| --- | --- |

d)

dyr, der er i medicinsk behandling, så der er sandsynlighed for, at medicinrester overføres til mælken, identificeres, og mælk taget fra sådanne dyr før udløbet af den foreskrevne tilbageholdelsesperiode, må ikke anvendes til konsum og

| e) | pattedypnings- eller pattespraymidler anvendes kun, hvis de er godkendt af den kompetente myndighed, og må ikke anvendes på en måde, der forårsager uacceptable restkoncentrationer i mælken. |
| --- | --- |

e)

pattedypnings- eller pattespraymidler anvendes kun, hvis de er godkendt af den kompetente myndighed, og må ikke anvendes på en måde, der forårsager uacceptable restkoncentrationer i mælken.

| 2. | Umiddelbart efter malkningen skal mælken anbringes på et rent sted, der er indrettet og udstyret, så kontaminering undgås. Mælken skal øjeblikkelig nedkøles til højst 8 °C, hvis den afhentes dagligt, eller til højst 6 °C, hvis der ikke finder daglig afhentning sted. |
| --- | --- |

2.

Umiddelbart efter malkningen skal mælken anbringes på et rent sted, der er indrettet og udstyret, så kontaminering undgås. Mælken skal øjeblikkelig nedkøles til højst 8 °C, hvis den afhentes dagligt, eller til højst 6 °C, hvis der ikke finder daglig afhentning sted.

| 3. | Under transporten må kølekæden ikke brydes, og ved ankomsten til bestemmelsesvirksomheden må mælkens temperatur ikke overstige +10 °C. |
| --- | --- |

3.

Under transporten må kølekæden ikke brydes, og ved ankomsten til bestemmelsesvirksomheden må mælkens temperatur ikke overstige +10 °C.

| 4. | Ledere af fødevarevirksomheder behøver ikke at opfylde temperaturkravene i punkt 2 og 3, hvis mælken opfylder kriterierne i del III, og hvis






  a) | mælken forarbejdes senest to timer efter malkningen eller |
| --- | --- | --- |

4.

Ledere af fødevarevirksomheder behøver ikke at opfylde temperaturkravene i punkt 2 og 3, hvis mælken opfylder kriterierne i del III, og hvis

a)

mælken forarbejdes senest to timer efter malkningen eller

| b) | en højere temperatur er nødvendig af teknologiske årsager i forbindelse med fremstilling af bestemte mejeriprodukter, og den kompetente myndighed giver tilladelse hertil. |
| --- | --- |

b)

en højere temperatur er nødvendig af teknologiske årsager i forbindelse med fremstilling af bestemte mejeriprodukter, og den kompetente myndighed giver tilladelse hertil.

C.   Hygiejnebestemmelser for personalet

| 1. | Personer, der malker og/eller håndterer rå mælk, skal være iført rent arbejdstøj. |
| --- | --- |

1.

Personer, der malker og/eller håndterer rå mælk, skal være iført rent arbejdstøj.

| 2. | Personer, der malker, skal iagttage en høj grad af personlig renlighed. I nærheden af malkestedet skal der derfor være de nødvendige faciliteter, således at personer, der malker og håndterer rå mælk, kan vaske hænder og arme. |
| --- | --- |

2.

Personer, der malker, skal iagttage en høj grad af personlig renlighed. I nærheden af malkestedet skal der derfor være de nødvendige faciliteter, således at personer, der malker og håndterer rå mælk, kan vaske hænder og arme.

III.   KRITERIER FOR RÅ MÆLK

| 1. | Følgende kriterier for rå mælk gælder, indtil der er fastsat normer i mere specifikke retsforskrifter for mælks og mejeriprodukters kvalitet. |
| --- | --- |

1.

Følgende kriterier for rå mælk gælder, indtil der er fastsat normer i mere specifikke retsforskrifter for mælks og mejeriprodukters kvalitet.

| 2. | Et repræsentativt antal stikprøver af rå mælk indsamlet fra mælkeproducerende bedrifter skal kontrolleres for, om kravene i punkt 3 og 4 er opfyldt. Kontrollen kan udføres af eller på vegne af:






  a) | lederen af den fødevarevirksomhed, der producerer mælken |
| --- | --- | --- |

2.

Et repræsentativt antal stikprøver af rå mælk indsamlet fra mælkeproducerende bedrifter skal kontrolleres for, om kravene i punkt 3 og 4 er opfyldt. Kontrollen kan udføres af eller på vegne af:

a)

lederen af den fødevarevirksomhed, der producerer mælken

| b) | lederen af den fødevarevirksomhed, der indsamler eller forarbejder mælken |
| --- | --- |

b)

lederen af den fødevarevirksomhed, der indsamler eller forarbejder mælken

| c) | en gruppe af ledere af fødevarevirksomheder, eller |
| --- | --- |

c)

en gruppe af ledere af fødevarevirksomheder, eller

| d) | som led i en national eller regional kontrolordning. |
| --- | --- |

d)

som led i en national eller regional kontrolordning.

| 3. | a) | Lederen af en fødevarevirksomhed skal træffe forholdsregler til at sikre, at rå mælk opfylder følgende kriterier:






  i) | rå komælk:






  Kimtal ved 30 °C (pr. ml) | ≤ 100 000 (16) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Somatisk celletal (pr. ml) | ≤ 400 000 (17) |

3.

a)

Lederen af en fødevarevirksomhed skal træffe forholdsregler til at sikre, at rå mælk opfylder følgende kriterier:

i)

rå komælk:

Kimtal ved 30 °C (pr. ml)

≤ 100 000 (16)

Somatisk celletal (pr. ml)

≤ 400 000 (17)

| ii) | rå mælk fra andre arter:






  Kimtal ved 30 °C (pr. ml) | ≤ 1 500 000 (16) |
| --- | --- | --- |

ii)

rå mælk fra andre arter:

Kimtal ved 30 °C (pr. ml)

≤ 1 500 000 (16)

| b) | Hvis rå mælk fra andre arter end køer er beregnet til fremstilling af produkter, der fremstilles med rå mælk ved en proces, der ikke indebærer nogen varmebehandling, skal lederen af fødevarevirksomheden imidlertid tage skridt til at sikre, at den anvendte rå mælk opfylder følgende kriterium:






  Kimtal ved 30 °C (pr. ml) | ≤ 500 000 (16) |
| --- | --- | --- |

b)

Hvis rå mælk fra andre arter end køer er beregnet til fremstilling af produkter, der fremstilles med rå mælk ved en proces, der ikke indebærer nogen varmebehandling, skal lederen af fødevarevirksomheden imidlertid tage skridt til at sikre, at den anvendte rå mælk opfylder følgende kriterium:

Kimtal ved 30 °C (pr. ml)

≤ 500 000 (16)

| 4. | Medmindre andet er fastsat i direktiv 96/23/EF, skal lederen af en fødevarevirksomhed træffe forholdsregler til at sikre, at rå mælk ikke markedsføres,






  a) | hvis indholdet af restkoncentrationer af antibiotika overskrider de tilladte niveauer for ét af de stoffer, der er omhandlet i bilag I og III til forordning (EØF) nr. 2377/90 (18), eller |
| --- | --- | --- |

4.

Medmindre andet er fastsat i direktiv 96/23/EF, skal lederen af en fødevarevirksomhed træffe forholdsregler til at sikre, at rå mælk ikke markedsføres,

a)

hvis indholdet af restkoncentrationer af antibiotika overskrider de tilladte niveauer for ét af de stoffer, der er omhandlet i bilag I og III til forordning (EØF) nr. 2377/90 (18), eller

| b) | hvis det samlede indhold af restkoncentrationer af antibiotika overskrider en tilladt maksimalværdi. |
| --- | --- |

b)

hvis det samlede indhold af restkoncentrationer af antibiotika overskrider en tilladt maksimalværdi.

| 5. | Hvis den rå mælk ikke er i overensstemmelse med punkt 3 og 4, skal lederen af fødevarevirksomheden underrette den kompetente myndighed og træffe foranstaltninger til at afhjælpe manglerne. |
| --- | --- |

5.

Hvis den rå mælk ikke er i overensstemmelse med punkt 3 og 4, skal lederen af fødevarevirksomheden underrette den kompetente myndighed og træffe foranstaltninger til at afhjælpe manglerne.

KAPITEL II: KRAV VEDRØRENDE MEJERIPRODUKTER

I.   TEMPERATURKRAV

| 1. | Lederen af en fødevarevirksomhed skal sikre, at mælken ved modtagelsen på en forarbejdningsvirksomhed hurtigt nedkøles til en temperatur på højst 6 °C og opbevares ved denne temperatur, indtil den forarbejdes. |
| --- | --- |

1.

Lederen af en fødevarevirksomhed skal sikre, at mælken ved modtagelsen på en forarbejdningsvirksomhed hurtigt nedkøles til en temperatur på højst 6 °C og opbevares ved denne temperatur, indtil den forarbejdes.

| 2. | Lederen af en fødevarevirksomhed kan dog opbevare mælken ved en højere temperatur,






  a) | hvis forarbejdningen begynder umiddelbart efter malkningen, eller inden 4 timer efter at mælken er modtaget på forarbejdningsvirksomheden, eller |
| --- | --- | --- |

2.

Lederen af en fødevarevirksomhed kan dog opbevare mælken ved en højere temperatur,

a)

hvis forarbejdningen begynder umiddelbart efter malkningen, eller inden 4 timer efter at mælken er modtaget på forarbejdningsvirksomheden, eller

| b) | hvis den kompetente myndighed giver tilladelse til en højere temperatur af teknologiske årsager i forbindelse med fremstilling af bestemte mejeriprodukter. |
| --- | --- |

b)

hvis den kompetente myndighed giver tilladelse til en højere temperatur af teknologiske årsager i forbindelse med fremstilling af bestemte mejeriprodukter.

II.   KRAV TIL VARMEBEHANDLING

| 1. | Hvis rå mælk eller mejeriprodukter varmebehandles, skal lederen af fødevarevirksomheden sikre, at behandlingen opfylder kravene i forordning (EF) nr. .../2004 (19), bilag II, kapitel XI. |
| --- | --- |

1.

Hvis rå mælk eller mejeriprodukter varmebehandles, skal lederen af fødevarevirksomheden sikre, at behandlingen opfylder kravene i forordning (EF) nr. .../2004 (19), bilag II, kapitel XI.

| 2. | Lederen af en fødevarevirksomhed, der overvejer, om rå mælk skal varmebehandles, skal:






  a) | tage hensyn til de procedurer, der er udviklet i overensstemmelse med HACCP-principperne i medfør af forordning (EF) nr. .../2004 (19), og |
| --- | --- | --- |

2.

Lederen af en fødevarevirksomhed, der overvejer, om rå mælk skal varmebehandles, skal:

a)

tage hensyn til de procedurer, der er udviklet i overensstemmelse med HACCP-principperne i medfør af forordning (EF) nr. .../2004 (19), og

| b) | opfylde ethvert krav, som den kompetente myndighed stiller i den forbindelse, når den godkender virksomheder eller udfører kontrol i overensstemmelse med forordning (EF) nr. .../2004 (19) |
| --- | --- |

b)

opfylde ethvert krav, som den kompetente myndighed stiller i den forbindelse, når den godkender virksomheder eller udfører kontrol i overensstemmelse med forordning (EF) nr. .../2004 (19)

III.   KRITERIER FOR RÅ KOMÆLK

| 1. | Lederen af en fødevarevirksomhed, der fremstiller mejeriprodukter, skal træffe forholdsregler til umiddelbart inden forarbejdningen at sikre,






  a) | at rå komælk anvendt til at fremstille mejeriprodukter har et kimtal ved 30 °C på under 300 000 pr. ml og |
| --- | --- | --- |

1.

Lederen af en fødevarevirksomhed, der fremstiller mejeriprodukter, skal træffe forholdsregler til umiddelbart inden forarbejdningen at sikre,

a)

at rå komælk anvendt til at fremstille mejeriprodukter har et kimtal ved 30 °C på under 300 000 pr. ml og

| b) | at forarbejdet komælk anvendt til at fremstille mejeriprodukter har et kimtal ved 30 °C på under 100 000 pr. ml. |
| --- | --- |

b)

at forarbejdet komælk anvendt til at fremstille mejeriprodukter har et kimtal ved 30 °C på under 100 000 pr. ml.

| 2. | Hvis mælken ikke opfylder kriterierne i punkt 1, skal lederen af fødevarevirksomheden underrette den kompetente myndighed og træffe foranstaltninger til at afhjælpe manglerne. |
| --- | --- |

2.

Hvis mælken ikke opfylder kriterierne i punkt 1, skal lederen af fødevarevirksomheden underrette den kompetente myndighed og træffe foranstaltninger til at afhjælpe manglerne.

KAPITEL III: INDPAKNING OG EMBALLERING

Lukningen af salgspakninger skal foretages umiddelbart efter påfyldningen på den virksomhed, hvor den sidste varmebehandling af flydende mejeriprodukter finder sted, ved hjælp af lukkeanordninger, der forhindrer kontaminering. Lukkeanordningerne skal være udformet således, at det er tydeligt at se og let kan kontrolleres, om de har været åbnet.

KAPITEL IV: MÆRKNING

| 1. | Ud over kravene i direktiv 2000/13/EF skal følgende oplysninger bortset fra de tilfælde, der er omhandlet i artikel 13, stk. 4 og 5, i nævnte direktiv, fremgå tydeligt af mærkningen:






  a) | »rå mælk« anføres for rå mælk til direkte konsum |
| --- | --- | --- |

1.

Ud over kravene i direktiv 2000/13/EF skal følgende oplysninger bortset fra de tilfælde, der er omhandlet i artikel 13, stk. 4 og 5, i nævnte direktiv, fremgå tydeligt af mærkningen:

a)

»rå mælk« anføres for rå mælk til direkte konsum

| b) | »af rå mælk« anføres for produkter fremstillet med rå mælk, når fremstillingsprocessen ikke omfatter varmebehandling eller anden fysisk eller kemisk behandling. |
| --- | --- |

b)

»af rå mælk« anføres for produkter fremstillet med rå mælk, når fremstillingsprocessen ikke omfatter varmebehandling eller anden fysisk eller kemisk behandling.

| 2. | Kravene i punkt 1 gælder for produkter bestemt til detailhandel. Begrebet »mærkning« omfatter enhver form for emballage, meddelelse, opslag, etiket, bånd eller kort, der er vedlagt eller vedrører disse produkter. |
| --- | --- |

2.

Kravene i punkt 1 gælder for produkter bestemt til detailhandel. Begrebet »mærkning« omfatter enhver form for emballage, meddelelse, opslag, etiket, bånd eller kort, der er vedlagt eller vedrører disse produkter.

KAPITEL V: IDENTIFIKATIONSMÆRKNING

Uanset kravene i bilag II, afsnit I:

| 1. | kan identifikationsmærket i stedet for en angivelse af virksomhedens autorisationsnummer indeholde en henvisning til, hvor på indpakningen eller emballagen virksomhedens autorisationsnummer er angivet |
| --- | --- |

1.

kan identifikationsmærket i stedet for en angivelse af virksomhedens autorisationsnummer indeholde en henvisning til, hvor på indpakningen eller emballagen virksomhedens autorisationsnummer er angivet

| 2. | behøver identifikationsmærket, når der er tale om genbrugsflasker, kun at angive afsenderlandets kendingsbogstaver og virksomhedens autorisationsnummer. |
| --- | --- |

2.

behøver identifikationsmærket, når der er tale om genbrugsflasker, kun at angive afsenderlandets kendingsbogstaver og virksomhedens autorisationsnummer.

AFSNIT X

ÆG OG ÆGPRODUKTER

KAPITEL I: ÆG

| 1. | Æg skal fra producentens virksomhed, og indtil de sælges til forbrugeren, holdes rene, tørre og fri for fremmed lugt og beskyttes effektivt mod stød og direkte sollys. |
| --- | --- |

1.

Æg skal fra producentens virksomhed, og indtil de sælges til forbrugeren, holdes rene, tørre og fri for fremmed lugt og beskyttes effektivt mod stød og direkte sollys.

| 2. | Æg skal opbevares og transporteres ved den, helst konstante, temperatur, der er bedst egnet til at sikre optimal bevarelse af deres hygiejneegenskaber. |
| --- | --- |

2.

Æg skal opbevares og transporteres ved den, helst konstante, temperatur, der er bedst egnet til at sikre optimal bevarelse af deres hygiejneegenskaber.

| 3. | Æggene skal leveres til forbrugeren senest 21 dage efter lægningen. |
| --- | --- |

3.

Æggene skal leveres til forbrugeren senest 21 dage efter lægningen.

KAPITEL II: FORARBEJDEDE ÆGPRODUKTER

I.   BETINGELSER FOR VIRKSOMHEDER

Lederen af en fødevarevirksomhed skal sikre, at virksomheder, der fremstiller ægprodukter, er bygget, anlagt og udstyret på en måde, der sikrer, at følgende processer adskilles:

| 1. | vask, tørring og desinfektion af snavsede æg, hvis dette foretages |
| --- | --- |

1.

vask, tørring og desinfektion af snavsede æg, hvis dette foretages

| 2. | udslåning af æg, opsamling af ægindholdet og fjernelse af skaller og hinder og |
| --- | --- |

2.

udslåning af æg, opsamling af ægindholdet og fjernelse af skaller og hinder og

| 3. | andre processer end de i punkt 1 og 2 nævnte. |
| --- | --- |

3.

andre processer end de i punkt 1 og 2 nævnte.

II.   RÅVARER TIL FREMSTILLING AF ÆGPRODUKTER

Lederen af en fødevarevirksomhed skal sikre, at råvarer, der anvendes til fremstilling af ægprodukter, overholder følgende betingelser:

| 1. | Skallerne fra æg, der anvendes til fremstilling af ægprodukter, skal være fuldt udviklede og uden brud. Knækæg kan dog anvendes til fremstilling af ægprodukter, hvis produktionsbedriften eller pakkeriet leverer dem direkte til en forarbejdningsvirksomhed, hvor de skal udslås snarest muligt. |
| --- | --- |

1.

Skallerne fra æg, der anvendes til fremstilling af ægprodukter, skal være fuldt udviklede og uden brud. Knækæg kan dog anvendes til fremstilling af ægprodukter, hvis produktionsbedriften eller pakkeriet leverer dem direkte til en forarbejdningsvirksomhed, hvor de skal udslås snarest muligt.

| 2. | Flydende æg fremstillet på en virksomhed, der er autoriseret til det formål, kan anvendes som råvare. Flydende æg skal fremstilles i overensstemmelse med betingelserne i del III, punkt 1, 2, 3, 4 og 7. |
| --- | --- |

2.

Flydende æg fremstillet på en virksomhed, der er autoriseret til det formål, kan anvendes som råvare. Flydende æg skal fremstilles i overensstemmelse med betingelserne i del III, punkt 1, 2, 3, 4 og 7.

III.   SÆRLIGE HYGIEJNEBESTEMMELSER FOR FREMSTILLING AF ÆGPRODUKTER

Lederen af en fødevarevirksomhed skal sikre, at hele processen foregår således, at der undgås kontaminering i forbindelse med produktion, håndtering og opbevaring af ægprodukterne, og navnlig sikre, at følgende bestemmelser overholdes:

| 1. | Æggene må ikke udslås, medmindre de er rene og tørre. |
| --- | --- |

1.

Æggene må ikke udslås, medmindre de er rene og tørre.

| 2. | Æggene skal udslås på en sådan måde, at kontaminering reduceres, navnlig ved at sikre passende adskillelse fra andre processer. Knækæg skal forarbejdes snarest muligt. |
| --- | --- |

2.

Æggene skal udslås på en sådan måde, at kontaminering reduceres, navnlig ved at sikre passende adskillelse fra andre processer. Knækæg skal forarbejdes snarest muligt.

| 3. | Alle andre æg end hønseæg, kalkunæg og perlehønseæg skal håndteres og forarbejdes særskilt. Alt udstyr skal rengøres og desinficeres, før forarbejdningen af hønse-, kalkun- og perlehønseæg genoptages. |
| --- | --- |

3.

Alle andre æg end hønseæg, kalkunæg og perlehønseæg skal håndteres og forarbejdes særskilt. Alt udstyr skal rengøres og desinficeres, før forarbejdningen af hønse-, kalkun- og perlehønseæg genoptages.

| 4. | Ægindholdet må ikke udvindes ved centrifugering eller knusning af æg eller ved centrifugering af tomme skaller for at udvinde æggehvideresterne til konsum. |
| --- | --- |

4.

Ægindholdet må ikke udvindes ved centrifugering eller knusning af æg eller ved centrifugering af tomme skaller for at udvinde æggehvideresterne til konsum.

| 5. | Efter udslåning skal alle ægprodukternes bestanddele forarbejdes snarest muligt for at eliminere mikrobiologiske risici eller reducere dem til et acceptabelt niveau. Et parti, som er blevet forarbejdet utilstrækkeligt, kan omgående underkastes en ny forarbejdning på samme virksomhed, forudsat at denne nye forarbejdning gør det egnet til konsum. Hvis det konstateres, at et parti er uegnet til konsum, skal det denatureres for at sikre, at det ikke anvendes til konsum. |
| --- | --- |

5.

Efter udslåning skal alle ægprodukternes bestanddele forarbejdes snarest muligt for at eliminere mikrobiologiske risici eller reducere dem til et acceptabelt niveau. Et parti, som er blevet forarbejdet utilstrækkeligt, kan omgående underkastes en ny forarbejdning på samme virksomhed, forudsat at denne nye forarbejdning gør det egnet til konsum. Hvis det konstateres, at et parti er uegnet til konsum, skal det denatureres for at sikre, at det ikke anvendes til konsum.

| 6. | Det er ikke påkrævet at forarbejde æggehvide til fremstilling af tørret eller krystalliseret albumin, som efterfølgende skal varmebehandles. |
| --- | --- |

6.

Det er ikke påkrævet at forarbejde æggehvide til fremstilling af tørret eller krystalliseret albumin, som efterfølgende skal varmebehandles.

| 7. | Hvis flydende æg ikke forarbejdes straks efter udslåningen, skal de opbevares enten i frossen stand eller ved en temperatur på højst 4 °C. Opbevaringsperioden ved 4 °C forud for forarbejdningen må ikke overstige 48 timer. Disse bestemmelser finder dog ikke anvendelse på produkter, som skal afsukres, hvis afsukringsprocessen finder sted snarest muligt. |
| --- | --- |

7.

Hvis flydende æg ikke forarbejdes straks efter udslåningen, skal de opbevares enten i frossen stand eller ved en temperatur på højst 4 °C. Opbevaringsperioden ved 4 °C forud for forarbejdningen må ikke overstige 48 timer. Disse bestemmelser finder dog ikke anvendelse på produkter, som skal afsukres, hvis afsukringsprocessen finder sted snarest muligt.

| 8. | Produkter, som ikke er stabiliseret, så de er holdbare ved rumtemperatur, skal nedkøles til en temperatur på højst 4 °C. Produkter til indfrysning skal indfryses straks efter forarbejdningen. |
| --- | --- |

8.

Produkter, som ikke er stabiliseret, så de er holdbare ved rumtemperatur, skal nedkøles til en temperatur på højst 4 °C. Produkter til indfrysning skal indfryses straks efter forarbejdningen.

IV.   ANALYTISKE SPECIFIKATIONER

| 1. | Koncentrationen af 3-hydroxysmørsyre må ikke overstige 10 mg/kg i det ikke-modificerede ægprodukts tørstof. |
| --- | --- |

1.

Koncentrationen af 3-hydroxysmørsyre må ikke overstige 10 mg/kg i det ikke-modificerede ægprodukts tørstof.

| 2. | Indholdet af mælkesyre i råmateriale til fremstilling af ægprodukter må højst udgøre 1 g/kg tørstof. For fermenterede produkter skal denne værdi dog være den konstaterede værdi inden fermentering. |
| --- | --- |

2.

Indholdet af mælkesyre i råmateriale til fremstilling af ægprodukter må højst udgøre 1 g/kg tørstof. For fermenterede produkter skal denne værdi dog være den konstaterede værdi inden fermentering.

| 3. | Mængden af æggeskalsrester, hinder og andre eventuelle rester i det forarbejdede ægprodukt må højst være 100 mg/kg ægprodukt. |
| --- | --- |

3.

Mængden af æggeskalsrester, hinder og andre eventuelle rester i det forarbejdede ægprodukt må højst være 100 mg/kg ægprodukt.

V.   MÆRKNING OG IDENTIFIKATION AF ÆGPRODUKTER

| 1. | Som supplement til de almindelige bestemmelser om identifikationsmærkning, der er omhandlet i bilag II, afsnit I, skal sendinger af ægprodukter, der ikke er beregnet til detailsalg, men til anvendelse som ingrediens i fremstillingen af et andet produkt, være forsynet med en etiket med oplysning om ægprodukternes opbevaringstemperatur og holdbarhed. |
| --- | --- |

1.

Som supplement til de almindelige bestemmelser om identifikationsmærkning, der er omhandlet i bilag II, afsnit I, skal sendinger af ægprodukter, der ikke er beregnet til detailsalg, men til anvendelse som ingrediens i fremstillingen af et andet produkt, være forsynet med en etiket med oplysning om ægprodukternes opbevaringstemperatur og holdbarhed.

| 2. | Når der er tale om flydende æg, skal den i punkt 1 omhandlede etiket ligeledes være påført ordene: »ikke-pasteuriseret ægprodukt — behandles på bestemmelsesstedet« samt angivelse af dato og tidspunkt for udslåningen. |
| --- | --- |

2.

Når der er tale om flydende æg, skal den i punkt 1 omhandlede etiket ligeledes være påført ordene: »ikke-pasteuriseret ægprodukt — behandles på bestemmelsesstedet« samt angivelse af dato og tidspunkt for udslåningen.

AFSNIT XI

FRØLÅR OG SNEGLE

Lederen af en fødevarevirksomhed, der tilbereder frølår og snegle til konsum, skal sikre at følgende krav overholdes:

| 1. | Frøer og snegle skal aflives på en virksomhed, der er bygget, udformet og udstyret til dette formål. |
| --- | --- |

1.

Frøer og snegle skal aflives på en virksomhed, der er bygget, udformet og udstyret til dette formål.

| 2. | Virksomheder, der tilbereder frølår, skal have et lokale til opbevaring og vask af levende frøer og til slagtning og afblødning af dem. Dette lokale skal være fysisk adskilt fra tilberedningslokalet. |
| --- | --- |

2.

Virksomheder, der tilbereder frølår, skal have et lokale til opbevaring og vask af levende frøer og til slagtning og afblødning af dem. Dette lokale skal være fysisk adskilt fra tilberedningslokalet.

| 3. | Frøer og snegle, der er døde uden at være blevet aflivet på virksomheden, må ikke tilberedes til konsum. |
| --- | --- |

3.

Frøer og snegle, der er døde uden at være blevet aflivet på virksomheden, må ikke tilberedes til konsum.

| 4. | Der skal foretages en stikprøvevis organoleptisk undersøgelse af frøer og snegle. Hvis undersøgelsen viser, at de udgør en risiko, må de ikke anvendes til konsum. |
| --- | --- |

4.

Der skal foretages en stikprøvevis organoleptisk undersøgelse af frøer og snegle. Hvis undersøgelsen viser, at de udgør en risiko, må de ikke anvendes til konsum.

| 5. | Umiddelbart efter tilberedningen skal frølårene vaskes grundigt under rindende drikkevand og straks nedkøles til en temperatur, der nærmer sig temperaturen for smeltende is, nedfryses eller forarbejdes. |
| --- | --- |

5.

Umiddelbart efter tilberedningen skal frølårene vaskes grundigt under rindende drikkevand og straks nedkøles til en temperatur, der nærmer sig temperaturen for smeltende is, nedfryses eller forarbejdes.

| 6. | Snegles hepatopankreas skal fjernes efter aflivning, hvis den udgør en risiko, og må ikke anvendes til konsum. |
| --- | --- |

6.

Snegles hepatopankreas skal fjernes efter aflivning, hvis den udgør en risiko, og må ikke anvendes til konsum.

AFSNIT XII

AFSMELTET ANIMALSK FEDT OG GREVER

KAPITEL I: KRAV TIL VIRKSOMHEDER, DER INDSAMLER ELLER FORARBEJDER RÅVARER

Lederen af en fødevarevirksomhed, der indsamler eller forarbejder råvarer til fremstilling af afsmeltet animalsk fedt og grever, skal sikre at følgende krav overholdes.

| 1. | Centraler, der indsamler råvarer og transporterer dem videre til forarbejdningsvirksomheder, skal have faciliteter til opbevaring af råvarer ved en temperatur på højst 7 °C. |
| --- | --- |

1.

Centraler, der indsamler råvarer og transporterer dem videre til forarbejdningsvirksomheder, skal have faciliteter til opbevaring af råvarer ved en temperatur på højst 7 °C.

| 2. | Alle forarbejdningsvirksomheder skal have:






  a) | kølefaciliteter |
| --- | --- | --- |

2.

Alle forarbejdningsvirksomheder skal have:

a)

kølefaciliteter

| b) | et ekspeditionslokale, medmindre virksomheden kun leverer afsmeltet animalsk fedt i tankvogne, og |
| --- | --- |

b)

et ekspeditionslokale, medmindre virksomheden kun leverer afsmeltet animalsk fedt i tankvogne, og

| c) | om nødvendigt egnet udstyr til tilberedning af produkter bestående af afsmeltet animalsk fedt blandet med andre fødevarer og/eller smagskorrigerende stoffer. |
| --- | --- |

c)

om nødvendigt egnet udstyr til tilberedning af produkter bestående af afsmeltet animalsk fedt blandet med andre fødevarer og/eller smagskorrigerende stoffer.

| 3. | De i punkt 1 og 2, litra a), nævnte kølefaciliteter er imidlertid ikke nødvendige, hvis det ved leveringen af råvarerne sikres, at de aldrig opbevares eller transporteres uden aktiv nedkøling som omhandlet i kapitel II, punkt 1, litra d). |
| --- | --- |

3.

De i punkt 1 og 2, litra a), nævnte kølefaciliteter er imidlertid ikke nødvendige, hvis det ved leveringen af råvarerne sikres, at de aldrig opbevares eller transporteres uden aktiv nedkøling som omhandlet i kapitel II, punkt 1, litra d).

KAPITEL II: HYGIEJNEKRAV FOR TILBEREDNING AF AFSMELTET ANIMALSK FEDT OG GREVER

Ledere af fødevarevirksomheder, der tilbereder afsmeltet animalsk fedt og grever, skal sikre at følgende krav overholdes.

| 1. | Råvarerne skal






  a) | stamme fra dyr, der er blevet slagtet på et slagteri, og som er blevet fundet egnet til konsum efter inspektionen før og efter slagtning |
| --- | --- | --- |

1.

Råvarerne skal

a)

stamme fra dyr, der er blevet slagtet på et slagteri, og som er blevet fundet egnet til konsum efter inspektionen før og efter slagtning

| b) | bestå af fedtvæv eller knogler, der er rimeligt fri for blod og urenheder |
| --- | --- |

b)

bestå af fedtvæv eller knogler, der er rimeligt fri for blod og urenheder

| c) | komme fra en virksomhed, der er registreret eller autoriseret i henhold til forordning (EF) nr. .../2004 (20) eller til denne forordning, og |
| --- | --- |

c)

komme fra en virksomhed, der er registreret eller autoriseret i henhold til forordning (EF) nr. .../2004 (20) eller til denne forordning, og

| d) | transporteres og opbevares under hygiejniske forhold og ved en indre temperatur på højst 7 ° C, indtil afsmeltning finder sted. Råvarer må imidlertid opbevares og transporteres uden aktiv nedkøling, forudsat at de oparbejdes senest tolv timer efter udvindelsen. |
| --- | --- |

d)

transporteres og opbevares under hygiejniske forhold og ved en indre temperatur på højst 7 ° C, indtil afsmeltning finder sted. Råvarer må imidlertid opbevares og transporteres uden aktiv nedkøling, forudsat at de oparbejdes senest tolv timer efter udvindelsen.

| 2. | Det er forbudt at anvende opløsningsmidler under afsmeltningen. |
| --- | --- |

2.

Det er forbudt at anvende opløsningsmidler under afsmeltningen.

| 3. | Hvis fedt, der skal raffineres, opfylder de normer, der er fastsat i punkt 4, kan afsmeltet animalsk fedt, der fremstilles i henhold til punkt 1 og 2, med henblik på forbedring af dets fysisk-kemiske kvalitet raffineres på samme virksomhed eller på en anden virksomhed. |
| --- | --- |

3.

Hvis fedt, der skal raffineres, opfylder de normer, der er fastsat i punkt 4, kan afsmeltet animalsk fedt, der fremstilles i henhold til punkt 1 og 2, med henblik på forbedring af dets fysisk-kemiske kvalitet raffineres på samme virksomhed eller på en anden virksomhed.

| 4. | Afsmeltet animalsk fedt skal afhængigt af typen opfylde følgende normer: | Drøvtyggere | Svin | Andet animalsk fedt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Spiseligt talg | Talg til raffinering | Spiseligt fedt | Spæk og andet fedt til raffinering | Spiseligt | Til raffinering |
| Premier jus (21) | Andet | Fedt (22) | Andet |
| ffa (% m/m oliesyre) max. | 0,75 | 1,25 | 3,0 | 0,75 | 1,25 | 2,0 | 1,25 | 3,0 |
| Peroxid max. | 4 meq/kg | 4 meq/kg | 6 meq/kg | 4 meq/kg | 4 meq/kg | 6 meq/kg | 4 meq/kg | 10 meq/kg |
| Uopløselige urenheder i alt | max 0,15% | max 0,5% |
| Lugt, smag, farve | Normal |

4.

Afsmeltet animalsk fedt skal afhængigt af typen opfylde følgende normer:

Drøvtyggere

Svin

Andet animalsk fedt

Spiseligt talg

Talg til raffinering

Spiseligt fedt

Spæk og andet fedt til raffinering

Spiseligt

Til raffinering

Premier jus (21)

Andet

Fedt (22)

Andet

ffa (% m/m oliesyre) max.

0,75

1,25

3,0

0,75

1,25

2,0

1,25

3,0

Peroxid max.

4 meq/kg

4 meq/kg

6 meq/kg

4 meq/kg

4 meq/kg

6 meq/kg

4 meq/kg

10 meq/kg

Uopløselige urenheder i alt

max 0,15%

max 0,5%

Lugt, smag, farve

Normal

| 5. | Grever til konsum skal opbevares i overensstemmelse med følgende temperaturkrav.






  a) | Når greverne er afsmeltet ved en temperatur på højst 70 °C skal de opbevares:






  i) | ved en temperatur på højst 7 °C i højst 24 timer eller |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Grever til konsum skal opbevares i overensstemmelse med følgende temperaturkrav.

a)

Når greverne er afsmeltet ved en temperatur på højst 70 °C skal de opbevares:

i)

ved en temperatur på højst 7 °C i højst 24 timer eller

| ii) | ved en temperatur på - 18 °C eller derunder. |
| --- | --- |

ii)

ved en temperatur på - 18 °C eller derunder.

| b) | Når greverne er afsmeltet ved en temperatur på over 70 ° og har et vandindhold på 10 % (m/m) eller derover, skal de opbevares:






  i) | ved en temperatur på højst 7 ° i højst 48 timer eller ved enhver anden tid- og temperaturkombination, der giver tilsvarende garanti, eller |
| --- | --- | --- |

b)

Når greverne er afsmeltet ved en temperatur på over 70 ° og har et vandindhold på 10 % (m/m) eller derover, skal de opbevares:

i)

ved en temperatur på højst 7 ° i højst 48 timer eller ved enhver anden tid- og temperaturkombination, der giver tilsvarende garanti, eller

| ii) | ved en temperatur på højst - 18°C. |
| --- | --- |

ii)

ved en temperatur på højst - 18°C.

| c) | Når greverne er afsmeltet ved en temperatur på over 70 °C og har et vandindhold på under 10% (m/m), er de ikke underkastet nogen særlige temperaturkrav. |
| --- | --- |

c)

Når greverne er afsmeltet ved en temperatur på over 70 °C og har et vandindhold på under 10% (m/m), er de ikke underkastet nogen særlige temperaturkrav.

AFSNIT XIII

BEHANDLEDE MAVER, BLÆRER OG TARME

Lederen af en fødevarevirksomhed, der behandler maver, blærer og tarme skal sikre, at følgende krav overholdes:

| 1. | Dyretarme, -blærer og -maver må kun afsættes, hvis:






  a) | de stammer fra dyr, der er blevet slagtet på et slagteri, og som er blevet fundet egnet til konsum efter inspektionen før og efter slagtning |
| --- | --- | --- |

1.

Dyretarme, -blærer og -maver må kun afsættes, hvis:

a)

de stammer fra dyr, der er blevet slagtet på et slagteri, og som er blevet fundet egnet til konsum efter inspektionen før og efter slagtning

| b) | de er saltede, varmebehandlede eller tørrede, og |
| --- | --- |

b)

de er saltede, varmebehandlede eller tørrede, og

| c) | der efter den i litra b) nævnte behandling er truffet effektive foranstaltninger til at forhindre, at de kontamineres på ny. |
| --- | --- |

c)

der efter den i litra b) nævnte behandling er truffet effektive foranstaltninger til at forhindre, at de kontamineres på ny.

| 2. | Behandlede maver, blærer og tarme, der ikke kan opbevares ved omgivelsestemperatur, skal opbevares nedkølet i dertil indrettede faciliteter, indtil de afsendes. Navnlig skal produkter, der hverken er saltet eller tørret, opbevares ved højst 3 ° C. |
| --- | --- |

2.

Behandlede maver, blærer og tarme, der ikke kan opbevares ved omgivelsestemperatur, skal opbevares nedkølet i dertil indrettede faciliteter, indtil de afsendes. Navnlig skal produkter, der hverken er saltet eller tørret, opbevares ved højst 3 ° C.

AFSNIT XIV

GELATINE

| 1. | Ledere af fødevarevirksomheder, der fremstiller gelatine, skal sikre, at kravene i dette afsnit overholdes. |
| --- | --- |

1.

Ledere af fødevarevirksomheder, der fremstiller gelatine, skal sikre, at kravene i dette afsnit overholdes.

| 2. | I dette afsnit forstås ved »garvning«: hærdning af huder ved hjælp af garvningsmidler, kromsalte eller andre stoffer, såsom aluminiumsalte, jernsalte, kiselsalte, aldehyder og kinoner, eller andre syntetiske hærdningsmidler. |
| --- | --- |

2.

I dette afsnit forstås ved »garvning«: hærdning af huder ved hjælp af garvningsmidler, kromsalte eller andre stoffer, såsom aluminiumsalte, jernsalte, kiselsalte, aldehyder og kinoner, eller andre syntetiske hærdningsmidler.

KAPITEL I: KRAV TIL RÅVARER

| 1. | Følgende råvarer må anvendes til fremstilling af gelatine til anvendelse i fødevarer:






  a) | knogler |
| --- | --- | --- |

1.

Følgende råvarer må anvendes til fremstilling af gelatine til anvendelse i fødevarer:

a)

knogler

| b) | huder og skind fra opdrættede drøvtyggere |
| --- | --- |

b)

huder og skind fra opdrættede drøvtyggere

| c) | svinehuder og -skind |
| --- | --- |

c)

svinehuder og -skind

| d) | fjerkræskind |
| --- | --- |

d)

fjerkræskind

| e) | sener |
| --- | --- |

e)

sener

| f) | huder og skind fra vildtlevende vildt |
| --- | --- |

f)

huder og skind fra vildtlevende vildt

| g) | fiskeskind og -ben. |
| --- | --- |

g)

fiskeskind og -ben.

| 2. | Det er forbudt at anvende huder og skind, hvis de er garvede, uanset om denne forarbejdningsproces er afsluttet. |
| --- | --- |

2.

Det er forbudt at anvende huder og skind, hvis de er garvede, uanset om denne forarbejdningsproces er afsluttet.

| 3. | De råvarer, der er nævnt i punkt 1, litra a)-e), skal stamme fra dyr, der er blevet slagtet på et slagteri, og hvis kroppe er blevet fundet egnet til konsum efter inspektionen før og efter slagtning, og huder og skind skal hidrøre fra vildtlevende vildt, som er fundet egnet til konsum. |
| --- | --- |

3.

De råvarer, der er nævnt i punkt 1, litra a)-e), skal stamme fra dyr, der er blevet slagtet på et slagteri, og hvis kroppe er blevet fundet egnet til konsum efter inspektionen før og efter slagtning, og huder og skind skal hidrøre fra vildtlevende vildt, som er fundet egnet til konsum.

| 4. | Råvarerne skal komme fra virksomheder, der er registreret eller autoriseret i henhold til forordning (EF) nr. .../2004 (23) eller til denne forordning. |
| --- | --- |

4.

Råvarerne skal komme fra virksomheder, der er registreret eller autoriseret i henhold til forordning (EF) nr. .../2004 (23) eller til denne forordning.

| 5. | Indsamlingscentraler og garverier må også levere råvarer til fremstilling af gelatine til konsum, hvis de af de kompetente myndigheder er blevet specielt autoriseret til dette formål og de opfylder følgende krav:






  a) | De skal have lagerrum med faste gulve og glatte vægge, der er lette at rengøre og desinficere, og skal eventuelt være udstyret med køleanlæg. |
| --- | --- | --- |

5.

Indsamlingscentraler og garverier må også levere råvarer til fremstilling af gelatine til konsum, hvis de af de kompetente myndigheder er blevet specielt autoriseret til dette formål og de opfylder følgende krav:

a)

De skal have lagerrum med faste gulve og glatte vægge, der er lette at rengøre og desinficere, og skal eventuelt være udstyret med køleanlæg.

| b) | Lagerrummene skal renholdes og vedligeholdes på tilfredsstillende måde, så de ikke er en kilde til kontaminering af råvarerne. |
| --- | --- |

b)

Lagerrummene skal renholdes og vedligeholdes på tilfredsstillende måde, så de ikke er en kilde til kontaminering af råvarerne.

| c) | Hvis råvarer, der ikke er i overensstemmelse med dette kapitel, opbevares og/eller forarbejdes på disse virksomheder, skal de holdes adskilt fra råvarer, der er i overensstemmelse med dette kapitel, under hele forløbet fra modtagelse, opbevaring og forarbejdning til afsendelse. |
| --- | --- |

c)

Hvis råvarer, der ikke er i overensstemmelse med dette kapitel, opbevares og/eller forarbejdes på disse virksomheder, skal de holdes adskilt fra råvarer, der er i overensstemmelse med dette kapitel, under hele forløbet fra modtagelse, opbevaring og forarbejdning til afsendelse.

KAPITEL II: TRANSPORT OG OPBEVARING AF RÅVARER

| 1. | I stedet for identifikationsmærket i bilag II, afsnit I, skal råvarer, der leveres til en indsamlingscentral, et garveri eller en gelatinevirksomhed, under transporten være ledsaget af et dokument, hvori oprindelsesvirksomheden er anført, og som indeholder de oplysninger, der findes i tillægget til dette bilag. |
| --- | --- |

1.

I stedet for identifikationsmærket i bilag II, afsnit I, skal råvarer, der leveres til en indsamlingscentral, et garveri eller en gelatinevirksomhed, under transporten være ledsaget af et dokument, hvori oprindelsesvirksomheden er anført, og som indeholder de oplysninger, der findes i tillægget til dette bilag.

| 2. | Råvarerne skal transporteres og opbevares kølet eller frosset, medmindre de forarbejdes senest 24 timer efter at være afsendt. Affedtede og tørrede knogler eller benbrusk, saltede, tørrede og kalkbehandlede huder samt huder og skind, der er behandlet med syre eller base, kan dog transporteres og opbevares ved omgivelsestemperatur. |
| --- | --- |

2.

Råvarerne skal transporteres og opbevares kølet eller frosset, medmindre de forarbejdes senest 24 timer efter at være afsendt. Affedtede og tørrede knogler eller benbrusk, saltede, tørrede og kalkbehandlede huder samt huder og skind, der er behandlet med syre eller base, kan dog transporteres og opbevares ved omgivelsestemperatur.

KAPITEL III: KRAV TIL FREMSTILLING AF GELATINE

| 1. | Fremstillingsprocessen for gelatine skal sikre, at






  a) | alt knoglemateriale fra drøvtyggere, der er født, opdrættet eller slagtet i lande eller områder, som ifølge EF-retsforskrifterne er klassificeret som udsat for lav BSE-risiko, knuses fint og affedtes med hedt vand og behandles med fortyndet saltsyre (med en minimumskoncentration på 4% og en pH-værdi < 1,5) i mindst to dage efterfulgt af en alkalisk behandling med en mættet kalciumhydroxidopløsning (pH-værdi > 12,5) i mindst 20 dage med sterilisering ved 138-140 ° C i fire sekunder, eller en godkendt ligestillet proces og |
| --- | --- | --- |

1.

Fremstillingsprocessen for gelatine skal sikre, at

a)

alt knoglemateriale fra drøvtyggere, der er født, opdrættet eller slagtet i lande eller områder, som ifølge EF-retsforskrifterne er klassificeret som udsat for lav BSE-risiko, knuses fint og affedtes med hedt vand og behandles med fortyndet saltsyre (med en minimumskoncentration på 4% og en pH-værdi < 1,5) i mindst to dage efterfulgt af en alkalisk behandling med en mættet kalciumhydroxidopløsning (pH-værdi > 12,5) i mindst 20 dage med sterilisering ved 138-140 ° C i fire sekunder, eller en godkendt ligestillet proces og

| b) | andre råvarer behandles med syre eller base efterfulgt af en eller flere skylninger. pH-værdien skal derefter reguleres. Gelatinen skal udvindes ved en eller flere på hinanden følgende opvarmninger efterfulgt af rensning ved filtrering og sterilisering. |
| --- | --- |

b)

andre råvarer behandles med syre eller base efterfulgt af en eller flere skylninger. pH-værdien skal derefter reguleres. Gelatinen skal udvindes ved en eller flere på hinanden følgende opvarmninger efterfulgt af rensning ved filtrering og sterilisering.

| 2. | Hvis lederen af en fødevarevirksomhed, der fremstiller gelatine, for al den gelatine, der fremstilles, opfylder de krav, der gælder for gelatine til konsum, må fremstilling og opbevaring af gelatine, der ikke er til konsum, foregå på samme virksomhed. |
| --- | --- |

2.

Hvis lederen af en fødevarevirksomhed, der fremstiller gelatine, for al den gelatine, der fremstilles, opfylder de krav, der gælder for gelatine til konsum, må fremstilling og opbevaring af gelatine, der ikke er til konsum, foregå på samme virksomhed.

KAPITEL IV: KRAV TIL FÆRDIGVARERNE

Ledere af fødevarevirksomheder skal sikre, at gelatinen overholder grænseværdierne for restkoncentrationer i nedenstående tabel.

| Restkoncentrationer | Grænseværdi |
| --- | --- |
| As | 1,00 ppm |
| Pb | 5,00 ppm |
| Cd | 0,50 ppm |
| Hg | 0,15 ppm |
| Cr | 10,00 ppm |
| Cu | 30,00 ppm |
| Zn | 50,00 ppm |
| SO2 (Reith Williams) | 50,00 ppm |
| H2O2 (Den Europæiske Farmakopé 1986 (V2O2)) | 10,00 ppm |

Restkoncentrationer

Grænseværdi

As

1,00 ppm

Pb

5,00 ppm

Cd

0,50 ppm

Hg

0,15 ppm

Cr

10,00 ppm

Cu

30,00 ppm

Zn

50,00 ppm

SO2 (Reith Williams)

50,00 ppm

H2O2 (Den Europæiske Farmakopé 1986 (V2O2))

10,00 ppm

AFSNIT XV

KOLLAGEN

| 1. | Ledere af fødevarevirksomheder, der fremstiller kollagen, skal sikre, at kravene i dette afsnit overholdes. |
| --- | --- |

1.

Ledere af fødevarevirksomheder, der fremstiller kollagen, skal sikre, at kravene i dette afsnit overholdes.

| 2. | I dette afsnit forstås ved garvning: hærdning af huder ved hjælp af garvningsmidler, kromsalte eller andre stoffer, såsom aluminiumsalte, jernsalte, kiselsalte, aldehyder og kinoner, eller andre syntetiske hærdningsmidler. |
| --- | --- |

2.

I dette afsnit forstås ved garvning: hærdning af huder ved hjælp af garvningsmidler, kromsalte eller andre stoffer, såsom aluminiumsalte, jernsalte, kiselsalte, aldehyder og kinoner, eller andre syntetiske hærdningsmidler.

KAPITEL I: KRAV TIL RÅVARER

| 1. | Følgende råvarer må anvendes til fremstilling af kollagen til anvendelse i fødevarer:






  a) | huder og skind fra opdrættede drøvtyggere |
| --- | --- | --- |

1.

Følgende råvarer må anvendes til fremstilling af kollagen til anvendelse i fødevarer:

a)

huder og skind fra opdrættede drøvtyggere

| b) | svineskind og -knogler |
| --- | --- |

b)

svineskind og -knogler

| c) | fjerkræskind og -knogler |
| --- | --- |

c)

fjerkræskind og -knogler

| d) | sener |
| --- | --- |

d)

sener

| e) | huder og skind fra vildtlevende vildt og |
| --- | --- |

e)

huder og skind fra vildtlevende vildt og

| f) | fiskeskind og -ben. |
| --- | --- |

f)

fiskeskind og -ben.

| 2. | Det er forbudt at anvende huder og skind, hvis de er garvede, uanset om denne forarbejdningsproces er afsluttet. |
| --- | --- |

2.

Det er forbudt at anvende huder og skind, hvis de er garvede, uanset om denne forarbejdningsproces er afsluttet.

| 3. | De råvarer, der er nævnt i punkt 1, litra a)-d), skal hidrøre fra dyr, der er blevet slagtet på et slagteri, og hvis krop er blevet fundet egnet til konsum efter syn før og efter slagtning, eller for så vidt angår huder og skind fra vildtlevende vildt fra dyr, som er fundet egnet til konsum. |
| --- | --- |

3.

De råvarer, der er nævnt i punkt 1, litra a)-d), skal hidrøre fra dyr, der er blevet slagtet på et slagteri, og hvis krop er blevet fundet egnet til konsum efter syn før og efter slagtning, eller for så vidt angår huder og skind fra vildtlevende vildt fra dyr, som er fundet egnet til konsum.

| 4. | Råvarerne skal komme fra virksomheder, der er registreret eller autoriseret i henhold til forordning (EF) nr. .../2004 (24) eller i henhold til denne forordning. |
| --- | --- |

4.

Råvarerne skal komme fra virksomheder, der er registreret eller autoriseret i henhold til forordning (EF) nr. .../2004 (24) eller i henhold til denne forordning.

| 5. | Indsamlingscentraler og garverier må også levere råvarer til fremstilling af kollagen til konsum, hvis de af de kompetente myndigheder er blevet specielt autoriseret til dette formål, og de opfylder følgende krav.






  a) | de skal have lagerrum med faste gulve og glatte vægge, der er lette at rengøre og desinficere, og skal eventuelt være udstyret med køleanlæg |
| --- | --- | --- |

5.

Indsamlingscentraler og garverier må også levere råvarer til fremstilling af kollagen til konsum, hvis de af de kompetente myndigheder er blevet specielt autoriseret til dette formål, og de opfylder følgende krav.

a)

de skal have lagerrum med faste gulve og glatte vægge, der er lette at rengøre og desinficere, og skal eventuelt være udstyret med køleanlæg

| b) | lagerrummene skal renholdes og vedligeholdes på tilfredsstillende måde, så de ikke er en kilde til kontaminering af råvarerne |
| --- | --- |

b)

lagerrummene skal renholdes og vedligeholdes på tilfredsstillende måde, så de ikke er en kilde til kontaminering af råvarerne

| c) | hvis råvarer, der ikke er i overensstemmelse med dette kapitel, opbevares og/eller forarbejdes på disse virksomheder, skal de holdes adskilt fra råvarer, der er i overensstemmelse med dette kapitel, under hele forløbet fra modtagelse, opbevaring og forarbejdning til afsendelse. |
| --- | --- |

c)

hvis råvarer, der ikke er i overensstemmelse med dette kapitel, opbevares og/eller forarbejdes på disse virksomheder, skal de holdes adskilt fra råvarer, der er i overensstemmelse med dette kapitel, under hele forløbet fra modtagelse, opbevaring og forarbejdning til afsendelse.

KAPITEL II: TRANSPORT OG OPBEVARING AF RÅVARER

| 1. | I stedet for identifikationsmærket i bilag II, afsnit I skal råvarer, der leveres til en indsamlingscentral, et garveri eller kollagenvirksomheden, under transporten være ledsaget af et dokument, hvori oprindelsesvirksomheden er anført, og som indeholder de oplysninger, der er omhandlet i tillægget til dette bilag. |
| --- | --- |

1.

I stedet for identifikationsmærket i bilag II, afsnit I skal råvarer, der leveres til en indsamlingscentral, et garveri eller kollagenvirksomheden, under transporten være ledsaget af et dokument, hvori oprindelsesvirksomheden er anført, og som indeholder de oplysninger, der er omhandlet i tillægget til dette bilag.

| 2. | Råvarerne skal transporteres og opbevares kølet eller frosset, medmindre de forarbejdes senest 24 timer efter at være afsendt. Affedtede og tørrede knogler eller benbrusk, saltede, tørrede og kalkbehandlede huder samt huder og skind, der er behandlet med syre eller base, kan dog transporteres og opbevares ved omgivelsestemperatur. |
| --- | --- |

2.

Råvarerne skal transporteres og opbevares kølet eller frosset, medmindre de forarbejdes senest 24 timer efter at være afsendt. Affedtede og tørrede knogler eller benbrusk, saltede, tørrede og kalkbehandlede huder samt huder og skind, der er behandlet med syre eller base, kan dog transporteres og opbevares ved omgivelsestemperatur.

KAPITEL III: KRAV TIL FREMSTILLING AF KOLLAGEN

| 1. | Kollagen skal fremstilles ved en proces, der sikrer, at råvarerne undergår en behandling, der omfatter vask, justering af pH med syre eller base efterfulgt af en eller flere skylninger, filtrering og ekstrudering, eller ved en ligestillet godkendt proces. |
| --- | --- |

1.

Kollagen skal fremstilles ved en proces, der sikrer, at råvarerne undergår en behandling, der omfatter vask, justering af pH med syre eller base efterfulgt af en eller flere skylninger, filtrering og ekstrudering, eller ved en ligestillet godkendt proces.

| 2. | Efter at have undergået den i punkt 1 ovenfor nævnte proces kan kollagenen tørres. |
| --- | --- |

2.

Efter at have undergået den i punkt 1 ovenfor nævnte proces kan kollagenen tørres.

| 3. | Hvis lederen af en fødevarevirksomhed, der fremstiller kollagen, for al den kollagen, der fremstilles, opfylder de krav, der gælder for kollagen til konsum, må kollagen, der ikke er bestemt til konsum, fremstilles og opbevares på samme virksomhed. |
| --- | --- |

3.

Hvis lederen af en fødevarevirksomhed, der fremstiller kollagen, for al den kollagen, der fremstilles, opfylder de krav, der gælder for kollagen til konsum, må kollagen, der ikke er bestemt til konsum, fremstilles og opbevares på samme virksomhed.

KAPITEL IV: KRAV TIL FÆRDIGVARERNE

Lederen af en fødevarevirksomhed skal sikre, at kollagenen overholder grænseværdierne for restkoncentrationer i nedenstående tabel.

| Restkoncentrationer | Grænseværdi |
| --- | --- |
| As | 1,00 ppm |
| Pb | 5,00 ppm |
| Cd | 0,50 ppm |
| Hg | 0,15 ppm |
| Cr | 10,00 ppm |
| Cu | 30,00 ppm |
| Zn | 50,00 ppm |
| SO2 (Reith Williams) | 50,00 ppm |
| H2O2 (Den Europæiske Farmakopé 1986 (V2O2)) | 10,00 ppm |

Restkoncentrationer

Grænseværdi

As

1,00 ppm

Pb

5,00 ppm

Cd

0,50 ppm

Hg

0,15 ppm

Cr

10,00 ppm

Cu

30,00 ppm

Zn

50,00 ppm

SO2 (Reith Williams)

50,00 ppm

H2O2 (Den Europæiske Farmakopé 1986 (V2O2))

10,00 ppm

KAPITEL V: MÆRKNING

Indpakning og emballering, der indeholder kollagen, skal være påført ordene »kollagen egnet til konsum«, og tilberedningsdatoen skal være angivet.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(2)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(3)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(4)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(5)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/13/EF af 20. marts 2000 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om mærkning af og præsentationsmåder for levnedsmidler samt om reklame for sådanne levnedsmidler (EFT L 109 af 6.5.2000, s. 29). Senest ændret ved direktiv 2003/89/EF (EUT L 308 af 25.11.2003, s. 15).

(7)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(8)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(9)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(10)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(11)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(12)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(13)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(14)  Rådets direktiv 64/432/EØF af 26.6.1964 om veterinærpolitimæssige problemer ved handel inden for Fællesskabet med kvæg og svin (EFT 121 af 29.7.1964, s. 1977/64). Senest ændret ved tiltrædelsesakten af 2003.

(15)  Rådets direktiv 91/68/EØF af 28.1.1991 om dyresundhedsmæssige betingelser for samhandelen med får og geder inden for Fællesskabet (EFT L 46 af 19.2.1991, s. 19). Senest ændret ved forordning (EF) nr. 806/2003 (EFT L 122 af 16.5.2003, s. 1).

(16)  Glidende geometrisk gennemsnit i en periode på to måneder med mindst to prøver pr. måned.

(17)  Glidende geometrisk gennemsnit i en periode på tre måneder med mindst én prøve pr. måned, medmindre den kompetente myndighed anviser en anden metode til at tage højde for sæsonsvingninger i produktionen.

(18)  Rådets forordning (EØF) nr. 2377/90 af 26. juni 1990 om en fælles fremgangsmåde for fastsættelse af maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer af veterinærlægemidler i animalske levnedsmidler (EFT L 224 af 18.8.1990, s. 1). Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 324/2004 (EUT L 58 af 26.2.2004, s. 16).

(19)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(20)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(21)  Afsmeltet animalsk fedt fremstillet ved afsmeltning ved lav temperatur af fersk fedt fra hjerte, netmave, nyrer og mesenterium fra kvæg og fedt fra opskæringsvirksomheder.

(22)  Afsmeltet animalsk fedt fremstillet af fedtvæv fra svin.

(23)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(24)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

Tillæg til BILAG III

MODEL TIL LEDSAGEDOKUMENT FOR RÅVARER TIL BRUG FOR FREMSTILLING AF GELATINE ELLER KOLLAGEN

I.   Identifikation af råvarer

Produkttype: ...

Fremstillingsdato: ...

Emballagetype: ...

Antal pakninger: ...

Garanteret opbevaringsperiode: ...

Nettovægt (kg): ...

II.   Råvarernes oprindelse

Den/de godkendte produktionsvirksomhed(er)s adresse(r) og registreringsnummer/-numre: ...

III.   Råvarernes bestemmelsessted

Råvarerne sendes:

fra: ...

(afsendelsessted)

til: ...

(bestemmelsesland og -sted)

med følgende transportmidler: ...

Afsenders navn og adresse: ...

Modtagers navn og adresse: ...

P5_TA(2004)0218

Fødevarehygiejne og sundhedsmæssige betingelser for produktion og markedsføring af animalske produkter til konsum ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ophævelse af visse direktiver om levnedsmiddelhygiejne og sundhedsbetingelser for produktion og afsætning af visse animalske produkter til konsum og om ændring af Rådets direktiv 89/662/EØF og 92/118/EØF og Rådets afgørelse 95/408/EF (11584/1/2003 — C5-0010/2004 — 2000/0182(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: tredjebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets fælles holdning (11584/1/2003 — C5-0010/2004) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles holdning (11584/1/2003 — C5-0010/2004) (1),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2000) 438) (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2000) 438) (3),

| — | der henviser til Kommissionens ændrede forslag (KOM(2003) 455) (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens ændrede forslag (KOM(2003) 455) (4),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 78, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 78,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik (A5-0130/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik (A5-0130/2004),

| 1. | godkender den fælles holdning; |
| --- | --- |

1.

godkender den fælles holdning;

| 2. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med den fælles holdning; |
| --- | --- |

2.

konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med den fælles holdning;

| 3. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. EF-traktatens artikel 254, stk. 1; |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. EF-traktatens artikel 254, stk. 1;

| 4. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten for sit ansvarsområde og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten for sit ansvarsområde og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 48 E af 24.2.2004, s. 131.

(2)  »Vedtagne tekster« af 3.6.2003, P5_TA(2003)0228.

(3)  EFT C 365 af 19.12.2000, s. 132.

(4)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0219

Officiel kontrol af animalske produkter til konsum ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om særlige bestemmelser for tilrettelæggelsen af den offentlige kontrol af animalske produkter til konsum (11583/1/2003 — C5-0011/2004 — 2002/0141(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: tredjebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets fælles holdning (11583/1/2003 — C5-0011/2004) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles holdning (11583/1/2003 — C5-0011/2004) (1),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2002) 377) (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2002) 377) (3),

| — | der henviser til Kommissionens ændrede forslag (KOM(2003) 577 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens ændrede forslag (KOM(2003) 577 (4),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 80, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 80,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik (A5-0138/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik (A5-0138/2004),

| 1. | ændrer den fælles holdning som angivet nedenfor; |
| --- | --- |

1.

ændrer den fælles holdning som angivet nedenfor;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 48 E af 24.2.2004, s. 82.

(2)  »Vedtagne tekster« af 5.6.2003, P5_TA(2003)0254.

(3)  EUT C 262 af 29.10.2002, s. 449.

(4)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TC2-COD(2002)0141

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 30. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 om særlige bestemmelser for tilrettelæggelsen af den offentlige kontrol af animalske produkter til konsum

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 152, stk. 4, litra b),

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

efter høring af Regionsudvalget,

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 (4) fastsætter generelle hygiejnebestemmelser for alle fødevarer, mens Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 (4) fastsætter særlige hygiejnebestemmelser for animalske produkter. |
| --- | --- |

(1)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 (4) fastsætter generelle hygiejnebestemmelser for alle fødevarer, mens Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 (4) fastsætter særlige hygiejnebestemmelser for animalske produkter.

| (2) | Der er behov for nærmere regler for den offentlige kontrol med animalske produkter for at tage hensyn til særlige aspekter i forbindelse med sådanne produkter. |
| --- | --- |

(2)

Der er behov for nærmere regler for den offentlige kontrol med animalske produkter for at tage hensyn til særlige aspekter i forbindelse med sådanne produkter.

| (3) | Anvendelsesområdet for de særlige kontrolbestemmelser bør afspejle anvendelsesområdet for de særlige hygiejnebestemmelser for fødevarevirksomhedsledere i forordning (EF) nr. .../2004 (4). Medlemsstaterne bør dog også foretage en passende offentlig kontrol for at håndhæve de nationale bestemmelser, der er fastsat i henhold til artikel 1, stk. 4, i nævnte forordning. De kan gøre dette ved at udvide principperne i nærværende forordning til også at omfatte sådanne nationale bestemmelser. |
| --- | --- |

(3)

Anvendelsesområdet for de særlige kontrolbestemmelser bør afspejle anvendelsesområdet for de særlige hygiejnebestemmelser for fødevarevirksomhedsledere i forordning (EF) nr. .../2004 (4). Medlemsstaterne bør dog også foretage en passende offentlig kontrol for at håndhæve de nationale bestemmelser, der er fastsat i henhold til artikel 1, stk. 4, i nævnte forordning. De kan gøre dette ved at udvide principperne i nærværende forordning til også at omfatte sådanne nationale bestemmelser.

| (4) | Offentlig kontrol af animalske produkter bør omfatte alle aspekter af betydning for beskyttelse af menneskers sundhed og, hvor det er relevant, dyrs sundhed og velfærd. Kontrollen bør baseres på de nyeste foreliggende relevante oplysninger, og det bør derfor være muligt at tilpasse dem, efterhånden som der foreligger nye oplysninger. |
| --- | --- |

(4)

Offentlig kontrol af animalske produkter bør omfatte alle aspekter af betydning for beskyttelse af menneskers sundhed og, hvor det er relevant, dyrs sundhed og velfærd. Kontrollen bør baseres på de nyeste foreliggende relevante oplysninger, og det bør derfor være muligt at tilpasse dem, efterhånden som der foreligger nye oplysninger.

| (5) | Fællesskabets forskrifter om fødevaresikkerhed bør bygge på et solidt videnskabeligt grundlag. Derfor bør Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet høres, når det er nødvendigt. |
| --- | --- |

(5)

Fællesskabets forskrifter om fødevaresikkerhed bør bygge på et solidt videnskabeligt grundlag. Derfor bør Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet høres, når det er nødvendigt.

| (6) | Den offentlige kontrols art og omfang bør bygge på en vurdering af sundhedsrisici for mennesker og dyrs sundhed og velfærd, hvor dette er relevant, de procestyper, der produceres, og de mængder, der behandles, samt den pågældende fødevarevirksomhedsleder. |
| --- | --- |

(6)

Den offentlige kontrols art og omfang bør bygge på en vurdering af sundhedsrisici for mennesker og dyrs sundhed og velfærd, hvor dette er relevant, de procestyper, der produceres, og de mængder, der behandles, samt den pågældende fødevarevirksomhedsleder.

| (7) | Det vil være hensigtsmæssigt at sørge for tilpasning af visse særlige kontrolbestemmelser efter den gennemsigtige procedure i forordning (EF) nr. .../2004 (4) og forordning (EF) nr. .../2004 (4) for at give fleksibilitet til at tage hensyn til de særlige behov i virksomheder, der anvender traditionelle metoder, har en lille produktion eller ligger i områder med særlige geografiske vanskeligheder. Proceduren bør også tillade pilotprojekter for at afprøve nye metoder til hygiejnekontrol af kød. Denne fleksibilitet bør dog ikke bringe fødevarehygiejnemålene i fare. |
| --- | --- |

(7)

Det vil være hensigtsmæssigt at sørge for tilpasning af visse særlige kontrolbestemmelser efter den gennemsigtige procedure i forordning (EF) nr. .../2004 (4) og forordning (EF) nr. .../2004 (4) for at give fleksibilitet til at tage hensyn til de særlige behov i virksomheder, der anvender traditionelle metoder, har en lille produktion eller ligger i områder med særlige geografiske vanskeligheder. Proceduren bør også tillade pilotprojekter for at afprøve nye metoder til hygiejnekontrol af kød. Denne fleksibilitet bør dog ikke bringe fødevarehygiejnemålene i fare.

| (8) | Der er behov for offentlig kontrol af kødproduktionen for at kontrollere, at ledere af fødevarevirksomheder overholder hygiejnebestemmelserne og de kriterier og mål, der er fastsat i fællesskabsbestemmelserne. Den offentlige kontrol bør omfatte audit af fødevarevirksomhedsledernes aktiviteter samt inspektioner, herunder kontrol med fødevarevirksomhedsledernes egen kontrol. |
| --- | --- |

(8)

Der er behov for offentlig kontrol af kødproduktionen for at kontrollere, at ledere af fødevarevirksomheder overholder hygiejnebestemmelserne og de kriterier og mål, der er fastsat i fællesskabsbestemmelserne. Den offentlige kontrol bør omfatte audit af fødevarevirksomhedsledernes aktiviteter samt inspektioner, herunder kontrol med fødevarevirksomhedsledernes egen kontrol.

| (9) | Det vil i betragtning af deres sagkundskab være hensigtsmæssigt, at embedsdyrlæger foretager audit og inspektioner i slagterier, vildthåndteringsvirksomheder og visse opskæringsvirksomheder. Medlemsstaterne bør have beføjelse til at bestemme, hvilket personale der er det mest hensigtsmæssige for audit og inspektioner i andre typer virksomheder. |
| --- | --- |

(9)

Det vil i betragtning af deres sagkundskab være hensigtsmæssigt, at embedsdyrlæger foretager audit og inspektioner i slagterier, vildthåndteringsvirksomheder og visse opskæringsvirksomheder. Medlemsstaterne bør have beføjelse til at bestemme, hvilket personale der er det mest hensigtsmæssige for audit og inspektioner i andre typer virksomheder.

| (10) | Der er behov for offentlig kontrol af produktionen af levende toskallede bløddyr og fiskevarer for at kontrollere overholdelsen af de kriterier og mål, der er fastsat i fællesskabsbestemmelserne. Den offentlige kontrol af produktionen af levende toskallede bløddyr bør især fokusere på produktionsog genudlægningsområder for toskallede bløddyr og på slutproduktet. |
| --- | --- |

(10)

Der er behov for offentlig kontrol af produktionen af levende toskallede bløddyr og fiskevarer for at kontrollere overholdelsen af de kriterier og mål, der er fastsat i fællesskabsbestemmelserne. Den offentlige kontrol af produktionen af levende toskallede bløddyr bør især fokusere på produktionsog genudlægningsområder for toskallede bløddyr og på slutproduktet.

| (11) | Der er behov for offentlig kontrol af produktionen af rå mælk for at kontrollere overholdelsen af de kriterier og mål, der er fastsat i fællesskabsbestemmelserne. Denne offentlige kontrol bør især fokusere på mælkeproducerende bedrifter og rå mælk efter indsamling. |
| --- | --- |

(11)

Der er behov for offentlig kontrol af produktionen af rå mælk for at kontrollere overholdelsen af de kriterier og mål, der er fastsat i fællesskabsbestemmelserne. Denne offentlige kontrol bør især fokusere på mælkeproducerende bedrifter og rå mælk efter indsamling.

| (12) | Kravene i denne forordning bør først finde anvendelse, når alle dele af den nye lovgivning om fødevarehygiejne er trådt i kraft. Der bør også gå mindst 18 måneder mellem de nye bestemmelsers ikrafttræden og deres anvendelse, så de kompetente myndigheder og de berørte industrier har tid til at foretage de nødvendige tilpasninger. |
| --- | --- |

(12)

Kravene i denne forordning bør først finde anvendelse, når alle dele af den nye lovgivning om fødevarehygiejne er trådt i kraft. Der bør også gå mindst 18 måneder mellem de nye bestemmelsers ikrafttræden og deres anvendelse, så de kompetente myndigheder og de berørte industrier har tid til at foretage de nødvendige tilpasninger.

| (13) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (5) - |
| --- | --- |

(13)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (5) -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

KAPITEL I

ALMINDELIGE BESTEMMELSER

Artikel 1

Anvendelsesområde

1.   I denne forordning fastsættes særlige bestemmelser for tilrettelæggelsen af den offentlige kontrol af animalske produkter.

2.   Denne forordning gælder kun for aktiviteter og personer, som forordning (EF) nr. .../2004 (6) finder anvendelse på.

3.   Gennemførelse af offentlig kontrol i henhold til denne forordning berører ikke fødevarevirksomhedslederes primære retlige ansvar for at garantere fødevaresikkerheden, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (7), og det civil- eller strafferetlige ansvar, de måtte pådrage sig ved manglende opfyldelse af deres forpligtelser.

Artikel 2

Definitioner

1.   I denne forordning forstås ved:

| a) | »offentlig kontrol«: alle former for kontrol, der gennemføres af den kompetente myndighed med henblik på at verificere, om fødevarelovgivningen, herunder dyresundheds- og dyrevelfærdsbestemmelserne, overholdes |
| --- | --- |

a)

»offentlig kontrol«: alle former for kontrol, der gennemføres af den kompetente myndighed med henblik på at verificere, om fødevarelovgivningen, herunder dyresundheds- og dyrevelfærdsbestemmelserne, overholdes

| b) | »verifikation«: kontrol af, om nærmere fastlagte krav er opfyldt, gennem undersøgelse og tilvejebringelse af objektive kendsgerninger |
| --- | --- |

b)

»verifikation«: kontrol af, om nærmere fastlagte krav er opfyldt, gennem undersøgelse og tilvejebringelse af objektive kendsgerninger

| c) | »kompetent myndighed«: den centrale myndighed i en medlemsstat, der har kompetence til at udføre veterinærkontrol, eller en anden myndighed, som den centrale myndighed har bemyndiget hertil |
| --- | --- |

c)

»kompetent myndighed«: den centrale myndighed i en medlemsstat, der har kompetence til at udføre veterinærkontrol, eller en anden myndighed, som den centrale myndighed har bemyndiget hertil

| d) | »audit«: en systematisk og uafhængig undersøgelse af, om aktiviteter og de hermed forbundne resultater er i overensstemmelse med det planlagte, og om dette er gennemført i praksis og er egnet til at nå målene |
| --- | --- |

d)

»audit«: en systematisk og uafhængig undersøgelse af, om aktiviteter og de hermed forbundne resultater er i overensstemmelse med det planlagte, og om dette er gennemført i praksis og er egnet til at nå målene

| e) | »inspektion«: undersøgelse af virksomheder, dyr og fødevarer, tilvirkningen heraf, af fødevarevirksomheder og disses ledelse og produktionssystemer, herunder dokumenter, kontrol af færdigvarer og foderpraksis, og af rå- og hjælpestoffers og produkters oprindelse og bestemmelsessted, for at verificere om forskrifterne er overholdt i alle tilfælde |
| --- | --- |

e)

»inspektion«: undersøgelse af virksomheder, dyr og fødevarer, tilvirkningen heraf, af fødevarevirksomheder og disses ledelse og produktionssystemer, herunder dokumenter, kontrol af færdigvarer og foderpraksis, og af rå- og hjælpestoffers og produkters oprindelse og bestemmelsessted, for at verificere om forskrifterne er overholdt i alle tilfælde

| f) | »embedsdyrlæge«: en dyrlæge, der i henhold til denne forordning er kvalificeret til at fungere som sådan, og som er udpeget af den kompetente myndighed |
| --- | --- |

f)

»embedsdyrlæge«: en dyrlæge, der i henhold til denne forordning er kvalificeret til at fungere som sådan, og som er udpeget af den kompetente myndighed

| g) | »godkendt dyrlæge«: en dyrlæge, der er udpeget af den kompetente myndighed til at foretage særlig offentlig kontrol i bedrifter på vegne af den kompetente myndighed |
| --- | --- |

g)

»godkendt dyrlæge«: en dyrlæge, der er udpeget af den kompetente myndighed til at foretage særlig offentlig kontrol i bedrifter på vegne af den kompetente myndighed

| h) | »officiel medhjælper«: en person, der i henhold til denne forordning er kvalificeret til at fungere som sådan, som er udpeget af den kompetente myndighed og arbejder under embedsdyrlægens tilsyn og ansvar |
| --- | --- |

h)

»officiel medhjælper«: en person, der i henhold til denne forordning er kvalificeret til at fungere som sådan, som er udpeget af den kompetente myndighed og arbejder under embedsdyrlægens tilsyn og ansvar

| i) | »sundhedsmærke«: et mærke, der angiver, at der, da det blev anbragt, var foretaget offentlig kontrol i henhold til denne forordning. |
| --- | --- |

i)

»sundhedsmærke«: et mærke, der angiver, at der, da det blev anbragt, var foretaget offentlig kontrol i henhold til denne forordning.

2.   Definitionerne i følgende forordninger finder også anvendelse i relevant omfang:

| a) | forordning (EF) nr. 178/2002 |
| --- | --- |

a)

forordning (EF) nr. 178/2002

| b) | definitionerne af »animalske biprodukter«, »TSE« (transmissibel spongiform encephalopati) og »specificeret risikomateriale« i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1774/2002 af 3. oktober 2002 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter, som ikke er bestemt til konsum (8) |
| --- | --- |

b)

definitionerne af »animalske biprodukter«, »TSE« (transmissibel spongiform encephalopati) og »specificeret risikomateriale« i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1774/2002 af 3. oktober 2002 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter, som ikke er bestemt til konsum (8)

| c) | forordning (EF) nr. .../2004 (9), med undtagelse af definitionen af »kompetent myndighed« og |
| --- | --- |

c)

forordning (EF) nr. .../2004 (9), med undtagelse af definitionen af »kompetent myndighed« og

| d) | forordning (EF) nr. .../2004 (9). |
| --- | --- |

d)

forordning (EF) nr. .../2004 (9).

KAPITEL II

OFFENTLIG KONTROL AF EF-VIRKSOMHEDER

Artikel 3

Autorisation af virksomheder

| 1. | a) | Når der i fællesskabsbestemmelserne er krav om, at virksomheder skal autoriseres, foretager den kompetente myndighed et besøg på stedet. Myndigheden autoriserer kun en virksomhed for de pågældende aktiviteter, hvis lederen af fødevarevirksomheden har dokumenteret, at virksomheden overholder de relevante krav i forordning (EF) nr. .../2004 (9) og nr. .../2004 (9) og andre relevante krav i fødevarelovgivningen. |
| --- | --- | --- |
| b) | Den kompetente myndighed kan give betinget autorisation, hvis det ved besøget på stedet konstateres, at virksomheden overholder alle krav til infrastrukturer og udstyr. Den giver kun fuld autorisation, hvis det ved endnu et besøg på stedet senest tre måneder efter den betingede autorisation konstateres, at de øvrige krav i litra a) er overholdt. Hvis der er gjort klare fremskridt, men virksomheden endnu ikke overholder alle disse krav, kan den kompetente myndighed forlænge den betingede autorisation. En betinget autorisation må dog ikke gælde i mere end sammenlagt seks måneder. |

1.

a)

Når der i fællesskabsbestemmelserne er krav om, at virksomheder skal autoriseres, foretager den kompetente myndighed et besøg på stedet. Myndigheden autoriserer kun en virksomhed for de pågældende aktiviteter, hvis lederen af fødevarevirksomheden har dokumenteret, at virksomheden overholder de relevante krav i forordning (EF) nr. .../2004 (9) og nr. .../2004 (9) og andre relevante krav i fødevarelovgivningen.

b)

Den kompetente myndighed kan give betinget autorisation, hvis det ved besøget på stedet konstateres, at virksomheden overholder alle krav til infrastrukturer og udstyr. Den giver kun fuld autorisation, hvis det ved endnu et besøg på stedet senest tre måneder efter den betingede autorisation konstateres, at de øvrige krav i litra a) er overholdt. Hvis der er gjort klare fremskridt, men virksomheden endnu ikke overholder alle disse krav, kan den kompetente myndighed forlænge den betingede autorisation. En betinget autorisation må dog ikke gælde i mere end sammenlagt seks måneder.

2.   Perioderne på højst tre og seks måneder for en betinget autorisation af en virksomhed kan om nødvendigt forlænges for fabriks- og frysefartøjer, der fører medlemsstaternes flag. En betinget autorisation må dog ikke gælde i mere end sammenlagt 12 måneder. Inspektion af sådanne fartøjer finder sted efter bestemmelserne i bilag III.

3.   Den kompetente myndighed tildeler hver autoriseret virksomhed, også dem, der har fået betinget autorisation, et autorisationsnummer, som kan suppleres med koder for de typer animalske produkter, der fremstilles. For engrosmarkeder kan autorisationsnummeret suppleres med et sekundært nummer, der angiver enheder eller grupper af enheder, som sælger eller fremstiller animalske produkter.

| 4. | a) | Den kompetente myndighed tager autorisationen af virksomheden op til revision, når den foretager den offentlige kontrol i henhold til artikel 4-8. |
| --- | --- | --- |
| b) | Hvis den kompetente myndighed finder alvorlige mangler eller må standse produktionen i en virksomhed gentagne gange, og lederen af fødevarevirksomheden ikke kan give tilstrækkelige garantier med hensyn til den fremtidige produktion, iværksætter den kompetente myndighed procedurer for tilbagetrækning af virksomhedens autorisation. Den kompetente myndighed kan dog suspendere en virksomheds autorisation, hvis lederen af fødevarevirksomheden kan garantere, at manglerne afhjælpes inden for en rimelig frist. |
| c) | For engrosmarkeder kan den kompetente myndighed tilbagetrække eller suspendere autorisationen for visse enheder eller grupper af enheder. |

4.

a)

Den kompetente myndighed tager autorisationen af virksomheden op til revision, når den foretager den offentlige kontrol i henhold til artikel 4-8.

b)

Hvis den kompetente myndighed finder alvorlige mangler eller må standse produktionen i en virksomhed gentagne gange, og lederen af fødevarevirksomheden ikke kan give tilstrækkelige garantier med hensyn til den fremtidige produktion, iværksætter den kompetente myndighed procedurer for tilbagetrækning af virksomhedens autorisation. Den kompetente myndighed kan dog suspendere en virksomheds autorisation, hvis lederen af fødevarevirksomheden kan garantere, at manglerne afhjælpes inden for en rimelig frist.

c)

For engrosmarkeder kan den kompetente myndighed tilbagetrække eller suspendere autorisationen for visse enheder eller grupper af enheder.

5.   Stk. 1-3 finder anvendelse på både

| a) | virksomheder, som begynder at markedsføre animalske produkter på eller efter datoen for denne forordnings anvendelse, og |
| --- | --- |

a)

virksomheder, som begynder at markedsføre animalske produkter på eller efter datoen for denne forordnings anvendelse, og

| b) | virksomheder, som allerede markedsfører animalske produkter, men som ikke tidligere har været underlagt krav om autorisation. I sidstnævnte tilfælde foretages den kompetente myndigheds besøg på stedet i henhold til stk. 1 snarest muligt. |
| --- | --- |

b)

virksomheder, som allerede markedsfører animalske produkter, men som ikke tidligere har været underlagt krav om autorisation. I sidstnævnte tilfælde foretages den kompetente myndigheds besøg på stedet i henhold til stk. 1 snarest muligt.

Stk. 4 finder også anvendelse på autoriserede virksomheder, som markedsførte animalske produkter i henhold til fællesskabsbestemmelserne umiddelbart forud for denne forordnings anvendelse.

6.   Medlemsstaterne fører ajourførte lister over autoriserede virksomheder med deres respektive autorisationsnumre og andre relevante oplysninger og gør disse tilgængelige for andre medlemsstater og for offentligheden på en måde, der kan præciseres efter proceduren i artikel 19, stk. 2.

Artikel 4

Generelle principper for offentlig kontrol af alle animalske produkter, der er omfattet af denne forordning

1.   Medlemsstaterne sikrer, at fødevirksomhedslederne yder al den bistand, der kræves, for at myndighederne kan foretage effektiv offentlig kontrol.

De skal især:

| — | give adgang til alle bygninger, lokaliteter, anlæg og andre infrastrukturer |
| --- | --- |

—

give adgang til alle bygninger, lokaliteter, anlæg og andre infrastrukturer

| — | stille dokumentation og data til rådighed, som kræves i henhold til denne forordning, eller som myndighederne finder nødvendige for at kunne bedømme situationen. |
| --- | --- |

—

stille dokumentation og data til rådighed, som kræves i henhold til denne forordning, eller som myndighederne finder nødvendige for at kunne bedømme situationen.

2.   Den kompetente myndighed foretager offentlig kontrol for at verificere, at ledere af fødevarevirksomheder overholder kravene i:

| a) | forordning (EF) nr. .../2004 (10) |
| --- | --- |

a)

forordning (EF) nr. .../2004 (10)

| b) | forordning (EF) nr. .../2004 (10) og |
| --- | --- |

b)

forordning (EF) nr. .../2004 (10) og

| c) | forordning (EF) nr. 1774/2002. |
| --- | --- |

c)

forordning (EF) nr. 1774/2002.

3.   Den i stk. 1 nævnte offentlige kontrol omfatter:

| a) | audit af god hygiejnepraksis og HACCP-baserede procedurer (Hazard Analysis Critical Control Point) |
| --- | --- |

a)

audit af god hygiejnepraksis og HACCP-baserede procedurer (Hazard Analysis Critical Control Point)

| b) | den offentlige kontrol, der er omhandlet i artikel 5-8, og |
| --- | --- |

b)

den offentlige kontrol, der er omhandlet i artikel 5-8, og

| c) | alle særlige auditopgaver, der er omhandlet i bilagene. |
| --- | --- |

c)

alle særlige auditopgaver, der er omhandlet i bilagene.

4.   Audit af god hygiejnepraksis for at verificere, at fødevarevirksomhedslederen følger procedurerne kontinuerligt og korrekt, og omfatter mindst følgende:

| a) | kontrol af informationen om fødevarekæden |
| --- | --- |

a)

kontrol af informationen om fødevarekæden

| b) | udformning og vedligeholdelse af lokaler og udstyr |
| --- | --- |

b)

udformning og vedligeholdelse af lokaler og udstyr

| c) | hygiejnen før, under og efter produktion |
| --- | --- |

c)

hygiejnen før, under og efter produktion

| d) | personlig hygiejne |
| --- | --- |

d)

personlig hygiejne

| e) | uddannelse i hygiejne og arbejdsprocedurer |
| --- | --- |

e)

uddannelse i hygiejne og arbejdsprocedurer

| f) | skadedyrsbekæmpelse |
| --- | --- |

f)

skadedyrsbekæmpelse

| g) | vandkvalitet |
| --- | --- |

g)

vandkvalitet

| h) | kontrol af temperatur, og |
| --- | --- |

h)

kontrol af temperatur, og

| i) | kontrol af fødevarer, der går ind og ud af virksomheden, og al ledsagende dokumentation. |
| --- | --- |

i)

kontrol af fødevarer, der går ind og ud af virksomheden, og al ledsagende dokumentation.

5.   Ved audit af HACCP-procedurer verificeres det, at ledere af fødevarevirksomheder anvender disse procedurer kontinuerligt og korrekt, idet undersøgelsen navnlig skal sikre, at procedurerne indebærer de garantier, der er anført i bilag II, kapitel II, i forordning (EF) nr. .../2004 (10). Det bestemmes især, om procedurerne i videst muligt omfang sikrer, at de animalske produkter

| a) | overholder de mikrobiologiske kriterier i fællesskabsbestemmelserne |
| --- | --- |

a)

overholder de mikrobiologiske kriterier i fællesskabsbestemmelserne

| b) | overholder fællesskabsbestemmelserne om restkoncentrationer, forurenende og forbudte stoffer, og |
| --- | --- |

b)

overholder fællesskabsbestemmelserne om restkoncentrationer, forurenende og forbudte stoffer, og

| c) | ikke indeholder fysiske farer (f.eks. fremmedlegemer). |
| --- | --- |

c)

ikke indeholder fysiske farer (f.eks. fremmedlegemer).

Når en leder af en fødevarevirksomhed i henhold til artikel 5 i forordning (EF) nr. .../2004 (10) anvender de procedurer, der er fastsat i retningslinjerne for anvendelsen af HACCP-principper, i stedet for at udarbejde sine egne specifikke procedurer, skal auditten omfatte den korrekte anvendelse af disse retningslinjer.

6.   Der foretages verifikation af overholdelsen af kravene i forordning (EF) nr. .../2004  (11) vedrørende anvendelse af identifikationsmærker i alle virksomheder, der er autoriseret i henhold til nævnte forordning, ud over verifikation af overholdelsen af andre sporbarhedskrav.

7.   Med hensyn til slagterier, vildthåndteringsvirksomheder og opskæringsvirksomheder, der markedsfører fersk kød, udfører en embedsdyrlæge de auditopgaver, der er nævnt i stk. 3 og 4.

8.   Ved gennemførelsen af de forskellige auditopgaver skal den kompetente myndighed især

| a) | afgøre, om personalet og dets aktiviteter i virksomheden i alle faser af produktionsprocessen opfylder de relevante krav i de i stk. 1, litra a) og b), nævnte forordninger. Som et supplement til auditten kan den kompetente myndighed gennemføre præstationstest for at afgøre, om personalets præstationer opfylder de fastsatte parametre |
| --- | --- |

a)

afgøre, om personalet og dets aktiviteter i virksomheden i alle faser af produktionsprocessen opfylder de relevante krav i de i stk. 1, litra a) og b), nævnte forordninger. Som et supplement til auditten kan den kompetente myndighed gennemføre præstationstest for at afgøre, om personalets præstationer opfylder de fastsatte parametre

| b) | verificere virksomhedslederens relevante optegnelser |
| --- | --- |

b)

verificere virksomhedslederens relevante optegnelser

| c) | udtage prøver til laboratorieanalyse, når det er nødvendigt, og |
| --- | --- |

c)

udtage prøver til laboratorieanalyse, når det er nødvendigt, og

| d) | dokumentere de elementer, der tages i betragtning, og resultaterne af auditten. |
| --- | --- |

d)

dokumentere de elementer, der tages i betragtning, og resultaterne af auditten.

9.   Arten og omfanget af auditopgaverne i forbindelse med enkelte virksomheder afhænger af den vurderede risiko. Med henblik herpå vurderer den kompetente myndighed regelmæssigt

| a) | sundhedsrisici for mennesker og, hvor det er relevant, dyr |
| --- | --- |

a)

sundhedsrisici for mennesker og, hvor det er relevant, dyr

| b) | for slagteriers vedkommende dyrevelfærdsaspekter |
| --- | --- |

b)

for slagteriers vedkommende dyrevelfærdsaspekter

| c) | de procestyper, der udføres, og de mængder, der behandles, og |
| --- | --- |

c)

de procestyper, der udføres, og de mængder, der behandles, og

| d) | fødevarevirksomhedslederens hidtidige overholdelse af fødevarelovgivningen. |
| --- | --- |

d)

fødevarevirksomhedslederens hidtidige overholdelse af fødevarelovgivningen.

Artikel 5

Fersk kød

Medlemsstaterne sikrer, at der foretages offentlig kontrol af fersk kød i henhold til bilag I.

| 1. | Embedsdyrlægen foretager inspektion i slagterier, vildthåndteringsvirksomheder og opskæringsvirksomheder, der markedsfører fersk kød, i overensstemmelse med de generelle krav i bilag I, afsnit I, kapitel II, og de specifikke krav i afsnit IV, især med hensyn til






  a) | information om fødevarekæden |
| --- | --- | --- |

1.

Embedsdyrlægen foretager inspektion i slagterier, vildthåndteringsvirksomheder og opskæringsvirksomheder, der markedsfører fersk kød, i overensstemmelse med de generelle krav i bilag I, afsnit I, kapitel II, og de specifikke krav i afsnit IV, især med hensyn til

a)

information om fødevarekæden

| b) | inspektion før slagtning |
| --- | --- |

b)

inspektion før slagtning

| c) | dyrevelfærd |
| --- | --- |

c)

dyrevelfærd

| d) | inspektion efter slagtning |
| --- | --- |

d)

inspektion efter slagtning

| e) | specificeret risikomateriale og andre animalske biprodukter, og |
| --- | --- |

e)

specificeret risikomateriale og andre animalske biprodukter, og

| f) | laboratorieundersøgelser. |
| --- | --- |

f)

laboratorieundersøgelser.

| 2. | Kroppe af tamhovdyr, opdrættet hårvildt, bortset fra lagomorfer, og vildtlevende storvildt samt halve kroppe, fjerdinger og udskæringer af halve kroppe i tre engrosudskæringer sundhedsmærkes i slagteriet eller vildthåndteringsvirksomheden i henhold til bilag I, afsnit I, kapitel III. Sundhedsmærkerne anbringes af embedsdyrlægen eller på dennes ansvar, når der ved den offentlige kontrol ikke er fundet nogen mangler, som ville gøre kødet uegnet til konsum. |
| --- | --- |

2.

Kroppe af tamhovdyr, opdrættet hårvildt, bortset fra lagomorfer, og vildtlevende storvildt samt halve kroppe, fjerdinger og udskæringer af halve kroppe i tre engrosudskæringer sundhedsmærkes i slagteriet eller vildthåndteringsvirksomheden i henhold til bilag I, afsnit I, kapitel III. Sundhedsmærkerne anbringes af embedsdyrlægen eller på dennes ansvar, når der ved den offentlige kontrol ikke er fundet nogen mangler, som ville gøre kødet uegnet til konsum.

| 3. | Efter at have foretaget den i stk. 1 og 2 nævnte kontrol træffer embedsdyrlægen passende foranstaltninger i henhold til bilag I, afsnit II, især med hensyn til:






  a) | meddelelse af inspektionsresultaterne |
| --- | --- | --- |

3.

Efter at have foretaget den i stk. 1 og 2 nævnte kontrol træffer embedsdyrlægen passende foranstaltninger i henhold til bilag I, afsnit II, især med hensyn til:

a)

meddelelse af inspektionsresultaterne

| b) | beslutninger om information om fødevarekæden |
| --- | --- |

b)

beslutninger om information om fødevarekæden

| c) | beslutninger om levende dyr |
| --- | --- |

c)

beslutninger om levende dyr

| d) | beslutninger om dyrevelfærd, og |
| --- | --- |

d)

beslutninger om dyrevelfærd, og

| e) | beslutninger om kød. |
| --- | --- |

e)

beslutninger om kød.

| 4. | Officielle medhjælpere kan bistå embedsdyrlægen med den offentlige kontrol, der foretages i henhold til bilag I, afsnit I og II, som anført i afsnit III, kapitel I. I så tilfælde indgår de i et uafhængigt hold. |
| --- | --- |

4.

Officielle medhjælpere kan bistå embedsdyrlægen med den offentlige kontrol, der foretages i henhold til bilag I, afsnit I og II, som anført i afsnit III, kapitel I. I så tilfælde indgår de i et uafhængigt hold.

| 5. | a) | Medlemsstaterne sørger for, at de har den tilstrækkelige offentlige bemanding til at foretage den offentlige kontrol i henhold til bilag I med den hyppighed, der er fastsat i afsnit III, kapitel II. |
| --- | --- | --- |

5.

a)

Medlemsstaterne sørger for, at de har den tilstrækkelige offentlige bemanding til at foretage den offentlige kontrol i henhold til bilag I med den hyppighed, der er fastsat i afsnit III, kapitel II.

| b) | Der anvendes en risikobaseret metode til at fastsætte den offentlige bemanding, der er nødvendig på slagtelinjen på et givet slagteri. Den kompetente myndighed træffer afgørelse om den involverede offentlige bemanding, som skal have et omfang, der sikrer, at alle kravene i denne forordning overholdes. |
| --- | --- |

b)

Der anvendes en risikobaseret metode til at fastsætte den offentlige bemanding, der er nødvendig på slagtelinjen på et givet slagteri. Den kompetente myndighed træffer afgørelse om den involverede offentlige bemanding, som skal have et omfang, der sikrer, at alle kravene i denne forordning overholdes.

| 6. | a) | Medlemsstaterne kan tillade, at slagteripersonale under embedsdyrlægens tilsyn bistår med den offentlige kontrol ved at udføre visse specifikke opgaver i forbindelse med produktionen af kød af fjerkræ og lagomorfer i henhold til bilag I, afsnit III, kapitel III, del A. Tillader medlemsstaterne dette, skal de sikre, at det personale, der udfører sådanne opgaver,






  i) | er kvalificeret og uddannes i henhold til nævnte bestemmelser |
| --- | --- | --- | --- |

6.

a)

Medlemsstaterne kan tillade, at slagteripersonale under embedsdyrlægens tilsyn bistår med den offentlige kontrol ved at udføre visse specifikke opgaver i forbindelse med produktionen af kød af fjerkræ og lagomorfer i henhold til bilag I, afsnit III, kapitel III, del A. Tillader medlemsstaterne dette, skal de sikre, at det personale, der udfører sådanne opgaver,

i)

er kvalificeret og uddannes i henhold til nævnte bestemmelser

| ii) | optræder uafhængigt af produktionspersonalet og |
| --- | --- |

ii)

optræder uafhængigt af produktionspersonalet og

| iii) | indberetter enhver manglende opfyldelse til embedsdyrlægen. |
| --- | --- |

iii)

indberetter enhver manglende opfyldelse til embedsdyrlægen.

| b) | Medlemsstaterne kan også tillade, at slagteripersonale foretager specifikke prøveudtagnings- og undersøgelsesopgaver i henhold til bilag I, afsnit III, kapitel III, del B. |
| --- | --- |

b)

Medlemsstaterne kan også tillade, at slagteripersonale foretager specifikke prøveudtagnings- og undersøgelsesopgaver i henhold til bilag I, afsnit III, kapitel III, del B.

| 7. | Medlemsstaterne sørger for, at embedsdyrlæger og officielle medhjælpere er kvalificerede og uddannes i henhold til bilag I, afsnit III, kapitel IV. |
| --- | --- |

7.

Medlemsstaterne sørger for, at embedsdyrlæger og officielle medhjælpere er kvalificerede og uddannes i henhold til bilag I, afsnit III, kapitel IV.

Artikel 6

Levende toskallede bløddyr

Medlemsstaterne sørger for, at produktionen og markedsføringen af levende toskallede bløddyr, levende pighuder, levende sækdyr og levende havsnegle underkastes offentlig kontrol som beskrevet i bilag II.

Artikel 7

Fiskevarer

Medlemsstaterne sørger for, at der foretages offentlig kontrol af fiskevarer i henhold til bilag III.

Artikel 8

Rå mælk og mejeriprodukter

Medlemsstaterne sørger for, at der foretages offentlig kontrol af rå mælk og mejeriprodukter i henhold til bilag IV.

Artikel 9

Foranstaltninger i tilfælde af manglende overholdelse

1.   Når den kompetente myndighed påviser manglende overholdelse af de i artikel 4, stk. 2, litra a) og b), nævnte forordninger, træffer den foranstaltninger for at sikre, at fødevarevirksomhedslederen bringer forholdene i orden. Når den kompetente myndighed træffer afgørelse om, hvilke foranstaltninger der skal træffes, tager den hensyn til den manglende overholdelses karakter, og hvorvidt fødevarevirksomhedslederen tidligere har gjort sig skyldig i manglende overholdelse.

2.   Foranstaltningerne omfatter følgende, når det er relevant:

| a) | påbud om sanitære foranstaltninger eller eventuelt andre korrigerende foranstaltninger, som anses for at være nødvendige for at kunne garantere, at animalske produkter er sikre, eller at de relevante lovbestemte krav overholdes |
| --- | --- |

a)

påbud om sanitære foranstaltninger eller eventuelt andre korrigerende foranstaltninger, som anses for at være nødvendige for at kunne garantere, at animalske produkter er sikre, eller at de relevante lovbestemte krav overholdes

| b) | begrænsning af eller forbud mod markedsføring, import eller eksport af animalske produkter |
| --- | --- |

b)

begrænsning af eller forbud mod markedsføring, import eller eksport af animalske produkter

| c) | overvågning af eller om nødvendigt krav om tilbagekaldelse, inddragelse og/eller destruktion af animalske produkter |
| --- | --- |

c)

overvågning af eller om nødvendigt krav om tilbagekaldelse, inddragelse og/eller destruktion af animalske produkter

| d) | tilladelse til at anvende animalske produkter til andre formål end de oprindelig tilsigtede |
| --- | --- |

d)

tilladelse til at anvende animalske produkter til andre formål end de oprindelig tilsigtede

| e) | suspension af den pågældende virksomheds drift eller hel eller delvis lukning af virksomheden i en passende periode |
| --- | --- |

e)

suspension af den pågældende virksomheds drift eller hel eller delvis lukning af virksomheden i en passende periode

| f) | suspension eller tilbagekaldelse af virksomhedens autorisation |
| --- | --- |

f)

suspension eller tilbagekaldelse af virksomhedens autorisation

| g) | beslaglæggelse fulgt af destruktion eller tilbagesendelse for sendinger fra tredjelande |
| --- | --- |

g)

beslaglæggelse fulgt af destruktion eller tilbagesendelse for sendinger fra tredjelande

| h) | andre foranstaltninger, som den kompetente myndighed anser for passende. |
| --- | --- |

h)

andre foranstaltninger, som den kompetente myndighed anser for passende.

3.   Den kompetente myndighed giver den pågældende fødevarevirksomhedsleder eller en repræsentant:

| a) | skriftlig meddelelse om sin afgørelse om de foranstaltninger, der skal træffes i henhold til stk. 1, sammen med begrundelserne for afgørelsen, og |
| --- | --- |

a)

skriftlig meddelelse om sin afgørelse om de foranstaltninger, der skal træffes i henhold til stk. 1, sammen med begrundelserne for afgørelsen, og

| b) | oplysninger om muligheder for at klage over sådanne afgørelser samt om klageprocedure og -frister. |
| --- | --- |

b)

oplysninger om muligheder for at klage over sådanne afgørelser samt om klageprocedure og -frister.

Hvis det er hensigtsmæssigt, meddeler den kompetente myndighed også den kompetente myndighed i afsendelsesmedlemsstaten sin afgørelse.

KAPITEL III

PROCEDURER VEDRØRENDE IMPORT

Artikel 10

Generelle principper og betingelser

Med henblik på at sikre ensartet anvendelse af principperne og betingelserne i artikel 11 i forordning (EF) nr. 178/2002 finder procedurerne i dette kapitel anvendelse.

Artikel 11

Lister over tredjelande og dele af tredjelande, hvorfra import af bestemte animalske produkter er tilladt

1.   Animalske produkter importeres kun fra et tredjeland eller en del af et tredjeland, som er opført på en liste, der er udarbejdet og ajourført efter proceduren i artikel 19, stk. 2.

2.   Et tredjeland opføres kun på denne liste, hvis der er foretaget en EF-kontrol i landet, som har påvist, at landets kompetente myndighed giver passende garantier som anført i stk. 4. Et tredjeland kan imidlertid opføres på en sådan liste, uden at der er foretaget EF-kontrol:

| a) | hvis den risiko, der fastlægges i henhold til artikel 18, nr. 18, ikke berettiger en kontrol |
| --- | --- |

a)

hvis den risiko, der fastlægges i henhold til artikel 18, nr. 18, ikke berettiger en kontrol

| b) | hvis det, når det besluttes at opføre et bestemt tredjeland på en liste i henhold til stk. 1, kan fastslås, at den kompetente myndighed ifølge andre oplysninger giver de nødvendige garantier. |
| --- | --- |

b)

hvis det, når det besluttes at opføre et bestemt tredjeland på en liste i henhold til stk. 1, kan fastslås, at den kompetente myndighed ifølge andre oplysninger giver de nødvendige garantier.

3.   Lister, som udarbejdes i henhold til denne artikel, kan kombineres med andre lister, som udarbejdes med henblik på folkesundhed og dyresundhed.

4.   Når lister udarbejdes eller ajourføres, skal der især tages hensyn til følgende kriterier:

| a) | tredjelandets lovgivning om:






  i) | animalske produkter |
| --- | --- | --- |

a)

tredjelandets lovgivning om:

i)

animalske produkter

| ii) | anvendelse af veterinære lægemidler, herunder regler vedrørende forbud eller godkendelse, distribution og markedsføring af sådanne lægemidler samt regler vedrørende forvaltning og inspektion |
| --- | --- |

ii)

anvendelse af veterinære lægemidler, herunder regler vedrørende forbud eller godkendelse, distribution og markedsføring af sådanne lægemidler samt regler vedrørende forvaltning og inspektion

| iii) | fremstilling og anvendelse af foderstoffer, herunder procedurerne for anvendelse af tilsætningsstoffer og fremstilling og anvendelse af foderlægemidler samt hygiejnekvaliteten af de råvarer, som anvendes til fremstilling af foderstoffer, og af det færdige produkt |
| --- | --- |

iii)

fremstilling og anvendelse af foderstoffer, herunder procedurerne for anvendelse af tilsætningsstoffer og fremstilling og anvendelse af foderlægemidler samt hygiejnekvaliteten af de råvarer, som anvendes til fremstilling af foderstoffer, og af det færdige produkt

| b) | opbygningen af tredjelandets kompetente myndigheder, deres beføjelser og uafhængighed, det tilsyn, de er underlagt, og deres muligheder for effektivt at håndhæve den pågældende lovgivning |
| --- | --- |

b)

opbygningen af tredjelandets kompetente myndigheder, deres beføjelser og uafhængighed, det tilsyn, de er underlagt, og deres muligheder for effektivt at håndhæve den pågældende lovgivning

| c) | uddannelse af personale i udførelse af offentlig kontrol |
| --- | --- |

c)

uddannelse af personale i udførelse af offentlig kontrol

| d) | de ressourcer, der står til de kompetente myndigheders rådighed, herunder diagnosefaciliteter |
| --- | --- |

d)

de ressourcer, der står til de kompetente myndigheders rådighed, herunder diagnosefaciliteter

| e) | tilstedeværelsen og den faktiske gennemførelse af nærmere beskrevne kontrolprocedurer og kontrolordninger baseret på prioriteringer |
| --- | --- |

e)

tilstedeværelsen og den faktiske gennemførelse af nærmere beskrevne kontrolprocedurer og kontrolordninger baseret på prioriteringer

| f) | hvis det er relevant, situationen vedrørende dyresundhed og procedurer for at underrette Kommissionen og relevante internationale organer om udbrud af dyresygdomme |
| --- | --- |

f)

hvis det er relevant, situationen vedrørende dyresundhed og procedurer for at underrette Kommissionen og relevante internationale organer om udbrud af dyresygdomme

| g) | omfanget og den faktiske gennemførelse af offentlig importkontrol af dyr og animalske produkter |
| --- | --- |

g)

omfanget og den faktiske gennemførelse af offentlig importkontrol af dyr og animalske produkter

| h) | de garantier, som tredjelandet kan give med hensyn til opfyldelse af eller ligestilling med fællesskabskravene |
| --- | --- |

h)

de garantier, som tredjelandet kan give med hensyn til opfyldelse af eller ligestilling med fællesskabskravene

| i) | hygiejnebetingelserne for produktion, fremstilling, håndtering, opbevaring og forsendelse af animalske produkter til Fællesskabet |
| --- | --- |

i)

hygiejnebetingelserne for produktion, fremstilling, håndtering, opbevaring og forsendelse af animalske produkter til Fællesskabet

| j) | erfaringen med afsætningen af produktet fra tredjelandet og resultaterne af en eventuelt foretaget importkontrol |
| --- | --- |

j)

erfaringen med afsætningen af produktet fra tredjelandet og resultaterne af en eventuelt foretaget importkontrol

| k) | resultaterne af EF-kontrol i tredjelandet, navnlig resultaterne af vurderingen af de kompetente myndigheder, og de foranstaltninger, som de kompetente myndigheder har truffet på baggrund af eventuelle henstillinger, der er rettet til dem efter en EF-kontrol |
| --- | --- |

k)

resultaterne af EF-kontrol i tredjelandet, navnlig resultaterne af vurderingen af de kompetente myndigheder, og de foranstaltninger, som de kompetente myndigheder har truffet på baggrund af eventuelle henstillinger, der er rettet til dem efter en EF-kontrol

| l) | eksistensen, gennemførelsen og meddelelsen af et godkendt zoonosekontrolprogram og |
| --- | --- |

l)

eksistensen, gennemførelsen og meddelelsen af et godkendt zoonosekontrolprogram og

| m) | eksistensen, gennemførelsen og meddelelsen af et godkendt kontrolprogram for restkoncentrationer. |
| --- | --- |

m)

eksistensen, gennemførelsen og meddelelsen af et godkendt kontrolprogram for restkoncentrationer.

5.   Kommissionen sørger for, at ajourførte udgaver af alle lister, som udarbejdes eller ajourføres i overensstemmelse med denne artikel, bliver gjort tilgængelige for offentligheden.

Artikel 12

Liste over virksomheder, fra hvilke import af bestemte animalske produkter er tilladt

1.   Animalske produkter kan kun importeres til Fællesskabet, hvis de er afsendt fra og fremstillet af eller forarbejdet i virksomheder, som er opført på en liste, der udarbejdes og ajourføres i overensstemmelse med denne artikel, undtagen

| a) | når det fra sag til sag efter proceduren i artikel 19, stk. 2, besluttes, at de garantier, som et bestemt tredjeland giver med hensyn til import af bestemte animalske produkter, er så gode, at proceduren i denne artikel ikke er nødvendig for at sikre overholdelsen af kravene i stk. 2; og |
| --- | --- |

a)

når det fra sag til sag efter proceduren i artikel 19, stk. 2, besluttes, at de garantier, som et bestemt tredjeland giver med hensyn til import af bestemte animalske produkter, er så gode, at proceduren i denne artikel ikke er nødvendig for at sikre overholdelsen af kravene i stk. 2; og

| b) | i de tilfælde, der er anført i bilag V. |
| --- | --- |

b)

i de tilfælde, der er anført i bilag V.

Desuden kan fersk kød, hakket kød, tilberedt kød, kødprodukter og maskinsepareret kød kun importeres til Fællesskabet, hvis de er fremstillet af kød, der hidrører fra slagterier og opskæringsvirksomheder, som er opført på en liste, der udarbejdes og ajourføres i overensstemmelse med denne artikel, eller fra autoriserede EF-virksomheder.

2.   En virksomhed kan kun opføres på en sådan liste, såfremt tredjelandets kompetente myndighed garanterer,

| a) | at denne virksomhed sammen med eventuelle andre virksomheder, der håndterer råvarer af animalsk oprindelse, som anvendes til fremstilling af de pågældende animalske produkter, opfylder de relevante fællesskabskrav, især kravene i forordning (EF) nr. .../2004 (12), eller krav, der fastsættes som svarende til sådanne krav, når det besluttes at opføre dette tredjeland på den relevante liste i henhold til artikel 11. |
| --- | --- |

a)

at denne virksomhed sammen med eventuelle andre virksomheder, der håndterer råvarer af animalsk oprindelse, som anvendes til fremstilling af de pågældende animalske produkter, opfylder de relevante fællesskabskrav, især kravene i forordning (EF) nr. .../2004 (12), eller krav, der fastsættes som svarende til sådanne krav, når det besluttes at opføre dette tredjeland på den relevante liste i henhold til artikel 11.

| b) | at en offentlig inspektionstjeneste i tredjelandet fører tilsyn med virksomhederne og om nødvendigt stiller alle relevante oplysninger om virksomheder, der leverer råvarer, til rådighed for Kommissionen, og |
| --- | --- |

b)

at en offentlig inspektionstjeneste i tredjelandet fører tilsyn med virksomhederne og om nødvendigt stiller alle relevante oplysninger om virksomheder, der leverer råvarer, til rådighed for Kommissionen, og

| c) | at den har reelle beføjelser til at forhindre virksomhederne i at eksportere til Fællesskabet, hvis disse ikke opfylder de krav, der er omhandlet i litra a). |
| --- | --- |

c)

at den har reelle beføjelser til at forhindre virksomhederne i at eksportere til Fællesskabet, hvis disse ikke opfylder de krav, der er omhandlet i litra a).

3.   De kompetente myndigheder i tredjelande, der er opført på en liste, som er udarbejdet og ajourført i henhold til artikel 11, garanterer, at der udarbejdes og ajourføres lister over de virksomheder, der er omhandlet i stk. 1, og at disse meddeles Kommissionen.

| 4. | a) | Kommissionen underretter regelmæssigt de kontaktpunkter, som medlemsstaterne har udpeget dertil, om nye eller ajourførte lister, som den har modtaget fra de kompetente myndigheder i de pågældende tredjelande i henhold til stk. 3. |
| --- | --- | --- |
| b) | Er der 20 arbejdsdage efter Kommissionens meddelelse ikke modtaget indvendinger mod den nye eller ajourførte liste fra medlemsstaterne, tillades import fra virksomheder, der er opført på listen, 10 arbejdsdage efter den dato, hvor Kommissionen gør den tilgængelig for offentligheden. |
| c) | Når mindst én medlemsstat fremsætter skriftlige bemærkninger, eller når den skønner, at det er nødvendigt at ændre en liste på baggrund af relevante oplysninger som f.eks. EF-inspektionsrapporter eller en anmeldelse under det hurtige varslingssystem (Rapid Alert System), underretter Kommissionen medlemsstaterne herom og sætter punktet på dagsordenen for det næste møde i den relevante afdeling af Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed med henblik på afgørelse, hvor dette er relevant, efter proceduren i artikel 19, stk. 2. |

4.

a)

Kommissionen underretter regelmæssigt de kontaktpunkter, som medlemsstaterne har udpeget dertil, om nye eller ajourførte lister, som den har modtaget fra de kompetente myndigheder i de pågældende tredjelande i henhold til stk. 3.

b)

Er der 20 arbejdsdage efter Kommissionens meddelelse ikke modtaget indvendinger mod den nye eller ajourførte liste fra medlemsstaterne, tillades import fra virksomheder, der er opført på listen, 10 arbejdsdage efter den dato, hvor Kommissionen gør den tilgængelig for offentligheden.

c)

Når mindst én medlemsstat fremsætter skriftlige bemærkninger, eller når den skønner, at det er nødvendigt at ændre en liste på baggrund af relevante oplysninger som f.eks. EF-inspektionsrapporter eller en anmeldelse under det hurtige varslingssystem (Rapid Alert System), underretter Kommissionen medlemsstaterne herom og sætter punktet på dagsordenen for det næste møde i den relevante afdeling af Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed med henblik på afgørelse, hvor dette er relevant, efter proceduren i artikel 19, stk. 2.

5.   Kommissionen sørger for, at ajourførte udgaver af alle lister er tilgængelige for offentligheden.

Artikel 13

Levende toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr og havsnegle

1.   Uanset artikel 12, stk. 1, litra b), skal levende toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr og havsnegle hidrøre fra produktionsområder i tredjelande, der er opført på lister, som udarbejdes og ajourføres i overensstemmelse med artikel 12.

2.   Kravet i stk. 1 gælder ikke for kammuslinger høstet uden for klassificerede produktionsområder. Offentlig kontrol vedrørende kammuslinger skal dog finde sted i overensstemmelse med bilag II, kapitel III.

| 3. | a) | Inden de i stk. 1 omhandlede lister udarbejdes, tages der særligt hensyn til de garantier, som den kompetente myndighed i tredjelandet kan give vedrørende overholdelsen af kravene i denne forordning om klassificering og kontrol af produktionsområder. |
| --- | --- | --- |
| b) | Der foretages EF-inspektion på stedet, før sådanne lister udarbejdes, medmindre






  i) | den risiko, der er fastlagt i henhold til artikel 18, nr. 18, ikke berettiger en sådan inspektion, og |

3.

a)

Inden de i stk. 1 omhandlede lister udarbejdes, tages der særligt hensyn til de garantier, som den kompetente myndighed i tredjelandet kan give vedrørende overholdelsen af kravene i denne forordning om klassificering og kontrol af produktionsområder.

b)

Der foretages EF-inspektion på stedet, før sådanne lister udarbejdes, medmindre

i)

den risiko, der er fastlagt i henhold til artikel 18, nr. 18, ikke berettiger en sådan inspektion, og

| ii) | det, når det besluttes at opføre et bestemt produktionsområde på en liste i henhold til stk. 1, kan fastslås, at den kompetente myndighed ifølge andre oplysninger giver de nødvendige garantier. |
| --- | --- |

ii)

det, når det besluttes at opføre et bestemt produktionsområde på en liste i henhold til stk. 1, kan fastslås, at den kompetente myndighed ifølge andre oplysninger giver de nødvendige garantier.

4.   Kommissionen sørger for, at ajourførte udgaver af alle lister, som udarbejdes eller ajourføres i overensstemmelse med denne artikel, bliver gjort tilgængelige for offentligheden.

Artikel 14

Dokumenter

1.   Alle forsendelser af animalske produkter ledsages ved import til Fællesskabet af et dokument, der opfylder kravene i bilag VI.

2.   Dokumentet attesterer, at produkterne opfylder

| a) | kravene til de pågældende produkter i medfør af forordning (EF) nr. .../2004 (13) og forordning (EF) nr. .../2004 (13) eller bestemmelser svarende til disse krav, og |
| --- | --- |

a)

kravene til de pågældende produkter i medfør af forordning (EF) nr. .../2004 (13) og forordning (EF) nr. .../2004 (13) eller bestemmelser svarende til disse krav, og

| b) | særlige betingelser for import i henhold til artikel 18, nr. 19. |
| --- | --- |

b)

særlige betingelser for import i henhold til artikel 18, nr. 19.

3.   Dokumenterne kan indeholde sådanne nærmere enkeltheder, som fællesskabslovgivningen om folkeog dyresundhed kræver.

4.   Der kan dog meddeles undtagelser fra stk. 1 efter proceduren i artikel 19, stk. 2, når de garantier, der er omhandlet i stk. 2 i denne artikel, kan opnås på anden måde.

Artikel 15

Særlige bestemmelser for fiskevarer

1.   De procedurer, der fastsættes i dette kapitel, finder ikke anvendelse på ferske fiskevarer, der landes i Fællesskabet direkte fra et fiskerfartøj, der fører et tredjelands flag.

Den offentlige kontrol af sådanne fiskevarer foretages i henhold til bilag III.

| 2. | a) | Fiskevarer, der importeres fra et fabriks- eller frysefartøj, der fører et tredjelands flag, skal hidrøre fra fartøjer, der er opført på en liste, der er udarbejdet og ajourført efter proceduren i artikel 12, stk. 4. |
| --- | --- | --- |
| b) | Som en undtagelse fra artikel 12, stk. 2, litra b), kan et fartøj imidlertid også opføres på sådanne lister:






  i) | på grundlag af en fælles meddelelse fra den kompetente myndighed i det tredjeland, hvis flag fartøjet fører, og fra den kompetente myndighed i et andet tredjeland, til hvilken førstnævnte myndighed har overdraget ansvaret for inspektionen af det pågældende fartøj, forudsat






  — | at dette tredjeland er opført på listen over tredjelande, der er udarbejdet i overensstemmelse med artikel 11, og hvorfra import af fiskevarer er tilladt, |

2.

a)

Fiskevarer, der importeres fra et fabriks- eller frysefartøj, der fører et tredjelands flag, skal hidrøre fra fartøjer, der er opført på en liste, der er udarbejdet og ajourført efter proceduren i artikel 12, stk. 4.

b)

Som en undtagelse fra artikel 12, stk. 2, litra b), kan et fartøj imidlertid også opføres på sådanne lister:

i)

på grundlag af en fælles meddelelse fra den kompetente myndighed i det tredjeland, hvis flag fartøjet fører, og fra den kompetente myndighed i et andet tredjeland, til hvilken førstnævnte myndighed har overdraget ansvaret for inspektionen af det pågældende fartøj, forudsat

—

at dette tredjeland er opført på listen over tredjelande, der er udarbejdet i overensstemmelse med artikel 11, og hvorfra import af fiskevarer er tilladt,

| — | at alle fiskevarer fra det pågældende fartøj, der er bestemt til markedsføring i Fællesskabet, landes direkte i dette tredjeland, |
| --- | --- |

—

at alle fiskevarer fra det pågældende fartøj, der er bestemt til markedsføring i Fællesskabet, landes direkte i dette tredjeland,

| — | at dette tredjelands kompetente myndighed har inspiceret dette fartøj og erklæret, at det opfylder Fællesskabets krav, og |
| --- | --- |

—

at dette tredjelands kompetente myndighed har inspiceret dette fartøj og erklæret, at det opfylder Fællesskabets krav, og

| — | at dette tredjelands kompetente myndighed har erklæret, at den regelmæssigt vil inspicere fartøjet for at sikre, at det fortsat opfylder Fællesskabets krav, |
| --- | --- |

—

at dette tredjelands kompetente myndighed har erklæret, at den regelmæssigt vil inspicere fartøjet for at sikre, at det fortsat opfylder Fællesskabets krav,

eller

| ii) | på grundlag af en fælles meddelelse fra den kompetente myndighed i det tredjeland, hvis flag fartøjet fører, og fra den kompetente myndighed i en medlemsstat, til hvilken førstnævnte kompetente myndighed har overdraget ansvaret for inspektionen af det pågældende fartøj, forudsat






  — | at alle fiskevarer fra det pågældende fartøj, der er bestemt til markedsføring i Fællesskabet, landes direkte i denne medlemsstat |
| --- | --- | --- |

ii)

på grundlag af en fælles meddelelse fra den kompetente myndighed i det tredjeland, hvis flag fartøjet fører, og fra den kompetente myndighed i en medlemsstat, til hvilken førstnævnte kompetente myndighed har overdraget ansvaret for inspektionen af det pågældende fartøj, forudsat

—

at alle fiskevarer fra det pågældende fartøj, der er bestemt til markedsføring i Fællesskabet, landes direkte i denne medlemsstat

| — | at den kompetente myndighed i denne medlemsstat har inspiceret fartøjet og erklærer, at det opfylder Fællesskabets krav, og |
| --- | --- |

—

at den kompetente myndighed i denne medlemsstat har inspiceret fartøjet og erklærer, at det opfylder Fællesskabets krav, og

| — | at denne medlemsstat kompetente myndighed erklærer, at den regelmæssigt vil inspicere fartøjet for at sikre, at det fortsat opfylder Fællesskabets krav. |
| --- | --- |

—

at denne medlemsstat kompetente myndighed erklærer, at den regelmæssigt vil inspicere fartøjet for at sikre, at det fortsat opfylder Fællesskabets krav.

c)

Kommissionen sørger for, at ajourførte udgaver af alle lister, der udarbejdes eller ajourføres i overensstemmelse med denne artikel, er tilgængelige for offentligheden.

3.   Når fiskevarer importeres direkte fra et fiskerfartøj eller et frysefartøj, kan et dokument underskrevet af fartøjsføreren erstatte det dokument, der kræves i henhold til artikel 14.

4.   Detaljerede regler for gennemførelsen af denne artikel kan fastsættes efter proceduren i artikel 19, stk. 2.

KAPITEL IV

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 16

Gennemførelsesforanstaltninger og overgangsordninger

Der kan fastsættes gennemførelsesforanstaltninger og overgangsordninger efter proceduren i artikel 19, stk. 2.

Artikel 17

Ændring og tilpasning af bilagene

1.   Bilag I, II, III, IV, V og VI kan ændres eller suppleres efter proceduren i artikel 19, stk. 2, for at tage hensyn til den videnskabelige og tekniske udvikling.

2.   Bilag I, II, III, IV, V og VI kan fraviges efter proceduren i artikel 19, stk. 2, hvis disse fravigelser ikke er til hinder for at nå forordningens mål.

3.   Medlemstaterne kan, når de derved ikke tilsidesætter forordningens målsætninger, vedtage nationale foranstaltninger om tilpasning af bestemmelserne i bilag I i overensstemmelse med stk. 4-7.

4.   De nationale foranstaltninger i stk. 3 skal

| a) | tage sigte på:






  i) | at muliggøre fortsat brug af traditionelle metoder i produktions-, forarbejdnings- eller distributionsleddet |
| --- | --- | --- |

a)

tage sigte på:

i)

at muliggøre fortsat brug af traditionelle metoder i produktions-, forarbejdnings- eller distributionsleddet

| ii) | at tilgodese behovene i fødevarevirksomheder, som har en lille produktion, eller som ligger i områder med særlige geografiske vanskeligheder, eller |
| --- | --- |

ii)

at tilgodese behovene i fødevarevirksomheder, som har en lille produktion, eller som ligger i områder med særlige geografiske vanskeligheder, eller

| iii) | at tillade pilotprojekter for at afprøve nye metoder til hygiejnekontrol af kød. |
| --- | --- |

iii)

at tillade pilotprojekter for at afprøve nye metoder til hygiejnekontrol af kød.

| b) | især vedrøre følgende elementer i bilag I:






  i) | oplysninger om fødevarekæden |
| --- | --- | --- |

b)

især vedrøre følgende elementer i bilag I:

i)

oplysninger om fødevarekæden

| ii) | den kompetente myndigheds tilstedeværelse i virksomhederne. |
| --- | --- |

ii)

den kompetente myndigheds tilstedeværelse i virksomhederne.

5.   Medlemsstater, der ønsker at vedtage nationale foranstaltninger som omhandlet i stk. 3, giver Kommissionen og de øvrige medlemsstater meddelelse herom. Alle meddelelser skal indeholde:

| a) | en detaljeret beskrivelse af de bestemmelser, medlemsstaten anser det for nødvendigt at tilpasse, samt arten af tilpasningen |
| --- | --- |

a)

en detaljeret beskrivelse af de bestemmelser, medlemsstaten anser det for nødvendigt at tilpasse, samt arten af tilpasningen

| b) | en beskrivelse af de pågældende virksomheder |
| --- | --- |

b)

en beskrivelse af de pågældende virksomheder

| c) | en begrundelse for tilpasningen, herunder, når det er relevant, en sammenfatning af den gennemførte risikoanalyse, og af alle foranstaltninger, der skal træffes for at sikre, at tilpasningen ikke tilsidesætter forordningens målsætninger, og |
| --- | --- |

c)

en begrundelse for tilpasningen, herunder, når det er relevant, en sammenfatning af den gennemførte risikoanalyse, og af alle foranstaltninger, der skal træffes for at sikre, at tilpasningen ikke tilsidesætter forordningens målsætninger, og

| d) | alle andre relevante oplysninger. |
| --- | --- |

d)

alle andre relevante oplysninger.

6.   De øvrige medlemsstater har tre måneder, fra de har modtaget den i stk. 5 nævnte meddelelse, til at sende Kommissionen skriftlige bemærkninger. Kommissionen kan høre medlemsstaterne i den komité, der er nævnt i artikel 19, stk. 1, og skal gøre dette, når den modtager skriftlige bemærkninger fra en eller flere medlemsstater. Kommissionen kan efter proceduren i artikel 19, stk. 2, beslutte, om de påtænkte foranstaltninger kan gennemføres, om nødvendigt med passende ændringer. Kommissionen kan efter behov foreslå generelle foranstaltninger i overensstemmelse med denne artikels stk. 1 eller 2.

7.   En medlemsstat må kun vedtage nationale foranstaltninger om tilpasning af bestemmelserne i bilag I

| a) | i overensstemmelse med en beslutning vedtaget i henhold til stk. 6, |
| --- | --- |

a)

i overensstemmelse med en beslutning vedtaget i henhold til stk. 6,

| b) | hvis Kommissionen en måned efter udløbet af den i stk. 6 nævnte periode ikke har meddelt medlemsstaterne, at den har modtaget skriftlige bemærkninger, eller at den agter at fremsætte forslag om vedtagelse af en beslutning i henhold til stk. 6. |
| --- | --- |

b)

hvis Kommissionen en måned efter udløbet af den i stk. 6 nævnte periode ikke har meddelt medlemsstaterne, at den har modtaget skriftlige bemærkninger, eller at den agter at fremsætte forslag om vedtagelse af en beslutning i henhold til stk. 6.

8.   Når en medlemsstat vedtager nationale foranstaltninger til gennemførelse af et pilotprojekt for at afprøve nye metoder til hygiejnekontrol af kød i henhold til stk. 3-7, meddeler den resultaterne til Kommissionen, så snart de foreligger. Kommissionen overvejer derefter at foreslå generelle foranstaltninger i henhold til stk. 1.

Artikel 18

Specifikke afgørelser

Uden at det berører den generelle anvendelse af bestemmelserne i artikel 16 og artikel 17, stk. 1, kan der fastsættes gennemførelsesforanstaltninger eller vedtages ændringer af bilag I, II, III, IV, V eller VI efter proceduren i artikel 19, stk. 2, vedrørende

| 1) | prøver til vurdering af fødevarevirksomhedslederes og deres personales præstation |
| --- | --- |

1)

prøver til vurdering af fødevarevirksomhedslederes og deres personales præstation

| 2) | metoden til meddelelse af inspektionsresultater |
| --- | --- |

2)

metoden til meddelelse af inspektionsresultater

| 3) | kriterier til afgørelse af, hvornår embedsdyrlægen på grundlag af en risikoanalyse ikke behøver at være permanent til stede ved inspektion før og efter slagtning i slagterier og vildthåndteringsvirksomheder |
| --- | --- |

3)

kriterier til afgørelse af, hvornår embedsdyrlægen på grundlag af en risikoanalyse ikke behøver at være permanent til stede ved inspektion før og efter slagtning i slagterier og vildthåndteringsvirksomheder

| 4) | regler om indholdet af prøverne for embedsdyrlæger og officielle medhjælpere |
| --- | --- |

4)

regler om indholdet af prøverne for embedsdyrlæger og officielle medhjælpere

| 5) | mikrobiologiske kriterier for proceskontrol vedrørende hygiejnen i virksomheder |
| --- | --- |

5)

mikrobiologiske kriterier for proceskontrol vedrørende hygiejnen i virksomheder

| 6) | alternative procedurer, serologiske analyser eller andre laboratorieundersøgelser, der giver mindst samme garantier som de specifikke procedurer for inspektion efter slagtning, der er beskrevet i bilag I, afsnit IV, og derfor kan erstatte dem, hvis den kompetente myndighed træffer beslutning herom |
| --- | --- |

6)

alternative procedurer, serologiske analyser eller andre laboratorieundersøgelser, der giver mindst samme garantier som de specifikke procedurer for inspektion efter slagtning, der er beskrevet i bilag I, afsnit IV, og derfor kan erstatte dem, hvis den kompetente myndighed træffer beslutning herom

| 7) | tilfælde, hvor nogle af de specifikke procedurer for inspektion efter slagtning, der er beskrevet i bilag I, afsnit IV, ikke er nødvendige under henvisning til bedriften eller oprindelsesområdet eller -landet og principperne for risikoanalyse |
| --- | --- |

7)

tilfælde, hvor nogle af de specifikke procedurer for inspektion efter slagtning, der er beskrevet i bilag I, afsnit IV, ikke er nødvendige under henvisning til bedriften eller oprindelsesområdet eller -landet og principperne for risikoanalyse

| 8) | regler for laboratorieundersøgelser |
| --- | --- |

8)

regler for laboratorieundersøgelser

| 9) | den kuldebehandling, kød skal underkastes i tilfælde af cysticercose og trikinose |
| --- | --- |

9)

den kuldebehandling, kød skal underkastes i tilfælde af cysticercose og trikinose

| 10) | betingelserne for, at bedrifter og regioner kan certificeres som officielt fri for cysticercose eller trikiner |
| --- | --- |

10)

betingelserne for, at bedrifter og regioner kan certificeres som officielt fri for cysticercose eller trikiner

| 11) | de metoder, der skal anvendes ved de i bilag I, afsnit IV, kapitel IX, omhandlede undersøgelser |
| --- | --- |

11)

de metoder, der skal anvendes ved de i bilag I, afsnit IV, kapitel IX, omhandlede undersøgelser

| 12) | for slagtesvin kriterier for kontrollerede opstaldningsforhold og integrerede produktionssystemer |
| --- | --- |

12)

for slagtesvin kriterier for kontrollerede opstaldningsforhold og integrerede produktionssystemer

| 13) | kriterier for klassificering af produktions- og genudlægningsområder for levende toskallede bløddyr i samarbejde med det relevante EF-referencelaboratorium, herunder:






  a) | grænseværdier og analysemetoder for marine biotoksiner |
| --- | --- | --- |

13)

kriterier for klassificering af produktions- og genudlægningsområder for levende toskallede bløddyr i samarbejde med det relevante EF-referencelaboratorium, herunder:

a)

grænseværdier og analysemetoder for marine biotoksiner

| b) | metoder til undersøgelse for virus og virologiske normer |
| --- | --- |

b)

metoder til undersøgelse for virus og virologiske normer

| c) | prøveudtagningsplaner samt de metoder og analytiske tolerancer, der skal anvendes for at kontrollere, at kriterierne overholdes |
| --- | --- |

c)

prøveudtagningsplaner samt de metoder og analytiske tolerancer, der skal anvendes for at kontrollere, at kriterierne overholdes

| 14) | organoleptiske kriterier for bedømmelsen af fiskevarers friskhed |
| --- | --- |

14)

organoleptiske kriterier for bedømmelsen af fiskevarers friskhed

| 15) | detektionsgrænser, analysemetoder og prøveudtagningsplaner, der skal anvendes ved gennemførelsen af den offentlige kontrol af fiskevarer i henhold til bilag III, herunder med hensyn til parasitter og miljøforurening |
| --- | --- |

15)

detektionsgrænser, analysemetoder og prøveudtagningsplaner, der skal anvendes ved gennemførelsen af den offentlige kontrol af fiskevarer i henhold til bilag III, herunder med hensyn til parasitter og miljøforurening

| 16) | den metode, hvorefter Kommissionen vil gøre lister over tredjelande og virksomheder i tredjelande tilgængelige for offentligheden i henhold til artikel 11, 12, 13 og 15 |
| --- | --- |

16)

den metode, hvorefter Kommissionen vil gøre lister over tredjelande og virksomheder i tredjelande tilgængelige for offentligheden i henhold til artikel 11, 12, 13 og 15

| 17) | modellerne for dokumenter og kriterier for brug af elektroniske dokumenter |
| --- | --- |

17)

modellerne for dokumenter og kriterier for brug af elektroniske dokumenter

| 18) | kriterier for bestemmelse af den risiko, som bestemte animalske produkter, der importeres til Fællesskabet, udgør |
| --- | --- |

18)

kriterier for bestemmelse af den risiko, som bestemte animalske produkter, der importeres til Fællesskabet, udgør

| 19) | særlige importbetingelser for bestemte animalske produkter under hensyn til de risici, der er forbundet hermed, oplysninger, som de relevante tredjelande har givet, og om nødvendigt resultaterne af EF-kontrol i sådanne tredjelande. Disse særlige importbetingelser kan indføres for et enkelt animalsk produkt eller en gruppe af produkter. De kan finde anvendelse på et enkelt tredjeland, på regioner i et tredjeland eller på en gruppe af tredjelande |
| --- | --- |

19)

særlige importbetingelser for bestemte animalske produkter under hensyn til de risici, der er forbundet hermed, oplysninger, som de relevante tredjelande har givet, og om nødvendigt resultaterne af EF-kontrol i sådanne tredjelande. Disse særlige importbetingelser kan indføres for et enkelt animalsk produkt eller en gruppe af produkter. De kan finde anvendelse på et enkelt tredjeland, på regioner i et tredjeland eller på en gruppe af tredjelande

| 20) | betingelserne for import af animalske produkter fra et tredjeland eller en region i et tredjeland i henhold til gennemførelsen af en ligestillingsaftale eller en tilfredsstillende audit, der anerkender, at foranstaltninger i dette tredjeland eller denne region giver garantier, der svarer til dem, der gælder i Fællesskabet, hvis tredjelandet forelægger objektive beviser herpå. |
| --- | --- |

20)

betingelserne for import af animalske produkter fra et tredjeland eller en region i et tredjeland i henhold til gennemførelsen af en ligestillingsaftale eller en tilfredsstillende audit, der anerkender, at foranstaltninger i dette tredjeland eller denne region giver garantier, der svarer til dem, der gælder i Fællesskabet, hvis tredjelandet forelægger objektive beviser herpå.

Artikel 19

Komitéprocedure

1.   Kommissionen bistås af Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, der er nedsat ved artikel 58 i forordning (EF) nr. 178/2002.

2.   Når der henvises til dette stykke, finder artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF anvendelse, jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.

3.   Komitéen vedtager selv sin forretningsorden.

Artikel 20

Høring af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet

Kommissionen hører Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet om anliggender inden for denne forordnings anvendelsesområde, når det er nødvendigt, og især:

| 1. | før den foreslår ændring af de særlige krav vedrørende procedurer for inspektion efter slagtning, der er fastsat i bilag I, afsnit IV |
| --- | --- |

1.

før den foreslår ændring af de særlige krav vedrørende procedurer for inspektion efter slagtning, der er fastsat i bilag I, afsnit IV

| 2. | før den foreslår ændring af bestemmelserne i bilag I, afsnit IV, kapitel IX, om kød af dyr, hos hvilke der ved inspektion efter slagtning er konstateret forandringer, der tyder på akut infektion med brucellose eller tuberculose, og |
| --- | --- |

2.

før den foreslår ændring af bestemmelserne i bilag I, afsnit IV, kapitel IX, om kød af dyr, hos hvilke der ved inspektion efter slagtning er konstateret forandringer, der tyder på akut infektion med brucellose eller tuberculose, og

| 3. | før den foreslår gennemførelsesforanstaltninger som omhandlet i artikel 18, nr. 5-15. |
| --- | --- |

3.

før den foreslår gennemførelsesforanstaltninger som omhandlet i artikel 18, nr. 5-15.

Artikel 21

Rapport til Europa-Parlamentet og Rådet

1.   Kommissionen forelægger senest den ... (14) Europa-Parlamentet og Rådet en rapport, der indeholder en oversigt over de erfaringer, der er gjort med anvendelsen af denne forordning.

2.   Kommissionen lader eventuelt rapporten ledsage af relevante forslag.

Artikel 22

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft 20 dage efter datoen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den finder anvendelse 18 måneder efter den dato, hvor alle nedenstående retsakter er trådt i kraft:

| a) | forordning (EF) nr.../2004 (15) |
| --- | --- |

a)

forordning (EF) nr.../2004 (15)

| b) | forordning (EF) nr.../2004 (15), og |
| --- | --- |

b)

forordning (EF) nr.../2004 (15), og

| c) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/.../EF af ... om ophævelse af visse direktiver om levnedsmiddelhygiejne og sundhedsbetingelser for produktion og afsætning af visse animalske produkter til konsum (15). |
| --- | --- |

c)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/.../EF af ... om ophævelse af visse direktiver om levnedsmiddelhygiejne og sundhedsbetingelser for produktion og afsætning af visse animalske produkter til konsum (15).

Den anvendes dog tidligst fra 1. januar 2006.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i ..., den

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Rådets vegne

formanden

---

(1)  EFT C 262 E af 29.10.2002, s. 449.

1

(2)  EUT C 95 af 23.4.2003, s. 22.

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 5. juni 2003 (endnu ikke offentliggjort i EUT), Rådets fælles holdning af 27. oktober 2003 (EUT C 48 E af 24.2.2004, s. 82) og Europa-Parlamentets holdning af 30. marts 2004.

3

(4)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

4

(5)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

5

(6)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

6

(7)  EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1642/2003 (EUT L 245 af 29.9.2003, s. 4).

7

(8)  EFT L 273 af 10.10.2002, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 813/2003 (EUT L 117 af 13.5.2003, s. 22).

8

(9)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

9

(10)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

10

(11)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

11

(12)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

12

(13)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

13

(14)  5 år efter denne forordnings ikrafttræden.

14

(15)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

15

BILAG I

FERSK KØD

AFSNIT I

EMBEDSDYRLÆGENS OPGAVER

KAPITEL I: AUDITOPGAVER

| 1. | Embedsdyrlægen foretager ud over de generelle krav i artikel 4, stk. 4, om audit af god hygiejnepraksis en kontrol af, om fødevarevirksomhedslederens egne procedurer permanent følges med hensyn til enhver form for indsamling, transport, opbevaring, håndtering, forarbejdning og anvendelse eller bortskaffelse af animalske biprodukter, herunder specificeret risikomateriale, som fødevarevirksomhedslederen er ansvarlig for. |
| --- | --- |

1.

Embedsdyrlægen foretager ud over de generelle krav i artikel 4, stk. 4, om audit af god hygiejnepraksis en kontrol af, om fødevarevirksomhedslederens egne procedurer permanent følges med hensyn til enhver form for indsamling, transport, opbevaring, håndtering, forarbejdning og anvendelse eller bortskaffelse af animalske biprodukter, herunder specificeret risikomateriale, som fødevarevirksomhedslederen er ansvarlig for.

| 2. | Embedsdyrlægen foretager ud over de generelle krav i artikel 4, stk. 5, om audit af HACCP-baserede procedurer en kontrol af, at virksomhedslederens procedurer så vidt muligt sikrer, at kødet






  a) | ikke indeholder patofysiologiske abnormiteter eller forandringer |
| --- | --- | --- |

2.

Embedsdyrlægen foretager ud over de generelle krav i artikel 4, stk. 5, om audit af HACCP-baserede procedurer en kontrol af, at virksomhedslederens procedurer så vidt muligt sikrer, at kødet

a)

ikke indeholder patofysiologiske abnormiteter eller forandringer

| b) | ikke har fækal forurening eller anden forurening, og |
| --- | --- |

b)

ikke har fækal forurening eller anden forurening, og

| c) | ikke indeholder specificeret risikomateriale, medmindre det er tilladt ifølge EF-bestemmelserne, og er blevet produceret i overensstemmelse med EF-bestemmelserne om TSE. |
| --- | --- |

c)

ikke indeholder specificeret risikomateriale, medmindre det er tilladt ifølge EF-bestemmelserne, og er blevet produceret i overensstemmelse med EF-bestemmelserne om TSE.

KAPITEL II: INSPEKTIONSOPGAVER

Når embedsdyrlægen udfører inspektionsopgaver i henhold til dette kapitel, tager han hensyn til resultaterne af de auditopgaver, der er udført i henhold til artikel 4 og kapitel I i dette bilag. Når det er hensigtsmæssigt, skal han indrette sine inspektionsopgaver herefter.

A.   Information om fødevarekæden

| 1. | Embedsdyrlægen skal kontrollere og analysere de relevante oplysninger i registrene på den bedrift, som de dyr, der skal slagtes, kommer fra, og tage hensyn til de dokumenterede resultater af denne kontrol og analyse, når han foretager inspektionfør og efter slagtning. |
| --- | --- |

1.

Embedsdyrlægen skal kontrollere og analysere de relevante oplysninger i registrene på den bedrift, som de dyr, der skal slagtes, kommer fra, og tage hensyn til de dokumenterede resultater af denne kontrol og analyse, når han foretager inspektionfør og efter slagtning.

| 2. | Ved udførelsen af inspektionsopgaver skal embedsdyrlægen tage hensyn til officielle certifikater, der ledsager dyr, og eventuelle erklæringer fra dyrlæger, der foretager kontrol i primærproduktionen, herunder embedsdyrlæger og godkendte dyrlæger. |
| --- | --- |

2.

Ved udførelsen af inspektionsopgaver skal embedsdyrlægen tage hensyn til officielle certifikater, der ledsager dyr, og eventuelle erklæringer fra dyrlæger, der foretager kontrol i primærproduktionen, herunder embedsdyrlæger og godkendte dyrlæger.

| 3. | Hvis fødevarevirksomhedsledere i fødevarekæden træffer yderligere foranstaltninger for at garantere fødevaresikkerheden ved at tage integrerede systemer, private kontrolsystemer, certificering af uafhængig tredjepart eller andre midler i brug, og hvis der foreligger dokumentation om disse foranstaltninger, og de dyr, der er omfattet af systemerne, entydigt kan identificeres, kan embedsdyrlægen tage hensyn til dette, når han udfører inspektionsopgaver og verificerer de HACCP-baserede procedurer. |
| --- | --- |

3.

Hvis fødevarevirksomhedsledere i fødevarekæden træffer yderligere foranstaltninger for at garantere fødevaresikkerheden ved at tage integrerede systemer, private kontrolsystemer, certificering af uafhængig tredjepart eller andre midler i brug, og hvis der foreligger dokumentation om disse foranstaltninger, og de dyr, der er omfattet af systemerne, entydigt kan identificeres, kan embedsdyrlægen tage hensyn til dette, når han udfører inspektionsopgaver og verificerer de HACCP-baserede procedurer.

B.   Inspektion før slagtning

| 1. | Med forbehold af stk. 4 og 5






  a) | skal embedsdyrlægen foretage en inspektion før slagtning af alle dyr |
| --- | --- | --- |

1.

Med forbehold af stk. 4 og 5

a)

skal embedsdyrlægen foretage en inspektion før slagtning af alle dyr

| b) | skal inspektionen finde sted senest 24 timer efter ankomsten til slagteriet og mindre end 24 timer inden slagtningen.
  Desuden kan embedsdyrlægen når som helst kræve en inspektion. |
| --- | --- |

b)

skal inspektionen finde sted senest 24 timer efter ankomsten til slagteriet og mindre end 24 timer inden slagtningen.

Desuden kan embedsdyrlægen når som helst kræve en inspektion.

| 2. | Inspektion før slagtning skal for så vidt angår det dyr, der undersøges, bl.a. fastslå, om der er tegn på






  a) | mangler i forbindelse med velfærden eller |
| --- | --- | --- |

2.

Inspektion før slagtning skal for så vidt angår det dyr, der undersøges, bl.a. fastslå, om der er tegn på

a)

mangler i forbindelse med velfærden eller

| b) | forhold, som kan have negative følger for menneskers eller dyrs sundhed, navnlig med henblik på påvisning af zoonoser og sygdomme på liste A eller, hvis det er relevant, liste B fra Det Internationale Kontor for Epizootier (OIE) (Verdensorganisationen for Dyresundhed). |
| --- | --- |

b)

forhold, som kan have negative følger for menneskers eller dyrs sundhed, navnlig med henblik på påvisning af zoonoser og sygdomme på liste A eller, hvis det er relevant, liste B fra Det Internationale Kontor for Epizootier (OIE) (Verdensorganisationen for Dyresundhed).

| 3. | Ud over rutineinspektionen før slagtning skal embedsdyrlægen foretage en klinisk inspektion af alle dyr, som fødevarevirksomhedslederen eller en officiel medhjælper har taget til side. |
| --- | --- |

3.

Ud over rutineinspektionen før slagtning skal embedsdyrlægen foretage en klinisk inspektion af alle dyr, som fødevarevirksomhedslederen eller en officiel medhjælper har taget til side.

| 4. | I tilfælde af nødslagtning uden for slagteriet og for så vidt angår nedlagt vildtlevende vildt undersøger embedsdyrlægen på slagteriet eller i vildthåndteringsvirksomheden den erklæring, der ledsager dyrekroppen, og som dyrlægen eller den uddannede person har udstedt, jf. forordning (EF) nr. .../2004 (1). |
| --- | --- |

4.

I tilfælde af nødslagtning uden for slagteriet og for så vidt angår nedlagt vildtlevende vildt undersøger embedsdyrlægen på slagteriet eller i vildthåndteringsvirksomheden den erklæring, der ledsager dyrekroppen, og som dyrlægen eller den uddannede person har udstedt, jf. forordning (EF) nr. .../2004 (1).

| 5. | Når det er fastsat i afsnit III, kapitel II, eller afsnit IV, kan inspektionen før slagtning foretages på den bedrift, som dyrene kommer fra. I så fald behøver embedsdyrlægen på slagteriet kun foretage inspektion før slagtning i det omfang, det er fastsat. |
| --- | --- |

5.

Når det er fastsat i afsnit III, kapitel II, eller afsnit IV, kan inspektionen før slagtning foretages på den bedrift, som dyrene kommer fra. I så fald behøver embedsdyrlægen på slagteriet kun foretage inspektion før slagtning i det omfang, det er fastsat.

C.   Dyrevelfærd

Embedsdyrlægen skal verificere, om relevante EF-bestemmelser og nationale bestemmelser om dyrevelfærd er overholdt, f.eks. bestemmelser om beskyttelse af dyrene på slagtetidspunktet og under transport.

D.   Inspektion efter slagtning

| 1. | Slagtekroppe og ledsagende spiselige slagtebiprodukter skal straks efter slagtningen underkastes en inspektion efter slagtning. Alle overflader skal besigtiges. Der kan i den forbindelse være behov for minimal håndtering af slagtekroppen og slagtebiprodukterne eller for særligt teknisk udstyr. Der skal især fokuseres på at påvise zoonoser og sygdomme på OIE's liste A og, hvis det er relevant, OIE's liste B. Slagtelinjens hastighed og antallet af kontrolpersonale, der er til stede, skal tillade, at der kan udføres korrekt inspektion. |
| --- | --- |

1.

Slagtekroppe og ledsagende spiselige slagtebiprodukter skal straks efter slagtningen underkastes en inspektion efter slagtning. Alle overflader skal besigtiges. Der kan i den forbindelse være behov for minimal håndtering af slagtekroppen og slagtebiprodukterne eller for særligt teknisk udstyr. Der skal især fokuseres på at påvise zoonoser og sygdomme på OIE's liste A og, hvis det er relevant, OIE's liste B. Slagtelinjens hastighed og antallet af kontrolpersonale, der er til stede, skal tillade, at der kan udføres korrekt inspektion.

| 2. | Der skal foretages yderligere undersøgelser, herunder palpering af og indsnit i dele af kroppen og de spiselige slagtebiprodukter og laboratorieundersøgelser, når det findes nødvendigt






  a) | for at nå frem til en endelig diagnose eller |
| --- | --- | --- |

2.

Der skal foretages yderligere undersøgelser, herunder palpering af og indsnit i dele af kroppen og de spiselige slagtebiprodukter og laboratorieundersøgelser, når det findes nødvendigt

a)

for at nå frem til en endelig diagnose eller

| b) | for at bestemme forekomst af






  i) | en dyresygdom |
| --- | --- | --- |

b)

for at bestemme forekomst af

i)

en dyresygdom

| ii) | restkoncentrationer eller forurenende stoffer i mængder, der overstiger de grænseværdier, der er fastsat i fællesskabsbestemmelserne |
| --- | --- |

ii)

restkoncentrationer eller forurenende stoffer i mængder, der overstiger de grænseværdier, der er fastsat i fællesskabsbestemmelserne

| iii) | manglende overholdelse af mikrobiologiske kriterier eller |
| --- | --- |

iii)

manglende overholdelse af mikrobiologiske kriterier eller

| iv) | andre forhold, der gør det påkrævet at erklære kødet uegnet til konsum eller indføre restriktioner for dets anvendelse, |
| --- | --- |

iv)

andre forhold, der gør det påkrævet at erklære kødet uegnet til konsum eller indføre restriktioner for dets anvendelse,

navnlig hvis der er tale om nødslagtede dyr.

| 3. | Embedsdyrlægen skal kræve, at slagtekroppe af tamdyr af hestefamilien, kvæg over seks måneder og tamsvin over fire uger underkastes en inspektion efter slagtning og deles langs rygsøjlen i halve slagtekroppe. Hvis inspektionen tilsiger det, kan embedsdyrlægen også kræve, at hoveder eller slagtekroppe deles på langs. For at tage hensyn til særlige spisevaner, den teknologiske udvikling eller særlige sundhedsmæssige forhold kan den kompetente myndighed dog tillade, at slagtekroppe af tamdyr af hestefamilien, kvæg over seks måneder og tamsvin over fire uger underkastes inspektion uden at være delt i halve. |
| --- | --- |

3.

Embedsdyrlægen skal kræve, at slagtekroppe af tamdyr af hestefamilien, kvæg over seks måneder og tamsvin over fire uger underkastes en inspektion efter slagtning og deles langs rygsøjlen i halve slagtekroppe. Hvis inspektionen tilsiger det, kan embedsdyrlægen også kræve, at hoveder eller slagtekroppe deles på langs. For at tage hensyn til særlige spisevaner, den teknologiske udvikling eller særlige sundhedsmæssige forhold kan den kompetente myndighed dog tillade, at slagtekroppe af tamdyr af hestefamilien, kvæg over seks måneder og tamsvin over fire uger underkastes inspektion uden at være delt i halve.

| 4. | Der skal i forbindelse med inspektionen træffes forholdsregler for at sikre, at forurening af kødet, f.eks. ved palpering, opskæring eller indsnit, er mindst mulig. |
| --- | --- |

4.

Der skal i forbindelse med inspektionen træffes forholdsregler for at sikre, at forurening af kødet, f.eks. ved palpering, opskæring eller indsnit, er mindst mulig.

| 5. | I tilfælde af nødslagtning underkastes slagtekroppen hurtigst muligt en inspektion i overensstemmelse med punkt 1-4, inden den erklæres for egnet til konsum. |
| --- | --- |

5.

I tilfælde af nødslagtning underkastes slagtekroppen hurtigst muligt en inspektion i overensstemmelse med punkt 1-4, inden den erklæres for egnet til konsum.

E.   Specificeret risikomateriale og andre animalske biprodukter

I henhold til særlige fællesskabsbestemmelser om specificeret risikomateriale og andre animalske biprodukter skal embedsdyrlægen kontrollere fjernelsen, adskillelsen og i givet fald mærkningen af specificeret risikomateriale. Embedsdyrlægen skal sikre, at ledere af fødevarevirksomheder træffer alle fornødne foranstaltninger, for at kødet ikke forurenes med specificeret risikomateriale under slagtning (herunder bedøvelse) og fjernelse af specificeret risikomateriale.

F.   Laboratorieundersøgelser

| 1. | Embedsdyrlægen skal sikre, at der udtages stikprøver, og at de identificeres på passende måde, behandles og sendes til det relevante laboratorium i forbindelse med






  a) | overvågning og kontrol med zoonoser og zoonotiske agenser |
| --- | --- | --- |

1.

Embedsdyrlægen skal sikre, at der udtages stikprøver, og at de identificeres på passende måde, behandles og sendes til det relevante laboratorium i forbindelse med

a)

overvågning og kontrol med zoonoser og zoonotiske agenser

| b) | særlige laboratorieundersøgelser til diagnosticering af TSE i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 (2) |
| --- | --- |

b)

særlige laboratorieundersøgelser til diagnosticering af TSE i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 (2)

| c) | påvisning af forbudte stoffer eller produkter og kontrol af regulerede stoffer, navnlig i forbindelse med nationale planer vedrørende restkoncentrationer, jf. Rådets direktiv 96/23/EF (3) og |
| --- | --- |

c)

påvisning af forbudte stoffer eller produkter og kontrol af regulerede stoffer, navnlig i forbindelse med nationale planer vedrørende restkoncentrationer, jf. Rådets direktiv 96/23/EF (3) og

| d) | påvisning af sygdomme på OIE's liste A og, hvis det er relevant, OIE's liste B. |
| --- | --- |

d)

påvisning af sygdomme på OIE's liste A og, hvis det er relevant, OIE's liste B.

| 2. | Embedsdyrlægen skal også sikre, at der foretages enhver anden nødvendig laboratorieundersøgelse. |
| --- | --- |

2.

Embedsdyrlægen skal også sikre, at der foretages enhver anden nødvendig laboratorieundersøgelse.

KAPITEL III: SUNDHEDSMÆRKNING

| 1. | Embedsdyrlægen skal føre tilsyn med sundhedsmærkningen og de mærker, der anvendes. |
| --- | --- |

1.

Embedsdyrlægen skal føre tilsyn med sundhedsmærkningen og de mærker, der anvendes.

| 2. | Embedsdyrlægen skal navnlig sikre, at






  a) | sundhedsmærket kun anbringes på dyr (tamhovdyr, opdrættet hårvildt, bortset fra lagomorfer, og vildtlevende storvildt), der er underkastet inspektion før og efter slagtning i overensstemmelse med denne forordning, og hvis der ikke er grund til at erklære kødet uegnet til konsum. Sundhedsmærket kan dog anbringes, inden resultaterne af en undersøgelse for trikinose foreligger, hvis embedsdyrlægen er tilfreds med, at kød fra det pågældende dyr kun markedsføres, hvis resultaterne er tilfredsstillende, og |
| --- | --- | --- |

2.

Embedsdyrlægen skal navnlig sikre, at

a)

sundhedsmærket kun anbringes på dyr (tamhovdyr, opdrættet hårvildt, bortset fra lagomorfer, og vildtlevende storvildt), der er underkastet inspektion før og efter slagtning i overensstemmelse med denne forordning, og hvis der ikke er grund til at erklære kødet uegnet til konsum. Sundhedsmærket kan dog anbringes, inden resultaterne af en undersøgelse for trikinose foreligger, hvis embedsdyrlægen er tilfreds med, at kød fra det pågældende dyr kun markedsføres, hvis resultaterne er tilfredsstillende, og

| b) | sundhedsmærket anbringes på den udvendige side af kroppen i form af et farvestempel eller et brændemærke og således, at sundhedsmærket, hvis kroppene opskæres i halve kroppe eller fjerdinger, eller hvis halve kroppe opskæres i tre stykker, findes på hvert enkelt stykke. |
| --- | --- |

b)

sundhedsmærket anbringes på den udvendige side af kroppen i form af et farvestempel eller et brændemærke og således, at sundhedsmærket, hvis kroppene opskæres i halve kroppe eller fjerdinger, eller hvis halve kroppe opskæres i tre stykker, findes på hvert enkelt stykke.

| 3. | Sundhedsmærket skal være et ovalt mærke på mindst 6,5 cm i bredden og 4,5 cm i højden med følgende letlæselige oplysninger:






  a) | mærket skal angive navnet på det land, hvor virksomheden er beliggende, og som kan skrives helt ud eller angives med en 2-bogstavers kode i overensstemmelse med den pågældende ISO-standard.
  Koderne for medlemsstaterne er imidlertid AT, BE, DE, DK, ES, FI, FR, GR, IE, IT, LU, NL, PT, SE og UK |
| --- | --- | --- |

3.

Sundhedsmærket skal være et ovalt mærke på mindst 6,5 cm i bredden og 4,5 cm i højden med følgende letlæselige oplysninger:

a)

mærket skal angive navnet på det land, hvor virksomheden er beliggende, og som kan skrives helt ud eller angives med en 2-bogstavers kode i overensstemmelse med den pågældende ISO-standard.

Koderne for medlemsstaterne er imidlertid AT, BE, DE, DK, ES, FI, FR, GR, IE, IT, LU, NL, PT, SE og UK

| b) | mærket skal angive slagteriets autorisationsnummer |
| --- | --- |

b)

mærket skal angive slagteriets autorisationsnummer

| c) | når mærket anvendes på et slagteri i Fællesskabet, skal det omfatte forkortelsen CE, EC, EF, EG, EK eller EY. |
| --- | --- |

c)

når mærket anvendes på et slagteri i Fællesskabet, skal det omfatte forkortelsen CE, EC, EF, EG, EK eller EY.

| 4. | Bogstaverne skal være mindst 0,8 cm høje og tallene mindst 1 cm høje. Mærkets størrelse og tal og bogstaver kan reduceres ved sundhedsmærkning af lam, gedekid og smågrise. |
| --- | --- |

4.

Bogstaverne skal være mindst 0,8 cm høje og tallene mindst 1 cm høje. Mærkets størrelse og tal og bogstaver kan reduceres ved sundhedsmærkning af lam, gedekid og smågrise.

| 5. | De farver, der anvendes til sundhedsmærkning, skal være godkendt i henhold til EF-bestemmelserne om anvendelse af farvestoffer i fødevarer. |
| --- | --- |

5.

De farver, der anvendes til sundhedsmærkning, skal være godkendt i henhold til EF-bestemmelserne om anvendelse af farvestoffer i fødevarer.

| 6. | Sundhedsmærket kan desuden indeholde navnet på den embedsdyrlæge, der har foretaget inspektionen af kødet. Kompetente myndigheder og ledere af fødevarevirksomheder må fortsat benytte det udstyr, de bestilte før denne forordnings ikrafttræden, indtil det er opbrugt eller skal udskiftes. |
| --- | --- |

6.

Sundhedsmærket kan desuden indeholde navnet på den embedsdyrlæge, der har foretaget inspektionen af kødet. Kompetente myndigheder og ledere af fødevarevirksomheder må fortsat benytte det udstyr, de bestilte før denne forordnings ikrafttræden, indtil det er opbrugt eller skal udskiftes.

| 7. | Kød fra dyr, der er blevet nødslagtet uden for slagteriet, skal bære et særligt mærke, der hverken kan forveksles med sundhedsmærket i dette kapitel eller med identifikationsmærket i bilag II, afsnit I, i forordning (EF) .../2004 (4). |
| --- | --- |

7.

Kød fra dyr, der er blevet nødslagtet uden for slagteriet, skal bære et særligt mærke, der hverken kan forveksles med sundhedsmærket i dette kapitel eller med identifikationsmærket i bilag II, afsnit I, i forordning (EF) .../2004 (4).

| 8. | Kød af vildtlevende vildt, der ikke er flået, må ikke være forsynet med sundhedsmærket, medmindre det efter flåningen i en vildthåndteringsvirksomhed er blevet underkastet en inspektion og er erklæret egnet til konsum. |
| --- | --- |

8.

Kød af vildtlevende vildt, der ikke er flået, må ikke være forsynet med sundhedsmærket, medmindre det efter flåningen i en vildthåndteringsvirksomhed er blevet underkastet en inspektion og er erklæret egnet til konsum.

| 9. | Dette kapitel berører ikke de dyresundhedsmæssige bestemmelser om sundhedsmærkning. |
| --- | --- |

9.

Dette kapitel berører ikke de dyresundhedsmæssige bestemmelser om sundhedsmærkning.

AFSNIT II

FORANSTALTNINGER EFTER KONTROL

KAPITEL I: MEDDELELSE AF INSPEKTIONSRESULTATERNE

| 1. | Resultaterne af inspektionerne registreres og evalueres af embedsdyrlægen. |
| --- | --- |

1.

Resultaterne af inspektionerne registreres og evalueres af embedsdyrlægen.

| 2. | a) | Hvis der ved inspektionen konstateres en sygdom eller en tilstand, som kan have uheldige følger for menneskers eller dyrs sundhed eller påvirke dyrenes velfærd negativt, skal embedsdyrlægen underrette lederen af fødevarevirksomheden. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Hvis der ved inspektionen konstateres en sygdom eller en tilstand, som kan have uheldige følger for menneskers eller dyrs sundhed eller påvirke dyrenes velfærd negativt, skal embedsdyrlægen underrette lederen af fødevarevirksomheden.

| b) | Hvis det konstaterede problem er opstået i forbindelse med primærproduktionen, skal embedsdyrlægen underrette den dyrlæge, der er tilknyttet den bedrift, dyrene kommer fra, den fødevarevirksomhedsleder, der er ansvarlig for den bedrift, dyrene kommer fra (under forudsætning af, at sådanne oplysninger ikke foregriber efterfølgende retsforfølgning), og, hvor det er relevant, den myndighed, der er ansvarlig for overvågningen af den bedrift eller det jagtområde, dyrene kommer fra. |
| --- | --- |

b)

Hvis det konstaterede problem er opstået i forbindelse med primærproduktionen, skal embedsdyrlægen underrette den dyrlæge, der er tilknyttet den bedrift, dyrene kommer fra, den fødevarevirksomhedsleder, der er ansvarlig for den bedrift, dyrene kommer fra (under forudsætning af, at sådanne oplysninger ikke foregriber efterfølgende retsforfølgning), og, hvor det er relevant, den myndighed, der er ansvarlig for overvågningen af den bedrift eller det jagtområde, dyrene kommer fra.

| c) | Hvis de pågældende dyr er opdrættet i en anden medlemsstat eller i et tredjeland, skal embedsdyrlægen underrette den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor virksomheden befinder sig. Den kompetente myndighed skal træffe relevante foranstaltninger i overensstemmelse med de gældende fællesskabsbestemmelser. |
| --- | --- |

c)

Hvis de pågældende dyr er opdrættet i en anden medlemsstat eller i et tredjeland, skal embedsdyrlægen underrette den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor virksomheden befinder sig. Den kompetente myndighed skal træffe relevante foranstaltninger i overensstemmelse med de gældende fællesskabsbestemmelser.

| 3. | Resultaterne af inspektioner og analyser optages i de relevante databaser. |
| --- | --- |

3.

Resultaterne af inspektioner og analyser optages i de relevante databaser.

| 4. | Hvis embedsdyrlægen ved inspektionen før eller efter slagtning eller i forbindelse med anden inspektion får mistanke om forekomst af et smitstof, der er opført på OIE's liste A, eller efter behov OIE's liste B, underretter embedsdyrlægen straks den kompetente myndighed og begge skal træffe alle nødvendige foranstaltninger og forholdsregler for at forhindre eventuel spredning af smitstoffet i overensstemmelse med gældende fællesskabslovgivning. |
| --- | --- |

4.

Hvis embedsdyrlægen ved inspektionen før eller efter slagtning eller i forbindelse med anden inspektion får mistanke om forekomst af et smitstof, der er opført på OIE's liste A, eller efter behov OIE's liste B, underretter embedsdyrlægen straks den kompetente myndighed og begge skal træffe alle nødvendige foranstaltninger og forholdsregler for at forhindre eventuel spredning af smitstoffet i overensstemmelse med gældende fællesskabslovgivning.

KAPITEL II: BESLUTNINGER OM INFORMATION OM FØDEVAREKÆDEN

| 1. | Embedsdyrlægen skal verificere, at dyr ikke slagtes, medmindre lederen af slagteriet har modtaget og kontrolleret relevant information om fødevarekæden. |
| --- | --- |

1.

Embedsdyrlægen skal verificere, at dyr ikke slagtes, medmindre lederen af slagteriet har modtaget og kontrolleret relevant information om fødevarekæden.

| 2. | Embedsdyrlægen kan imidlertid tillade, at dyr slagtes på slagteriet, også selv om der ikke foreligger relevant information om fødevarekæden. I så fald skal al relevant information om fødevarekæden dog foreligge, inden slagtekroppen godkendes til konsum. Indtil der er truffet en endelig beslutning, skal slagtekroppene og de relaterede spiselige slagtebiprodukter opbevares adskilt fra det øvrige kød. |
| --- | --- |

2.

Embedsdyrlægen kan imidlertid tillade, at dyr slagtes på slagteriet, også selv om der ikke foreligger relevant information om fødevarekæden. I så fald skal al relevant information om fødevarekæden dog foreligge, inden slagtekroppen godkendes til konsum. Indtil der er truffet en endelig beslutning, skal slagtekroppene og de relaterede spiselige slagtebiprodukter opbevares adskilt fra det øvrige kød.

| 3. | Uanset pkt. 2 skal alt kød fra dyret erklæres uegnet til konsum, hvis der ikke foreligger relevant information om fødevarekæden inden 24 timer efter dyrets ankomst til slagteriet. Hvis dyret endnu ikke er slagtet, skal det aflives separat. |
| --- | --- |

3.

Uanset pkt. 2 skal alt kød fra dyret erklæres uegnet til konsum, hvis der ikke foreligger relevant information om fødevarekæden inden 24 timer efter dyrets ankomst til slagteriet. Hvis dyret endnu ikke er slagtet, skal det aflives separat.

| 4. | Såfremt de ledsagende registre, dokumenter eller andre oplysninger viser






  a) | at dyr kommer fra en bedrift eller et område, der er underkastet transportforbud eller andre restriktioner af hensyn til dyre- eller folkesundhed |
| --- | --- | --- |

4.

Såfremt de ledsagende registre, dokumenter eller andre oplysninger viser

a)

at dyr kommer fra en bedrift eller et område, der er underkastet transportforbud eller andre restriktioner af hensyn til dyre- eller folkesundhed

| b) | at regler om anvendelse af veterinære lægemidler ikke er blevet overholdt, eller |
| --- | --- |

b)

at regler om anvendelse af veterinære lægemidler ikke er blevet overholdt, eller

| c) | at der foreligger andre betingelser, der kan have en negativ indvirkning på menneskers eller dyrs sundhed, |
| --- | --- |

c)

at der foreligger andre betingelser, der kan have en negativ indvirkning på menneskers eller dyrs sundhed,

må dyr kun godtages til slagtning i overensstemmelse med procedurer, der er fastsat i de gældende fællesskabsbestemmelser, for at udelukke enhver risiko for menneskers og dyrs sundhed.

Hvis dyrene allerede er til stede på slagteriet, skal de aflives separat og erklæres uegnede til konsum, idet der i givet fald træffes forholdsregler for at beskytte dyrs og menneskers sundhed. Når embedsdyrlægen anser det for nødvendigt, skal der udføres offentlig kontrol på den bedrift, hvorfra dyret kommer.

| 5. | Den kompetente myndighed skal træffe passende foranstaltninger, hvis den opdager, at de ledsagende registre, dokumenter eller andre oplysninger ikke svarer til de faktiske forhold på den bedrift, dyrene kommer fra, eller til dyrenes faktiske tilstand, eller at de bevidst har til formål at vildlede embedsdyrlægen. Den kompetente myndighed skrider ind over for den fødevarevirksomhedsleder, der har ansvaret for den bedrift, dyrene kommer fra, eller over for andre involverede personer. Disse foranstaltninger kan især bestå af ekstra kontrol. Udgifter til denne ekstra kontrol afholdes af den fødevarevirksomhedsleder, der har ansvaret for den bedrift, dyrene kommer fra, eller af andre involverede personer. |
| --- | --- |

5.

Den kompetente myndighed skal træffe passende foranstaltninger, hvis den opdager, at de ledsagende registre, dokumenter eller andre oplysninger ikke svarer til de faktiske forhold på den bedrift, dyrene kommer fra, eller til dyrenes faktiske tilstand, eller at de bevidst har til formål at vildlede embedsdyrlægen. Den kompetente myndighed skrider ind over for den fødevarevirksomhedsleder, der har ansvaret for den bedrift, dyrene kommer fra, eller over for andre involverede personer. Disse foranstaltninger kan især bestå af ekstra kontrol. Udgifter til denne ekstra kontrol afholdes af den fødevarevirksomhedsleder, der har ansvaret for den bedrift, dyrene kommer fra, eller af andre involverede personer.

KAPITEL III: BESLUTNINGER OM LEVENDE DYR

| 1. | Embedsdyrlægen skal verificere, at lederen af fødevarevirksomheden overholder forpligtelsen i henhold til forordning (EF) nr. .../2004 (5) til at sikre, at dyr, der godtages til slagtning til konsum, er korrekt identificeret. Embedsdyrlægen skal sikre, at dyr, hvis identitet ikke med rimelighed kan fastslås, aflives separat og erklæres uegnede til konsum. Når embedsdyrlægen anser det for nødvendigt, skal der udføres offentlig kontrol på den bedrift, hvorfra dyret kommer. |
| --- | --- |

1.

Embedsdyrlægen skal verificere, at lederen af fødevarevirksomheden overholder forpligtelsen i henhold til forordning (EF) nr. .../2004 (5) til at sikre, at dyr, der godtages til slagtning til konsum, er korrekt identificeret. Embedsdyrlægen skal sikre, at dyr, hvis identitet ikke med rimelighed kan fastslås, aflives separat og erklæres uegnede til konsum. Når embedsdyrlægen anser det for nødvendigt, skal der udføres offentlig kontrol på den bedrift, hvorfra dyret kommer.

| 2. | Hvis vægtige dyrevelfærdsbetragtninger tilsiger det, kan heste slagtes på slagteriet, selv om de oplysninger, der kræves om deres identitet, ikke foreligger. Oplysningerne skal dog foreligge, inden slagtekroppen kan erklæres egnet til konsum. Disse krav gælder også i tilfælde af nødslagtning af heste uden for slagteriet. |
| --- | --- |

2.

Hvis vægtige dyrevelfærdsbetragtninger tilsiger det, kan heste slagtes på slagteriet, selv om de oplysninger, der kræves om deres identitet, ikke foreligger. Oplysningerne skal dog foreligge, inden slagtekroppen kan erklæres egnet til konsum. Disse krav gælder også i tilfælde af nødslagtning af heste uden for slagteriet.

| 3. | Embedsdyrlægen skal verificere, at lederen af fødevarevirksomheden overholder forpligtelsen i henhold til forordning (EF) nr. .../2004 (5) til at sikre, at dyr med huder, skind eller pels i en sådan tilstand, at der er en uacceptabel risiko for forurening af kødet under slagtningen, ikke slagtes til konsum, medmindre de rengøres forinden. |
| --- | --- |

3.

Embedsdyrlægen skal verificere, at lederen af fødevarevirksomheden overholder forpligtelsen i henhold til forordning (EF) nr. .../2004 (5) til at sikre, at dyr med huder, skind eller pels i en sådan tilstand, at der er en uacceptabel risiko for forurening af kødet under slagtningen, ikke slagtes til konsum, medmindre de rengøres forinden.

| 4. | Dyr, der lider af en sygdom eller en tilstand, som kan overføres til mennesker eller dyr, som følge af håndtering og spisning af kød, og generelt dyr, der viser kliniske tegn på systemiske sygdomme eller kraftig afmagring, må ikke slagtes til konsum. Sådanne dyr skal aflives separat under forhold, der sikrer, at andre dyr eller slagtekroppe ikke kan smittes, og de erklæres uegnede til konsum. |
| --- | --- |

4.

Dyr, der lider af en sygdom eller en tilstand, som kan overføres til mennesker eller dyr, som følge af håndtering og spisning af kød, og generelt dyr, der viser kliniske tegn på systemiske sygdomme eller kraftig afmagring, må ikke slagtes til konsum. Sådanne dyr skal aflives separat under forhold, der sikrer, at andre dyr eller slagtekroppe ikke kan smittes, og de erklæres uegnede til konsum.

| 5. | Slagtningen skal udsættes for dyr, der mistænkes for at lide af en sygdom eller en tilstand, som kan have negative virkninger for menneskers eller dyrs sundhed. Sådanne dyr skal underkastes en grundig inspektion før slagtning, så der kan stilles en diagnose. Desuden kan embedsdyrlægen bestemme, at udtagning af stikprøver og laboratorieundersøgelser skal finde sted som supplement til inspektionen efter slagtning. Om nødvendigt skal dyrene slagtes separat, eller når normal slagtning er slut, idet der træffes alle nødvendige forholdsregler for at undgå forurening af andet kød. |
| --- | --- |

5.

Slagtningen skal udsættes for dyr, der mistænkes for at lide af en sygdom eller en tilstand, som kan have negative virkninger for menneskers eller dyrs sundhed. Sådanne dyr skal underkastes en grundig inspektion før slagtning, så der kan stilles en diagnose. Desuden kan embedsdyrlægen bestemme, at udtagning af stikprøver og laboratorieundersøgelser skal finde sted som supplement til inspektionen efter slagtning. Om nødvendigt skal dyrene slagtes separat, eller når normal slagtning er slut, idet der træffes alle nødvendige forholdsregler for at undgå forurening af andet kød.

| 6. | Dyr, der kan indeholde restkoncentrationer af veterinære lægemidler, der er højere end de grænseværdier, der er fastsat i overensstemmelse med EF-bestemmelserne, eller restkoncentrationer af forbudte stoffer, behandles i henhold til direktiv 96/23/EF. |
| --- | --- |

6.

Dyr, der kan indeholde restkoncentrationer af veterinære lægemidler, der er højere end de grænseværdier, der er fastsat i overensstemmelse med EF-bestemmelserne, eller restkoncentrationer af forbudte stoffer, behandles i henhold til direktiv 96/23/EF.

| 7. | Embedsdyrlægen fastsætter betingelserne for behandling af dyr efter en særlig plan for udryddelse af eller kontrol med en bestemt sygdom, såsom brucellose og tuberkulose, eller zoonotiske agenser, såsom salmonella, under hans/hendes direkte tilsyn. Den kompetente myndighed fastsætter betingelserne for slagtning af sådanne dyr. Disse betingelser skal have til formål at minimere kontamination af andre dyr og kød af andre dyr. |
| --- | --- |

7.

Embedsdyrlægen fastsætter betingelserne for behandling af dyr efter en særlig plan for udryddelse af eller kontrol med en bestemt sygdom, såsom brucellose og tuberkulose, eller zoonotiske agenser, såsom salmonella, under hans/hendes direkte tilsyn. Den kompetente myndighed fastsætter betingelserne for slagtning af sådanne dyr. Disse betingelser skal have til formål at minimere kontamination af andre dyr og kød af andre dyr.

| 8. | Dyr, der indleveres på et slagteri til slagtning, skal generelt slagtes på stedet. Under ganske særlige omstændigheder, som f.eks. at slagtefaciliteterne i alvorlig grad er brudt sammen, kan embedsdyrlægen dog tillade direkte transport af dyrene til et andet slagteri. |
| --- | --- |

8.

Dyr, der indleveres på et slagteri til slagtning, skal generelt slagtes på stedet. Under ganske særlige omstændigheder, som f.eks. at slagtefaciliteterne i alvorlig grad er brudt sammen, kan embedsdyrlægen dog tillade direkte transport af dyrene til et andet slagteri.

KAPITEL IV: BESLUTNINGER OM DYREVELFÆRD

| 1. | Hvis bestemmelserne om beskyttelse af dyr ikke overholdes på slagte- eller nedslagningstidspunktet, skal embedsdyrlægen kontrollere, at lederen af fødevarevirksomheden straks træffer de fornødne korrigerende foranstaltninger og forebygger gentagelse. |
| --- | --- |

1.

Hvis bestemmelserne om beskyttelse af dyr ikke overholdes på slagte- eller nedslagningstidspunktet, skal embedsdyrlægen kontrollere, at lederen af fødevarevirksomheden straks træffer de fornødne korrigerende foranstaltninger og forebygger gentagelse.

| 2. | Embedsdyrlægen skal træffe forholdsmæssige og gradvist strengere foranstaltninger med hensyn til retshåndhævelse, der går fra at udstede påbud om at nedsætte produktionens tempo til at standse den, afhængigt af problemets art og alvor. |
| --- | --- |

2.

Embedsdyrlægen skal træffe forholdsmæssige og gradvist strengere foranstaltninger med hensyn til retshåndhævelse, der går fra at udstede påbud om at nedsætte produktionens tempo til at standse den, afhængigt af problemets art og alvor.

| 3. | Embedsdyrlægen skal i givet fald underrette andre kompetente myndigheder om dyrevelfærdsproblemer. |
| --- | --- |

3.

Embedsdyrlægen skal i givet fald underrette andre kompetente myndigheder om dyrevelfærdsproblemer.

| 4. | Hvis embedsdyrlægen konstaterer, at bestemmelserne om beskyttelse af dyr under transport ikke overholdes, skal den pågældende træffe de fornødne foranstaltninger i overensstemmelse med de relevante fællesskabsbestemmelser. |
| --- | --- |

4.

Hvis embedsdyrlægen konstaterer, at bestemmelserne om beskyttelse af dyr under transport ikke overholdes, skal den pågældende træffe de fornødne foranstaltninger i overensstemmelse med de relevante fællesskabsbestemmelser.

| 5. | Hvis






  a) | en officiel medhjælper foretager kontrol af dyrevelfærd i henhold til afsnit III eller IV, og |
| --- | --- | --- |

5.

Hvis

a)

en officiel medhjælper foretager kontrol af dyrevelfærd i henhold til afsnit III eller IV, og

| b) | denne kontrol påviser, at bestemmelserne om beskyttelse af dyr ikke overholdes, |
| --- | --- |

b)

denne kontrol påviser, at bestemmelserne om beskyttelse af dyr ikke overholdes,

skal den pågældende straks underrette embedsdyrlægen og om nødvendigt i hastende tilfælde træffe de nødvendige foranstaltninger omhandlet i punkt 1-4, indtil embedsdyrlægen kommer.

KAPITEL V: BESLUTNINGER OM KØD

| 1. | Kød erklæres uegnet til konsum, hvis det






  a) | stammer fra dyr, der ikke er blevet underkastet en inspektion før slagtning, undtagen kød af nedlagt vildtlevende vildt |
| --- | --- | --- |

1.

Kød erklæres uegnet til konsum, hvis det

a)

stammer fra dyr, der ikke er blevet underkastet en inspektion før slagtning, undtagen kød af nedlagt vildtlevende vildt

| b) | stammer fra dyr, for hvis vedkommende slagtebiprodukter ikke er blevet underkastet en inspektion efter slagtning, medmindre andet er fastsat i denne forordning eller forordning (EF) nr. .../2004 (6) |
| --- | --- |

b)

stammer fra dyr, for hvis vedkommende slagtebiprodukter ikke er blevet underkastet en inspektion efter slagtning, medmindre andet er fastsat i denne forordning eller forordning (EF) nr. .../2004 (6)

| c) | stammer fra dyr, der er døde før slagtning, dødfødte, døde in utero eller slagtet inden 7 dage efter fødslen |
| --- | --- |

c)

stammer fra dyr, der er døde før slagtning, dødfødte, døde in utero eller slagtet inden 7 dage efter fødslen

| d) | stammer fra renskæring af stikkesår |
| --- | --- |

d)

stammer fra renskæring af stikkesår

| e) | stammer fra dyr med en sygdom, der er opført på OIE's liste A eller, hvis det er relevant, på OIE's liste B, medmindre andet er fastsat i afsnit IV |
| --- | --- |

e)

stammer fra dyr med en sygdom, der er opført på OIE's liste A eller, hvis det er relevant, på OIE's liste B, medmindre andet er fastsat i afsnit IV

| f) | stammer fra dyr med en generaliseret sygdom, såsom generaliseret septikæmi, pyæmi, toxiæmi eller viræmi |
| --- | --- |

f)

stammer fra dyr med en generaliseret sygdom, såsom generaliseret septikæmi, pyæmi, toxiæmi eller viræmi

| g) | ikke overholder de mikrobiologiske kriterier i fællesskabsbestemmelserne til, hvornår fødevarer må markedsføres |
| --- | --- |

g)

ikke overholder de mikrobiologiske kriterier i fællesskabsbestemmelserne til, hvornår fødevarer må markedsføres

| h) | udviser tegn på forekomst af parasitter, medmindre andet er fastsat i afsnit IV |
| --- | --- |

h)

udviser tegn på forekomst af parasitter, medmindre andet er fastsat i afsnit IV

| i) | indeholder restkoncentrationer eller forurenende stoffer, der overstiger de grænseværdier, der er fastsat i fællesskabsbestemmelserne. Enhver overskridelse af grænseværdien bør føre til supplerende analyser, hvor det er relevant |
| --- | --- |

i)

indeholder restkoncentrationer eller forurenende stoffer, der overstiger de grænseværdier, der er fastsat i fællesskabsbestemmelserne. Enhver overskridelse af grænseværdien bør føre til supplerende analyser, hvor det er relevant

| j) | stammer fra dyr eller slagtekroppe, der indeholder restkoncentrationer af forbudte stoffer, eller fra dyr, der er blevet behandlet med forbudte stoffer, jf. dog mere specifikke fællesskabsbestemmelser |
| --- | --- |

j)

stammer fra dyr eller slagtekroppe, der indeholder restkoncentrationer af forbudte stoffer, eller fra dyr, der er blevet behandlet med forbudte stoffer, jf. dog mere specifikke fællesskabsbestemmelser

| k) | består af lever og nyrer fra dyr på mere end to år, der kommer fra områder, hvor gennemførelsen af planer i henhold til artikel 5 i direktiv 96/23/EF har vist generel forekomst af tungmetaller i miljøet |
| --- | --- |

k)

består af lever og nyrer fra dyr på mere end to år, der kommer fra områder, hvor gennemførelsen af planer i henhold til artikel 5 i direktiv 96/23/EF har vist generel forekomst af tungmetaller i miljøet

| l) | ulovligt er blevet behandlet med dekontaminerende stoffer |
| --- | --- |

l)

ulovligt er blevet behandlet med dekontaminerende stoffer

| m) | ulovligt er blevet behandlet med ioniserende eller ultraviolet stråling |
| --- | --- |

m)

ulovligt er blevet behandlet med ioniserende eller ultraviolet stråling

| n) | indeholder fremmedlegemer (undtagen kød af nedlagt vildtlevende vildt, hvor fremmedlegemet er materiale, der har været anvendt til at nedlægge dyret) |
| --- | --- |

n)

indeholder fremmedlegemer (undtagen kød af nedlagt vildtlevende vildt, hvor fremmedlegemet er materiale, der har været anvendt til at nedlægge dyret)

| o) | er radioaktivt i en grad, der overstiger de grænseværdier, der er fastsat i fællesskabsbestemmelserne |
| --- | --- |

o)

er radioaktivt i en grad, der overstiger de grænseværdier, der er fastsat i fællesskabsbestemmelserne

| p) | har patofysiologiske forandringer eller unormal konsistens, er utilstrækkeligt afblødt (undtagen vildtlevende vildt) eller udviser organoleptiske afvigelser, især en udtalt kønslugt |
| --- | --- |

p)

har patofysiologiske forandringer eller unormal konsistens, er utilstrækkeligt afblødt (undtagen vildtlevende vildt) eller udviser organoleptiske afvigelser, især en udtalt kønslugt

| q) | stammer fra afmagrede dyr |
| --- | --- |

q)

stammer fra afmagrede dyr

| r) | indeholder specificeret risikomateriale, medmindre det er tilladt ifølge fællesskabsbestemmelserne |
| --- | --- |

r)

indeholder specificeret risikomateriale, medmindre det er tilladt ifølge fællesskabsbestemmelserne

| s) | udviser urenheder, fækal forurening eller anden forurening |
| --- | --- |

s)

udviser urenheder, fækal forurening eller anden forurening

| t) | indholder blod, som kan udgøre en risiko for folke- eller dyresundheden på grund af sundhedsstatus for ethvert dyr, som det kommer fra, eller kontamination under slagtningen |
| --- | --- |

t)

indholder blod, som kan udgøre en risiko for folke- eller dyresundheden på grund af sundhedsstatus for ethvert dyr, som det kommer fra, eller kontamination under slagtningen

| u) | ifølge embedsdyrlægens vurdering foretaget på grundlag af undersøgelse af alle relevante oplysninger kan udgøre en risiko for menneskers og dyrs sundhed eller af andre årsager ikke er egnet til konsum. |
| --- | --- |

u)

ifølge embedsdyrlægens vurdering foretaget på grundlag af undersøgelse af alle relevante oplysninger kan udgøre en risiko for menneskers og dyrs sundhed eller af andre årsager ikke er egnet til konsum.

| 2. | Embedsdyrlægen kan opstille krav med hensyn til, hvordan kød fra dyr, der er nødslagtet uden for slagteriet, må anvendes. |
| --- | --- |

2.

Embedsdyrlægen kan opstille krav med hensyn til, hvordan kød fra dyr, der er nødslagtet uden for slagteriet, må anvendes.

AFSNIT III

ANSVARSOMRÅDER OG KONTROLHYPPIGHED

KAPITEL I: OFFICIELLE MEDHJÆLPERE

Officielle medhjælpere kan bistå embedsdyrlægen med alle arbejdsopgaver med følgende begrænsninger og med forbehold af eventuelle særlige bestemmelser i afsnit IV:

| 1. | i forbindelse med auditopgaver må officielle medhjælpere kun indsamle oplysninger vedrørende god hygiejnepraksis og HACCP-baserede procedurer |
| --- | --- |

1.

i forbindelse med auditopgaver må officielle medhjælpere kun indsamle oplysninger vedrørende god hygiejnepraksis og HACCP-baserede procedurer

| 2. | i forbindelse med inspektioner før slagtning og kontrol af dyrevelfærd må de officielle medhjælpere kun foretage en indledende kontrol af dyr og bistå med udførelsen af arbejde af rent praktisk art, og |
| --- | --- |

2.

i forbindelse med inspektioner før slagtning og kontrol af dyrevelfærd må de officielle medhjælpere kun foretage en indledende kontrol af dyr og bistå med udførelsen af arbejde af rent praktisk art, og

| 3. | i forbindelse med inspektioner efter slagtning skal embedsdyrlægen regelmæssigt kontrollere de officielle medhjælperes arbejde og, hvis der er tale om dyr, der er nødslagtet uden for slagteriet, selv foretage inspektionen. |
| --- | --- |

3.

i forbindelse med inspektioner efter slagtning skal embedsdyrlægen regelmæssigt kontrollere de officielle medhjælperes arbejde og, hvis der er tale om dyr, der er nødslagtet uden for slagteriet, selv foretage inspektionen.

KAPITEL II: KONTROLHYPPIGHED

| 1. | Den kompetente myndighed skal sikre, at der er mindst én embedsdyrlæge til stede






  a) | i slagterier såvel under hele inspektionen før slagtning som inspektionen efter slagtning og |
| --- | --- | --- |

1.

Den kompetente myndighed skal sikre, at der er mindst én embedsdyrlæge til stede

a)

i slagterier såvel under hele inspektionen før slagtning som inspektionen efter slagtning og

| b) | i vildthåndteringsvirksomheder under hele inspektionen efter slagtning |
| --- | --- |

b)

i vildthåndteringsvirksomheder under hele inspektionen efter slagtning

| 2. | Den kompetente myndighed kan imidlertid tilpasse denne fremgangsmåde i visse slagterier og vildthåndteringsvirksomheder, der identificeres på grundlag af en risikoanalyse og i overensstemmelse med eventuelle kriterier fastlagt i henhold til artikel 18, nr. 3. I sådanne tilfælde






  a) | behøver embedsdyrlægen ikke at være til stede ved inspektionen før slagtning på slagteriet, forudsat






  i) | at en embedsdyrlæge eller en godkendt dyrlæge har foretaget inspektion før slagtning på den bedrift, som dyrene kommer fra, har kontrolleret informationen om fødevarekæden og har meddelt resultaterne af kontrollen til den officielle medhjælper på slagteriet |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Den kompetente myndighed kan imidlertid tilpasse denne fremgangsmåde i visse slagterier og vildthåndteringsvirksomheder, der identificeres på grundlag af en risikoanalyse og i overensstemmelse med eventuelle kriterier fastlagt i henhold til artikel 18, nr. 3. I sådanne tilfælde

a)

behøver embedsdyrlægen ikke at være til stede ved inspektionen før slagtning på slagteriet, forudsat

i)

at en embedsdyrlæge eller en godkendt dyrlæge har foretaget inspektion før slagtning på den bedrift, som dyrene kommer fra, har kontrolleret informationen om fødevarekæden og har meddelt resultaterne af kontrollen til den officielle medhjælper på slagteriet

| ii) | at den officielle medhjælper på slagteriet finder det godtgjort, at informationen om fødevarekæden ikke peger hen imod noget problem for fødevaresikkerheden, og at dyrets generelle sundheds- og velfærdstilstand er tilfredsstillende, og |
| --- | --- |

ii)

at den officielle medhjælper på slagteriet finder det godtgjort, at informationen om fødevarekæden ikke peger hen imod noget problem for fødevaresikkerheden, og at dyrets generelle sundheds- og velfærdstilstand er tilfredsstillende, og

| iii) | at embedsdyrlægen regelmæssigt sikrer sig, at den officielle medhjælper foretager denne kontrol korrekt |
| --- | --- |

iii)

at embedsdyrlægen regelmæssigt sikrer sig, at den officielle medhjælper foretager denne kontrol korrekt

| b) | behøver embedsdyrlægen ikke permanent at være til stede ved inspektionen efter slagtning, forudsat






  i) | at en officiel medhjælper foretager en inspektion efter slagtning og tager alt kød, der udviser abnormiteter, og alt andet kød fra det samme dyr til side |
| --- | --- | --- |

b)

behøver embedsdyrlægen ikke permanent at være til stede ved inspektionen efter slagtning, forudsat

i)

at en officiel medhjælper foretager en inspektion efter slagtning og tager alt kød, der udviser abnormiteter, og alt andet kød fra det samme dyr til side

| ii) | at embedsdyrlægen efterfølgende inspicerer alt sådant kød, og |
| --- | --- |

ii)

at embedsdyrlægen efterfølgende inspicerer alt sådant kød, og

| iii) | at den officielle medhjælper forelægger dokumentation for sine procedurer og konstateringer, så det over for embedsdyrlægen kan godtgøres, at normerne overholdes. |
| --- | --- |

iii)

at den officielle medhjælper forelægger dokumentation for sine procedurer og konstateringer, så det over for embedsdyrlægen kan godtgøres, at normerne overholdes.

I forbindelse med fjerkræ og lagomorfer kan den officielle medhjælper imidlertid kassere kød, der udviser abnormiteter, og embedsdyrlægen behøver ikke systematisk foretage en inspektion af alt sådant kød, jf. dog afsnit IV.

| 3. | Den i stk. 2 fastsatte fleksibilitet anvendes ikke






  a) | på dyr, der er nødslagtede |
| --- | --- | --- |

3.

Den i stk. 2 fastsatte fleksibilitet anvendes ikke

a)

på dyr, der er nødslagtede

| b) | på dyr, der mistænkes for at lide af en sygdom eller en tilstand, som kan have negative virkninger for menneskers sundhed |
| --- | --- |

b)

på dyr, der mistænkes for at lide af en sygdom eller en tilstand, som kan have negative virkninger for menneskers sundhed

| c) | på kvæg fra besætninger, der ikke er blevet erklæret officielt fri for tuberkulose |
| --- | --- |

c)

på kvæg fra besætninger, der ikke er blevet erklæret officielt fri for tuberkulose

| d) | på kvæg, får og geder fra besætninger, der ikke er blevet erklæret officielt fri for brucellose |
| --- | --- |

d)

på kvæg, får og geder fra besætninger, der ikke er blevet erklæret officielt fri for brucellose

| e) | ved udbrud af en sygdom opført på OIE's liste A eller i givet fald OIE's liste B. Dette vedrører dyr, der er modtagelige for den pågældende sygdom, og som kommer fra den bestemte region som defineret i artikel 2 i Rådets direktiv 64/432/EØF (7) |
| --- | --- |

e)

ved udbrud af en sygdom opført på OIE's liste A eller i givet fald OIE's liste B. Dette vedrører dyr, der er modtagelige for den pågældende sygdom, og som kommer fra den bestemte region som defineret i artikel 2 i Rådets direktiv 64/432/EØF (7)

| f) | når strengere kontrol er nødvendig for at tage hensyn til nye sygdomme eller specifikke liste Bsygdomme. |
| --- | --- |

f)

når strengere kontrol er nødvendig for at tage hensyn til nye sygdomme eller specifikke liste Bsygdomme.

| 4. | Den kompetente myndighed skal sikre, at der i opskæringsvirksomheder under arbejdet med kødet er en embedsdyrlæge eller en officiel medhjælper til stede så tilpas hyppigt, at målene med denne forordning opfyldes. |
| --- | --- |

4.

Den kompetente myndighed skal sikre, at der i opskæringsvirksomheder under arbejdet med kødet er en embedsdyrlæge eller en officiel medhjælper til stede så tilpas hyppigt, at målene med denne forordning opfyldes.

KAPITEL III: INDDRAGELSE AF SLAGTERIETS PERSONALE

A.   SPECIFIKKE OPGAVER VEDRØRENDE PRODUKTION AF KØD AF FJERKRÆ OG LAGOMORFER

Medlemsstaterne kan tillade, at slagteriets ansatte fungerer som officielle faguddannede medhjælpere ved kontrollen af produktionen af fjerkrækød og kaninkød. Der gælder følgende betingelser:

| a) | Såfremt virksomheden har anvendt god hygiejnepraksis i henhold til artikel 4, stk. 4, i denne forordning og HACCP-procedurerne i mindst 12 måneder, kan den kompetente myndighed tillade, at ansatte i virksomheden, som har gennemgået en uddannelse, som den, officielle faguddannede medhjælpere har gennemgået, og har bestået en tilsvarende prøve, udfører officielle faguddannede medhjælpernes opgaver og indgår i den kompetente myndigheds uafhængige inspektionshold under embedsdyrlægens tilsyn og ansvar samt efter dennes anvisninger. Embedsdyrlægen skal i så fald være til stede ved inspektionen både før og efter slagtning og skal overvåge disse aktiviteter og gennemføre regelmæssige præstationstest for at sikre, at slagteripersonalets præstationer opfylder de specifikke kriterier, den kompetente myndighed har fastsat, og skal fremlægge dokumentation for resultaterne af disse præstationstest. Nærmere bestemmelser om sådanne præstationstest fastsættes efter proceduren i artikel 18. Hvis hygiejneniveauet på virksomheden påvirkes som følge af dette personales arbejde, eller hvis dette personale ikke udfører opgaverne korrekt eller udfører sine opgaver på en måde, som den kompetente myndighed ikke anser for tilfredsstillende, erstattes dette personale af officielle faguddannede medhjælpere.
  Inden for virksomheden skal ansvaret for produktion og undersøgelse være adskilt og en virksomhed, der ønsker at indsætte sit eget undersøgelsespersonale, skal være i besiddelse af et internationalt anerkendt certifikat. |
| --- | --- |

a)

Såfremt virksomheden har anvendt god hygiejnepraksis i henhold til artikel 4, stk. 4, i denne forordning og HACCP-procedurerne i mindst 12 måneder, kan den kompetente myndighed tillade, at ansatte i virksomheden, som har gennemgået en uddannelse, som den, officielle faguddannede medhjælpere har gennemgået, og har bestået en tilsvarende prøve, udfører officielle faguddannede medhjælpernes opgaver og indgår i den kompetente myndigheds uafhængige inspektionshold under embedsdyrlægens tilsyn og ansvar samt efter dennes anvisninger. Embedsdyrlægen skal i så fald være til stede ved inspektionen både før og efter slagtning og skal overvåge disse aktiviteter og gennemføre regelmæssige præstationstest for at sikre, at slagteripersonalets præstationer opfylder de specifikke kriterier, den kompetente myndighed har fastsat, og skal fremlægge dokumentation for resultaterne af disse præstationstest. Nærmere bestemmelser om sådanne præstationstest fastsættes efter proceduren i artikel 18. Hvis hygiejneniveauet på virksomheden påvirkes som følge af dette personales arbejde, eller hvis dette personale ikke udfører opgaverne korrekt eller udfører sine opgaver på en måde, som den kompetente myndighed ikke anser for tilfredsstillende, erstattes dette personale af officielle faguddannede medhjælpere.

Inden for virksomheden skal ansvaret for produktion og undersøgelse være adskilt og en virksomhed, der ønsker at indsætte sit eget undersøgelsespersonale, skal være i besiddelse af et internationalt anerkendt certifikat.

| b) | Medlemsstatens kompetente myndighed træffer principbeslutning om, hvorvidt det er tilladt at anvende den beskrevne ordning, og den beslutter i hvert enkelt tilfælde, om ordningen må benyttes. Hvis medlemsstaten træffer principbeslutning om at tillade ordningen, underretter den Kommissionen herom og om de dertil knyttede betingelser. Det er valgfrit for fødevarevirksomhedsledere i en medlemsstat, hvor ordningen er tilladt, at anvende den. Den kompetente myndighed må ikke pålægge virksomhederne at indføre ordningen. Hvis den kompetente myndighed ikke er overbevist om, at fødevarevirksomhedsledere opfylder kravene, må ordningen ikke indføres i virksomheden. For at vurdere dette skal den kompetente myndighed analysere produktions- og kontroloptegnelser, virksomhedens aktivitetstyper, den hidtidige overholdelse af forskrifter, sagkundskab, faglig holdning og ansvarsfølelse hos slagteriets personale med hensyn til fødevaresikkerhed samt andre relevante oplysninger. |
| --- | --- |

b)

Medlemsstatens kompetente myndighed træffer principbeslutning om, hvorvidt det er tilladt at anvende den beskrevne ordning, og den beslutter i hvert enkelt tilfælde, om ordningen må benyttes. Hvis medlemsstaten træffer principbeslutning om at tillade ordningen, underretter den Kommissionen herom og om de dertil knyttede betingelser. Det er valgfrit for fødevarevirksomhedsledere i en medlemsstat, hvor ordningen er tilladt, at anvende den. Den kompetente myndighed må ikke pålægge virksomhederne at indføre ordningen. Hvis den kompetente myndighed ikke er overbevist om, at fødevarevirksomhedsledere opfylder kravene, må ordningen ikke indføres i virksomheden. For at vurdere dette skal den kompetente myndighed analysere produktions- og kontroloptegnelser, virksomhedens aktivitetstyper, den hidtidige overholdelse af forskrifter, sagkundskab, faglig holdning og ansvarsfølelse hos slagteriets personale med hensyn til fødevaresikkerhed samt andre relevante oplysninger.

B.   SPECIFIKKE OPGAVER I FORBINDELSE MED PRØVEUDTAGNING OG ANALYSER

Personale på slagteriet, der har fået en særlig oplæring under embedsdyrlægens tilsyn, kan under embedsdyrlægens ansvar og tilsyn foretage bestemte prøveudtagninger og analyser på alle dyrearter.

KAPITEL IV: FAGLIGE KVALIFIKATIONER

A.   EMBEDSDYRLÆGER

| 1. | Den kompetente myndighed må kun udpege dyrlæger til embedsdyrlæger, der har bestået en prøve, der opfylder kravene i punkt 2. |
| --- | --- |

1.

Den kompetente myndighed må kun udpege dyrlæger til embedsdyrlæger, der har bestået en prøve, der opfylder kravene i punkt 2.

| 2. | Den kompetente myndighed sørger for afholdelse af prøven. Prøven skal bekræfte kendskab til følgende emner, i det omfang det er nødvendigt afhængigt af dyrlægens baggrund og kvalifikationer:






  a) | nationale bestemmelser og fællesskabsbestemmelser om veterinærforanstaltninger med hensyn til folkesundhed, fødevaresikkerhed, dyresundhed, dyrevelfærd og farmaceutiske stoffer |
| --- | --- | --- |

2.

Den kompetente myndighed sørger for afholdelse af prøven. Prøven skal bekræfte kendskab til følgende emner, i det omfang det er nødvendigt afhængigt af dyrlægens baggrund og kvalifikationer:

a)

nationale bestemmelser og fællesskabsbestemmelser om veterinærforanstaltninger med hensyn til folkesundhed, fødevaresikkerhed, dyresundhed, dyrevelfærd og farmaceutiske stoffer

| b) | principperne i den fælles landbrugspolitik, markedsforanstaltninger, eksportrestitutioner og afsløring af svig (også set i et globalt perspektiv: WTO, SPS, Codex Alimentarius, OIE) |
| --- | --- |

b)

principperne i den fælles landbrugspolitik, markedsforanstaltninger, eksportrestitutioner og afsløring af svig (også set i et globalt perspektiv: WTO, SPS, Codex Alimentarius, OIE)

| c) | vigtige aspekter af fødevareforarbejdning og fødevareteknologi |
| --- | --- |

c)

vigtige aspekter af fødevareforarbejdning og fødevareteknologi

| d) | principper, begreber og metoder i forbindelse med god fremstillingspraksis og kvalitetsstyring |
| --- | --- |

d)

principper, begreber og metoder i forbindelse med god fremstillingspraksis og kvalitetsstyring

| e) | kvalitetsstyring i primærproduktionen (god landbrugspraksis) |
| --- | --- |

e)

kvalitetsstyring i primærproduktionen (god landbrugspraksis)

| f) | fremme og anvendelse af fødevarehygiejne og fødevaresikkerhed (god hygiejnepraksis) |
| --- | --- |

f)

fremme og anvendelse af fødevarehygiejne og fødevaresikkerhed (god hygiejnepraksis)

| g) | principper, begreber og metoder i forbindelse med risikoanalyse |
| --- | --- |

g)

principper, begreber og metoder i forbindelse med risikoanalyse

| h) | principper, begreber og metoder i forbindelse med HACCP og anvendelse af HACCP i hele fødevareproduktionskæden |
| --- | --- |

h)

principper, begreber og metoder i forbindelse med HACCP og anvendelse af HACCP i hele fødevareproduktionskæden

| i) | forebyggelse og bekæmpelse af fødevarebårne farer for menneskers sundhed |
| --- | --- |

i)

forebyggelse og bekæmpelse af fødevarebårne farer for menneskers sundhed

| j) | populationsdynamik ved infektion og forgiftning |
| --- | --- |

j)

populationsdynamik ved infektion og forgiftning

| k) | diagnostisk epidemiologi |
| --- | --- |

k)

diagnostisk epidemiologi

| l) | kontrol- og overvågningssystemer |
| --- | --- |

l)

kontrol- og overvågningssystemer

| m) | audit og forskriftsmæssig vurdering af styringssystemer vedrørende fødevaresikkerhed |
| --- | --- |

m)

audit og forskriftsmæssig vurdering af styringssystemer vedrørende fødevaresikkerhed

| n) | principper for moderne testmetoder og anvendelsen heraf til diagnoser |
| --- | --- |

n)

principper for moderne testmetoder og anvendelsen heraf til diagnoser

| o) | informations- og kommunikationsteknologi i forbindelse med veterinærforanstaltninger med henblik på folkesundheden |
| --- | --- |

o)

informations- og kommunikationsteknologi i forbindelse med veterinærforanstaltninger med henblik på folkesundheden

| p) | behandling og anvendelse af biostatistiske data |
| --- | --- |

p)

behandling og anvendelse af biostatistiske data

| q) | undersøgelser af udbrud af fødevarebårne sygdomme hos mennesker |
| --- | --- |

q)

undersøgelser af udbrud af fødevarebårne sygdomme hos mennesker

| r) | relevante aspekter ved TSE |
| --- | --- |

r)

relevante aspekter ved TSE

| s) | dyrevelfærd i forbindelse med produktion, transport og slagtning |
| --- | --- |

s)

dyrevelfærd i forbindelse med produktion, transport og slagtning

| t) | miljøspørgsmål i forbindelse med fødevareproduktion (herunder affaldshåndtering) |
| --- | --- |

t)

miljøspørgsmål i forbindelse med fødevareproduktion (herunder affaldshåndtering)

| u) | forsigtighedsprincippet og forbrugerholdninger og |
| --- | --- |

u)

forsigtighedsprincippet og forbrugerholdninger og

| v) | principper for uddannelse af personale, der arbejder i produktionskæden. |
| --- | --- |

v)

principper for uddannelse af personale, der arbejder i produktionskæden.

Kandidaterne kan erhverve sig den nødvendige viden som en del af deres grundlæggende dyrlægeuddannelse eller ved efteruddannelse eller faglig erfaring efter bestået dyrlægeeksamen. Den kompetente myndighed kan sørge for forskellige prøver for at tage hensyn til kandidaternes baggrund. Hvis den kompetente myndighed finder det godtgjort, at en kandidat har erhvervet hele den nødvendige viden som del af en universitetsuddannelse eller gennem efter- og videreuddannelse på ph.d.-niveau, kan den dispensere fra kravet om en prøve.

| 3. | Dyrlægen skal være i stand til at samarbejde på tværs af faggrænser. |
| --- | --- |

3.

Dyrlægen skal være i stand til at samarbejde på tværs af faggrænser.

| 4. | En embedsdyrlæge skal desuden have været i praktik i mindst 200 timer, inden vedkommende begynder at arbejde selvstændigt. I denne periode skal praktikanten arbejde under tilsyn af embedsdyrlægerne på slagterier, opskæringsvirksomheder, steder, hvor der foretages inspektion af fersk kød, og på bedrifter. Praktikken skal især omfatte audit af styringssystemer vedrørende fødevaresikkerhed. |
| --- | --- |

4.

En embedsdyrlæge skal desuden have været i praktik i mindst 200 timer, inden vedkommende begynder at arbejde selvstændigt. I denne periode skal praktikanten arbejde under tilsyn af embedsdyrlægerne på slagterier, opskæringsvirksomheder, steder, hvor der foretages inspektion af fersk kød, og på bedrifter. Praktikken skal især omfatte audit af styringssystemer vedrørende fødevaresikkerhed.

| 5. | Embedsdyrlægen skal til stadighed have ajourført viden og følge med i nye tiltag gennem regelmæssig videreuddannelse og faglitteratur. Når det er muligt, skal embedsdyrlægen deltage i videreuddannelse hvert år. |
| --- | --- |

5.

Embedsdyrlægen skal til stadighed have ajourført viden og følge med i nye tiltag gennem regelmæssig videreuddannelse og faglitteratur. Når det er muligt, skal embedsdyrlægen deltage i videreuddannelse hvert år.

| 6. | Dyrlæger, der er allerede er udpeget som embedsdyrlæger, skal have passende viden om de emner, der er nævnt i punkt 2. Om nødvendigt skal de erhverve denne viden gennem efter- og videreuddannelse. Den kompetente myndighed skal indføre passende bestemmelser herom. |
| --- | --- |

6.

Dyrlæger, der er allerede er udpeget som embedsdyrlæger, skal have passende viden om de emner, der er nævnt i punkt 2. Om nødvendigt skal de erhverve denne viden gennem efter- og videreuddannelse. Den kompetente myndighed skal indføre passende bestemmelser herom.

| 7. | Medlemsstaterne kan uanset punkt 1-6 fastlægge særlige bestemmelser for embedsdyrlæger, der udøver denne funktion som bierhverv, og som er ansvarlige for kontrollen med små virksomheder. |
| --- | --- |

7.

Medlemsstaterne kan uanset punkt 1-6 fastlægge særlige bestemmelser for embedsdyrlæger, der udøver denne funktion som bierhverv, og som er ansvarlige for kontrollen med små virksomheder.

B.   OFFICIELLE MEDHJÆLPERE

| 1. | Den kompetente myndighed må som officielle medhjælpere kun udpege personer, der har været i praktik og har bestået en prøve i overensstemmelse med nedennævnte krav. |
| --- | --- |

1.

Den kompetente myndighed må som officielle medhjælpere kun udpege personer, der har været i praktik og har bestået en prøve i overensstemmelse med nedennævnte krav.

| 2. | Den kompetente myndighed skal sørge for afholdelse af sådanne prøver. For at kunne gå op til disse prøver skal kandidaterne dokumentere, at de har fulgt






  a) | en teoretisk uddannelse af mindst 500 timers varighed og har været i praktik i mindst 400 timer, således at de områder, der er nævnt i punkt 5, er dækket |
| --- | --- | --- |

2.

Den kompetente myndighed skal sørge for afholdelse af sådanne prøver. For at kunne gå op til disse prøver skal kandidaterne dokumentere, at de har fulgt

a)

en teoretisk uddannelse af mindst 500 timers varighed og har været i praktik i mindst 400 timer, således at de områder, der er nævnt i punkt 5, er dækket

| b) | den ekstra uddannelse, der kræves, for at officielle medhjælpere kan varetage deres opgaver på kompetent vis. |
| --- | --- |

b)

den ekstra uddannelse, der kræves, for at officielle medhjælpere kan varetage deres opgaver på kompetent vis.

| 3. | Praktikperioden, der er omhandlet i punkt 2, litra a), skal foregå i slagterier og opskæringsvirksomheder, under en embedsdyrlæges tilsyn, og i bedrifter og andre relevante virksomheder. |
| --- | --- |

3.

Praktikperioden, der er omhandlet i punkt 2, litra a), skal foregå i slagterier og opskæringsvirksomheder, under en embedsdyrlæges tilsyn, og i bedrifter og andre relevante virksomheder.

| 4. | Uddannelsen og prøverne skal især omfatte rødt kød eller fjerkrækød. Personer, der er uddannet i en af de to kategorier og har bestået prøven, behøver kun at gennemgå en afkortet uddannelse med henblik på at bestå prøven for den anden kategori. Uddannelsen og prøverne bør omfatte vildtlevende vildt, opdrættet vildt og lagomorfer, hvor det er relevant. |
| --- | --- |

4.

Uddannelsen og prøverne skal især omfatte rødt kød eller fjerkrækød. Personer, der er uddannet i en af de to kategorier og har bestået prøven, behøver kun at gennemgå en afkortet uddannelse med henblik på at bestå prøven for den anden kategori. Uddannelsen og prøverne bør omfatte vildtlevende vildt, opdrættet vildt og lagomorfer, hvor det er relevant.

| 5. | Officielle medhjælperes uddannelse skal omfatte følgende emner, og prøver skal bekræfte deres viden herom:






  a) | i forbindelse med bedrifter:






  i) | den teoretiske del:






  — | godt kendskab til landbruget — struktur, produktionsmetoder, international handel osv. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

5.

Officielle medhjælperes uddannelse skal omfatte følgende emner, og prøver skal bekræfte deres viden herom:

a)

i forbindelse med bedrifter:

i)

den teoretiske del:

—

godt kendskab til landbruget — struktur, produktionsmetoder, international handel osv.

| — | god husdyravlspraksis |
| --- | --- |

—

god husdyravlspraksis

| — | grundlæggende kendskab til sygdomme, især zoonoser — virus, bakterier, parasitter osv. |
| --- | --- |

—

grundlæggende kendskab til sygdomme, især zoonoser — virus, bakterier, parasitter osv.

| — | sygdomskontrol, brug af lægemidler og vacciner og undersøgelse for restkoncentrationer |
| --- | --- |

—

sygdomskontrol, brug af lægemidler og vacciner og undersøgelse for restkoncentrationer

| — | hygiejne- og sundhedskontrol |
| --- | --- |

—

hygiejne- og sundhedskontrol

| — | dyrevelfærd på bedriften og under transport |
| --- | --- |

—

dyrevelfærd på bedriften og under transport

| — | miljøkrav — i bygninger, på bedrifter og i almindelighed |
| --- | --- |

—

miljøkrav — i bygninger, på bedrifter og i almindelighed

| — | relevante love og administrative bestemmelser |
| --- | --- |

—

relevante love og administrative bestemmelser

| — | forhold af relevans for forbrugerne og kvalitetskontrol |
| --- | --- |

—

forhold af relevans for forbrugerne og kvalitetskontrol

| ii) | den praktiske del






  — | besøg på bedrifter af forskellige typer og med forskellige opdrætsmetoder |
| --- | --- | --- |

ii)

den praktiske del

—

besøg på bedrifter af forskellige typer og med forskellige opdrætsmetoder

| — | besøg i produktionsvirksomheder |
| --- | --- |

—

besøg i produktionsvirksomheder

| — | observering af på- og aflæsning af dyr |
| --- | --- |

—

observering af på- og aflæsning af dyr

| — | laboratorieøvelser |
| --- | --- |

—

laboratorieøvelser

| — | veterinærkontrol |
| --- | --- |

—

veterinærkontrol

| — | dokumentation |
| --- | --- |

—

dokumentation

| b) | i forbindelse med slagterier og opskæringsvirksomheder:






  i) | den teoretiske del:






  — | godt kendskab til kødbranchen — struktur, produktionsmetoder, international handel samt slagte- og opskæringsteknologi |
| --- | --- | --- | --- |

b)

i forbindelse med slagterier og opskæringsvirksomheder:

i)

den teoretiske del:

—

godt kendskab til kødbranchen — struktur, produktionsmetoder, international handel samt slagte- og opskæringsteknologi

| — | grundlæggende kendskab til hygiejne og god hygiejnepraksis, navnlig virksomhedshygiejne, slagte-, opskærings- og oplagringshygiejne, arbejdshygiejne |
| --- | --- |

—

grundlæggende kendskab til hygiejne og god hygiejnepraksis, navnlig virksomhedshygiejne, slagte-, opskærings- og oplagringshygiejne, arbejdshygiejne

| — | HACCP og audit af HACCP-baserede procedurer |
| --- | --- |

—

HACCP og audit af HACCP-baserede procedurer

| — | dyrevelfærd ved aflæsning efter transport og på slagteriet |
| --- | --- |

—

dyrevelfærd ved aflæsning efter transport og på slagteriet

| — | grundlæggende kendskab til slagtede dyrs anatomi og fysiologi |
| --- | --- |

—

grundlæggende kendskab til slagtede dyrs anatomi og fysiologi

| — | grundlæggende kendskab til slagtede dyrs patologi |
| --- | --- |

—

grundlæggende kendskab til slagtede dyrs patologi

| — | grundlæggende kendskab til slagtede dyrs patologiske anatomi |
| --- | --- |

—

grundlæggende kendskab til slagtede dyrs patologiske anatomi

| — | relevant kendskab til TSE og andre vigtige zoonoser og zoonotiske agenser |
| --- | --- |

—

relevant kendskab til TSE og andre vigtige zoonoser og zoonotiske agenser

| — | kendskab til metoder og procedurer for slagtning, inspektion, tilvirkning, emballering, indpakning og transport af fersk kød |
| --- | --- |

—

kendskab til metoder og procedurer for slagtning, inspektion, tilvirkning, emballering, indpakning og transport af fersk kød

| — | grundlæggende kendskab til mikrobiologi |
| --- | --- |

—

grundlæggende kendskab til mikrobiologi

| — | inspektion før slagtning |
| --- | --- |

—

inspektion før slagtning

| — | undersøgelse for trikinose |
| --- | --- |

—

undersøgelse for trikinose

| — | inspektion efter slagtning |
| --- | --- |

—

inspektion efter slagtning

| — | administrativt arbejde |
| --- | --- |

—

administrativt arbejde

| — | kendskab til relevante love og administrative bestemmelser |
| --- | --- |

—

kendskab til relevante love og administrative bestemmelser

| — | prøveudtagningsprocedure |
| --- | --- |

—

prøveudtagningsprocedure

| — | aspekter vedrørende svig |
| --- | --- |

—

aspekter vedrørende svig

| ii) | den praktiske del:






  — | dyreidentifikation |
| --- | --- | --- |

ii)

den praktiske del:

—

dyreidentifikation

| — | kontrol af alder |
| --- | --- |

—

kontrol af alder

| — | inspektion og bedømmelse af slagtede dyr |
| --- | --- |

—

inspektion og bedømmelse af slagtede dyr

| — | inspektion efter slagtning på et slagteri |
| --- | --- |

—

inspektion efter slagtning på et slagteri

| — | undersøgelse for trikinose |
| --- | --- |

—

undersøgelse for trikinose

| — | bestemmelse af dyreart ved undersøgelse af typiske dele af dyret |
| --- | --- |

—

bestemmelse af dyreart ved undersøgelse af typiske dele af dyret

| — | bestemmelse af og kommentarer til dele af slagtede dyr, som har undergået forandringer |
| --- | --- |

—

bestemmelse af og kommentarer til dele af slagtede dyr, som har undergået forandringer

| — | hygiejnekontrol, herunder audit af god hygiejnepraksis og de HACCP-baserede procedurer |
| --- | --- |

—

hygiejnekontrol, herunder audit af god hygiejnepraksis og de HACCP-baserede procedurer

| — | registrering af resultaterne af inspektion før slagtning |
| --- | --- |

—

registrering af resultaterne af inspektion før slagtning

| — | prøveudtagning |
| --- | --- |

—

prøveudtagning

| — | køds sporbarhed |
| --- | --- |

—

køds sporbarhed

| — | dokumentation. |
| --- | --- |

—

dokumentation.

| 6. | Officielle medhjælpere skal til stadighed have ajourført viden og følge med i nye tiltag gennem regelmæssig videreuddannelse og faglitteratur. Når det er muligt, skal officielle medhjælpere deltage i videreuddannelse hvert år. |
| --- | --- |

6.

Officielle medhjælpere skal til stadighed have ajourført viden og følge med i nye tiltag gennem regelmæssig videreuddannelse og faglitteratur. Når det er muligt, skal officielle medhjælpere deltage i videreuddannelse hvert år.

| 7. | Personer, der allerede er udpeget til officielle medhjælpere, skal have tilstrækkelig viden om de emner, der er nævnt i punkt 5. Om nødvendigt skal de erhverve denne viden gennem videreuddannelse. Den kompetente myndighed skal fastsætte passende bestemmelser med henblik herpå. |
| --- | --- |

7.

Personer, der allerede er udpeget til officielle medhjælpere, skal have tilstrækkelig viden om de emner, der er nævnt i punkt 5. Om nødvendigt skal de erhverve denne viden gennem videreuddannelse. Den kompetente myndighed skal fastsætte passende bestemmelser med henblik herpå.

| 8. | Hvis de officielle medhjælpere kun foretager prøveudtagning og analyser i forbindelse med undersøgelse for trikinose, behøver den kompetente myndighed kun at sikre, at de får den nødvendige uddannelse til at varetage disse opgaver. |
| --- | --- |

8.

Hvis de officielle medhjælpere kun foretager prøveudtagning og analyser i forbindelse med undersøgelse for trikinose, behøver den kompetente myndighed kun at sikre, at de får den nødvendige uddannelse til at varetage disse opgaver.

AFSNIT IV

SPECIFIKKE KRAV

KAPITEL I: TAMKVÆG

A.   KVÆG UNDER SEKS UGER

Slagtekroppe og slagtebiprodukter af kvæg under seks uger skal underkastes følgende procedure for inspektion efter slagtning:

| 1. | Besigtigelse af hovedet og svælget. Indsnit i og undersøgelse af de retropharyngeale lymfeknuder (Lnn. retropharyngiales). Undersøgelse af munden og mund- og svælgslimhinderne. Palpering af tungen. Fjernelse af tonsillerne. |
| --- | --- |

1.

Besigtigelse af hovedet og svælget. Indsnit i og undersøgelse af de retropharyngeale lymfeknuder (Lnn. retropharyngiales). Undersøgelse af munden og mund- og svælgslimhinderne. Palpering af tungen. Fjernelse af tonsillerne.

| 2. | Besigtigelse af lungerne, luftrøret og spiserøret. Palpering af lungerne. Indsnit i og undersøgelse af de bronchiale og mediastinale lymfeknuder (Lnn. bifucationes, eparteriales og mediastinales). Der lægges et længdesnit i luftrøret og hovedbronchierne og et snit i lungernes nederste tredjedel gennem de store bronchier. Disse indsnit kræves dog ikke, hvis lungerne ikke er bestemt til konsum. |
| --- | --- |

2.

Besigtigelse af lungerne, luftrøret og spiserøret. Palpering af lungerne. Indsnit i og undersøgelse af de bronchiale og mediastinale lymfeknuder (Lnn. bifucationes, eparteriales og mediastinales). Der lægges et længdesnit i luftrøret og hovedbronchierne og et snit i lungernes nederste tredjedel gennem de store bronchier. Disse indsnit kræves dog ikke, hvis lungerne ikke er bestemt til konsum.

| 3. | Besigtigelse af hjertesækken og hjertet. I hjertet lægges et længdesnit, så hjertekamrene åbnes, og skillevæggen gennemskæres. |
| --- | --- |

3.

Besigtigelse af hjertesækken og hjertet. I hjertet lægges et længdesnit, så hjertekamrene åbnes, og skillevæggen gennemskæres.

| 4. | Besigtigelse af mellemgulvet. |
| --- | --- |

4.

Besigtigelse af mellemgulvet.

| 5. | Besigtigelse af leveren og portallymfeknuderne (Lnn. portales). Palpering af og om nødvendigt indsnit i leveren og dens lymfeknuder. |
| --- | --- |

5.

Besigtigelse af leveren og portallymfeknuderne (Lnn. portales). Palpering af og om nødvendigt indsnit i leveren og dens lymfeknuder.

| 6. | Besigtigelse af fordøjelseskanalen, mesenteriet, mavens lymfeknuder og mesenteriallymfeknuderne (Lnn. gastrici, mesenterici, craniales og caudales). Palpering af og om nødvendigt indsnit i mavens lymfeknuder og mesenteriallymfeknuderne. |
| --- | --- |

6.

Besigtigelse af fordøjelseskanalen, mesenteriet, mavens lymfeknuder og mesenteriallymfeknuderne (Lnn. gastrici, mesenterici, craniales og caudales). Palpering af og om nødvendigt indsnit i mavens lymfeknuder og mesenteriallymfeknuderne.

| 7. | Besigtigelse og om nødvendigt palpering af milten. |
| --- | --- |

7.

Besigtigelse og om nødvendigt palpering af milten.

| 8. | Besigtigelse af nyrerne. Om nødvendigt indsnit i nyrerne og deres lymfeknuder (Lnn. renales). |
| --- | --- |

8.

Besigtigelse af nyrerne. Om nødvendigt indsnit i nyrerne og deres lymfeknuder (Lnn. renales).

| 9. | Besigtigelse af brysthinden og bughinden. |
| --- | --- |

9.

Besigtigelse af brysthinden og bughinden.

| 10. | Besigtigelse og palpering af området omkring navlen og leddene. I tvivlstilfælde foretages indsnit i området omkring navlen, og leddene åbnes. Undersøgelse af liquor synoviales. |
| --- | --- |

10.

Besigtigelse og palpering af området omkring navlen og leddene. I tvivlstilfælde foretages indsnit i området omkring navlen, og leddene åbnes. Undersøgelse af liquor synoviales.

B.   KVÆG OVER SEKS UGER

Slagtekroppe og slagtebiprodukter af kvæg over seks uger skal underkastes følgende procedure for inspektion efter slagtning:

| 1. | Besigtigelse af hovedet og svælget. Indsnit i og undersøgelse af de retropharyngeale, mandibulære og parotideale lymfeknuder (Lnn retropharyngiales, mandibulares og parotidei). Undersøgelse af de udvendige tyggemuskler ved to parallelt med underkæben forløbende snit og af de indvendige tyggemuskler (interne pterygoide muskler) ved ét tilsvarende snit. Besigtigelse og palpering af tungen, efter at den er løsnet, så munden og mund- og svælgslimhinderne kan besigtiges nærmere. Tonsillerne skal fjernes. |
| --- | --- |

1.

Besigtigelse af hovedet og svælget. Indsnit i og undersøgelse af de retropharyngeale, mandibulære og parotideale lymfeknuder (Lnn retropharyngiales, mandibulares og parotidei). Undersøgelse af de udvendige tyggemuskler ved to parallelt med underkæben forløbende snit og af de indvendige tyggemuskler (interne pterygoide muskler) ved ét tilsvarende snit. Besigtigelse og palpering af tungen, efter at den er løsnet, så munden og mund- og svælgslimhinderne kan besigtiges nærmere. Tonsillerne skal fjernes.

| 2. | Besigtigelse af luftrøret og spiserøret. Besigtigelse og palpering af lungerne. Indsnit i og undersøgelse af de bronchiale og mediastinale lymfeknuder (Lnn. bifucationes, eparteriales og mediastinales). Der lægges et længdesnit i luftrøret og hovedbronchierne og et snit i lungernes nederste tredjedel gennem de store bronchier. Disse indsnit kræves dog ikke, hvis lungerne ikke er bestemt til konsum. |
| --- | --- |

2.

Besigtigelse af luftrøret og spiserøret. Besigtigelse og palpering af lungerne. Indsnit i og undersøgelse af de bronchiale og mediastinale lymfeknuder (Lnn. bifucationes, eparteriales og mediastinales). Der lægges et længdesnit i luftrøret og hovedbronchierne og et snit i lungernes nederste tredjedel gennem de store bronchier. Disse indsnit kræves dog ikke, hvis lungerne ikke er bestemt til konsum.

| 3. | Besigtigelse af hjertesækken og hjertet. I hjertet lægges et længdesnit, så hjertekamrene åbnes, og skillevæggen gennemskæres. |
| --- | --- |

3.

Besigtigelse af hjertesækken og hjertet. I hjertet lægges et længdesnit, så hjertekamrene åbnes, og skillevæggen gennemskæres.

| 4. | Besigtigelse af mellemgulvet. |
| --- | --- |

4.

Besigtigelse af mellemgulvet.

| 5. | Besigtigelse og palpering af leveren og portallymfeknuderne (Lnn. portales). Indsnit på leverens bagside og ved basis af den spiegelske lap for undersøgelse af galdegangen. |
| --- | --- |

5.

Besigtigelse og palpering af leveren og portallymfeknuderne (Lnn. portales). Indsnit på leverens bagside og ved basis af den spiegelske lap for undersøgelse af galdegangen.

| 6. | Besigtigelse af fordøjelseskanalen, mesenteriet, mavens lymfeknuder og mesenteriallymfeknuderne (Lnn. gastrici, mesenterici, craniales og caudales). Palpering af og om nødvendigt indsnit i mavens lymfeknuder og mesenteriallymfeknuderne. |
| --- | --- |

6.

Besigtigelse af fordøjelseskanalen, mesenteriet, mavens lymfeknuder og mesenteriallymfeknuderne (Lnn. gastrici, mesenterici, craniales og caudales). Palpering af og om nødvendigt indsnit i mavens lymfeknuder og mesenteriallymfeknuderne.

| 7. | Besigtigelse og om nødvendigt palpering af milten. |
| --- | --- |

7.

Besigtigelse og om nødvendigt palpering af milten.

| 8. | Besigtigelse af nyrerne og om nødvendigt indsnit i nyrerne og deres lymfeknuder (Lnn. renales). |
| --- | --- |

8.

Besigtigelse af nyrerne og om nødvendigt indsnit i nyrerne og deres lymfeknuder (Lnn. renales).

| 9. | Besigtigelse af brysthinden og bughinden. |
| --- | --- |

9.

Besigtigelse af brysthinden og bughinden.

| 10. | Besigtigelse af genitalierne (bortset fra penis, hvis den allerede er kasseret). |
| --- | --- |

10.

Besigtigelse af genitalierne (bortset fra penis, hvis den allerede er kasseret).

| 11. | Besigtigelse og om nødvendigt palpering af og indsnit i yveret og dets lymfeknuder (Lnn. supramammarii). Hos køer åbnes hver yverhalvdel ved et langt og dybt indsnit indtil mælkecisternerne (sinus lactiferes), og der foretages indsnit i yverets lymfeknuder, medmindre yveret ikke er bestemt til konsum. |
| --- | --- |

11.

Besigtigelse og om nødvendigt palpering af og indsnit i yveret og dets lymfeknuder (Lnn. supramammarii). Hos køer åbnes hver yverhalvdel ved et langt og dybt indsnit indtil mælkecisternerne (sinus lactiferes), og der foretages indsnit i yverets lymfeknuder, medmindre yveret ikke er bestemt til konsum.

KAPITEL II: TAMFÅR OG -GEDER

Slagtekroppe og slagtebiprodukter af får og geder skal underkastes følgende procedure for inspektion efter slagtning:

| 1. | Besigtigelse af hovedet efter afhudning og i tvivlstilfælde undersøgelse af svælget, munden og tungen og de retropharyngeale og parotideale lymfeknuder. Medmindre andet følger af bestemmelserne om dyresundhed, kræves disse undersøgelser ikke, hvis myndighederne kan garantere, at hovedet, herunder tunge og hjerne, ikke anvendes til konsum. |
| --- | --- |

1.

Besigtigelse af hovedet efter afhudning og i tvivlstilfælde undersøgelse af svælget, munden og tungen og de retropharyngeale og parotideale lymfeknuder. Medmindre andet følger af bestemmelserne om dyresundhed, kræves disse undersøgelser ikke, hvis myndighederne kan garantere, at hovedet, herunder tunge og hjerne, ikke anvendes til konsum.

| 2. | Besigtigelse af lungerne, luftrøret og spiserøret. Palpering af lungerne og af de bronchiale og mediastinale lymfeknuder (Lnn. bifurcationes, eparteriales og mediastinales). I tvivlstilfælde foretages der indsnit i og undersøgelse af disse organer og lymfeknuder. |
| --- | --- |

2.

Besigtigelse af lungerne, luftrøret og spiserøret. Palpering af lungerne og af de bronchiale og mediastinale lymfeknuder (Lnn. bifurcationes, eparteriales og mediastinales). I tvivlstilfælde foretages der indsnit i og undersøgelse af disse organer og lymfeknuder.

| 3. | Besigtigelse af hjertesækken og hjertet. I tvivlstilfælde foretages der indsnit i og undersøgelse af hjertet. |
| --- | --- |

3.

Besigtigelse af hjertesækken og hjertet. I tvivlstilfælde foretages der indsnit i og undersøgelse af hjertet.

| 4. | Besigtigelse af mellemgulvet. |
| --- | --- |

4.

Besigtigelse af mellemgulvet.

| 5. | Besigtigelse af leveren og portallymfeknuderne (Lnn. portales). Palpering af leveren og dens lymfeknuder. Indsnit på leverens bagside for undersøgelse af galdegangene. |
| --- | --- |

5.

Besigtigelse af leveren og portallymfeknuderne (Lnn. portales). Palpering af leveren og dens lymfeknuder. Indsnit på leverens bagside for undersøgelse af galdegangene.

| 6. | Besigtigelse af fordøjelseskanalen, mesenteriet, mavens lymfeknuder og mesenteriallymfeknuderne (Lnn. gastrici, mesenterici, craniales og caudales). |
| --- | --- |

6.

Besigtigelse af fordøjelseskanalen, mesenteriet, mavens lymfeknuder og mesenteriallymfeknuderne (Lnn. gastrici, mesenterici, craniales og caudales).

| 7. | Besigtigelse og om nødvendigt palpering af milten. |
| --- | --- |

7.

Besigtigelse og om nødvendigt palpering af milten.

| 8. | Besigtigelse af nyrerne. Om nødvendigt indsnit i nyrerne og deres lymfeknuder (Lnn. renales). |
| --- | --- |

8.

Besigtigelse af nyrerne. Om nødvendigt indsnit i nyrerne og deres lymfeknuder (Lnn. renales).

| 9. | Besigtigelse af brysthinden og bughinden. |
| --- | --- |

9.

Besigtigelse af brysthinden og bughinden.

| 10. | Besigtigelse af genitalierne (bortset fra penis, hvis den allerede er kasseret). |
| --- | --- |

10.

Besigtigelse af genitalierne (bortset fra penis, hvis den allerede er kasseret).

| 11. | Besigtigelse af yveret og dets lymfeknuder. |
| --- | --- |

11.

Besigtigelse af yveret og dets lymfeknuder.

| 12. | Besigtigelse og palpering af området omkring navlen og leddene hos unge dyr. I tvivlstilfælde foretages indsnit i området omkring navlen, og leddene åbnes. Undersøgelse af liquor synoviales. |
| --- | --- |

12.

Besigtigelse og palpering af området omkring navlen og leddene hos unge dyr. I tvivlstilfælde foretages indsnit i området omkring navlen, og leddene åbnes. Undersøgelse af liquor synoviales.

KAPITEL III: TAMDYR AF HESTEFAMILIEN

Slagtekroppe og slagtebiprodukter af dyr af hestefamilien skal underkastes følgende procedure for inspektion efter slagtning:

| 1. | Besigtigelse af hovedet og besigtigelse af svælget, efter at tungen er løsnet. Palpering af og om nødvendigt indsnit i de retropharyngeale, mandibulære og parotideale lymfeknuder (Lnn. retropharyngiales, mandibulares og parotidei). Besigtigelse og palpering af tungen, efter at den er løsnet, så munden og mund- og svælgslimhinderne kan besigtiges nærmere. Tonsillerne skal fjernes. |
| --- | --- |

1.

Besigtigelse af hovedet og besigtigelse af svælget, efter at tungen er løsnet. Palpering af og om nødvendigt indsnit i de retropharyngeale, mandibulære og parotideale lymfeknuder (Lnn. retropharyngiales, mandibulares og parotidei). Besigtigelse og palpering af tungen, efter at den er løsnet, så munden og mund- og svælgslimhinderne kan besigtiges nærmere. Tonsillerne skal fjernes.

| 2. | Besigtigelse af lungerne, luftrøret og spiserøret. Palpering af lungerne. Palpering af og om nødvendigt indsnit i de bronchiale og mediastinale lymfeknuder (Lnn. bifurcationes, eparteriales og mediastinales). Der lægges et længdesnit i luftrøret og hovedbronchierne og et snit i lungernes nederste tredjedel gennem de store bronchier. Disse indsnit kræves dog ikke, hvis lungerne ikke er bestemt til konsum. |
| --- | --- |

2.

Besigtigelse af lungerne, luftrøret og spiserøret. Palpering af lungerne. Palpering af og om nødvendigt indsnit i de bronchiale og mediastinale lymfeknuder (Lnn. bifurcationes, eparteriales og mediastinales). Der lægges et længdesnit i luftrøret og hovedbronchierne og et snit i lungernes nederste tredjedel gennem de store bronchier. Disse indsnit kræves dog ikke, hvis lungerne ikke er bestemt til konsum.

| 3. | Besigtigelse af hjertesækken og hjertet. I hjertet lægges et længdesnit, så hjertekamrene åbnes, og skillevæggen gennemskæres. |
| --- | --- |

3.

Besigtigelse af hjertesækken og hjertet. I hjertet lægges et længdesnit, så hjertekamrene åbnes, og skillevæggen gennemskæres.

| 4. | Besigtigelse af mellemgulvet. |
| --- | --- |

4.

Besigtigelse af mellemgulvet.

| 5. | Besigtigelse og palpering af og om nødvendigt indsnit i leveren og portallymfeknuderne (Lnn. portales). |
| --- | --- |

5.

Besigtigelse og palpering af og om nødvendigt indsnit i leveren og portallymfeknuderne (Lnn. portales).

| 6. | Besigtigelse af fordøjelseskanalen, mesenteriet, mavens lymfeknuder og mesenteriallymfeknuderne (Lnn. gastrici, mesenterici, craniales og caudales). Om nødvendigt indsnit i mavens lymfeknuder og mesenteriallymfeknuderne. |
| --- | --- |

6.

Besigtigelse af fordøjelseskanalen, mesenteriet, mavens lymfeknuder og mesenteriallymfeknuderne (Lnn. gastrici, mesenterici, craniales og caudales). Om nødvendigt indsnit i mavens lymfeknuder og mesenteriallymfeknuderne.

| 7. | Besigtigelse og om nødvendigt palpering af milten. |
| --- | --- |

7.

Besigtigelse og om nødvendigt palpering af milten.

| 8. | Besigtigelse og palpering af nyrerne. Om nødvendigt indsnit i nyrerne og deres lymfeknuder (Lnn. renales). |
| --- | --- |

8.

Besigtigelse og palpering af nyrerne. Om nødvendigt indsnit i nyrerne og deres lymfeknuder (Lnn. renales).

| 9. | Besigtigelse af brysthinden og bughinden. |
| --- | --- |

9.

Besigtigelse af brysthinden og bughinden.

| 10. | Besigtigelse af genitalierne hos hingste (bortset fra penis, hvis den allerede er kasseret) og hopper. |
| --- | --- |

10.

Besigtigelse af genitalierne hos hingste (bortset fra penis, hvis den allerede er kasseret) og hopper.

| 11. | Besigtigelse af yveret og dets lymfeknuder (Lnn. supramammarii) og om nødvendigt indsnit i yverets lymfeknuder. |
| --- | --- |

11.

Besigtigelse af yveret og dets lymfeknuder (Lnn. supramammarii) og om nødvendigt indsnit i yverets lymfeknuder.

| 12. | Besigtigelse og palpering af området omkring navlen og leddene hos unge dyr. I tvivlstilfælde foretages indsnit i området omkring navlen, og leddene åbnes. Undersøgelse af liquor synoviales. |
| --- | --- |

12.

Besigtigelse og palpering af området omkring navlen og leddene hos unge dyr. I tvivlstilfælde foretages indsnit i området omkring navlen, og leddene åbnes. Undersøgelse af liquor synoviales.

| 13. | Alle grå og hvide heste kontrolleres for melanosarkomer og melanose ved undersøgelse af skuldrenes muskulatur og lymfeknuder (Lnn. subrhomboidei) under skulderbladsbrusken efter løsning af den ene skulders tilhæftning. Nyrerne frilægges og undersøges ved snit gennem hele nyren. |
| --- | --- |

13.

Alle grå og hvide heste kontrolleres for melanosarkomer og melanose ved undersøgelse af skuldrenes muskulatur og lymfeknuder (Lnn. subrhomboidei) under skulderbladsbrusken efter løsning af den ene skulders tilhæftning. Nyrerne frilægges og undersøges ved snit gennem hele nyren.

KAPITEL IV: TAMSVIN

A.   INSPEKTION FØR SLAGTNING

| 1. | Den kompetente myndighed kan beslutte, at svin, der skal slagtes, underkastes en inspektion før slagtning på den bedrift, de kommer fra. I så fald kan slagtning af et parti svin fra en bedrift kun tillades,






  a) | hvis svinene, der skal slagtes, er ledsaget af det sundhedscertifikat, der er omhandlet i kapitel X, del A, og |
| --- | --- | --- |

1.

Den kompetente myndighed kan beslutte, at svin, der skal slagtes, underkastes en inspektion før slagtning på den bedrift, de kommer fra. I så fald kan slagtning af et parti svin fra en bedrift kun tillades,

a)

hvis svinene, der skal slagtes, er ledsaget af det sundhedscertifikat, der er omhandlet i kapitel X, del A, og

| b) | hvis bestemmelserne i stk. 2-5 er overholdt. |
| --- | --- |

b)

hvis bestemmelserne i stk. 2-5 er overholdt.

| 2. | Inspektion før slagtning, der foretages på den bedrift, dyrene kommer fra, skal omfatte:






  a) | kontrol af registre eller dokumentation på bedriften, herunder information om fødevarekæden; |
| --- | --- | --- |

2.

Inspektion før slagtning, der foretages på den bedrift, dyrene kommer fra, skal omfatte:

a)

kontrol af registre eller dokumentation på bedriften, herunder information om fødevarekæden;

| b) | undersøgelser af svinene til konstatering af, om






  i) | de lider af en sygdom eller en tilstand, som kan overføres til mennesker eller dyr, som følge af at de omgås dyrene eller spiser kødet heraf, eller individuelt eller kollektivt udviser en adfærd, der tyder på, at en sådan sygdom kan forekomme |
| --- | --- | --- |

b)

undersøgelser af svinene til konstatering af, om

i)

de lider af en sygdom eller en tilstand, som kan overføres til mennesker eller dyr, som følge af at de omgås dyrene eller spiser kødet heraf, eller individuelt eller kollektivt udviser en adfærd, der tyder på, at en sådan sygdom kan forekomme

| ii) | de udviser generelle adfærdsproblemer eller sygdomstegn, der kan gøre kødet uegnet til konsum, eller |
| --- | --- |

ii)

de udviser generelle adfærdsproblemer eller sygdomstegn, der kan gøre kødet uegnet til konsum, eller

| iii) | der er tegn på eller grund til mistanke om, at de kan indeholde restkoncentrationer af kemiske stoffer, der er højere end de grænseværdier, der er fastsat i fællesskabsbestemmelserne, eller restkoncentrationer af forbudte stoffer. |
| --- | --- |

iii)

der er tegn på eller grund til mistanke om, at de kan indeholde restkoncentrationer af kemiske stoffer, der er højere end de grænseværdier, der er fastsat i fællesskabsbestemmelserne, eller restkoncentrationer af forbudte stoffer.

| 3. | Embedsdyrlægen eller en godkendt dyrlæge foretager inspektionen før slagtning på bedriften. Svinene skal sendes direkte til slagtning og må ikke blandes med andre svin. |
| --- | --- |

3.

Embedsdyrlægen eller en godkendt dyrlæge foretager inspektionen før slagtning på bedriften. Svinene skal sendes direkte til slagtning og må ikke blandes med andre svin.

| 4. | Inspektionen før slagtning på slagteriet skal kun omfatte:






  a) | identifikationskontrol af dyrene, og |
| --- | --- | --- |

4.

Inspektionen før slagtning på slagteriet skal kun omfatte:

a)

identifikationskontrol af dyrene, og

| b) | screening for at fastslå, om dyrevelfærdsbestemmelserne er overholdt, og om der foreligger forhold, der kan have en negativ indvirkning på menneskers eller dyrs sundhed. Denne screening kan foretages af en officiel medhjælper. |
| --- | --- |

b)

screening for at fastslå, om dyrevelfærdsbestemmelserne er overholdt, og om der foreligger forhold, der kan have en negativ indvirkning på menneskers eller dyrs sundhed. Denne screening kan foretages af en officiel medhjælper.

| 5. | Når svinene ikke er blevet slagtet senest tre dage efter, at det i stk. 1, litra a), nævnte sundhedscertifikat er blevet udstedt






  a) | skal svinene, hvis de ikke har forladt oprindelsesbedriften for at transporteres til slagteriet, undersøges igen, og der udstedes et nyt sundhedscertifikat |
| --- | --- | --- |

5.

Når svinene ikke er blevet slagtet senest tre dage efter, at det i stk. 1, litra a), nævnte sundhedscertifikat er blevet udstedt

a)

skal svinene, hvis de ikke har forladt oprindelsesbedriften for at transporteres til slagteriet, undersøges igen, og der udstedes et nyt sundhedscertifikat

| b) | kan der, hvis svinene allerede er på vej til eller befinder sig på slagteriet, tillades slagtning, når grunden til forsinkelsen er vurderet, og under forudsætning af at svinene gennemgår en yderligere veterinærinspektion før slagtning. |
| --- | --- |

b)

kan der, hvis svinene allerede er på vej til eller befinder sig på slagteriet, tillades slagtning, når grunden til forsinkelsen er vurderet, og under forudsætning af at svinene gennemgår en yderligere veterinærinspektion før slagtning.

B.   INSPEKTION EFTER SLAGTNING

| 1. | Slagtekroppe og slagtebiprodukter af svin undtagen dem, der er nævnt i stk. 2, underkastes følgende procedure for inspektion efter slagtning:






  a) | Besigtigelse af hovedet og svælget. Indsnit i og undersøgelse af de mandibulære lymfeknuder (Lnn. mandibulares). Besigtigelse af munden, mund- og svælgslimhinderne og tungen. |
| --- | --- | --- |

1.

Slagtekroppe og slagtebiprodukter af svin undtagen dem, der er nævnt i stk. 2, underkastes følgende procedure for inspektion efter slagtning:

a)

Besigtigelse af hovedet og svælget. Indsnit i og undersøgelse af de mandibulære lymfeknuder (Lnn. mandibulares). Besigtigelse af munden, mund- og svælgslimhinderne og tungen.

| b) | Besigtigelse af lungerne, luftrøret og spiserøret. Palpering af lungerne og af de bronchiale og mediastinale lymfeknuder (Lnn. bifurcationes, eparteriales og mediastinales). Der lægges et længdesnit i luftrøret og hovedbronchierne og et snit i lungernes nederste tredjedel gennem de store bronchier. Disse indsnit kræves dog ikke, hvis lungerne ikke er bestemt til konsum. |
| --- | --- |

b)

Besigtigelse af lungerne, luftrøret og spiserøret. Palpering af lungerne og af de bronchiale og mediastinale lymfeknuder (Lnn. bifurcationes, eparteriales og mediastinales). Der lægges et længdesnit i luftrøret og hovedbronchierne og et snit i lungernes nederste tredjedel gennem de store bronchier. Disse indsnit kræves dog ikke, hvis lungerne ikke er bestemt til konsum.

| c) | Besigtigelse af hjertesækken og hjertet. I hjertet lægges et længdesnit, så hjertekamrene åbnes, og skillevæggen gennemskæres. |
| --- | --- |

c)

Besigtigelse af hjertesækken og hjertet. I hjertet lægges et længdesnit, så hjertekamrene åbnes, og skillevæggen gennemskæres.

| d) | Besigtigelse af mellemgulvet. |
| --- | --- |

d)

Besigtigelse af mellemgulvet.

| e) | Besigtigelse af leveren og portallymfeknuderne (Lnn. portales). Palpering af leveren og dens lymfeknuder. |
| --- | --- |

e)

Besigtigelse af leveren og portallymfeknuderne (Lnn. portales). Palpering af leveren og dens lymfeknuder.

| f) | Besigtigelse af fordøjelseskanalen, mesenteriet, mavens lymfeknuder og mesenteriallymfeknuderne (Lnn. gastrici, mesenterici, craniales og caudales). Palpering af og om nødvendigt indsnit i mavens lymfeknuder og mesenteriallymfeknuderne. |
| --- | --- |

f)

Besigtigelse af fordøjelseskanalen, mesenteriet, mavens lymfeknuder og mesenteriallymfeknuderne (Lnn. gastrici, mesenterici, craniales og caudales). Palpering af og om nødvendigt indsnit i mavens lymfeknuder og mesenteriallymfeknuderne.

| g) | Besigtigelse og om nødvendigt palpering af milten. |
| --- | --- |

g)

Besigtigelse og om nødvendigt palpering af milten.

| h) | Besigtigelse af nyrerne. Om nødvendigt indsnit i nyrerne og deres lymfeknuder (Lnn. renales). |
| --- | --- |

h)

Besigtigelse af nyrerne. Om nødvendigt indsnit i nyrerne og deres lymfeknuder (Lnn. renales).

| i) | Besigtigelse af brysthinden og bughinden. |
| --- | --- |

i)

Besigtigelse af brysthinden og bughinden.

| j) | Besigtigelse af genitalierne (bortset fra penis, hvis den allerede er kasseret) |
| --- | --- |

j)

Besigtigelse af genitalierne (bortset fra penis, hvis den allerede er kasseret)

| k) | Besigtigelse af yveret og dets lymfeknuder (Lnn. supramammarii). Hos søer indsnit i yverets lymfeknuder. |
| --- | --- |

k)

Besigtigelse af yveret og dets lymfeknuder (Lnn. supramammarii). Hos søer indsnit i yverets lymfeknuder.

| l) | Besigtigelse og palpering af området omkring navlen og leddene hos unge dyr. I tvivlstilfælde foretages indsnit i området omkring navlen, og leddene åbnes. |
| --- | --- |

l)

Besigtigelse og palpering af området omkring navlen og leddene hos unge dyr. I tvivlstilfælde foretages indsnit i området omkring navlen, og leddene åbnes.

| 2. | Den kompetente myndighed kan på grundlag af epidemiologiske data eller andre oplysninger beslutte, at slagtesvin, der er opdrættet under kontrollerede opstaldningsforhold i integrerede produktionssystemer, i nogle eller alle af de i stk. 1 omhandlede tilfælde efter afvænningen kun underkastes besigtigelse. |
| --- | --- |

2.

Den kompetente myndighed kan på grundlag af epidemiologiske data eller andre oplysninger beslutte, at slagtesvin, der er opdrættet under kontrollerede opstaldningsforhold i integrerede produktionssystemer, i nogle eller alle af de i stk. 1 omhandlede tilfælde efter afvænningen kun underkastes besigtigelse.

KAPITEL V: FJERKRÆ

A.   INSPEKTION FØR SLAGTNING

| 1. | Den kompetente myndighed kan beslutte, at fjerkræ, der skal slagtes, underkastes en inspektion før slagtning på den bedrift, det kommer fra. I så fald kan slagtning af et parti fjerkræ fra en bedrift kun tillades






  a) | hvis fjerkræet, der skal slagtes, er ledsaget af det sundhedscertifikat, der er omhandlet i kapitel X, del A, og |
| --- | --- | --- |

1.

Den kompetente myndighed kan beslutte, at fjerkræ, der skal slagtes, underkastes en inspektion før slagtning på den bedrift, det kommer fra. I så fald kan slagtning af et parti fjerkræ fra en bedrift kun tillades

a)

hvis fjerkræet, der skal slagtes, er ledsaget af det sundhedscertifikat, der er omhandlet i kapitel X, del A, og

| b) | hvis bestemmelserne i stk. 2-5 er overholdt. |
| --- | --- |

b)

hvis bestemmelserne i stk. 2-5 er overholdt.

| 2. | Inspektionen før slagtning, der foretages på den bedrift, dyrene kommer fra, skal omfatte:






  a) | kontrol af registre eller dokumentation på bedriften, herunder information om fødevarekæden |
| --- | --- | --- |

2.

Inspektionen før slagtning, der foretages på den bedrift, dyrene kommer fra, skal omfatte:

a)

kontrol af registre eller dokumentation på bedriften, herunder information om fødevarekæden

| b) | inspektion af fjerkræpartiet til konstatering af, om fuglene






  i) | lider af en sygdom eller en tilstand, som kan overføres til mennesker eller dyr, som følge af at de omgås dyrene eller spiser kødet heraf, eller udviser en adfærd, der tyder på, at en sådan sygdom kan forekomme |
| --- | --- | --- |

b)

inspektion af fjerkræpartiet til konstatering af, om fuglene

i)

lider af en sygdom eller en tilstand, som kan overføres til mennesker eller dyr, som følge af at de omgås dyrene eller spiser kødet heraf, eller udviser en adfærd, der tyder på, at en sådan sygdom kan forekomme

| ii) | udviser generelle adfærdsproblemer eller sygdomstegn, der kan gøre kødet uegnet til konsum, eller |
| --- | --- |

ii)

udviser generelle adfærdsproblemer eller sygdomstegn, der kan gøre kødet uegnet til konsum, eller

| iii) | udviser tegn på, at de måske indeholder restkoncentrationer af kemiske stoffer, der er højere end de grænseværdier, der er fastsat i fællesskabsbestemmelserne, eller restkoncentrationer af forbudte stoffer. |
| --- | --- |

iii)

udviser tegn på, at de måske indeholder restkoncentrationer af kemiske stoffer, der er højere end de grænseværdier, der er fastsat i fællesskabsbestemmelserne, eller restkoncentrationer af forbudte stoffer.

| 3. | Embedsdyrlægen eller en godkendt dyrlæge foretager inspektion før slagtning på bedriften. |
| --- | --- |

3.

Embedsdyrlægen eller en godkendt dyrlæge foretager inspektion før slagtning på bedriften.

| 4. | Inspektion før slagtning på slagteriet behøver kun omfatte:






  a) | identifikationskontrol af dyrene, og |
| --- | --- | --- |

4.

Inspektion før slagtning på slagteriet behøver kun omfatte:

a)

identifikationskontrol af dyrene, og

| b) | screening for at fastslå, om dyrevelfærdsbestemmelserne er overholdt, og om der foreligger forhold, der kan have en negativ indvirkning på menneskers eller dyrs sundhed. Denne screening kan foretages af en officiel medhjælper. |
| --- | --- |

b)

screening for at fastslå, om dyrevelfærdsbestemmelserne er overholdt, og om der foreligger forhold, der kan have en negativ indvirkning på menneskers eller dyrs sundhed. Denne screening kan foretages af en officiel medhjælper.

| 5. | Når fjerkræet ikke er blevet slagtet senest tre dage efter, at det i stk. 1, litra a), nævnte sundhedscertifikat er blevet udstedt,






  a) | skal fjerkræet, hvis det ikke har forladt oprindelsesbedriften for at transporteres til slagteriet, undersøges igen, og der skal udstedes et nyt sundhedscertifikat |
| --- | --- | --- |

5.

Når fjerkræet ikke er blevet slagtet senest tre dage efter, at det i stk. 1, litra a), nævnte sundhedscertifikat er blevet udstedt,

a)

skal fjerkræet, hvis det ikke har forladt oprindelsesbedriften for at transporteres til slagteriet, undersøges igen, og der skal udstedes et nyt sundhedscertifikat

| b) | kan der, hvis fjerkræet allerede er på vej til eller befinder sig på slagteriet, tillades slagtning, når grunden til forsinkelsen er vurderet, og under forudsætning af at fjerkræet på ny undersøges. |
| --- | --- |

b)

kan der, hvis fjerkræet allerede er på vej til eller befinder sig på slagteriet, tillades slagtning, når grunden til forsinkelsen er vurderet, og under forudsætning af at fjerkræet på ny undersøges.

| 6. | Hvis der ikke foretages inspektion før slagtning på bedriften, foretager embedsdyrlægen en inspektion af partiet i slagteriet. |
| --- | --- |

6.

Hvis der ikke foretages inspektion før slagtning på bedriften, foretager embedsdyrlægen en inspektion af partiet i slagteriet.

| 7. | Hvis fjerkræet udviser kliniske symptomer på en sygdom, må det ikke slagtes til konsum. Det er dog tilladt at slagte det pågældende fjerkræ ved afslutningen af den normale slagteproces, hvis der træffes forholdsregler med henblik på at undgå risikoen for spredning af patogene organismer, og slagtefaciliteterne rengøres og desinficeres umiddelbart efter slagtningen. |
| --- | --- |

7.

Hvis fjerkræet udviser kliniske symptomer på en sygdom, må det ikke slagtes til konsum. Det er dog tilladt at slagte det pågældende fjerkræ ved afslutningen af den normale slagteproces, hvis der træffes forholdsregler med henblik på at undgå risikoen for spredning af patogene organismer, og slagtefaciliteterne rengøres og desinficeres umiddelbart efter slagtningen.

| 8. | Hvad angår fjerkræ, der er opdrættet til produktion af foie gras, og forsinket udtaget fjerkræ, som er slagtet på oprindelsesbedriften, foretages inspektionen før slagtning i overensstemmelse med stk. 2 og 3. Et certifikat efter modellen i del C skal ledsage de ikke-udtagede slagtekroppe til slagteriet eller opskæringsvirksomheden. |
| --- | --- |

8.

Hvad angår fjerkræ, der er opdrættet til produktion af foie gras, og forsinket udtaget fjerkræ, som er slagtet på oprindelsesbedriften, foretages inspektionen før slagtning i overensstemmelse med stk. 2 og 3. Et certifikat efter modellen i del C skal ledsage de ikke-udtagede slagtekroppe til slagteriet eller opskæringsvirksomheden.

B.   INSPEKTION EFTER SLAGTNING

| 1. | Alt fjerkræ underkastes inspektion efter slagtning i henhold til afsnit I og III. Desuden udfører embedsdyrlægen personligt følgende kontrol:






  a) | daglig inspektion af organer og kropshuler i en repræsentativ stikprøve af dyr |
| --- | --- | --- |

1.

Alt fjerkræ underkastes inspektion efter slagtning i henhold til afsnit I og III. Desuden udfører embedsdyrlægen personligt følgende kontrol:

a)

daglig inspektion af organer og kropshuler i en repræsentativ stikprøve af dyr

| b) | grundig inspektion af stikprøver af dyr fra hvert fjerkræparti med samme oprindelse eller dele af fjerkræ eller hele stykker fjerkræ, som ved inspektionen efter slagtning er blevet erklæret uegnet til konsum, og |
| --- | --- |

b)

grundig inspektion af stikprøver af dyr fra hvert fjerkræparti med samme oprindelse eller dele af fjerkræ eller hele stykker fjerkræ, som ved inspektionen efter slagtning er blevet erklæret uegnet til konsum, og

| c) | yderligere nødvendige undersøgelser, hvis der er grund til at formode, at kødet fra det pågældende fjerkræ kan være uegnet til konsum. |
| --- | --- |

c)

yderligere nødvendige undersøgelser, hvis der er grund til at formode, at kødet fra det pågældende fjerkræ kan være uegnet til konsum.

| 2. | Hvad angår fjerkræ, der er opdrættet til produktion af foie gras, og forsinket udtaget fjerkræ, som kommer fra oprindelsesbedriften, skal inspektionen efter slagtning omfatte en kontrol af det certifikat, der ledsager slagtekroppene. Når sådanne slagtekroppe transporteres direkte fra bedriften til en opskæringsvirksomhed, finder inspektionen efter slagtning sted i opskæringsvirksomheden. |
| --- | --- |

2.

Hvad angår fjerkræ, der er opdrættet til produktion af foie gras, og forsinket udtaget fjerkræ, som kommer fra oprindelsesbedriften, skal inspektionen efter slagtning omfatte en kontrol af det certifikat, der ledsager slagtekroppene. Når sådanne slagtekroppe transporteres direkte fra bedriften til en opskæringsvirksomhed, finder inspektionen efter slagtning sted i opskæringsvirksomheden.

C.   SUNDHEDSCERTIFIKAT — MODEL

SUNDHEDSCERTIFIKAT

for fjerkræ, der er opdrættet med henblik på produktion af foie gras og forsinket udtaget fjerkræ, som er slagtet på oprindelsesbedriften

Myndighed: ...Nr.: ...1.   Identifikation af de ikke-udtagede slagtekroppeArt: ...Antal: ...2.   De ikke-udtagede slagtekroppes oprindelseBedriftens adresse: ...3.   De ikke-udtagede slagtekroppes bestemmelsesstedDe ikke-udtagede slagtekroppe transporteres til følgende opskæringsvirksomhed: ...4.   ErklæringUndertegnede erklærer herved:





  —

| — | at ovennævnte ikke-udtagede slagtekroppe hidrører fra fjerkræ, som blev undersøgt før slagtning på ovennævnte bedrift kl. ... (klokkeslæt) den ... (dato) og blev fundet sundt |
| --- | --- |

at ovennævnte ikke-udtagede slagtekroppe hidrører fra fjerkræ, som blev undersøgt før slagtning på ovennævnte bedrift kl. ... (klokkeslæt) den ... (dato) og blev fundet sundt

| — | at registrene og dokumentationen vedrørende de pågældende dyr var i overensstemmelse med forskrifterne og ikke er til hinder for, at fjerkræet slagtes. |
| --- | --- |

—

at registrene og dokumentationen vedrørende de pågældende dyr var i overensstemmelse med forskrifterne og ikke er til hinder for, at fjerkræet slagtes.

KAPITEL VI: OPDRÆTTEDE LAGOMORFER

Kravene med hensyn til fjerkræ gælder for opdrættede lagomorfer.

KAPITEL VII: OPDRÆTTET VILDT

A.   Inspektion før slagtning

| 1. | Inspektionen før slagtning kan foregå på bedriften, hvis kravene i bilag III, afsnit III, til forordning (EF) nr. .../2003 (8) er opfyldt. I så fald skal en embedsdyrlæge eller en godkendt dyrlæge foretage inspektionen før slagtning. |
| --- | --- |

1.

Inspektionen før slagtning kan foregå på bedriften, hvis kravene i bilag III, afsnit III, til forordning (EF) nr. .../2003 (8) er opfyldt. I så fald skal en embedsdyrlæge eller en godkendt dyrlæge foretage inspektionen før slagtning.

| 2. | Undersøgelsen før slagtning omfatter kontrol af registre eller dokumentation på bedriften, herunder information om fødevarekæden. |
| --- | --- |

2.

Undersøgelsen før slagtning omfatter kontrol af registre eller dokumentation på bedriften, herunder information om fødevarekæden.

| 3. | Hvis inspektionen før slagtning finder sted på bedriften ikke mere end tre dage, før dyrene ankommer til slagteriet, og dyrene afleveres levende til slagteriet, skal inspektionen før slagtning på slagteriet kun omfatte:






  a) | identifikationskontrol af dyrene, og |
| --- | --- | --- |

3.

Hvis inspektionen før slagtning finder sted på bedriften ikke mere end tre dage, før dyrene ankommer til slagteriet, og dyrene afleveres levende til slagteriet, skal inspektionen før slagtning på slagteriet kun omfatte:

a)

identifikationskontrol af dyrene, og

| b) | screening for at fastslå, om dyrevelfærdsbestemmelserne er overholdt, og om der foreligger forhold, der kan have en negativ indvirkning på menneskers eller dyrs sundhed. |
| --- | --- |

b)

screening for at fastslå, om dyrevelfærdsbestemmelserne er overholdt, og om der foreligger forhold, der kan have en negativ indvirkning på menneskers eller dyrs sundhed.

| 4. | Et certifikat i overensstemmelse med modellen i kapitel X, del A, skal ledsage levende dyr, der er inspiceret på bedriften. Et certifikat i overensstemmelse med modellen i kapitel X, del B, skal ledsage dyr, der er inspiceret og slagtet på bedriften. |
| --- | --- |

4.

Et certifikat i overensstemmelse med modellen i kapitel X, del A, skal ledsage levende dyr, der er inspiceret på bedriften. Et certifikat i overensstemmelse med modellen i kapitel X, del B, skal ledsage dyr, der er inspiceret og slagtet på bedriften.

B.   Inspektion efter slagtning

| 1. | Inspektionen omfatter palpering og, hvis det findes nødvendigt, indsnit i de dele af dyret, der har undergået forandringer eller af andre grunde er mistænkelige. |
| --- | --- |

1.

Inspektionen omfatter palpering og, hvis det findes nødvendigt, indsnit i de dele af dyret, der har undergået forandringer eller af andre grunde er mistænkelige.

| 2. | De procedurer for inspektion efter slagtning, der er fastlagt for kvæg, får, tamsvin og fjerkræ, gælder også for tilsvarende arter af opdrættet vildt. |
| --- | --- |

2.

De procedurer for inspektion efter slagtning, der er fastlagt for kvæg, får, tamsvin og fjerkræ, gælder også for tilsvarende arter af opdrættet vildt.

| 3. | Hvis dyrene er blevet slagtet på bedriften, kontrollerer embedsdyrlægen på slagteriet det ledsagende certifikat. |
| --- | --- |

3.

Hvis dyrene er blevet slagtet på bedriften, kontrollerer embedsdyrlægen på slagteriet det ledsagende certifikat.

KAPITEL VIII: VILDTLEVENDE VILDT

A.   Inspektion efter slagtning

| 1. | Vildtlevende vildt skal inspiceres hurtigst muligt, efter at det er modtaget i vildthåndteringsvirksomheden. |
| --- | --- |

1.

Vildtlevende vildt skal inspiceres hurtigst muligt, efter at det er modtaget i vildthåndteringsvirksomheden.

| 2. | Embedslægen skal tage hensyn til den erklæring eller de oplysninger, som den uddannede person, der har deltaget i nedlæggelsen af dyret, har forelagt i overensstemmelse med forordning (EF) nr. .../2004 (9). |
| --- | --- |

2.

Embedslægen skal tage hensyn til den erklæring eller de oplysninger, som den uddannede person, der har deltaget i nedlæggelsen af dyret, har forelagt i overensstemmelse med forordning (EF) nr. .../2004 (9).

| 3. | Under inspektionen efter slagtning skal embedsdyrlægen






  a) | besigtige slagtekroppen, kropshulen og om muligt organerne med henblik på






  i) | at fastslå eventuelle abnormiteter, der ikke stammer fra jagten. I den forbindelse kan diagnosen stilles på grundlag af oplysninger fra den uddannede person vedrørende dyrets adfærd inden nedlæggelsen |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Under inspektionen efter slagtning skal embedsdyrlægen

a)

besigtige slagtekroppen, kropshulen og om muligt organerne med henblik på

i)

at fastslå eventuelle abnormiteter, der ikke stammer fra jagten. I den forbindelse kan diagnosen stilles på grundlag af oplysninger fra den uddannede person vedrørende dyrets adfærd inden nedlæggelsen

| ii) | at undersøge, om døden har andre årsager end nedlæggelse. |
| --- | --- |

ii)

at undersøge, om døden har andre årsager end nedlæggelse.

Hvis en besigtigelse ikke i sig selv giver tilstrækkeligt grundlag for en vurdering af vildtet, skal der foretages en mere omfattende inspektion på et laboratorium.

| b) | undersøge, om der forekommer organoleptiske abnormiteter |
| --- | --- |

b)

undersøge, om der forekommer organoleptiske abnormiteter

| c) | palpere organerne, hvis det er relevant |
| --- | --- |

c)

palpere organerne, hvis det er relevant

| d) | hvis der er begrundet mistanke om forekomst af restkoncentrationer eller forurenende stoffer, foretage en stikprøveanalyse af restkoncentrationer, der ikke stammer fra jagten, herunder miljøforurenende stoffer. Når der foretages en mere omfattende inspektion som følge af en sådan mistanke, skal dyrlægen udsætte sin vurdering af alle dyr fra samme jagtudbytte eller af de dele deraf, som må formodes at udvise de samme abnormiteter, indtil nævnte inspektion er afsluttet |
| --- | --- |

d)

hvis der er begrundet mistanke om forekomst af restkoncentrationer eller forurenende stoffer, foretage en stikprøveanalyse af restkoncentrationer, der ikke stammer fra jagten, herunder miljøforurenende stoffer. Når der foretages en mere omfattende inspektion som følge af en sådan mistanke, skal dyrlægen udsætte sin vurdering af alle dyr fra samme jagtudbytte eller af de dele deraf, som må formodes at udvise de samme abnormiteter, indtil nævnte inspektion er afsluttet

| e) | undersøge om der er kendetegn, der tyder på, at kødet frembyder sundhedsfare, herunder:






  i) | unormal adfærd og forstyrrelser i almentilstanden hos det levende dyr, som jægeren har gjort opmærksom på |
| --- | --- | --- |

e)

undersøge om der er kendetegn, der tyder på, at kødet frembyder sundhedsfare, herunder:

i)

unormal adfærd og forstyrrelser i almentilstanden hos det levende dyr, som jægeren har gjort opmærksom på

| ii) | generel forekomst af svulster eller abscesser flere forskellige steder i de indre organer eller i muskulaturen |
| --- | --- |

ii)

generel forekomst af svulster eller abscesser flere forskellige steder i de indre organer eller i muskulaturen

| iii) | arthritis, orchitis, patologiske forandringer i leveren eller milten, tarm- eller navlebetændelse |
| --- | --- |

iii)

arthritis, orchitis, patologiske forandringer i leveren eller milten, tarm- eller navlebetændelse

| iv) | fremmedlegemer, der ikke stammer fra jagten, i kropshulerne, maven, tarmene eller urinen, når bryst- eller bughinde er misfarvet (når de relevante organer foreligger) |
| --- | --- |

iv)

fremmedlegemer, der ikke stammer fra jagten, i kropshulerne, maven, tarmene eller urinen, når bryst- eller bughinde er misfarvet (når de relevante organer foreligger)

| v) | forekomst af parasitter |
| --- | --- |

v)

forekomst af parasitter

| vi) | betydelig gasdannelse i mave- og tarmkanal med misfarvning af de indre organer (når de relevante organer foreligger) |
| --- | --- |

vi)

betydelig gasdannelse i mave- og tarmkanal med misfarvning af de indre organer (når de relevante organer foreligger)

| vii) | betydelige abnormiteter i muskulatur eller organer med hensyn til farve, konsistens eller lugt |
| --- | --- |

vii)

betydelige abnormiteter i muskulatur eller organer med hensyn til farve, konsistens eller lugt

| viii) | gamle, åbne knoglebrud |
| --- | --- |

viii)

gamle, åbne knoglebrud

| ix) | kraftig afmagring og/eller generelle eller lokaliserede ødemer |
| --- | --- |

ix)

kraftig afmagring og/eller generelle eller lokaliserede ødemer

| x) | nyligt stedfunden sammenklæbning eller sammenvoksning af organer med bryst- eller bughinde, og |
| --- | --- |

x)

nyligt stedfunden sammenklæbning eller sammenvoksning af organer med bryst- eller bughinde, og

| xi) | andre tydelige og omfattende forandringer, som f.eks. forrådnelse. |
| --- | --- |

xi)

andre tydelige og omfattende forandringer, som f.eks. forrådnelse.

| 4. | På embedsdyrlægens forlangende skal rygsøjlen og hovedet flækkes på langs. |
| --- | --- |

4.

På embedsdyrlægens forlangende skal rygsøjlen og hovedet flækkes på langs.

| 5. | Når der er tale om hele stykker småvildt, som ikke er blevet udtaget umiddelbart efter nedlæggelsen, skal embedsdyrlægen foretage inspektion efter slagtning af en repræsentativ stikprøve af dyrene fra samme jagtudbytte. Hvis der ved inspektionen konstateres en sygdom, der kan overføres til mennesker, eller nogen af de kendetegn, der er anført i punkt 3, litra e), skal embedsdyrlægen foretage yderligere kontrol af hele partiet med henblik på at afgøre, om partiet skal erklæres uegnet til konsum, eller om der skal foretages en individuel inspektion af hver enkelt dyrekrop. |
| --- | --- |

5.

Når der er tale om hele stykker småvildt, som ikke er blevet udtaget umiddelbart efter nedlæggelsen, skal embedsdyrlægen foretage inspektion efter slagtning af en repræsentativ stikprøve af dyrene fra samme jagtudbytte. Hvis der ved inspektionen konstateres en sygdom, der kan overføres til mennesker, eller nogen af de kendetegn, der er anført i punkt 3, litra e), skal embedsdyrlægen foretage yderligere kontrol af hele partiet med henblik på at afgøre, om partiet skal erklæres uegnet til konsum, eller om der skal foretages en individuel inspektion af hver enkelt dyrekrop.

| 6. | I tvivlstilfælde kan embedsdyrlægen foretage de yderligere snit i og inspektioner af de relevante dele af dyrene, der er nødvendige for, at der kan stilles en endelig diagnose. |
| --- | --- |

6.

I tvivlstilfælde kan embedsdyrlægen foretage de yderligere snit i og inspektioner af de relevante dele af dyrene, der er nødvendige for, at der kan stilles en endelig diagnose.

B.   BESLUTNINGER EFTER KONTROL

Ud over de tilfælde, der er omhandlet i afsnit II, kapitel V, erklæres kød, der under inspektion efter slagtning udviser nogen af de kendetegn, som er anført i del A, punkt 3, litra e), uegnet til konsum.

KAPITEL IX: SÆRLIGE FARER

A.   TRANSMISSIBLE SPONGIFORME ENCEPHALOPATIER

I forbindelse med offentlig kontrol, der foretages i forbindelse med TSE, skal der tages hensyn til kravene i forordning (EF) nr. 999/2001 og alle andre relevante EF-bestemmelser.

B.   CYSTICERCOSE

| 1. | Procedurerne for inspektion efter slagtning, der er beskrevet i kapitel I og IV, udgør mindstekrav til undersøgelse for cysticercose hos kvæg over 6 uger og hos svin. Derudover kan specifikke serologiske analyser anvendes. Ved kvæg over 6 uger er indsnit i tyggemusklerne ikke obligatorisk ved inspektionen efter slagtning, hvis der anvendes en specifik serologisk analyse. Det samme gælder, hvis kvæg over 6 uger er opdrættet på en bedrift, der officielt er certificeret som fri for cysticercose. |
| --- | --- |

1.

Procedurerne for inspektion efter slagtning, der er beskrevet i kapitel I og IV, udgør mindstekrav til undersøgelse for cysticercose hos kvæg over 6 uger og hos svin. Derudover kan specifikke serologiske analyser anvendes. Ved kvæg over 6 uger er indsnit i tyggemusklerne ikke obligatorisk ved inspektionen efter slagtning, hvis der anvendes en specifik serologisk analyse. Det samme gælder, hvis kvæg over 6 uger er opdrættet på en bedrift, der officielt er certificeret som fri for cysticercose.

| 2. | Kød inficeret med cysticercus skal erklæres uegnet til konsum. Hvis dyret ikke er generelt inficeret med cysticercus, kan de ikke-inficerede dele dog erklæres egnede til konsum efter at være underkastet en kuldebehandling. |
| --- | --- |

2.

Kød inficeret med cysticercus skal erklæres uegnet til konsum. Hvis dyret ikke er generelt inficeret med cysticercus, kan de ikke-inficerede dele dog erklæres egnede til konsum efter at være underkastet en kuldebehandling.

C.   TRIKINOSE

| 1. | Slagtekroppe af svin (tamsvin, opdrættet vildsvin og vildtlevende vildsvin), af dyr af hestefamilien og af andre arter, der er modtagelige for trikinose, skal undersøges for trikinose i overensstemmelse med gældende fællesskabsbestemmelser, medmindre andet er fastsat i disse bestemmelser. |
| --- | --- |

1.

Slagtekroppe af svin (tamsvin, opdrættet vildsvin og vildtlevende vildsvin), af dyr af hestefamilien og af andre arter, der er modtagelige for trikinose, skal undersøges for trikinose i overensstemmelse med gældende fællesskabsbestemmelser, medmindre andet er fastsat i disse bestemmelser.

| 2. | Kød af dyr inficeret med trikiner erklæres uegnet til konsum. |
| --- | --- |

2.

Kød af dyr inficeret med trikiner erklæres uegnet til konsum.

D.   SNIVE

| 1. | Dyr af hestefamilien skal undersøges for snive, hvis det er relevant. Undersøgelse for snive hos dyr af hestefamilien skal omfatte en omhyggelig undersøgelse af slimhinderne i luftrøret, svælget, næsehulen og bihulerne efter spaltning af hovedet i midtlinjen og udtagelse af næseskillevæggen. |
| --- | --- |

1.

Dyr af hestefamilien skal undersøges for snive, hvis det er relevant. Undersøgelse for snive hos dyr af hestefamilien skal omfatte en omhyggelig undersøgelse af slimhinderne i luftrøret, svælget, næsehulen og bihulerne efter spaltning af hovedet i midtlinjen og udtagelse af næseskillevæggen.

| 2. | Kød af heste med snive erklæres uegnet til konsum. |
| --- | --- |

2.

Kød af heste med snive erklæres uegnet til konsum.

E.   TUBERKULOSE

| 1. | Hvis dyr har reageret positivt eller med tvivlsomt resultat på en tuberkulinprøve, eller der er andre grunde til mistanke om infektion, slagtes de separat fra andre dyr, idet der træffes forholdsregler for at undgå risiko for kontaminering af andre slagtekroppe, slagtelinjen og det tilstedeværende personale på slagteriet. |
| --- | --- |

1.

Hvis dyr har reageret positivt eller med tvivlsomt resultat på en tuberkulinprøve, eller der er andre grunde til mistanke om infektion, slagtes de separat fra andre dyr, idet der træffes forholdsregler for at undgå risiko for kontaminering af andre slagtekroppe, slagtelinjen og det tilstedeværende personale på slagteriet.

| 2. | Alt kød af dyr, hos hvilke der ved inspektionen efter slagtning er konstateret lokaliserede tuberkuløse forandringer i forskellige organer eller flere steder på slagtekroppen, skal erklæres uegnet til konsum. Hvis der er konstateret tuberkuløse forandringer i lymfeknuderne i kun ét organ eller én del af slagtekroppen, er det imidlertid kun nødvendigt at erklære det pågældende organ eller den pågældende del af slagtekroppen og de tilhørende lymfeknuder uegnet til konsum. |
| --- | --- |

2.

Alt kød af dyr, hos hvilke der ved inspektionen efter slagtning er konstateret lokaliserede tuberkuløse forandringer i forskellige organer eller flere steder på slagtekroppen, skal erklæres uegnet til konsum. Hvis der er konstateret tuberkuløse forandringer i lymfeknuderne i kun ét organ eller én del af slagtekroppen, er det imidlertid kun nødvendigt at erklære det pågældende organ eller den pågældende del af slagtekroppen og de tilhørende lymfeknuder uegnet til konsum.

F.   BRUCELLOSE

| 1. | Hvis dyr har reageret positivt eller med tvivlsomt resultat på en brucelloseprøve, eller der er andre grunde til mistanke om infektion, skal de slagtes separat fra andre dyr, idet der træffes forholdsregler for at undgå risiko for kontaminering af andre slagtekroppe, slagtelinjen og det tilstedeværende personale på slagteriet. |
| --- | --- |

1.

Hvis dyr har reageret positivt eller med tvivlsomt resultat på en brucelloseprøve, eller der er andre grunde til mistanke om infektion, skal de slagtes separat fra andre dyr, idet der træffes forholdsregler for at undgå risiko for kontaminering af andre slagtekroppe, slagtelinjen og det tilstedeværende personale på slagteriet.

| 2. | Kød af dyr, hos hvilke der ved inspektionen efter slagtning er konstateret forandringer, der tyder på akut brucelloseinfektion, skal erklæres uegnet til konsum. Hvis dyr reagerer positivt eller med tvivlsomt resultat på en brucelloseprøve, skal yver, kønsorganer og blod erklæres uegnet til konsum, også selv om der ikke er konstateret sådanne forandringer. |
| --- | --- |

2.

Kød af dyr, hos hvilke der ved inspektionen efter slagtning er konstateret forandringer, der tyder på akut brucelloseinfektion, skal erklæres uegnet til konsum. Hvis dyr reagerer positivt eller med tvivlsomt resultat på en brucelloseprøve, skal yver, kønsorganer og blod erklæres uegnet til konsum, også selv om der ikke er konstateret sådanne forandringer.

KAPITEL X: SUNDHEDSCERTIFIKAT — MODEL

A.   SUNDHEDSCERTIFIKAT FOR LEVENDE DYR — MODEL

SUNDHEDSCERTIFIKAT

for levende dyr, der transporteres fra bedriften til slagteriet

Myndighed: ...Nr.: ...1.   Identifikation af dyreneArt: ...Antal dyr: ...Identifikationsmærkning: ...2.   Dyrenes oprindelseOprindelsesbedriftens adresse: ...Identifikation af hus/stald (10): ...3.   Dyrenes bestemmelsesstedDyrene transporteres til følgende slagteri: ...med følgende transportmiddel: ...4.   Andre relevante oplysninger...5.   ErklæringUndertegnede erklærer herved:





  —

| — | at ovennævnte dyr blev undersøgt før slagtning på ovennævnte bedrift kl... (klokkeslæt) den... (dato) og blev fundet sunde |
| --- | --- |

at ovennævnte dyr blev undersøgt før slagtning på ovennævnte bedrift kl... (klokkeslæt) den... (dato) og blev fundet sunde

| — | at registrene og dokumentationen vedrørende de pågældende dyr var i overensstemmelse med forskrifterne og ikke er til hinder for, at dyrene slagtes. |
| --- | --- |

—

at registrene og dokumentationen vedrørende de pågældende dyr var i overensstemmelse med forskrifterne og ikke er til hinder for, at dyrene slagtes.

B.   SUNDHEDSCERTIFIKAT FOR DYR SLAGTET PÅ BEDRIFTEN — MODEL

SUNDHEDSCERTIFIKAT

for dyr slagtet på bedriften

Myndighed: ...Nr.: ...1.   Identifikation af dyreneArt: ...Antal dyr: ...Identifikationsmærkning:2.   Dyrenes oprindelseOprindelsesbedriftens adresse: ...Identifikation af hus/stald (11): ...3.   Dyrenes bestemmelsesstedDyrene transporteres til følgende slagteri: ...med følgende transportmiddel: ...4.   Andre relevante oplysninger...5.   ErklæringUndertegnede erklærer herved:





  —

| — | at ovennævnte dyr blev undersøgt før slagtning på ovennævnte bedrift kl... (klokkeslæt) den... (dato) og blev fundet sunde |
| --- | --- |

at ovennævnte dyr blev undersøgt før slagtning på ovennævnte bedrift kl... (klokkeslæt) den... (dato) og blev fundet sunde

| — | at de blev slagtet på bedriften kl ... (klokkeslæt) den ... (dato), og at slagtningen og afblødningen blev udført korrekt |
| --- | --- |

—

at de blev slagtet på bedriften kl ... (klokkeslæt) den ... (dato), og at slagtningen og afblødningen blev udført korrekt

| — | at registrene og dokumentationen vedrørende de pågældende dyr var i overensstemmelse med forskrifterne og ikke er til hinder for, at dyrene slagtes. |
| --- | --- |

—

at registrene og dokumentationen vedrørende de pågældende dyr var i overensstemmelse med forskrifterne og ikke er til hinder for, at dyrene slagtes.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(2)  EFT L 147 af 31.5.2001, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2245/2003 (EUT L 333 af 20.12.2003, s. 28).

(3)  EFT L 125 af 23.5.1996, s. 10. Ændret ved forordning (EF) nr. 806/2003 (EUT L 122 af 16.5.2003, s. 1).

(4)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(5)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(6)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(7)  EFT 121 af 29.7.1964, s. 1977. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 21/2004 (EUT L 5 af 9.1.2004, s. 8).

(8)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(9)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(10)  Kan udelades.

(11)  Kan udelades.

BILAG II

LEVENDE TOSKALLEDE BLØDDYR

KAPITEL I: ANVENDELSESOMRÅDE

Dette bilag gælder for levende toskallede bløddyr og i analogi hermed for levende pighuder, levende sækdyr og levende havsnegle.

KAPITEL II: OFFENTLIG KONTROL FOR SÅ VIDT ANGÅR LEVENDE TOSKALLEDE BLØDDYR FRA KLASSIFICEREDE PRODUKTIONSOMRÅDER

A.   KLASSIFICERING AF PRODUKTIONS- OG GENUDLÆGNINGSOMRÅDER

| 1. | Den kompetente myndighed fastsætter beliggenhed og grænser for genudlægnings- og produktionsområder. Dette kan, hvis det er relevant, gøres i samarbejde med fødevarevirksomhedslederne. |
| --- | --- |

1.

Den kompetente myndighed fastsætter beliggenhed og grænser for genudlægnings- og produktionsområder. Dette kan, hvis det er relevant, gøres i samarbejde med fødevarevirksomhedslederne.

| 2. | Den kompetente myndighed skal klassificere de produktionsområder, hvor det er tilladt at høste levende toskallede bløddyr, som hørende ind under en af tre kategorier afhængigt af det fækale forureningsniveau. Dette kan, hvis det er relevant, gøres i samarbejde med fødevarevirksomhedslederne. |
| --- | --- |

2.

Den kompetente myndighed skal klassificere de produktionsområder, hvor det er tilladt at høste levende toskallede bløddyr, som hørende ind under en af tre kategorier afhængigt af det fækale forureningsniveau. Dette kan, hvis det er relevant, gøres i samarbejde med fødevarevirksomhedslederne.

| 3. | Den kompetente myndighed kan klassificere områder, hvor der må høstes levende toskallede bløddyr til direkte konsum, som klasse A-områder. Levende toskallede bløddyr fra disse områder skal opfylde sundhedsnormerne for levende toskallede bløddyr, jf. bilag III, afsnit VII, kapitel V, til forordning (EF) nr. .../2004 (1). |
| --- | --- |

3.

Den kompetente myndighed kan klassificere områder, hvor der må høstes levende toskallede bløddyr til direkte konsum, som klasse A-områder. Levende toskallede bløddyr fra disse områder skal opfylde sundhedsnormerne for levende toskallede bløddyr, jf. bilag III, afsnit VII, kapitel V, til forordning (EF) nr. .../2004 (1).

| 4. | Den kompetente myndighed kan klassificere områder, hvor der må høstes levende toskallede bløddyr, men som dog først må markedsføres til konsum efter behandling i et renseanlæg eller efter genudlægning med henblik på at overholde de sundhedsnormer, der er omhandlet i stk. 3, som klasse B-områder. Levende toskallede bløddyr fra disse områder må ved en MPN-test (Most Probable Number) med fem rør og tre fortyndinger ikke indeholde over 4 600 E.coli pr. 100 g kød og væske mellem skallerne. |
| --- | --- |

4.

Den kompetente myndighed kan klassificere områder, hvor der må høstes levende toskallede bløddyr, men som dog først må markedsføres til konsum efter behandling i et renseanlæg eller efter genudlægning med henblik på at overholde de sundhedsnormer, der er omhandlet i stk. 3, som klasse B-områder. Levende toskallede bløddyr fra disse områder må ved en MPN-test (Most Probable Number) med fem rør og tre fortyndinger ikke indeholde over 4 600 E.coli pr. 100 g kød og væske mellem skallerne.

| 5. | Den kompetente myndighed kan klassificere områder, hvor der må høstes levende toskallede bløddyr, som klasse C-områder, forudsat at bløddyrene først må markedsføres efter genudlægning i en lang periode, så de kan opfylde sundhedsnormerne i pkt. 3. Levende toskallede bløddyr fra disse områder må ved en MPN-test med fem rør og tre fortyndinger ikke indeholde over 46 000 E.coli pr. 100 g kød og væske mellem skallerne. |
| --- | --- |

5.

Den kompetente myndighed kan klassificere områder, hvor der må høstes levende toskallede bløddyr, som klasse C-områder, forudsat at bløddyrene først må markedsføres efter genudlægning i en lang periode, så de kan opfylde sundhedsnormerne i pkt. 3. Levende toskallede bløddyr fra disse områder må ved en MPN-test med fem rør og tre fortyndinger ikke indeholde over 46 000 E.coli pr. 100 g kød og væske mellem skallerne.

| 6. | Hvis den kompetente myndighed principielt beslutter at klassificere et genudlægnings- eller produktionsområde, skal den






  a) | udarbejde en oversigt over sandsynlige kilder til forurening af produktionsområdet forårsaget af mennesker eller dyr |
| --- | --- | --- |

6.

Hvis den kompetente myndighed principielt beslutter at klassificere et genudlægnings- eller produktionsområde, skal den

a)

udarbejde en oversigt over sandsynlige kilder til forurening af produktionsområdet forårsaget af mennesker eller dyr

| b) | undersøge de mængder af organiske forurenende stoffer, som udledes på de forskellige årstider afhængigt af de sæsonmæssige udsving både i befolkningstætheden og belægningsgraden i afvandingsområdet, nedbørsmængder, spildevandsrensning mv. |
| --- | --- |

b)

undersøge de mængder af organiske forurenende stoffer, som udledes på de forskellige årstider afhængigt af de sæsonmæssige udsving både i befolkningstætheden og belægningsgraden i afvandingsområdet, nedbørsmængder, spildevandsrensning mv.

| c) | bestemme de karakteristiske træk ved de forurenende stoffers kredsløb ved hjælp af strømmønstre, dybdemåling og tidevand i produktionsområdet, og |
| --- | --- |

c)

bestemme de karakteristiske træk ved de forurenende stoffers kredsløb ved hjælp af strømmønstre, dybdemåling og tidevand i produktionsområdet, og

| d) | udarbejde et program for prøveudtagning af toskallede bløddyr i produktionsområdet, som er baseret på en undersøgelse af konstaterede data, med sammenligning af en række prøver med en geografisk fordeling af prøveudtagningsstederne og en prøveudtagningsfrekvens, der sikrer, at analyseresultaterne for området er så repræsentative som muligt. |
| --- | --- |

d)

udarbejde et program for prøveudtagning af toskallede bløddyr i produktionsområdet, som er baseret på en undersøgelse af konstaterede data, med sammenligning af en række prøver med en geografisk fordeling af prøveudtagningsstederne og en prøveudtagningsfrekvens, der sikrer, at analyseresultaterne for området er så repræsentative som muligt.

B.   TILSYN MED KLASSIFICEREDE GENUDLÆGNINGS- OG PRODUKTIONSOMRÅDER

| 1. | Der skal regelmæssigt føres tilsyn med klassificerede genudlægnings- og produktionsområder for at kontrollere,






  a) | at der ikke gives vildledende oplysninger om de levende toskallede bløddyrs oprindelse, det sted, de stammer fra, og anvendelsesformål |
| --- | --- | --- |

1.

Der skal regelmæssigt føres tilsyn med klassificerede genudlægnings- og produktionsområder for at kontrollere,

a)

at der ikke gives vildledende oplysninger om de levende toskallede bløddyrs oprindelse, det sted, de stammer fra, og anvendelsesformål

| b) | den mikrobiologiske kvalitet af de levende toskallede bløddyr i relation til produktions- og genudlægningsområderne |
| --- | --- |

b)

den mikrobiologiske kvalitet af de levende toskallede bløddyr i relation til produktions- og genudlægningsområderne

| c) | om der forekommer toksisk plankton i vandet i produktions- og genudlægningsområderne og biotoksiner i de levende toskallede bløddyr, og |
| --- | --- |

c)

om der forekommer toksisk plankton i vandet i produktions- og genudlægningsområderne og biotoksiner i de levende toskallede bløddyr, og

| d) | om der forekommer forurenende kemiske stoffer i levende toskallede bløddyr. |
| --- | --- |

d)

om der forekommer forurenende kemiske stoffer i levende toskallede bløddyr.

| 2. | Med henblik på gennemførelsen af punkt 1, litra b), c) og d), skal der opstilles prøveudtagningsplaner, hvori der sørges for, at gennemførelsen af en sådan kontrol finder sted med regelmæssige mellemrum eller i enkelttilfælde, hvis høstningsperioderne ikke er regelmæssige. Den geografiske fordeling af prøveudtagningsstederne og prøveudtagningsfrekvensen skal sikre, at analyseresultaterne for området er så repræsentative som muligt. |
| --- | --- |

2.

Med henblik på gennemførelsen af punkt 1, litra b), c) og d), skal der opstilles prøveudtagningsplaner, hvori der sørges for, at gennemførelsen af en sådan kontrol finder sted med regelmæssige mellemrum eller i enkelttilfælde, hvis høstningsperioderne ikke er regelmæssige. Den geografiske fordeling af prøveudtagningsstederne og prøveudtagningsfrekvensen skal sikre, at analyseresultaterne for området er så repræsentative som muligt.

| 3. | I prøveudtagningsplanen for kontrol af levende toskallede bløddyrs mikrobiologiske kvalitet skal der især tages hensyn til:






  a) | de sandsynlige udsving i den fækale forurening, og |
| --- | --- | --- |

3.

I prøveudtagningsplanen for kontrol af levende toskallede bløddyrs mikrobiologiske kvalitet skal der især tages hensyn til:

a)

de sandsynlige udsving i den fækale forurening, og

| b) | de parametre, der er omhandlet i punkt 6 i del A. |
| --- | --- |

b)

de parametre, der er omhandlet i punkt 6 i del A.

| 4. | I prøveudtagningsplanen for kontrol af, om der forekommer toksisk plankton i vandet i produktions- og genudlægningsområderne og biotoksiner i levende toskallede bløddyr, skal der især tages hensyn til de mulige udsving i forekomsten af plankton indeholdende marine biotoksiner. Prøveudtagningen skal omfatte:






  a) | periodisk prøveudtagning for at konstatere ændringer i sammensætningen af plankton, der indeholder toksiner, og dens geografiske fordeling. Resultater, der giver anledning til mistanke om, at der sker ophobning af toksiner i bløddyrenes kød, skal opfølges af en intensiv prøveudtagning |
| --- | --- | --- |

4.

I prøveudtagningsplanen for kontrol af, om der forekommer toksisk plankton i vandet i produktions- og genudlægningsområderne og biotoksiner i levende toskallede bløddyr, skal der især tages hensyn til de mulige udsving i forekomsten af plankton indeholdende marine biotoksiner. Prøveudtagningen skal omfatte:

a)

periodisk prøveudtagning for at konstatere ændringer i sammensætningen af plankton, der indeholder toksiner, og dens geografiske fordeling. Resultater, der giver anledning til mistanke om, at der sker ophobning af toksiner i bløddyrenes kød, skal opfølges af en intensiv prøveudtagning

| b) | periodiske toksicitetsprøver på de bløddyr fra det berørte område, som er mest modtagelige for forurening. |
| --- | --- |

b)

periodiske toksicitetsprøver på de bløddyr fra det berørte område, som er mest modtagelige for forurening.

| 5. | Frekvensen for udtagning af prøver med henblik på analyse af toksiner i bløddyrene skal som hovedregel være én gang pr. uge i de perioder, hvor høstning er tilladt. Frekvensen kan reduceres i særlige områder, eller for specifikke typer bløddyr, hvis en risikovurdering af forekomst af toksiner og planteplankton tyder på en meget lav risiko for toksiske hændelser. Frekvensen skal øges, hvis en sådan risikovurdering tyder på, at en ugentlig prøveudtagning ikke er tilstrækkelig. Risikovurderingen skal regelmæssigt tages op til revision med henblik på at vurdere risikoen for, at der forekommer toksiner i levende toskallede bløddyr i de pågældende områder. |
| --- | --- |

5.

Frekvensen for udtagning af prøver med henblik på analyse af toksiner i bløddyrene skal som hovedregel være én gang pr. uge i de perioder, hvor høstning er tilladt. Frekvensen kan reduceres i særlige områder, eller for specifikke typer bløddyr, hvis en risikovurdering af forekomst af toksiner og planteplankton tyder på en meget lav risiko for toksiske hændelser. Frekvensen skal øges, hvis en sådan risikovurdering tyder på, at en ugentlig prøveudtagning ikke er tilstrækkelig. Risikovurderingen skal regelmæssigt tages op til revision med henblik på at vurdere risikoen for, at der forekommer toksiner i levende toskallede bløddyr i de pågældende områder.

| 6. | Hvis der foreligger data om ophobning af toksiner for en gruppe af arter, der vokser i samme område, kan en art med den højeste forekomst anvendes som indikatorart. Alle arter i gruppen kan således udnyttes, hvis toksinindholdet i indikatorarterne ligger under de foreskrevne grænseværdier. Hvis toksinindholdet i indikatorarterne ligger over de foreskrevne grænseværdier, skal høstning af de øvrige arter kun tillades, hvis yderligere analyser af de øvrige arter viser, at toksinindholdet ligger under grænseværdierne. |
| --- | --- |

6.

Hvis der foreligger data om ophobning af toksiner for en gruppe af arter, der vokser i samme område, kan en art med den højeste forekomst anvendes som indikatorart. Alle arter i gruppen kan således udnyttes, hvis toksinindholdet i indikatorarterne ligger under de foreskrevne grænseværdier. Hvis toksinindholdet i indikatorarterne ligger over de foreskrevne grænseværdier, skal høstning af de øvrige arter kun tillades, hvis yderligere analyser af de øvrige arter viser, at toksinindholdet ligger under grænseværdierne.

| 7. | Hvad angår overvågning af plankton skal prøverne være repræsentative for vandsøjlen, og de skal give oplysninger om forekomsten af toksiske arter og om populationstendenser. Hvis der påvises ændringer i toksiske populationer, der kan føre til ophobning af toksiner, skal prøveudtagningsfrekvensen for bløddyr øges, eller områderne skal lukkes af forsigtighedshensyn, indtil der foreligger resultater af toksinanalysen. |
| --- | --- |

7.

Hvad angår overvågning af plankton skal prøverne være repræsentative for vandsøjlen, og de skal give oplysninger om forekomsten af toksiske arter og om populationstendenser. Hvis der påvises ændringer i toksiske populationer, der kan føre til ophobning af toksiner, skal prøveudtagningsfrekvensen for bløddyr øges, eller områderne skal lukkes af forsigtighedshensyn, indtil der foreligger resultater af toksinanalysen.

| 8. | Prøveudtagningsplanen for kontrol af, om der forekommer forurenende kemiske stoffer, skal gøre det muligt at opdage enhver overskridelse af de grænseværdier, der er fastlagt i Kommissionens forordning (EF) nr. 466/2001 (2). |
| --- | --- |

8.

Prøveudtagningsplanen for kontrol af, om der forekommer forurenende kemiske stoffer, skal gøre det muligt at opdage enhver overskridelse af de grænseværdier, der er fastlagt i Kommissionens forordning (EF) nr. 466/2001 (2).

C.   BESLUTNINGER EFTER TILSYN

| 1. | Hvis prøveresultaterne viser, at sundhedsnormerne for bløddyr ikke er overholdt, eller at der på anden måde er en risiko for menneskers sundhed, skal den kompetente myndighed lukke det pågældende produktionsområde for at forhindre høstning af levende toskallede bløddyr. Den kompetente myndighed kan dog omklassificere et produktionsområde til klasse B- eller C-område, hvis det opfylder de relevante kriterier i del A og ikke frembyder nogen anden sundhedsrisiko. |
| --- | --- |

1.

Hvis prøveresultaterne viser, at sundhedsnormerne for bløddyr ikke er overholdt, eller at der på anden måde er en risiko for menneskers sundhed, skal den kompetente myndighed lukke det pågældende produktionsområde for at forhindre høstning af levende toskallede bløddyr. Den kompetente myndighed kan dog omklassificere et produktionsområde til klasse B- eller C-område, hvis det opfylder de relevante kriterier i del A og ikke frembyder nogen anden sundhedsrisiko.

| 2. | Den kompetente myndighed må kun genåbne et lukket produktionsområde, hvis sundhedsnormerne for bløddyr i henhold til fællesskabsbestemmelser atter overholdes. Hvis den kompetente myndighed lukker et område som følge af forekomsten af plankton eller for højt indhold af toksiner i bløddyr, er det nødvendigt med mindst to på hinanden følgende resultater, der ligger under den foreskrevne grænseværdi, og som stammer fra prøveudtagninger foretaget med mindst 48 timers mellemrum, for at området kan genåbnes. Den kompetente myndighed kan tage hensyn til oplysninger om planteplanktontendenser, når en sådan beslutning træffes. Når der foreligger stabile data om toksicitetsdynamikken i et givet område, og forudsat at der foreligger oplysninger af nyere dato om faldende toksicitet, kan den relevante myndighed beslutte at genåbne området, selv om der kun foreligger resultater under den foreskrevne grænseværdi fra én prøveudtagning. |
| --- | --- |

2.

Den kompetente myndighed må kun genåbne et lukket produktionsområde, hvis sundhedsnormerne for bløddyr i henhold til fællesskabsbestemmelser atter overholdes. Hvis den kompetente myndighed lukker et område som følge af forekomsten af plankton eller for højt indhold af toksiner i bløddyr, er det nødvendigt med mindst to på hinanden følgende resultater, der ligger under den foreskrevne grænseværdi, og som stammer fra prøveudtagninger foretaget med mindst 48 timers mellemrum, for at området kan genåbnes. Den kompetente myndighed kan tage hensyn til oplysninger om planteplanktontendenser, når en sådan beslutning træffes. Når der foreligger stabile data om toksicitetsdynamikken i et givet område, og forudsat at der foreligger oplysninger af nyere dato om faldende toksicitet, kan den relevante myndighed beslutte at genåbne området, selv om der kun foreligger resultater under den foreskrevne grænseværdi fra én prøveudtagning.

D.   YDERLIGERE TILSYNSKRAV

| 1. | Den kompetente myndighed skal føre tilsyn med klassificerede produktionsområder, hvor den har besluttet, at høstning af toskallede bløddyr er forbudt eller undergivet særlige betingelser, så det sikres, at produkter, som er sundhedsskadelige for mennesker, ikke markedsføres. |
| --- | --- |

1.

Den kompetente myndighed skal føre tilsyn med klassificerede produktionsområder, hvor den har besluttet, at høstning af toskallede bløddyr er forbudt eller undergivet særlige betingelser, så det sikres, at produkter, som er sundhedsskadelige for mennesker, ikke markedsføres.

| 2. | Ud over overvågningen af produktions- og genudlægningsområder, jf. punkt 1 i del B, skal der indføres en kontrolordning med laboratorieundersøgelser til efterprøvning af, at fødevarevirksomhedslederne opfylder de fastsatte krav for det endelige produkt på alle stadier i produktionen, forarbejdningen og distributionen. Denne kontrolordning skal navnlig sikre, at indholdet af marine biotoksiner og forurenende stoffer ikke overstiger de fastlagte beskyttelsesniveauer, og at bløddyrenes mikrobiologiske kvalitet ikke udgør en fare for menneskers sundhed. |
| --- | --- |

2.

Ud over overvågningen af produktions- og genudlægningsområder, jf. punkt 1 i del B, skal der indføres en kontrolordning med laboratorieundersøgelser til efterprøvning af, at fødevarevirksomhedslederne opfylder de fastsatte krav for det endelige produkt på alle stadier i produktionen, forarbejdningen og distributionen. Denne kontrolordning skal navnlig sikre, at indholdet af marine biotoksiner og forurenende stoffer ikke overstiger de fastlagte beskyttelsesniveauer, og at bløddyrenes mikrobiologiske kvalitet ikke udgør en fare for menneskers sundhed.

E.   DOKUMENTATION OG UDVEKSLING AF OPLYSNINGER

Den kompetente myndighed skal:

| a) | opstille og ajourføre en liste over godkendte produktions- og genudlægningsområder med oplysning om deres beliggenhed og grænser samt den klasse, de er klassificeret i, hvorfra det er tilladt at høste levende toskallede bløddyr i henhold til dette bilag. Denne liste skal meddeles de parter, der berøres af dette bilag, herunder producenterne og de kompetente for driften af renseanlæg og ekspeditionscentre |
| --- | --- |

a)

opstille og ajourføre en liste over godkendte produktions- og genudlægningsområder med oplysning om deres beliggenhed og grænser samt den klasse, de er klassificeret i, hvorfra det er tilladt at høste levende toskallede bløddyr i henhold til dette bilag. Denne liste skal meddeles de parter, der berøres af dette bilag, herunder producenterne og de kompetente for driften af renseanlæg og ekspeditionscentre

| b) | straks underrette de parter, der berøres af dette bilag, som f.eks. producenterne og de kompetente for driften af renseanlæg og ekspeditionscentre, om ændringer i et produktionsområdes beliggenhed, grænser eller klassificering eller om midlertidig eller endelig lukning af det, og |
| --- | --- |

b)

straks underrette de parter, der berøres af dette bilag, som f.eks. producenterne og de kompetente for driften af renseanlæg og ekspeditionscentre, om ændringer i et produktionsområdes beliggenhed, grænser eller klassificering eller om midlertidig eller endelig lukning af det, og

| c) | reagere hurtigt, hvis den kontrol, der er foreskrevet i dette bilag, viser, at et produktionsområde skal lukkes eller omklassificeres eller kan genåbnes. |
| --- | --- |

c)

reagere hurtigt, hvis den kontrol, der er foreskrevet i dette bilag, viser, at et produktionsområde skal lukkes eller omklassificeres eller kan genåbnes.

F.   FØDEVAREVIRKSOMHEDSLEDERNES EGEN KONTROL

For at træffe beslutning om klassificering, åbning eller lukning af produktionsområder kan den kompetente myndighed tage hensyn til resultater af kontrol foretaget af fødevarevirksomhedslederne eller af de organisationer, der repræsenterer fødevarevirksomhedslederne. I så fald skal den kompetente myndighed have udpeget det laboratorium, der udfører analysen, og om fornødent skal prøveudtagningen og analysen være foretaget i overensstemmelse med en protokol, som den kompetente myndighed og de berørte virksomheder eller organisationer har truffet aftale om.

KAPITEL III: OFFENTLIG KONTROL AF KAMMUSLINGER HØSTET UDEN FOR KLASSIFICEREDE PRODUKTIONSOMRÅDER

Offentlig kontrol af kammuslinger høstet uden for klassificerede produktionsområder skal foretages på fiskeauktioner, i forsendelsescentre og forarbejdningsvirksomheder. Ved en sådan offentlig kontrol skal det navnlig verificeres, at der er overensstemmelse med de sundhedsnormer for levende toskallede bløddyr, der er fastlagt i bilag III, afsnit VII, kapitel V, i forordning (EF) nr. .../2004 (3), og at de øvrige krav i forordningens bilag III, afsnit VII, kapitel IX er opfyldt.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(2)  EFT L 77 af 16.3.2001, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 655/2004 (EUT L 104 af 8.4.2004, s. 48).

(3)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

BILAG III

FISKEVARER

KAPITEL I: OFFENTLIG KONTROL MED PRODUKTION OG MARKEDSFØRING

| 1. | Den offentlige kontrol med produktion og markedsføring af fiskevarer skal navnlig omfatte:






  a) | regelmæssig kontrol af hygiejneforholdene på landingstidspunktet og ved første auktion; |
| --- | --- | --- |

1.

Den offentlige kontrol med produktion og markedsføring af fiskevarer skal navnlig omfatte:

a)

regelmæssig kontrol af hygiejneforholdene på landingstidspunktet og ved første auktion;

| b) | regelmæssig inspektion af fartøjer og virksomheder på land, herunder af fiskeauktioner og engrosmarkeder, navnlig for at kontrollere:






  i) | om betingelserne for godkendelse stadig er til stede, hvor dette er relevant, |
| --- | --- | --- |

b)

regelmæssig inspektion af fartøjer og virksomheder på land, herunder af fiskeauktioner og engrosmarkeder, navnlig for at kontrollere:

i)

om betingelserne for godkendelse stadig er til stede, hvor dette er relevant,

| ii) | om fiskevarerne håndteres korrekt, og |
| --- | --- |

ii)

om fiskevarerne håndteres korrekt, og

| iii) | overholdelse af hygiejne- og temperaturkravene, og |
| --- | --- |

iii)

overholdelse af hygiejne- og temperaturkravene, og

| iv) | renhed af virksomheden, herunder fartøjer og deres faciliteter og udstyr, samt personalehygiejne; |
| --- | --- |

iv)

renhed af virksomheden, herunder fartøjer og deres faciliteter og udstyr, samt personalehygiejne;

| c) | kontrol af opbevarings- og transportvilkår. |
| --- | --- |

c)

kontrol af opbevarings- og transportvilkår.

| 2. | Offentlig kontrol med fartøjer, jf. dog punkt 3,






  a) | kan finde sted, når fartøjer anløber en havn i en medlemsstat, |
| --- | --- | --- |

2.

Offentlig kontrol med fartøjer, jf. dog punkt 3,

a)

kan finde sted, når fartøjer anløber en havn i en medlemsstat,

| b) | vedrører alle fartøjer, der lander fiskevarer i en havn i Fællesskabet, uanset flag, og |
| --- | --- |

b)

vedrører alle fartøjer, der lander fiskevarer i en havn i Fællesskabet, uanset flag, og

| c) | kan om nødvendigt, når den offentlige kontrol foretages af den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvis flag fartøjet fører, finde sted, mens fartøjet befinder sig på havet eller i en havn i en anden medlemsstat eller i et tredjeland. |
| --- | --- |

c)

kan om nødvendigt, når den offentlige kontrol foretages af den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvis flag fartøjet fører, finde sted, mens fartøjet befinder sig på havet eller i en havn i en anden medlemsstat eller i et tredjeland.

| 3. | a) | I tilfælde af inspektion på et fabriksfartøj eller et frysefartøj, der fører en medlemsstats flag, skal den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvis flag fartøjet fører, foretage inspektionerne på en sådan måde, at de opfylder kravene i artikel 3, især tidsfristerne i artikel 3, stk. 2. Om nødvendigt kan den kompetente myndighed foretage inspektionen af fartøjet, mens det befinder sig på havet eller i en havn i en anden medlemsstat eller i et tredjeland. |
| --- | --- | --- |

3.

a)

I tilfælde af inspektion på et fabriksfartøj eller et frysefartøj, der fører en medlemsstats flag, skal den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvis flag fartøjet fører, foretage inspektionerne på en sådan måde, at de opfylder kravene i artikel 3, især tidsfristerne i artikel 3, stk. 2. Om nødvendigt kan den kompetente myndighed foretage inspektionen af fartøjet, mens det befinder sig på havet eller i en havn i en anden medlemsstat eller i et tredjeland.

| b) | Hvis den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvis flag fartøjet fører, har givet fartøjet betinget autorisation i henhold til artikel 3, kan denne kompetente myndighed imidlertid give en kompetent myndighed i:






  i) | en anden medlemsstat, eller |
| --- | --- | --- |

b)

Hvis den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvis flag fartøjet fører, har givet fartøjet betinget autorisation i henhold til artikel 3, kan denne kompetente myndighed imidlertid give en kompetent myndighed i:

i)

en anden medlemsstat, eller

| ii) | et tredjeland, der er anført på en i henhold til artikel 11 udarbejdet liste over tredjelande, hvorfra import af fiskevarer er tilladt, |
| --- | --- |

ii)

et tredjeland, der er anført på en i henhold til artikel 11 udarbejdet liste over tredjelande, hvorfra import af fiskevarer er tilladt,

tilladelse til at udføre opfølgende inspektion med henblik på at give fuld autorisation eller forlænge den betingede autorisation i henhold til artikel 3, stk. 1, litra b), eller tage autorisationen op til revision i henhold til artikel 3, stk. 4. Om nødvendigt kan den kompetente myndighed foretage inspektionen af fartøjet, mens det befinder sig på havet eller i en havn i en anden medlemsstat eller i et tredjeland.

| 4. | Når den kompetente myndighed i en medlemsstat giver en kompetent myndighed i en anden medlemsstat eller et tredjeland tilladelse til at foretage inspektioner på sine vegne i henhold til punkt 3, skal de to kompetente myndigheder aftale vilkårene for sådanne inspektioner. Disse vilkår skal navnlig sikre, at den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvis flag fartøjet fører, snarest muligt modtager rapport om resultaterne af inspektionerne og om enhver mistanke om manglende overholdelse, så den kan træffe de nødvendige foranstaltninger. |
| --- | --- |

4.

Når den kompetente myndighed i en medlemsstat giver en kompetent myndighed i en anden medlemsstat eller et tredjeland tilladelse til at foretage inspektioner på sine vegne i henhold til punkt 3, skal de to kompetente myndigheder aftale vilkårene for sådanne inspektioner. Disse vilkår skal navnlig sikre, at den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvis flag fartøjet fører, snarest muligt modtager rapport om resultaterne af inspektionerne og om enhver mistanke om manglende overholdelse, så den kan træffe de nødvendige foranstaltninger.

KAPITEL II: OFFENTLIG KONTROL MED FISKEVARER

Offentlig kontrol med fiskevarer skal mindst omfatte følgende:

A.   ORGANOLEPTISKE UNDERSØGELSER

Der skal på alle stadier af fremstilling, forarbejdning og distribution foretages organoleptisk stikprøvekontrol. Et af formålene med denne stikprøvekontrol er at verificere, at de friskhedskriterier, der er fastsat i henhold til fællesskabsbestemmelserne, er opfyldt. Dette omfatter navnlig, at det på alle stadier af fremstilling, forarbejdning og distribution verificeres, at fiskevarerne mindst ligger over de grundlæggende friskhedskriterier, som er fastsat i fællesskabsbestemmelserne.

B.   FRISKHEDSINDIKATORER

Hvis den organoleptiske undersøgelse giver anledning til tvivl om fiskevarernes friskhed, kan der udtages prøver til laboratorieundersøgelser med henblik på at bestemme niveauerne for Total Volatile Basic Nitrogen (TVB-N) og Trimethylamine Nitrogen (TMA-N).

Den kompetente myndighed skal anvende de kriterier, der er fastsat i fællesskabsbestemmelserne.

Når den organoleptiske undersøgelse giver anledning til mistanke om andre forhold, som kan have uheldige følger for menneskers sundhed, kan der tages prøver med henblik på at fastslå årsagerne.

C.   HISTAMIN

Der skal gennemføres stikprøvekontrol af histaminindholdet for at efterprøve, at de tilladte niveauer, der er fastsat i fællesskabsbestemmelserne, er overholdt.

D.   RESTKONCENTRATIONER OG FORURENENDE STOFFER

Der skal etableres en overvågningsordning til at kontrollere, at indholdet af restkoncentrationer og forurenende stoffer er i overensstemmelse med fællesskabsbestemmelserne.

E.   MIKROBIOLOGISK KONTROL

Om fornødent gennemføres en sådan kontrol i overensstemmelse med de relevante regler og kriterier i fællesskabsbestemmelserne.

F.   PARASITTER

Der skal foretages stikprøvekontrol for at efterprøve, at fællesskabsbestemmelserne vedrørende parasitter er overholdt.

G.   GIFTIGE FISKEVARER

Der skal foretages kontrol for at sikre, at følgende fiskevarer ikke markedsføres:

| 1. | giftige fisk af følgende arter: Tetraodontidae, molidae, diodontidae og canthigasteridae, og |
| --- | --- |

1.

giftige fisk af følgende arter: Tetraodontidae, molidae, diodontidae og canthigasteridae, og

| 2. | fiskevarer, der indeholder biotoksiner såsom ciguatera eller andre sundhedsfarlige toksiner. Fiskevarer fremstillet af toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr og havsnegle må dog markedsføres, hvis de er fremstillet i overensstemmelse med afsnit VII i bilag III til forordning (EF) nr. .../2004 (1) og opfylder normerne i kapitel V, punkt 2, i samme afsnit. |
| --- | --- |

2.

fiskevarer, der indeholder biotoksiner såsom ciguatera eller andre sundhedsfarlige toksiner. Fiskevarer fremstillet af toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr og havsnegle må dog markedsføres, hvis de er fremstillet i overensstemmelse med afsnit VII i bilag III til forordning (EF) nr. .../2004 (1) og opfylder normerne i kapitel V, punkt 2, i samme afsnit.

KAPITEL III: BESLUTNINGER EFTER KONTROL

Fiskevarer skal erklæres uegnede til konsum, såfremt

| 1. | den organoleptiske, kemiske, fysiske eller mikrobiologiske kontrol eller kontrol for parasitter har vist, at de ikke er i overensstemmelse med de relevante fællesskabsbestemmelser |
| --- | --- |

1.

den organoleptiske, kemiske, fysiske eller mikrobiologiske kontrol eller kontrol for parasitter har vist, at de ikke er i overensstemmelse med de relevante fællesskabsbestemmelser

| 2. | de i de spiselige dele indeholder forurenende stoffer eller restkoncentrationer ud over de grænseværdier, der er fastlagt i EF-bestemmelser eller i et sådant omfang, at den beregnede indtagelse gennem føden ville føre til en overskridelse af den acceptable daglige eller ugentlige indtagelse for mennesker |
| --- | --- |

2.

de i de spiselige dele indeholder forurenende stoffer eller restkoncentrationer ud over de grænseværdier, der er fastlagt i EF-bestemmelser eller i et sådant omfang, at den beregnede indtagelse gennem føden ville føre til en overskridelse af den acceptable daglige eller ugentlige indtagelse for mennesker

| 3. | de stammer fra






  i) | giftige fisk |
| --- | --- | --- |

3.

de stammer fra

i)

giftige fisk

| ii) | fiskevarer, der ikke opfylder kravet i kapitel II, del G, punkt 2, med hensyn til biotoksiner, eller |
| --- | --- |

ii)

fiskevarer, der ikke opfylder kravet i kapitel II, del G, punkt 2, med hensyn til biotoksiner, eller

| iii) | toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr og havsnegle, der indeholder marine biotoksiner, hvis samlede mængde overskrider de grænseværdier, der er omhandlet i forordning (EF) nr. .../2004 (1), eller |
| --- | --- |

iii)

toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr og havsnegle, der indeholder marine biotoksiner, hvis samlede mængde overskrider de grænseværdier, der er omhandlet i forordning (EF) nr. .../2004 (1), eller

| 4. | den kompetente myndighed finder, at de kan udgøre en risiko for menneskers eller dyrs sundhed eller af andre grunde er uegnet til konsum. |
| --- | --- |

4.

den kompetente myndighed finder, at de kan udgøre en risiko for menneskers eller dyrs sundhed eller af andre grunde er uegnet til konsum.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

BILAG IV

RÅ MÆLK OG MEJERIPRODUKTER

KAPITEL I: KONTROL AF MÆLKEPRODUCERENDE BEDRIFTER

| 1. | Dyr på mælkeproducerende bedrifter skal underkastes offentlig kontrol for at verificere, at sundhedskravene til produktion af rå mælk og særlig dyrenes sundhedstilstand og anvendelsen af veterinærlægemidler overholdes. Sådan kontrol kan finde sted i forbindelse med veterinære kontrol i henhold til fællesskabsbestemmelser om dyre- og folkesundhed eller dyrevelfærd og kan udføres af en godkendt dyrlæge. |
| --- | --- |

1.

Dyr på mælkeproducerende bedrifter skal underkastes offentlig kontrol for at verificere, at sundhedskravene til produktion af rå mælk og særlig dyrenes sundhedstilstand og anvendelsen af veterinærlægemidler overholdes. Sådan kontrol kan finde sted i forbindelse med veterinære kontrol i henhold til fællesskabsbestemmelser om dyre- og folkesundhed eller dyrevelfærd og kan udføres af en godkendt dyrlæge.

| 2. | Hvis der er grund til mistanke om, at dyresundhedskravene ikke overholdes, skal dyrenes generelle sundhedstilstand kontrolleres. |
| --- | --- |

2.

Hvis der er grund til mistanke om, at dyresundhedskravene ikke overholdes, skal dyrenes generelle sundhedstilstand kontrolleres.

| 3. | De mælkeproducerende bedrifter skal underkastes offentlig kontrol for at sikre, at hygiejnekravene overholdes. Den offentlige kontrol kan omfatte inspektioner og/eller overvågning af kontrol, som udføres af faglige organisationer. Hvis det påvises, at hygiejnen er utilstrækkelig, verificerer den kompetente myndighed, at der træffes de fornødne skridt til at sikre, at forholdene bringes i orden. |
| --- | --- |

3.

De mælkeproducerende bedrifter skal underkastes offentlig kontrol for at sikre, at hygiejnekravene overholdes. Den offentlige kontrol kan omfatte inspektioner og/eller overvågning af kontrol, som udføres af faglige organisationer. Hvis det påvises, at hygiejnen er utilstrækkelig, verificerer den kompetente myndighed, at der træffes de fornødne skridt til at sikre, at forholdene bringes i orden.

KAPITEL II: KONTROL AF RÅ MÆLK EFTER INDSAMLING

| 1. | Den kompetente myndighed overvåger den kontrol, der udføres i overensstemmelse med bilag III, afsnit IX, kapitel I, del III, til forordning (EF) nr. .../2004 (1). |
| --- | --- |

1.

Den kompetente myndighed overvåger den kontrol, der udføres i overensstemmelse med bilag III, afsnit IX, kapitel I, del III, til forordning (EF) nr. .../2004 (1).

| 2. | Hvis lederen af fødevarevirksomheden ikke har bragt forholdene i orden senest tre måneder efter, at den manglende overholdelse af kriterierne vedrørende kimtal og celletal for første gang er blevet meddelt til den kompetente myndighed, skal leverancen af rå mælk fra den producerende bedrift suspenderes eller — i overensstemmelse med en specifik tilladelse eller generelle instrukser fra den kompetente myndighed — underkastes de krav til behandling og anvendelse, som er nødvendige for at beskytte den offentlige sundhed. Denne suspension eller disse krav gælder, indtil lederen af fødevarevirksomheden har godtgjort, at den rå mælk atter overholder kriterierne. |
| --- | --- |

2.

Hvis lederen af fødevarevirksomheden ikke har bragt forholdene i orden senest tre måneder efter, at den manglende overholdelse af kriterierne vedrørende kimtal og celletal for første gang er blevet meddelt til den kompetente myndighed, skal leverancen af rå mælk fra den producerende bedrift suspenderes eller — i overensstemmelse med en specifik tilladelse eller generelle instrukser fra den kompetente myndighed — underkastes de krav til behandling og anvendelse, som er nødvendige for at beskytte den offentlige sundhed. Denne suspension eller disse krav gælder, indtil lederen af fødevarevirksomheden har godtgjort, at den rå mælk atter overholder kriterierne.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

BILAG V

VIRKSOMHEDER, SOM IKKE ER UNDERKASTET KRAVET OM LISTER I ARTIKEL 12, STK. 1

Følgende tredjelandsvirksomheder behøver ikke stå på de lister, som udarbejdes og ajourføres i henhold til artikel 12, stk. 4:

| 1. | virksomheder, der håndterer animalske produkter, for hvilke der i bilag III til forordning (EF) nr. .../2004 (1) ikke fastsættes nogen krav |
| --- | --- |

1.

virksomheder, der håndterer animalske produkter, for hvilke der i bilag III til forordning (EF) nr. .../2004 (1) ikke fastsættes nogen krav

| 2. | virksomheder, som udelukkende udfører primærproduktion |
| --- | --- |

2.

virksomheder, som udelukkende udfører primærproduktion

| 3. | virksomheder, som udelukkende udfører transport |
| --- | --- |

3.

virksomheder, som udelukkende udfører transport

| 4. | virksomheder, der udelukkende tager sig af at opbevare animalske produkter, som ikke kræver temperaturregulerede oplagringsforhold. |
| --- | --- |

4.

virksomheder, der udelukkende tager sig af at opbevare animalske produkter, som ikke kræver temperaturregulerede oplagringsforhold.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

BILAG VI

KRAV TIL CERTIFIKATER, DER LEDSAGER IMPORT

| 1. | Den kompetente myndigheds repræsentant i afsendelsestredjelandet. der udsteder et certifikat, som skal ledsage en forsendelse af animalske produkter bestemt til Fællesskabet, skal underskrive certifikatet og sikre, at det er forsynet med et officielt stempel. Hvis certifikatet består af mere end et ark, gælder dette krav for hvert ark. Hvis der er tale om fabriksfartøjer, kan den kompetente myndighed give kaptajnen eller en anden af skibets officerer tilladelse til at underskrive certifikatet. |
| --- | --- |

1.

Den kompetente myndigheds repræsentant i afsendelsestredjelandet. der udsteder et certifikat, som skal ledsage en forsendelse af animalske produkter bestemt til Fællesskabet, skal underskrive certifikatet og sikre, at det er forsynet med et officielt stempel. Hvis certifikatet består af mere end et ark, gælder dette krav for hvert ark. Hvis der er tale om fabriksfartøjer, kan den kompetente myndighed give kaptajnen eller en anden af skibets officerer tilladelse til at underskrive certifikatet.

| 2. | Certifikaterne skal være udformet på det eller de officielle sprog i afsendelsestredjelandet og på det eller de officielle sprog i den medlemsstat, der gennemfører grænsekontrollen, eller være ledsaget af en autoriseret oversættelse til det eller de pågældende sprog. Hvis bestemmelsesmedlemsstaten kræver det, skal certifikaterne også være ledsaget af en autoriseret oversættelse til denne medlemsstats officielle sprog. En medlemsstat kan dog indvillige i at anvende et andet fællesskabssprog end sit eget. |
| --- | --- |

2.

Certifikaterne skal være udformet på det eller de officielle sprog i afsendelsestredjelandet og på det eller de officielle sprog i den medlemsstat, der gennemfører grænsekontrollen, eller være ledsaget af en autoriseret oversættelse til det eller de pågældende sprog. Hvis bestemmelsesmedlemsstaten kræver det, skal certifikaterne også være ledsaget af en autoriseret oversættelse til denne medlemsstats officielle sprog. En medlemsstat kan dog indvillige i at anvende et andet fællesskabssprog end sit eget.

| 3. | Ved import i Fællesskabet skal forsendelserne være ledsaget af det originale certifikat. |
| --- | --- |

3.

Ved import i Fællesskabet skal forsendelserne være ledsaget af det originale certifikat.

| 4. | Certifikaterne skal bestå af:






  a) | et enkelt ark papir, eller |
| --- | --- | --- |

4.

Certifikaterne skal bestå af:

a)

et enkelt ark papir, eller

| b) | to eller flere sider, som er en del af et integreret og udeleligt ark papir, eller |
| --- | --- |

b)

to eller flere sider, som er en del af et integreret og udeleligt ark papir, eller

| c) | en sekvens af sider, der er nummereret, så det fremgår, at der er tale om en bestemt side i en afgrænset sekvens (f.eks. »side 2 ud af 4 sider«). |
| --- | --- |

c)

en sekvens af sider, der er nummereret, så det fremgår, at der er tale om en bestemt side i en afgrænset sekvens (f.eks. »side 2 ud af 4 sider«).

| 5. | Certifikater skal have ét enkelt identifikationsnummer. Når certifikatet består af en sekvens af sider, anføres dette nummer på hver side. |
| --- | --- |

5.

Certifikater skal have ét enkelt identifikationsnummer. Når certifikatet består af en sekvens af sider, anføres dette nummer på hver side.

| 6. | Certifikatet skal udstedes, før den forsendelse, som det vedrører, forlader afsendelsestredjelandets kompetente myndigheds kontrol. |
| --- | --- |

6.

Certifikatet skal udstedes, før den forsendelse, som det vedrører, forlader afsendelsestredjelandets kompetente myndigheds kontrol.

P5_TA(2004)0220

Udstedere af værdipapirer optaget til omsætning på et reguleret marked ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om harmonisering af gennemsigtighedskrav til oplysninger om udstedere, hvis værdipapirer er optaget til omsætning på et reguleret marked, og om ændring af direktiv 2001/34/EF (KOM(2003) 138 — C5-0151/2003 — 2003/0045(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003) 138) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003) 138) (1),

| — | der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 44 og 95 (C5-0151/2003), |
| --- | --- |

—

der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 44 og 95 (C5-0151/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål og udtalelse fra Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked (A5-0079/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål og udtalelse fra Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked (A5-0079/2004),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TC1-COD(2003)0045

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 30. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/.../EF om harmonisering af gennemsigtighedskrav til oplysninger om udstedere, hvis værdipapirer er optaget til omsætning på et reguleret marked, og om ændring af direktiv 2001/34/EF

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 44 og 95,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Effektive,
  gennemsigtige
  og integrerede værdipapirmarkeder bidrager til et egentligt indre marked i Fællesskabet og giver vækst og jobskabelse gennem bedre allokering af kapital og færre omkostninger. Rettidig tilvejebringelse af præcise
  og fyldestgørende
  oplysninger om værdipapirudstedere konsoliderer tilliden blandt investorerne og sætter dem i stand til at danne sig et velbegrundet skøn over udstedernes forretningsresultater og aktiver.
  Dette øger både investorbeskyttelsen og markedseffektiviteten. |
| --- | --- |

(1)

Effektive,
  gennemsigtige
  og integrerede værdipapirmarkeder bidrager til et egentligt indre marked i Fællesskabet og giver vækst og jobskabelse gennem bedre allokering af kapital og færre omkostninger. Rettidig tilvejebringelse af præcise
  og fyldestgørende
  oplysninger om værdipapirudstedere konsoliderer tilliden blandt investorerne og sætter dem i stand til at danne sig et velbegrundet skøn over udstedernes forretningsresultater og aktiver.
  Dette øger både investorbeskyttelsen og markedseffektiviteten.

| (2) | Værdipapirudstedere bør derfor gennem en regelmæssig informationsstrøm sikre en hensigtsmæssig gennemsigtighed over for investorerne. Af samme årsag bør
  aktionærer eller fysiske personer eller juridiske enheder, der har stemmerettigheder eller finansielle instrumenter, der indebærer ret til at erhverve eksisterende aktier med stemmerettigheder
  , også informere udstederne om erhvervelse af eller
  andre ændringer i forbindelse med større besiddelser i selskaber, så sidstnævnte sættes i stand til at holde de offentliggjorte oplysninger ajour. |
| --- | --- |

(2)

Værdipapirudstedere bør derfor gennem en regelmæssig informationsstrøm sikre en hensigtsmæssig gennemsigtighed over for investorerne. Af samme årsag bør
  aktionærer eller fysiske personer eller juridiske enheder, der har stemmerettigheder eller finansielle instrumenter, der indebærer ret til at erhverve eksisterende aktier med stemmerettigheder
  , også informere udstederne om erhvervelse af eller
  andre ændringer i forbindelse med større besiddelser i selskaber, så sidstnævnte sættes i stand til at holde de offentliggjorte oplysninger ajour.

| (3) | Kommissionens meddelelse af 11. maj 1999 benævnt »Etablering af en ramme for de finansielle markeder: en handlingsplan« (4) fastlægger en række tiltag, der er nødvendige for at gennemføre det indre marked for finansielle tjenester. Det Europæiske Råd i Lissabon i marts 2000 opfordrede til gennemførelse af denne handlingsplan inden 2005. Handlingsplanen understreger behovet for et direktiv, der forbedrer oplysningskravene. Behovet blev på ny bekræftet af Det Europæiske Råd på mødet i Barcelona i marts 2002. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens meddelelse af 11. maj 1999 benævnt »Etablering af en ramme for de finansielle markeder: en handlingsplan« (4) fastlægger en række tiltag, der er nødvendige for at gennemføre det indre marked for finansielle tjenester. Det Europæiske Råd i Lissabon i marts 2000 opfordrede til gennemførelse af denne handlingsplan inden 2005. Handlingsplanen understreger behovet for et direktiv, der forbedrer oplysningskravene. Behovet blev på ny bekræftet af Det Europæiske Råd på mødet i Barcelona i marts 2002.

| (4) | Dette direktiv skal sikre overensstemmelse med de opgaver og pligter, som Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB) og medlemsstaternes centralbanker har fået pålagt ved traktaten og ESCB-statutten, og der skal i den forbindelse tages særligt hensyn til de centralbanker i medlemsstaterne, hvis aktier allerede er optaget til omsætning på et reguleret marked, med henblik på at sikre, at den primære fællesskabsrets mål forfølges. |
| --- | --- |

(4)

Dette direktiv skal sikre overensstemmelse med de opgaver og pligter, som Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB) og medlemsstaternes centralbanker har fået pålagt ved traktaten og ESCB-statutten, og der skal i den forbindelse tages særligt hensyn til de centralbanker i medlemsstaterne, hvis aktier allerede er optaget til omsætning på et reguleret marked, med henblik på at sikre, at den primære fællesskabsrets mål forfølges.

| (5) | Større harmonisering af nationale forskrifter om krav til periodiske og løbende oplysninger for udstedere af værdipapirer bør føre til en høj investorbeskyttelse i hele Fællesskabet. Dette direktiv berører imidlertid ikke eksisterende fællesskabsret om andele, der udstedes af institutter for kollektiv investering bortset fra institutter af den lukkede type, eller andele, der erhverves eller afhændes gennem sådanne. |
| --- | --- |

(5)

Større harmonisering af nationale forskrifter om krav til periodiske og løbende oplysninger for udstedere af værdipapirer bør føre til en høj investorbeskyttelse i hele Fællesskabet. Dette direktiv berører imidlertid ikke eksisterende fællesskabsret om andele, der udstedes af institutter for kollektiv investering bortset fra institutter af den lukkede type, eller andele, der erhverves eller afhændes gennem sådanne.

| (6) | Inden for dette direktivs anvendelsesområde er det mest hensigtsmæssigt, at tilsyn med udstederen
  af aktier eller gældsbeviser med en pålydende værdi pr. enhed på mindre end 1 000 EUR,
  forestås af den medlemsstat, hvor udstederen har sit vedtægtsmæssige hjemsted. Det er i denne henseende afgørende at sikre sammenhæng med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv
  2003/71/EF
  af
  4. november 2003
  om det prospekt, der skal offentliggøres, når værdipapirer udbydes til offentligheden eller optages til omsætning (5). Af samme årsag bør der indføres en vis fleksibilitet, så udstedere
  fra tredjelande og EU-selskaber
  , der kun udsteder
  andre værdipapirer end de ovenfor nævnte
  , får mulighed for at vælge hjemland. |
| --- | --- |

(6)

Inden for dette direktivs anvendelsesområde er det mest hensigtsmæssigt, at tilsyn med udstederen
  af aktier eller gældsbeviser med en pålydende værdi pr. enhed på mindre end 1 000 EUR,
  forestås af den medlemsstat, hvor udstederen har sit vedtægtsmæssige hjemsted. Det er i denne henseende afgørende at sikre sammenhæng med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv
  2003/71/EF
  af
  4. november 2003
  om det prospekt, der skal offentliggøres, når værdipapirer udbydes til offentligheden eller optages til omsætning (5). Af samme årsag bør der indføres en vis fleksibilitet, så udstedere
  fra tredjelande og EU-selskaber
  , der kun udsteder
  andre værdipapirer end de ovenfor nævnte
  , får mulighed for at vælge hjemland.

| (7) | Med en høj grad af investorbeskyttelse i hele Fællesskabet bliver det muligt at fjerne hindringerne for optagelse af værdipapirer på regulerede markeder, der er beliggende eller udøver virksomhed på en medlemsstats område. Andre medlemsstater end hjemlandet bør ikke længere kunne begrænse optagelsen af værdipapirer på deres regulerede markeder ved at stille strengere krav til periodiske eller løbende oplysninger om udstedere, hvis værdipapirer er optaget til omsætning på et reguleret marked. |
| --- | --- |

(7)

Med en høj grad af investorbeskyttelse i hele Fællesskabet bliver det muligt at fjerne hindringerne for optagelse af værdipapirer på regulerede markeder, der er beliggende eller udøver virksomhed på en medlemsstats område. Andre medlemsstater end hjemlandet bør ikke længere kunne begrænse optagelsen af værdipapirer på deres regulerede markeder ved at stille strengere krav til periodiske eller løbende oplysninger om udstedere, hvis værdipapirer er optaget til omsætning på et reguleret marked.

| (8) | Fjernelsen af hindringer på grundlag af hjemlandsprincippet i henhold til dette direktiv bør ikke berøre områder, der ikke er omfattet af dette direktiv, som f.eks. aktionærers ret til at gribe ind i en udsteders ledelse. Den bør heller ikke berøre hjemlandets ret til at pålægge en udsteder også at offentliggøre dele af eller samtlige regulerede oplysninger i dagspressen. |
| --- | --- |

(8)

Fjernelsen af hindringer på grundlag af hjemlandsprincippet i henhold til dette direktiv bør ikke berøre områder, der ikke er omfattet af dette direktiv, som f.eks. aktionærers ret til at gribe ind i en udsteders ledelse. Den bør heller ikke berøre hjemlandets ret til at pålægge en udsteder også at offentliggøre dele af eller samtlige regulerede oplysninger i dagspressen.

| (9) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 af 19. juli 2002 om anvendelse af internationale regnskabsstandarder (6) har allerede banet vejen for samstemmende regnskabsstandarder i hele Fællesskabet for de udstedere, hvis værdipapirer er optaget til omsætning på et reguleret marked, og som
  skal aflægge
  konsoliderede regnskaber. For værdipapirudstedere findes der således allerede en særordning, der går videre end den generelle ordning for samtlige selskaber fastlagt i de selskabsretlige direktiver. Dette direktiv bygger fortsat på denne fremgangsmåde, for så vidt angår aflæggelse af årsregnskaber og delårsregnskaber
  , herunder princippet om, at regnskaberne skal give et retvisende billede af udstederens aktiver og passiver, finansielle stilling og resultat. Et regnskab i sammendrag som led i en halvårsrapport er også et tilstrækkeligt grundlag for et sådant retvisende billede af de første seks måneder af en udsteders regnskabsår
  . |
| --- | --- |

(9)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 af 19. juli 2002 om anvendelse af internationale regnskabsstandarder (6) har allerede banet vejen for samstemmende regnskabsstandarder i hele Fællesskabet for de udstedere, hvis værdipapirer er optaget til omsætning på et reguleret marked, og som
  skal aflægge
  konsoliderede regnskaber. For værdipapirudstedere findes der således allerede en særordning, der går videre end den generelle ordning for samtlige selskaber fastlagt i de selskabsretlige direktiver. Dette direktiv bygger fortsat på denne fremgangsmåde, for så vidt angår aflæggelse af årsregnskaber og delårsregnskaber
  , herunder princippet om, at regnskaberne skal give et retvisende billede af udstederens aktiver og passiver, finansielle stilling og resultat. Et regnskab i sammendrag som led i en halvårsrapport er også et tilstrækkeligt grundlag for et sådant retvisende billede af de første seks måneder af en udsteders regnskabsår
  .

| (10) | Årsrapporterne bør efter nogle år kunne sikre disse oplysninger, når først udstederens værdipapirer er optaget på et reguleret marked. Mere sammenlignelige årsrapporter er kun en fordel for investorerne på værdipapirmarkederne, hvis de kan stole på, at oplysningerne vil blive offentliggjort
  inden for et vist tidsrum efter afslutningen af regnskabsåret. Hjemlandet kan, hvad angår gældsbeviser, der allerede er optaget til omsætning på et reguleret marked inden den 1. januar 2005, og som er udstedt af udstedere registreret i et tredjeland, på visse betingelser give disse udstedere tilladelse til ikke at udarbejde årsrapporter efter standarderne fastlagt i dette direktiv. |
| --- | --- |

(10)

Årsrapporterne bør efter nogle år kunne sikre disse oplysninger, når først udstederens værdipapirer er optaget på et reguleret marked. Mere sammenlignelige årsrapporter er kun en fordel for investorerne på værdipapirmarkederne, hvis de kan stole på, at oplysningerne vil blive offentliggjort
  inden for et vist tidsrum efter afslutningen af regnskabsåret. Hjemlandet kan, hvad angår gældsbeviser, der allerede er optaget til omsætning på et reguleret marked inden den 1. januar 2005, og som er udstedt af udstedere registreret i et tredjeland, på visse betingelser give disse udstedere tilladelse til ikke at udarbejde årsrapporter efter standarderne fastlagt i dette direktiv.

| (11) | Dette direktiv indebærer indførelse af mere omfattende halvårsrapporter for udstedere af aktier, der er optaget til omsætning på et reguleret marked. Dette skulle give investorer mulighed for at danne sig et mere velbegrundet skøn over udstederens situation. |
| --- | --- |

(11)

Dette direktiv indebærer indførelse af mere omfattende halvårsrapporter for udstedere af aktier, der er optaget til omsætning på et reguleret marked. Dette skulle give investorer mulighed for at danne sig et mere velbegrundet skøn over udstederens situation.

| (12) | Et hjemland kan indrømme udstedere af gældsbeviser fritagelse for halvårsrapporteringen, når det drejer sig om:








  — | kreditinstitutter, der optræder som mindre udstedere af gældsbeviser, eller |
| --- | --- | --- |

(12)

Et hjemland kan indrømme udstedere af gældsbeviser fritagelse for halvårsrapporteringen, når det drejer sig om:

—

kreditinstitutter, der optræder som mindre udstedere af gældsbeviser, eller

| — | udstedere, der allerede findes ved dette direktivs ikrafttræden, og som udelukkende udsteder gældsbeviser, der er dækket af en ubetinget og uigenkaldelig garanti fra hjemlandet eller en af dettes regionale eller lokale myndigheder, eller |
| --- | --- |

—

udstedere, der allerede findes ved dette direktivs ikrafttræden, og som udelukkende udsteder gældsbeviser, der er dækket af en ubetinget og uigenkaldelig garanti fra hjemlandet eller en af dettes regionale eller lokale myndigheder, eller

| — | gældsbeviser, der allerede er optaget til omsætning på et reguleret marked inden den 1. januar 2005, og som udelukkende kan erhverves af professionelle investorer, i en overgangsperiode på ti år. Indrømmer hjemlandet en sådan fritagelse, kan denne ikke udvides til gældsbeviser, som optages til omsætning på et reguleret marked efter dette tidspunkt. |
| --- | --- |

—

gældsbeviser, der allerede er optaget til omsætning på et reguleret marked inden den 1. januar 2005, og som udelukkende kan erhverves af professionelle investorer, i en overgangsperiode på ti år. Indrømmer hjemlandet en sådan fritagelse, kan denne ikke udvides til gældsbeviser, som optages til omsætning på et reguleret marked efter dette tidspunkt.

| (13) | Europa-Parlamentet og Rådet glæder sig over, at Kommissionen forpligter sig til hurtigt at forbedre gennemsigtigheden med hensyn til aflønningspolitikker, det samlede vederlag, der betales (inkl. afledt eller udsat kompensation) og naturalieydelser til de enkelte medlemmer af bestyrelses-, forvaltnings- eller tilsynsorganer som et led i handlingsplanen om »Modernisering af selskabsretten og forbedret virksomhedsledelse i den Europæiske Union« af 21. maj 2003, og at Kommissionen har til hensigt i den nærmeste fremtid at fremsætte henstillinger herom. |
| --- | --- |

(13)

Europa-Parlamentet og Rådet glæder sig over, at Kommissionen forpligter sig til hurtigt at forbedre gennemsigtigheden med hensyn til aflønningspolitikker, det samlede vederlag, der betales (inkl. afledt eller udsat kompensation) og naturalieydelser til de enkelte medlemmer af bestyrelses-, forvaltnings- eller tilsynsorganer som et led i handlingsplanen om »Modernisering af selskabsretten og forbedret virksomhedsledelse i den Europæiske Union« af 21. maj 2003, og at Kommissionen har til hensigt i den nærmeste fremtid at fremsætte henstillinger herom.

| (14) | Hjemlandet bør tilskynde udstedere, hvis aktier er optaget til omsætning på et reguleret marked, og hvis hovedaktivitet er udvindingsindustri, til at offentliggøre betalinger til regeringer i deres årsrapport. Hjemlandet bør også tilskynde til øget gennemsigtighed med hensyn til disse betalinger inden for den ramme, der er fastlagt af forskellige internationale finansielle fora. |
| --- | --- |

(14)

Hjemlandet bør tilskynde udstedere, hvis aktier er optaget til omsætning på et reguleret marked, og hvis hovedaktivitet er udvindingsindustri, til at offentliggøre betalinger til regeringer i deres årsrapport. Hjemlandet bør også tilskynde til øget gennemsigtighed med hensyn til disse betalinger inden for den ramme, der er fastlagt af forskellige internationale finansielle fora.

| (15) | Dette direktiv vil ligeledes gøre det obligatorisk for udstedere, der kun udsteder gældsbeviser på regulerede markeder, at offentliggøre halvårsrapporter. Der bør kun indrømmes fritagelser for engrosmarkeder på grundlag af en pålydende værdi pr. enhed på mindst 50 000 EUR som i direktiv 2003/71/EF. Udstedes gældsbeviserne i en anden valuta, kan der kun indrømmes fritagelse, hvis den pålydende værdi pr. enhed på udstedelsesdagen mindst svarer til ovennævnte tærskel. |
| --- | --- |

(15)

Dette direktiv vil ligeledes gøre det obligatorisk for udstedere, der kun udsteder gældsbeviser på regulerede markeder, at offentliggøre halvårsrapporter. Der bør kun indrømmes fritagelser for engrosmarkeder på grundlag af en pålydende værdi pr. enhed på mindst 50 000 EUR som i direktiv 2003/71/EF. Udstedes gældsbeviserne i en anden valuta, kan der kun indrømmes fritagelse, hvis den pålydende værdi pr. enhed på udstedelsesdagen mindst svarer til ovennævnte tærskel.

| (16) | Mere rettidige og pålidelige oplysninger om aktieudstederens resultater i regnskabsåret fordrer også hyppigere periodeoplysninger.
  Der bør derfor indføres et krav om offentliggørelse af en foreløbig ledelseserklæring i løbet af første halvår og endnu en foreløbig ledelseserklæring i løbet af andet halvår af regnskabsåret. Aktieudstedere, der allerede offentliggør kvartalsrapporter, bør ikke være forpligtet til at offentliggøre foreløbige ledelseserklæringer
  . |
| --- | --- |

(16)

Mere rettidige og pålidelige oplysninger om aktieudstederens resultater i regnskabsåret fordrer også hyppigere periodeoplysninger.
  Der bør derfor indføres et krav om offentliggørelse af en foreløbig ledelseserklæring i løbet af første halvår og endnu en foreløbig ledelseserklæring i løbet af andet halvår af regnskabsåret. Aktieudstedere, der allerede offentliggør kvartalsrapporter, bør ikke være forpligtet til at offentliggøre foreløbige ledelseserklæringer
  .

| (17) | Der bør gælde passende ansvarsregler for udstederen, dennes administrations-, ledelses- eller tilsynsorganer eller udstederens ansvarlige personer i henhold til hver medlemsstats nationale lovgivning eller forskrifter. Medlemsstaterne bør selv kunne fastlægge ansvarets omfang
  . |
| --- | --- |

(17)

Der bør gælde passende ansvarsregler for udstederen, dennes administrations-, ledelses- eller tilsynsorganer eller udstederens ansvarlige personer i henhold til hver medlemsstats nationale lovgivning eller forskrifter. Medlemsstaterne bør selv kunne fastlægge ansvarets omfang
  .

| (18) | Offentligheden bør oplyses om større ændringer i besiddelser i udstedere, hvis aktier omsættes på et reguleret marked, der er beliggende i eller udøver virksomhed i Fællesskabet. Disse oplysninger bør sætte investorerne i stand til at erhverve eller afhænde aktier med fuld kendskab til ændringer i
  stemmeretsstrukturen
  . De vil også forbedre det faktiske tilsyn med aktieudstedere og øge den overordnede markedsgennemsigtighed for større kapitalbevægelser.
  Under visse omstændigheder bør der afgives oplysninger om aktier eller om finansielle instrumenter, jf. artikel 12, som er deponeret som sikkerhedsstillelse. |
| --- | --- |

(18)

Offentligheden bør oplyses om større ændringer i besiddelser i udstedere, hvis aktier omsættes på et reguleret marked, der er beliggende i eller udøver virksomhed i Fællesskabet. Disse oplysninger bør sætte investorerne i stand til at erhverve eller afhænde aktier med fuld kendskab til ændringer i
  stemmeretsstrukturen
  . De vil også forbedre det faktiske tilsyn med aktieudstedere og øge den overordnede markedsgennemsigtighed for større kapitalbevægelser.
  Under visse omstændigheder bør der afgives oplysninger om aktier eller om finansielle instrumenter, jf. artikel 12, som er deponeret som sikkerhedsstillelse.

| (19) | Artikel 9 og artikel 10, litra c), finder ikke anvendelse på aktier, der stilles til rådighed for eller af medlemmerne af ESCB under udførelsen af deres opgaver som pengepolitisk myndighed, forudsat at de stemmerettigheder, der er knyttet til sådanne aktier, ikke udøves. Med »kort periode« tænkes der på kredittransaktioner, der udføres i overensstemmelse med traktaten og ECB-retsakter, navnlig ECB's retningslinjer for de pengepolitiske instrumenter og procedurer samt TARGET, og kredittransaktioner, der udføres med henblik på tilsvarende funktioner i henhold til de nationale bestemmelser. |
| --- | --- |

(19)

Artikel 9 og artikel 10, litra c), finder ikke anvendelse på aktier, der stilles til rådighed for eller af medlemmerne af ESCB under udførelsen af deres opgaver som pengepolitisk myndighed, forudsat at de stemmerettigheder, der er knyttet til sådanne aktier, ikke udøves. Med »kort periode« tænkes der på kredittransaktioner, der udføres i overensstemmelse med traktaten og ECB-retsakter, navnlig ECB's retningslinjer for de pengepolitiske instrumenter og procedurer samt TARGET, og kredittransaktioner, der udføres med henblik på tilsvarende funktioner i henhold til de nationale bestemmelser.

| (20) | For at undgå unødvendige byrder for visse markedsdeltagere og for at præcisere, hvem der rent faktisk udøver indflydelse over en udsteder, er der ikke behov for anmeldelseskrav for større besiddelser af aktier eller andre finansielle instrumenter, jf. artikel 12, der indebærer ret til at erhverve aktier, når der er tale om prisstillere eller depositarer, eller for besiddelser af aktier eller finansielle instrumenter, der udelukkende er erhvervet til clearings- og afviklingsformål, når dette sker inden for rammer og garantier, der gælder for hele Den Europæiske Union. Hjemlandet bør kunne indrømme begrænsede undtagelser, for så vidt angår besiddelser af aktier i kreditinstitutters og investeringsselskabers handelsbeholdninger. |
| --- | --- |

(20)

For at undgå unødvendige byrder for visse markedsdeltagere og for at præcisere, hvem der rent faktisk udøver indflydelse over en udsteder, er der ikke behov for anmeldelseskrav for større besiddelser af aktier eller andre finansielle instrumenter, jf. artikel 12, der indebærer ret til at erhverve aktier, når der er tale om prisstillere eller depositarer, eller for besiddelser af aktier eller finansielle instrumenter, der udelukkende er erhvervet til clearings- og afviklingsformål, når dette sker inden for rammer og garantier, der gælder for hele Den Europæiske Union. Hjemlandet bør kunne indrømme begrænsede undtagelser, for så vidt angår besiddelser af aktier i kreditinstitutters og investeringsselskabers handelsbeholdninger.

| (21) | Med henblik på at præcisere, hvem der rent faktisk er en større indehaver af aktier eller andre finansielle instrumenter i den samme udsteder i hele Den Europæiske Union, bør moderselskaber ikke være forpligtet til at lægge deres egne besiddelser sammen med dem, der forvaltes af investeringsinstitutter eller investeringsselskaber, for så vidt sidstnævnte udøver stemmerettigheder uafhængigt af moderselskabet samt opfylder visse yderligere betingelser. |
| --- | --- |

(21)

Med henblik på at præcisere, hvem der rent faktisk er en større indehaver af aktier eller andre finansielle instrumenter i den samme udsteder i hele Den Europæiske Union, bør moderselskaber ikke være forpligtet til at lægge deres egne besiddelser sammen med dem, der forvaltes af investeringsinstitutter eller investeringsselskaber, for så vidt sidstnævnte udøver stemmerettigheder uafhængigt af moderselskabet samt opfylder visse yderligere betingelser.

| (22) | Løbende oplysninger om indehavere af værdipapirer, der er optaget til omsætning på et reguleret marked
  , bør fortsat bygge på princippet om ligebehandling. En sådan ligebehandling vedrører kun aktionærer i samme stilling og foregriber derfor ikke spørgsmålet om, hvor mange stemmerettigheder, der kan være tilknyttet en bestemt aktie. På samme måde bør indehavere af gældsbeviser fra samme udstedelse fortsat behandles lige
  , også når det drejer sig om statsgæld
  . Det bør gøres lettere at informere
  indehavere af aktier og/eller gældsbeviser
  på generalforsamlinger. Navnlig bør
  indehavere af aktier og/eller gældsbeviser
  i udlandet inddrages mere aktivt gennem en mulighed for at give andre fuldmagt til at deltage på deres vegne. Af samme årsager bør det på generalforsamlinger for
  indehavere af aktier og/eller gældsbeviser
  besluttes, hvorvidt der skal kunne gøres brug af moderne informations- og kommunikationsteknologi.
  Udstedere skal i så fald indføre ordninger til effektiv information af deres indehavere af aktier og/eller gældsbeviser, for så vidt de er i stand til at identificere disse indehavere. |
| --- | --- |

(22)

Løbende oplysninger om indehavere af værdipapirer, der er optaget til omsætning på et reguleret marked
  , bør fortsat bygge på princippet om ligebehandling. En sådan ligebehandling vedrører kun aktionærer i samme stilling og foregriber derfor ikke spørgsmålet om, hvor mange stemmerettigheder, der kan være tilknyttet en bestemt aktie. På samme måde bør indehavere af gældsbeviser fra samme udstedelse fortsat behandles lige
  , også når det drejer sig om statsgæld
  . Det bør gøres lettere at informere
  indehavere af aktier og/eller gældsbeviser
  på generalforsamlinger. Navnlig bør
  indehavere af aktier og/eller gældsbeviser
  i udlandet inddrages mere aktivt gennem en mulighed for at give andre fuldmagt til at deltage på deres vegne. Af samme årsager bør det på generalforsamlinger for
  indehavere af aktier og/eller gældsbeviser
  besluttes, hvorvidt der skal kunne gøres brug af moderne informations- og kommunikationsteknologi.
  Udstedere skal i så fald indføre ordninger til effektiv information af deres indehavere af aktier og/eller gældsbeviser, for så vidt de er i stand til at identificere disse indehavere.

| (23) | Det kræver også hensigtsmæssig kontrol forestået af den kompetente myndighed i hjemlandet, hvis hindringer skal fjernes og nye EF-oplysningskrav effektivt skal håndhæves. Dette direktiv bør i det mindste som minimum sikre, at oplysningerne tilvejebringes rettidigt. Derfor bør
  der i det mindste findes ét registrerings- og arkivsystem i hver medlemsstat. |
| --- | --- |

(23)

Det kræver også hensigtsmæssig kontrol forestået af den kompetente myndighed i hjemlandet, hvis hindringer skal fjernes og nye EF-oplysningskrav effektivt skal håndhæves. Dette direktiv bør i det mindste som minimum sikre, at oplysningerne tilvejebringes rettidigt. Derfor bør
  der i det mindste findes ét registrerings- og arkivsystem i hver medlemsstat.

| (24) | En forpligtelse for en udsteder til at oversætte alle løbende og periodiske oplysninger til samtlige relevante sprog i alle de medlemsstater, hvor udstederens værdipapirer er optaget til omsætning, befordrer ikke integration af værdipapirmarkederne, men kan afholde fra grænseoverskridende optagelse til omsætning på regulerede markeder.
  Derfor
  bør en udsteder i visse tilfælde
  kunne tilvejebringe oplysningerne på et sprog, der sædvanligvis anvendes i internationale finansielle kredse. Da det kræver en stor indsats at tiltrække investorer fra andre lande, selv uden for Fællesskabet, bør medlemsstaterne ikke længere forhindre
  aktionærer, personer, der udøver stemmerettigheder, eller indehavere af finansielle instrumenter
  i at foretage deres anmeldelser til udstederen på et sprog, der sædvanligvis anvendes i internationale finansielle kredse. |
| --- | --- |

(24)

En forpligtelse for en udsteder til at oversætte alle løbende og periodiske oplysninger til samtlige relevante sprog i alle de medlemsstater, hvor udstederens værdipapirer er optaget til omsætning, befordrer ikke integration af værdipapirmarkederne, men kan afholde fra grænseoverskridende optagelse til omsætning på regulerede markeder.
  Derfor
  bør en udsteder i visse tilfælde
  kunne tilvejebringe oplysningerne på et sprog, der sædvanligvis anvendes i internationale finansielle kredse. Da det kræver en stor indsats at tiltrække investorer fra andre lande, selv uden for Fællesskabet, bør medlemsstaterne ikke længere forhindre
  aktionærer, personer, der udøver stemmerettigheder, eller indehavere af finansielle instrumenter
  i at foretage deres anmeldelser til udstederen på et sprog, der sædvanligvis anvendes i internationale finansielle kredse.

| (25) | Investorers adgang til oplysninger om udstedere bør tilrettelægges bedre på europæisk plan for aktivt at fremme integrationen af de europæiske kapitalmarkeder. Investorer, der ikke befinder sig i udstederens hjemland, bør ligestilles med investorer, der befinder sig i udstederens hjemland, når de søger adgang til sådanne oplysninger. Dette vil kunne opnås ved, at hjemlandene sikrer overholdelse af minimumskvalitetsstandarder for hurtig udsendelse af oplysninger på et ikke-diskriminerende grundlag i hele Den Europæiske Union og afhængigt af, hvilken type regulerede oplysninger der er tale om. Desuden bør oplysninger, der er sendt ud, gøres centralt tilgængelige i hjemlandet, så der kan opbygges et europæisk net til overkommelige priser for detailinvestorer og med mulighed for at undgå unødig overlapning af oplysningskravene til udstedere. Udstedere bør kunne nyde gavn af fri konkurrence, når de vælger de medier eller operatører, der skal udsende oplysninger i henhold til dette direktiv. |
| --- | --- |

(25)

Investorers adgang til oplysninger om udstedere bør tilrettelægges bedre på europæisk plan for aktivt at fremme integrationen af de europæiske kapitalmarkeder. Investorer, der ikke befinder sig i udstederens hjemland, bør ligestilles med investorer, der befinder sig i udstederens hjemland, når de søger adgang til sådanne oplysninger. Dette vil kunne opnås ved, at hjemlandene sikrer overholdelse af minimumskvalitetsstandarder for hurtig udsendelse af oplysninger på et ikke-diskriminerende grundlag i hele Den Europæiske Union og afhængigt af, hvilken type regulerede oplysninger der er tale om. Desuden bør oplysninger, der er sendt ud, gøres centralt tilgængelige i hjemlandet, så der kan opbygges et europæisk net til overkommelige priser for detailinvestorer og med mulighed for at undgå unødig overlapning af oplysningskravene til udstedere. Udstedere bør kunne nyde gavn af fri konkurrence, når de vælger de medier eller operatører, der skal udsende oplysninger i henhold til dette direktiv.

| (26) | For yderligere at forenkle investorers adgang til selskabsoplysninger på tværs af grænserne bør de nationale tilsynsmyndigheder kunne udforme retningslinjer for indførelsen af elektroniske netværk i nært samarbejde med de implicerede parter, navnlig udstedere, investorer, markedsaktører, operatører af regulerede markeder samt formidlere af finansielle oplysninger. |
| --- | --- |

(26)

For yderligere at forenkle investorers adgang til selskabsoplysninger på tværs af grænserne bør de nationale tilsynsmyndigheder kunne udforme retningslinjer for indførelsen af elektroniske netværk i nært samarbejde med de implicerede parter, navnlig udstedere, investorer, markedsaktører, operatører af regulerede markeder samt formidlere af finansielle oplysninger.

| (27) | For at sikre en effektiv investorbeskyttelse og velfungerende regulerede markeder i Fællesskabet bør reglerne for oplysningspligten for udstedere, hvis værdipapirer er optaget til omsætning på et reguleret marked inden for Fællesskabet, også gælde for udstedere, der ikke har et vedtægtsmæssigt hjemsted i en medlemsstat og ikke falder ind under traktatens artikel 48. Det bør ligeledes sikres, at alle yderligere relevante oplysninger om udstedere fra Fællesskabet eller fra tredjelande, som kræves offentliggjort i et tredjeland, men ikke i en medlemsstat, gøres offentligt tilgængelige i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(27)

For at sikre en effektiv investorbeskyttelse og velfungerende regulerede markeder i Fællesskabet bør reglerne for oplysningspligten for udstedere, hvis værdipapirer er optaget til omsætning på et reguleret marked inden for Fællesskabet, også gælde for udstedere, der ikke har et vedtægtsmæssigt hjemsted i en medlemsstat og ikke falder ind under traktatens artikel 48. Det bør ligeledes sikres, at alle yderligere relevante oplysninger om udstedere fra Fællesskabet eller fra tredjelande, som kræves offentliggjort i et tredjeland, men ikke i en medlemsstat, gøres offentligt tilgængelige i Fællesskabet.

| (28) | Der bør i hver enkelt medlemsstat udpeges én kompetent myndighed, som skal påtage sig det endelige ansvar for tilsynet med overholdelsen af de bestemmelser, der vedtages i henhold til dette direktiv, og for internationalt samarbejde. Det bør være en administrativ myndighed, og for at undgå interessekonflikter må den være uafhængig af de økonomiske aktører.
  Medlemsstaterne kan dog udpege en anden kompetent myndighed til at undersøge, om de i dette direktiv nævnte oplysninger er udfærdiget i overensstemmelse med det relevante regelsæt for indgivelse af oplysninger, og træffe passende foranstaltninger, hvis der afsløres overtrædelser. En sådan myndighed behøver ikke være af administrativ karakter. |
| --- | --- |

(28)

Der bør i hver enkelt medlemsstat udpeges én kompetent myndighed, som skal påtage sig det endelige ansvar for tilsynet med overholdelsen af de bestemmelser, der vedtages i henhold til dette direktiv, og for internationalt samarbejde. Det bør være en administrativ myndighed, og for at undgå interessekonflikter må den være uafhængig af de økonomiske aktører.
  Medlemsstaterne kan dog udpege en anden kompetent myndighed til at undersøge, om de i dette direktiv nævnte oplysninger er udfærdiget i overensstemmelse med det relevante regelsæt for indgivelse af oplysninger, og træffe passende foranstaltninger, hvis der afsløres overtrædelser. En sådan myndighed behøver ikke være af administrativ karakter.

| (29) | De voksende grænseoverskridende aktiviteter kræver bedre samarbejde mellem de kompetente nationale myndigheder, herunder omfattende regler for informationsudveksling samt forholdsregler. Struktureringen af regulerings- og tilsynsbeføjelserne i den enkelte medlemsstat bør ikke være til hinder for et effektivt samarbejde mellem de kompetente nationale myndigheder. |
| --- | --- |

(29)

De voksende grænseoverskridende aktiviteter kræver bedre samarbejde mellem de kompetente nationale myndigheder, herunder omfattende regler for informationsudveksling samt forholdsregler. Struktureringen af regulerings- og tilsynsbeføjelserne i den enkelte medlemsstat bør ikke være til hinder for et effektivt samarbejde mellem de kompetente nationale myndigheder.

| (30) | Rådet nedsatte på sit møde den 17. juli 2000 et Vismandsudvalg for regulering af de europæiske værdipapirmarkeder. Udvalget foreslog i sin endelige rapport, at der indføres en ny lovgivningsteknik baseret på regulering på fire niveauer, nemlig rammeprincipper, tekniske gennemførelsesforanstaltninger, samarbejde mellem nationale reguleringsmyndigheder og håndhævelse af fællesskabsretten. Direktivet skal begrænse sig til fastlæggelse af de brede »rammeprincipper«, hvorimod gennemførelsesforanstaltninger, som vedtages af Kommissionen bistået af Det Europæiske Værdipapirudvalg, skal fastlægge de tekniske detaljer. |
| --- | --- |

(30)

Rådet nedsatte på sit møde den 17. juli 2000 et Vismandsudvalg for regulering af de europæiske værdipapirmarkeder. Udvalget foreslog i sin endelige rapport, at der indføres en ny lovgivningsteknik baseret på regulering på fire niveauer, nemlig rammeprincipper, tekniske gennemførelsesforanstaltninger, samarbejde mellem nationale reguleringsmyndigheder og håndhævelse af fællesskabsretten. Direktivet skal begrænse sig til fastlæggelse af de brede »rammeprincipper«, hvorimod gennemførelsesforanstaltninger, som vedtages af Kommissionen bistået af Det Europæiske Værdipapirudvalg, skal fastlægge de tekniske detaljer.

| (31) | Det Europæiske Råd godkendte på site møde i Stockholm i marts 2001 i en resolution Vismandsudvalgets endelige rapport og forslaget om en firetrinsmetode, der skal gøre Fællesskabets reguleringsproces på værdipapirområdet mere effektiv og gennemsigtig. |
| --- | --- |

(31)

Det Europæiske Råd godkendte på site møde i Stockholm i marts 2001 i en resolution Vismandsudvalgets endelige rapport og forslaget om en firetrinsmetode, der skal gøre Fællesskabets reguleringsproces på værdipapirområdet mere effektiv og gennemsigtig.

| (32) | Ifølge Det Europæiske Råds resolution fra mødet i Stockholm bør gennemførelsesforanstaltninger anvendes hyppigere for at sikre, at de tekniske bestemmelser tilpasses den markeds- og tilsynsmæssige udvikling, ligesom der bør fastsættes frister for alle etaper i gennemførelsen af reglerne. |
| --- | --- |

(32)

Ifølge Det Europæiske Råds resolution fra mødet i Stockholm bør gennemførelsesforanstaltninger anvendes hyppigere for at sikre, at de tekniske bestemmelser tilpasses den markeds- og tilsynsmæssige udvikling, ligesom der bør fastsættes frister for alle etaper i gennemførelsen af reglerne.

| (33) | Europa-Parlamentet støttede også med sin beslutning af 5. februar 2002 om iværksættelsen af lovgivningen om finansielle tjenesteydelser Vismandsudvalgets rapport på baggrund af den højtidelige erklæring, som Kommissionen samme dag afgav for Europa-Parlamentet, og det brev af 2. oktober 2001, som kommissionsmedlemmet med ansvar for Det Indre Marked sendte til formanden for Europa-Parlamentets Udvalg om Økonomi og Valutaspørgsmål vedrørende sikringen af Europa-Parlamentets rolle i forløbet. |
| --- | --- |

(33)

Europa-Parlamentet støttede også med sin beslutning af 5. februar 2002 om iværksættelsen af lovgivningen om finansielle tjenesteydelser Vismandsudvalgets rapport på baggrund af den højtidelige erklæring, som Kommissionen samme dag afgav for Europa-Parlamentet, og det brev af 2. oktober 2001, som kommissionsmedlemmet med ansvar for Det Indre Marked sendte til formanden for Europa-Parlamentets Udvalg om Økonomi og Valutaspørgsmål vedrørende sikringen af Europa-Parlamentets rolle i forløbet.

| (34) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (7). |
| --- | --- |

(34)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (7).

| (35) | Europa-Parlamentet bør have en frist på tre måneder fra den første oversendelse af udkast til gennemførelsesforanstaltninger til at behandle disse og afgive udtalelse. Fristen kan imidlertid afkortes i behørigt begrundede hastetilfælde. Hvis Europa-Parlamentet inden for fristen vedtager en beslutning, bør Kommissionen genbehandle udkastet til foranstaltninger. |
| --- | --- |

(35)

Europa-Parlamentet bør have en frist på tre måneder fra den første oversendelse af udkast til gennemførelsesforanstaltninger til at behandle disse og afgive udtalelse. Fristen kan imidlertid afkortes i behørigt begrundede hastetilfælde. Hvis Europa-Parlamentet inden for fristen vedtager en beslutning, bør Kommissionen genbehandle udkastet til foranstaltninger.

| (36) | Der kan være behov for tekniske gennemførelsesforanstaltninger til dette direktivs bestemmelser af hensyn til nye udviklinger på værdipapirmarkederne. Kommissionen bør derfor bemyndiges til at vedtage gennemførelsesforanstaltninger, når blot disse ikke ændrer væsentlige elementer i direktivet, og Kommissionen handler i overensstemmelse med direktivets principper efter høring af Det Europæiske Værdipapirudvalg, der blev nedsat ved Kommissionens afgørelse 2001/528/EF af 6. juni 2001 (8). |
| --- | --- |

(36)

Der kan være behov for tekniske gennemførelsesforanstaltninger til dette direktivs bestemmelser af hensyn til nye udviklinger på værdipapirmarkederne. Kommissionen bør derfor bemyndiges til at vedtage gennemførelsesforanstaltninger, når blot disse ikke ændrer væsentlige elementer i direktivet, og Kommissionen handler i overensstemmelse med direktivets principper efter høring af Det Europæiske Værdipapirudvalg, der blev nedsat ved Kommissionens afgørelse 2001/528/EF af 6. juni 2001 (8).

| (37) | Kommissionen bør ved udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges ved dette direktiv, tage hensyn til:








  — | behovet for at sikre investorernes tillid til de finansielle markeder ved at fremme en høj gennemsigtighedsstandard på de finansielle markeder |
| --- | --- | --- |

(37)

Kommissionen bør ved udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges ved dette direktiv, tage hensyn til:

—

behovet for at sikre investorernes tillid til de finansielle markeder ved at fremme en høj gennemsigtighedsstandard på de finansielle markeder

| — | behovet for at stille en bred vifte af konkurrerende investeringer samt en grad af offentliggørelse og beskyttelse, der er tilpasset forholdene, til rådighed for investorerne |
| --- | --- |

—

behovet for at stille en bred vifte af konkurrerende investeringer samt en grad af offentliggørelse og beskyttelse, der er tilpasset forholdene, til rådighed for investorerne

| — | behovet for at sikre, at uafhængige tilsynsmyndigheder håndhæver reglerne konsekvent, især hvad angår bekæmpelsen af økonomisk kriminalitet |
| --- | --- |

—

behovet for at sikre, at uafhængige tilsynsmyndigheder håndhæver reglerne konsekvent, især hvad angår bekæmpelsen af økonomisk kriminalitet

| — | behovet for en høj grad af gennemsigtighed og høring af alle markedsdeltagere samt Europa-Parlamentet og Rådet |
| --- | --- |

—

behovet for en høj grad af gennemsigtighed og høring af alle markedsdeltagere samt Europa-Parlamentet og Rådet

| — | behovet for at fremme innovation på de finansielle markeder, hvis de skal være dynamiske og effektive |
| --- | --- |

—

behovet for at fremme innovation på de finansielle markeder, hvis de skal være dynamiske og effektive

| — | behovet for at sikre markedsintegritet gennem omhyggelig og reaktiv overvågning af finansiel innovation |
| --- | --- |

—

behovet for at sikre markedsintegritet gennem omhyggelig og reaktiv overvågning af finansiel innovation

| — | betydningen af at reducere omkostningerne og øge adgangen til kapital |
| --- | --- |

—

betydningen af at reducere omkostningerne og øge adgangen til kapital

| — | balancen mellem omkostninger og fordele for markedsdeltagere på lang sigt (herunder små og mellemstore virksomheder og småinvestorer) i forbindelse med eventuelle gennemførelsesforanstaltninger |
| --- | --- |

—

balancen mellem omkostninger og fordele for markedsdeltagere på lang sigt (herunder små og mellemstore virksomheder og småinvestorer) i forbindelse med eventuelle gennemførelsesforanstaltninger

| — | behovet for at fremme EU's finansielle markeders internationale konkurrenceevne, uden at det berører den stærkt tiltrængte udvidelse af det internationale samarbejde |
| --- | --- |

—

behovet for at fremme EU's finansielle markeders internationale konkurrenceevne, uden at det berører den stærkt tiltrængte udvidelse af det internationale samarbejde

| — | behovet for at opnå lige vilkår for alle markedsdeltagere ved at iværksætte EU-bestemmelser, hver gang det er nødvendigt |
| --- | --- |

—

behovet for at opnå lige vilkår for alle markedsdeltagere ved at iværksætte EU-bestemmelser, hver gang det er nødvendigt

| — | behovet for at respektere forskelle på de nationale markeder, hvor disse ikke griber unødigt ind i det indre markeds sammenhæng |
| --- | --- |

—

behovet for at respektere forskelle på de nationale markeder, hvor disse ikke griber unødigt ind i det indre markeds sammenhæng

| — | behovet for at sikre sammenhæng med den øvrige EU-lovgivning på dette område, da misforhold i informationsmængden og manglende gennemsigtighed kan bringe markedernes funktion i fare og først og fremmest skade forbrugere og småinvestorer. |
| --- | --- |

—

behovet for at sikre sammenhæng med den øvrige EU-lovgivning på dette område, da misforhold i informationsmængden og manglende gennemsigtighed kan bringe markedernes funktion i fare og først og fremmest skade forbrugere og småinvestorer.

| (38) | For at sikre overholdelse af krav eller gennemførelsesforanstaltninger, der fastlægges i henhold til dette direktiv, skal enhver overtrædelse af sådanne krav hurtigt afsløres og om nødvendigt sanktioneres. Derfor skal
  foranstaltningerne og sanktionerne
  være tilstrækkeligt afskrækkende, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsen og håndhæves konsekvent. Medlemsstaterne sikrer, at de kompetente nationale myndigheders afgørelser kan
  appelleres til domstolene
  . |
| --- | --- |

(38)

For at sikre overholdelse af krav eller gennemførelsesforanstaltninger, der fastlægges i henhold til dette direktiv, skal enhver overtrædelse af sådanne krav hurtigt afsløres og om nødvendigt sanktioneres. Derfor skal
  foranstaltningerne og sanktionerne
  være tilstrækkeligt afskrækkende, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsen og håndhæves konsekvent. Medlemsstaterne sikrer, at de kompetente nationale myndigheders afgørelser kan
  appelleres til domstolene
  .

| (39) | Sigtet med dette direktiv er at ajourføre de gældende oplysningskrav for udstedere af værdipapirer og investorer, der erhverver eller afhænder større besiddelser i udstedere, hvis aktier er optaget til omsætning på et reguleret marked. Direktivet erstatter nogle af de krav, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/34/EF af 28. maj 2001 vedrørende betingelserne for værdipapirers optagelse til officiel notering på en fondsbørs samt oplysninger, der skal offentliggøres om disse værdipapirer (9). For at samle oplysningskravene i en enkelt retsakt bør førnævnte direktiv således ændres tilsvarende.
  En sådan ændring berører dog ikke medlemsstaternes mulighed for at indføre supplerende krav i henhold til artikel 42-63 i direktiv 2001/34/EF, der fortsat er gældende. |
| --- | --- |

(39)

Sigtet med dette direktiv er at ajourføre de gældende oplysningskrav for udstedere af værdipapirer og investorer, der erhverver eller afhænder større besiddelser i udstedere, hvis aktier er optaget til omsætning på et reguleret marked. Direktivet erstatter nogle af de krav, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/34/EF af 28. maj 2001 vedrørende betingelserne for værdipapirers optagelse til officiel notering på en fondsbørs samt oplysninger, der skal offentliggøres om disse værdipapirer (9). For at samle oplysningskravene i en enkelt retsakt bør førnævnte direktiv således ændres tilsvarende.
  En sådan ændring berører dog ikke medlemsstaternes mulighed for at indføre supplerende krav i henhold til artikel 42-63 i direktiv 2001/34/EF, der fortsat er gældende.

| (40) | Målet for den påtænkte handling, nemlig at sikre investorernes tillid gennem ensartede gennemsigtighedskrav i hele Fællesskabet og således udbygge det indre marked, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne på grundlag af eksisterende fællesskabsret, og kan derfor på grund af handlingens omfang og virkninger bedre gennemføres på fællesskabsplan. Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går direktivet ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(40)

Målet for den påtænkte handling, nemlig at sikre investorernes tillid gennem ensartede gennemsigtighedskrav i hele Fællesskabet og således udbygge det indre marked, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne på grundlag af eksisterende fællesskabsret, og kan derfor på grund af handlingens omfang og virkninger bedre gennemføres på fællesskabsplan. Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går direktivet ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (41) | Dette direktiv er i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (10). |
| --- | --- |

(41)

Dette direktiv er i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (10).

| (42) | I dette direktiv overholdes de grundlæggende rettigheder og de principper, som bl.a. Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder anerkender _ |
| --- | --- |

(42)

I dette direktiv overholdes de grundlæggende rettigheder og de principper, som bl.a. Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder anerkender _

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

KAPITEL I

ALMINDELIGE BESTEMMELSER

Artikel 1

Formål og anvendelsesområde

Dette direktiv fastlægger krav til offentliggørelse af periodiske og løbende oplysninger om udstedere, hvis værdipapirer allerede er optaget til omsætning på et reguleret marked, der er beliggende eller udøver virksomhed i en medlemsstat.

Dette direktiv finder hverken anvendelse på andele, der udstedes af institutter for kollektiv investering bortset fra institutter af den lukkede type, eller på andele, der erhverves eller afhændes
  i
  sådanne institutter for kollektiv investering.

Medlemsstaterne kan beslutte ikke at anvende bestemmelserne i artikel 16, stk. 3, og artikel 18, stk. 2-4, på værdipapirer, der er optaget til omsætning på et reguleret marked, og som er udstedt af dem eller deres regionale eller lokale myndigheder.

Medlemsstaterne kan beslutte ikke at anvende artikel 17 på deres nationale centralbanker i deres egenskab af udstedere af aktier, der er optaget til omsætning på et reguleret marked, hvis denne optagelse fandt sted inden dette direktivs ikrafttræden.

Artikel 2

Definitioner

1.   I dette direktiv forstås ved:

| a) | »værdipapirer«: omsættelige værdipapirer som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 18, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter (11), bortset fra pengemarkedsinstrumenter som defineret i samme direktivs artikel 4, stk. 1, nr. 19, med en løbetid på mindre end tolv måneder; den nationale lovgivning kan finde anvendelse på disse instrumenter |
| --- | --- |

a)

»værdipapirer«: omsættelige værdipapirer som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 18, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter (11), bortset fra pengemarkedsinstrumenter som defineret i samme direktivs artikel 4, stk. 1, nr. 19, med en løbetid på mindre end tolv måneder; den nationale lovgivning kan finde anvendelse på disse instrumenter

| b) | »gældsbeviser«: obligationer eller andre former for omsættelige gældsinstrumenter bortset fra værdipapirer, der kan sidestilles med aktier i selskaber, eller værdipapirer, som, hvis de konverteres eller de dertil knyttede rettigheder udøves, giver ret til at erhverve aktier eller værdipapirer, der kan sidestilles med aktier |
| --- | --- |

b)

»gældsbeviser«: obligationer eller andre former for omsættelige gældsinstrumenter bortset fra værdipapirer, der kan sidestilles med aktier i selskaber, eller værdipapirer, som, hvis de konverteres eller de dertil knyttede rettigheder udøves, giver ret til at erhverve aktier eller værdipapirer, der kan sidestilles med aktier

| c) | »reguleret marked«: et marked som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 14 i direktiv 2004/39/EF |
| --- | --- |

c)

»reguleret marked«: et marked som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 14 i direktiv 2004/39/EF

| d) | »udsteder«: en offentlig- eller privatretlig juridisk enhed, herunder en stat, hvis værdipapirer er optaget til omsætning på et reguleret marked, idet udstederen i tilfælde af aktiecertifikater, der gør det ud for værdipapirer, er udstederen af de repræsenterede værdipapirer |
| --- | --- |

d)

»udsteder«: en offentlig- eller privatretlig juridisk enhed, herunder en stat, hvis værdipapirer er optaget til omsætning på et reguleret marked, idet udstederen i tilfælde af aktiecertifikater, der gør det ud for værdipapirer, er udstederen af de repræsenterede værdipapirer

| e) | »aktionær« en fysisk person eller offentlig- eller privatretlig juridisk enhed, som direkte eller
  indirekte besidder








  i) | udstederens
  aktier
  på egne vegne og for egen regning |
| --- | --- | --- |

e)

»aktionær« en fysisk person eller offentlig- eller privatretlig juridisk enhed, som direkte eller
  indirekte besidder

i)

udstederens
  aktier
  på egne vegne og for egen regning

| ii) | udstederens
  aktier
  på egne vegne, men for en anden fysisk persons eller juridisk enheds regning |
| --- | --- |

ii)

udstederens
  aktier
  på egne vegne, men for en anden fysisk persons eller juridisk enheds regning

| iii) | aktiecertifikater, hvor
  indehaveren af aktiecertifikatet betragtes som aktionær med hensyn til de underliggende værdipapirer, som certifikatet vedrører |
| --- | --- |

iii)

aktiecertifikater, hvor
  indehaveren af aktiecertifikatet betragtes som aktionær med hensyn til de underliggende værdipapirer, som certifikatet vedrører

| f) | »kontrolleret«
  virksomhed: enhver virksomhed,






  i) | i hvilken en
  fysisk person eller juridisk enhed
  besidder flertallet af stemmerettighederne
  , eller |
| --- | --- | --- |

f)

»kontrolleret«
  virksomhed: enhver virksomhed,

i)

i hvilken en
  fysisk person eller juridisk enhed
  besidder flertallet af stemmerettighederne
  , eller

| ii) | i hvilket en
  fysisk person eller juridisk enhed har
  ret til at udnævne eller afsætte et flertal af medlemmerne i dets administrations-, ledelses- eller tilsynsorganer,
  og i hvilken den pågældende samtidig er aktionær eller deltager, eller |
| --- | --- |

ii)

i hvilket en
  fysisk person eller juridisk enhed har
  ret til at udnævne eller afsætte et flertal af medlemmerne i dets administrations-, ledelses- eller tilsynsorganer,
  og i hvilken den pågældende samtidig er aktionær eller deltager, eller

| iii) | i hvilken
  en fysisk person eller juridisk enhed
  er aktionær eller deltager og i medfør af en aftale med andre aktionærer eller deltagere i virksomheden alene kontrollerer flertallet af henholdsvis aktionærernes eller deltagernes stemmerettigheder
  , eller |
| --- | --- |

iii)

i hvilken
  en fysisk person eller juridisk enhed
  er aktionær eller deltager og i medfør af en aftale med andre aktionærer eller deltagere i virksomheden alene kontrollerer flertallet af henholdsvis aktionærernes eller deltagernes stemmerettigheder
  , eller

| iv) | over hvilken
  en fysisk person eller juridisk enhed har ret til at udøve eller faktisk udøver
  bestemmende indflydelse eller kontrol |
| --- | --- |

iv)

over hvilken
  en fysisk person eller juridisk enhed har ret til at udøve eller faktisk udøver
  bestemmende indflydelse eller kontrol

| g) | »institutter for kollektiv investering bortset fra institutter af den lukkede type«: investeringsfonde og investeringsselskaber,






  i) | hvis formål er kollektiv investering af kapital tilvejebragt ved henvendelse til offentligheden, og hvis virksomhed bygger på princippet om risikospredning, og |
| --- | --- | --- |

g)

»institutter for kollektiv investering bortset fra institutter af den lukkede type«: investeringsfonde og investeringsselskaber,

i)

hvis formål er kollektiv investering af kapital tilvejebragt ved henvendelse til offentligheden, og hvis virksomhed bygger på princippet om risikospredning, og

| ii) | hvis andele på ihændehavers begæring tilbagekøbes eller indløses direkte eller indirekte over disse institutters aktiver |
| --- | --- |

ii)

hvis andele på ihændehavers begæring tilbagekøbes eller indløses direkte eller indirekte over disse institutters aktiver

| h) | »andele i et institut for kollektiv investering«: værdipapirer, som udstedes af institutter for kollektiv investering, og som repræsenterer deltagernes rettigheder i disse institutters aktiver |
| --- | --- |

h)

»andele i et institut for kollektiv investering«: værdipapirer, som udstedes af institutter for kollektiv investering, og som repræsenterer deltagernes rettigheder i disse institutters aktiver

| i) | »hjemland«:






  i) | for så vidt angår udstedere af gældsbeviser, hvis pålydende ikke overstiger
  1 000 EUR
  , eller udstedere af aktier,






  — | når udstederen er registreret i Fællesskabet, den medlemsstat, hvor udstederen har sit vedtægtsmæssige hjemsted |
| --- | --- | --- | --- |

i)

»hjemland«:

i)

for så vidt angår udstedere af gældsbeviser, hvis pålydende ikke overstiger
  1 000 EUR
  , eller udstedere af aktier,

—

når udstederen er registreret i Fællesskabet, den medlemsstat, hvor udstederen har sit vedtægtsmæssige hjemsted

| — | når udstederen er registreret i et tredjeland, den medlemsstat, hvor udstederen skal indsende de årlige oplysninger til den kompetente myndighed i overensstemmelse med artikel 10 i direktiv
  2003/71/EF |
| --- | --- |

—

når udstederen er registreret i et tredjeland, den medlemsstat, hvor udstederen skal indsende de årlige oplysninger til den kompetente myndighed i overensstemmelse med artikel 10 i direktiv
  2003/71/EF

| ii) | for så vidt angår udstedere, der ikke er omfattet af nr. (i), den medlemsstat, udstederen har valgt blandt den medlemsstat,
  hvor vedkommende har sit vedtægtsmæssige hjemsted, og de medlemsstater,
  på hvis område udstederens værdipapirer er optaget til omsætning på et reguleret marked
  . Udstederen må kun vælge én medlemsstat som hjemland. Dette valg gælder i mindst tre år, medmindre udstederens værdipapirer ikke længere er optaget til omsætning på noget reguleret marked i Den Europæiske Union |
| --- | --- |

ii)

for så vidt angår udstedere, der ikke er omfattet af nr. (i), den medlemsstat, udstederen har valgt blandt den medlemsstat,
  hvor vedkommende har sit vedtægtsmæssige hjemsted, og de medlemsstater,
  på hvis område udstederens værdipapirer er optaget til omsætning på et reguleret marked
  . Udstederen må kun vælge én medlemsstat som hjemland. Dette valg gælder i mindst tre år, medmindre udstederens værdipapirer ikke længere er optaget til omsætning på noget reguleret marked i Den Europæiske Union

| j) | »værtsland«: en medlemsstat, hvor værdipapirer er optaget til omsætning på et reguleret marked, hvis denne ikke er hjemlandet |
| --- | --- |

j)

»værtsland«: en medlemsstat, hvor værdipapirer er optaget til omsætning på et reguleret marked, hvis denne ikke er hjemlandet

| k) | »regulerede oplysninger«: samtlige oplysninger, som udstederen, eller enhver anden person, der har anmodet om optagelse af værdipapirer til omsætning på et reguleret marked uden udstederens samtykke, skal offentliggøre i henhold til dette direktiv, i henhold til artikel 6 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/6/EF af 28. januar 2003 om insiderhandel og kursmanipulation (markedsmisbrug) (12)
  eller i henhold til love eller administrative bestemmelser i en medlemsstat
  som vedtaget i medfør af artikel 3, stk. 1, i dette direktiv |
| --- | --- |

k)

»regulerede oplysninger«: samtlige oplysninger, som udstederen, eller enhver anden person, der har anmodet om optagelse af værdipapirer til omsætning på et reguleret marked uden udstederens samtykke, skal offentliggøre i henhold til dette direktiv, i henhold til artikel 6 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/6/EF af 28. januar 2003 om insiderhandel og kursmanipulation (markedsmisbrug) (12)
  eller i henhold til love eller administrative bestemmelser i en medlemsstat
  som vedtaget i medfør af artikel 3, stk. 1, i dette direktiv

| l) | »ad elektronisk vej«: ved hjælp af elektronisk databehandlingsudstyr (herunder digital komprimering), lagring og transmission af data, via tråd, radio, optisk teknologi eller andre elektromagnetiske midler |
| --- | --- |

l)

»ad elektronisk vej«: ved hjælp af elektronisk databehandlingsudstyr (herunder digital komprimering), lagring og transmission af data, via tråd, radio, optisk teknologi eller andre elektromagnetiske midler

| m) | »administrationsselskab«: et selskab som defineret i artikel 1a, nr. 2, i Rådets direktiv 85/611/EØF af 20. december 1985 om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) (13) |
| --- | --- |

m)

»administrationsselskab«: et selskab som defineret i artikel 1a, nr. 2, i Rådets direktiv 85/611/EØF af 20. december 1985 om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) (13)

| n) | »prisstiller«: en person, der på de finansielle markeder fremstiller sig som værende villig til at handle for egen regning ved at købe og sælge finansielle instrumenter over egenbeholdningen |
| --- | --- |

n)

»prisstiller«: en person, der på de finansielle markeder fremstiller sig som værende villig til at handle for egen regning ved at købe og sælge finansielle instrumenter over egenbeholdningen

| o) | »kreditinstitut«: en virksomhed som defineret i artikel 1, nr. 1, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF af 20. marts 2000 om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut (14) |
| --- | --- |

o)

»kreditinstitut«: en virksomhed som defineret i artikel 1, nr. 1, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF af 20. marts 2000 om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut (14)

| p) | »værdipapirer, der udstedes løbende eller ad gentagne gange«: gældsbeviser fra samme udsteder udstedt ad flere på hinanden følgende gange eller ved mindst to særskilte udstedelser af værdipapirer af lignende form og/eller klasse. |
| --- | --- |

p)

»værdipapirer, der udstedes løbende eller ad gentagne gange«: gældsbeviser fra samme udsteder udstedt ad flere på hinanden følgende gange eller ved mindst to særskilte udstedelser af værdipapirer af lignende form og/eller klasse.

2.   Ved anvendelse af definitionen på »kontrolleret virksomhed« i stk. 1, litra f), nr. ii), skal der til indehaverens stemmerettigheder og rettigheder i tilknytning til udnævnelse og afsættelse lægges de rettigheder, som besiddes af enhver anden virksomhed, der kontrolleres af
  aktionæren
  , og de rettigheder, der besiddes af enhver anden fysisk person eller juridisk enhed, som om end i eget navn handler på
  aktionærens
  vegne eller på vegne af en virksomhed, der kontrolleres af
  aktionæren
  .

3.   For at tage højde for tekniske udviklinger på de finansielle markeder og sikre ensartet anvendelse af definitionerne i stk. 1, vedtager Kommissionen efter proceduren i artikel 27, stk. 2, gennemførelsesforanstaltninger vedrørende dise definitioner.

Kommissionen skal
  især:

| a) | fastlægge
  de procedurer, hvorefter en udsteder kan træffe det valg, der er omhandlet i stk. 1, litra e), nr. iii) |
| --- | --- |

a)

fastlægge
  de procedurer, hvorefter en udsteder kan træffe det valg, der er omhandlet i stk. 1, litra e), nr. iii)

| b) | i givet fald tilpasse den treårige periode til udstederens levetid under hensyntagen til eventuelle nye fællesskabsretlige krav i forbindelse med optagelse til omsætning på et reguleret marked, for så vidt angår valg af hjemland som omhandlet i stk. 1, litra i), nr. ii) |
| --- | --- |

b)

i givet fald tilpasse den treårige periode til udstederens levetid under hensyntagen til eventuelle nye fællesskabsretlige krav i forbindelse med optagelse til omsætning på et reguleret marked, for så vidt angår valg af hjemland som omhandlet i stk. 1, litra i), nr. ii)

| c) | fastlægge en vejledende liste over, hvilke midler der ikke skal betragtes som formidling ad elektronisk vej, under hensyntagen til bilag V i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/34/EF af 22. juni 1998 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter
   (15), for så vidt angår stk. 1, litra l). |
| --- | --- |

c)

fastlægge en vejledende liste over, hvilke midler der ikke skal betragtes som formidling ad elektronisk vej, under hensyntagen til bilag V i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/34/EF af 22. juni 1998 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter
   (15), for så vidt angår stk. 1, litra l).

Artikel 3

Integration af værdipapirmarkeder

1.   Hjemlandet kan stille strengere krav til en udsteder end de i dette direktiv fastlagte
  krav
  .

Hjemlandet kan også stille strengere krav til
  aktionærer, fysiske personer eller juridiske enheder som omhandlet i artikel 10 og 12 end dem, der er fastlagt
  i dette
  direktiv
  .

2.   Hjemlandet kan ikke

| a) | stille strengere oplysningskrav end de krav, der er fastlagt i dette direktiv eller i artikel 6 i direktiv 2003/6/EF for optagelse til omsætning af værdipapirer på et reguleret marked på dets område |
| --- | --- |

a)

stille strengere oplysningskrav end de krav, der er fastlagt i dette direktiv eller i artikel 6 i direktiv 2003/6/EF for optagelse til omsætning af værdipapirer på et reguleret marked på dets område

| b) | for så vidt angår anmeldelse af oplysninger, stille strengere krav til
  aktionærer, fysiske personer eller juridiske enheder som omhandlet i artikel 10 og 12
  end dem, der er fastlagt i dette direktiv. |
| --- | --- |

b)

for så vidt angår anmeldelse af oplysninger, stille strengere krav til
  aktionærer, fysiske personer eller juridiske enheder som omhandlet i artikel 10 og 12
  end dem, der er fastlagt i dette direktiv.

KAPITEL II

PERIODISKE OPLYSNINGER

Artikel 4

Årsrapporter

1.   Udstederen
  offentliggør
  årsrapporten senest
  fire måneder
  efter udgangen af hvert regnskabsår og sørger for, at den forbliver offentlig tilgængelig i mindst fem år
  .

2.   Årsrapporten omfatter:

| a) | det reviderede årsregnskab |
| --- | --- |

a)

det reviderede årsregnskab

| b) | ledelsesberetningen |
| --- | --- |

b)

ledelsesberetningen

| c) | erklæringer fra udstederens ansvarlige med tydelig angivelse af navn og stillingsbetegnelse om, at
  årsregnskabet, der er udarbejdet i overensstemmelse med gældende regnskabsstandarder, efter deres bedste overbevisning giver et retvisende billede af udstederens og de af konsolideringen omfattede virksomheders aktiver, passiver, finansielle stilling samt overskud eller underskud som helhed, og om, at ledelsesberetningen indeholder en retvisende redegørelse for den forretningsmæssige udvikling og forretningsresultatet og for udstederens og de af konsolideringen omfattede virksomheders stilling som helhed samt en beskrivelse af de væsentligste risici og usikkerhedsfaktorer, som de står over for. |
| --- | --- |

c)

erklæringer fra udstederens ansvarlige med tydelig angivelse af navn og stillingsbetegnelse om, at
  årsregnskabet, der er udarbejdet i overensstemmelse med gældende regnskabsstandarder, efter deres bedste overbevisning giver et retvisende billede af udstederens og de af konsolideringen omfattede virksomheders aktiver, passiver, finansielle stilling samt overskud eller underskud som helhed, og om, at ledelsesberetningen indeholder en retvisende redegørelse for den forretningsmæssige udvikling og forretningsresultatet og for udstederens og de af konsolideringen omfattede virksomheders stilling som helhed samt en beskrivelse af de væsentligste risici og usikkerhedsfaktorer, som de står over for.

3.   
  Hvis udstederen i henhold til Rådets direktiv 83/349/EØF af 13. juni 1983 om konsoliderede regnskaber

   (16)

  skal udarbejde et koncernregnskab, skal
  det reviderede årsregnskab
  omfatte
  konsoliderede regnskaber
  udarbejdet i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1606/2002 samt moderselskabets årsregnskab
  aflagt i overensstemmelse med national lovgivning i
  den medlemsstat, hvor moderselskabet er registreret.

Hvis udstederen ikke skal udarbejde et koncernregnskab, skal det reviderede årsregnskab indeholde et regnskab, der er udarbejdet i overensstemmelse med den nationale lovgivning i den medlemsstat, hvor selskabet er registreret.

4.   Regnskaberne revideres i overensstemmelse med
  artikel 51 og 51 a
  i Rådets direktiv
  78/660/EØF af 25. juli 1978 om årsregnskaberne for visse selskabsformer

   (17)

  , og hvis udsteder skal aflægge koncernregnskab, i henhold til artikel 37 i direktiv 83/349/EØF.

Revisionsberetningen, undertegnet af den eller de personer, der er ansvarlige for revisionen af regnskaberne, gøres i sin helhed tilgængelig for offentligheden sammen med årsrapporten.

5.   Ledelsesberetningen udarbejdes i henhold til artikel 46 i direktiv 78/660/EØF, og, hvis udsteder skal udarbejde et koncernregnskab, i henhold til artikel 36 i direktiv 83/349/EØF
  .

6.   For at tage hensyn til den tekniske udvikling på de finansielle markeder og sikre ensartet anvendelse af
  stk. 1
  vedtager Kommissionen gennemførelsesforanstaltninger efter proceduren i artikel 27, stk. 2.

Kommissionen fastsætter navnlig,
  under hvilke tekniske omstændigheder
  en offentliggjort årsrapport, herunder revisionsberetningen, skal forblive offentlig tilgængelig.
  Kommissionen kan i givet fald også justere den i stk. 1 nævnte femårsperiode
  .

Artikel 5

Halvårsrapporter

1.   
  En aktie- eller gældsbevisudsteder offentliggør
  så hurtigt som muligt efter udløbet af den relevante periode, dog senest to måneder herefter, en halvårsrapport for regnskabsårets første seks måneder. Udstederen sørger for, at halvårsrapporten forbliver offentlig tilgængelig i mindst fem år
  .

2.   Halvårsrapporten omfatter:

| a) | regnskaberne i sammendrag |
| --- | --- |

a)

regnskaberne i sammendrag

| b) | en foreløbig ledelsesberetning |
| --- | --- |

b)

en foreløbig ledelsesberetning

| c) | erklæringer
  fra udstederens ansvarlige med tydelig angivelse af navn og stillingsbetegnelse om, at
  regnskabet i sammendrag, der er udarbejdet i overensstemmelse med gældende regnskabsstandarder, efter deres bedste overbevisning giver et retvisende billede af udstederens eller de af konsolideringen omfattede virksomheders aktiver, passiver, finansielle stilling samt overskud eller underskud som helhed, jf. stk. 3, og om, at den foreløbige ledelsesberetning indeholder en retvisende redegørelse for de oplysninger, der kræves i henhold til stk. 4. |
| --- | --- |

c)

erklæringer
  fra udstederens ansvarlige med tydelig angivelse af navn og stillingsbetegnelse om, at
  regnskabet i sammendrag, der er udarbejdet i overensstemmelse med gældende regnskabsstandarder, efter deres bedste overbevisning giver et retvisende billede af udstederens eller de af konsolideringen omfattede virksomheders aktiver, passiver, finansielle stilling samt overskud eller underskud som helhed, jf. stk. 3, og om, at den foreløbige ledelsesberetning indeholder en retvisende redegørelse for de oplysninger, der kræves i henhold til stk. 4.

3.   
  Hvis udstederen skal udarbejde et koncernregnskab
  , udarbejdes regnskabet i sammendrag i overensstemmelse med den internationale regnskabsstandard for delårsregnskaber som vedtaget efter proceduren i artikel 6
  i forordning (EF) nr. 1606/2002.

Hvis udstederen ikke skal udarbejde et koncernregnskab, skal regnskabet i sammendrag mindst indeholde en balance i sammendrag, en resultatopgørelse i sammendrag og forklarende noter hertil. Ved udarbejdelsen af balancen i sammendrag og resultatopgørelsen i sammendrag følger udstederen samme principper for indregning og måling som ved udarbejdelsen af årsrapporter.

4.
     
  Den foreløbige ledelsesberetning skal mindst indeholde oplysninger om vigtige begivenheder i de første seks måneder af regnskabsåret og disses indflydelse på regnskabet i sammendrag samt en beskrivelse af de væsentligste risici og usikkerhedsfaktorer for de resterende seks måneder af regnskabsåret. For aktieudstedere skal den foreløbige ledelsesberetning også omtale større transaktioner foretaget af forbundne parter.

5.   Er der foretaget revision af halvårsrapporten gengives revisionsberetningen i sin helhed. Det
  samme gælder i tilfælde af en revisorgennemgang. Hvis der ikke er foretaget revision eller revisorgennemgang af halvårsrapporten, skal udstederen udfærdige en note herom.

6.   For at tage højde for tekniske udviklinger på de finansielle markeder og sikre ensartet anvendelse af stk. 1-5 vedtager Kommissionen gennemførelsesforanstaltninger efter proceduren i artikel 27, stk. 2.

Kommissionen skal navnlig:

| a) | fastsætte, under hvilke tekniske omstændigheder en offentliggjort halvårsrapport, herunder revisorgennemgangen
  , skal forblive offentlig tilgængelig |
| --- | --- |

a)

fastsætte, under hvilke tekniske omstændigheder en offentliggjort halvårsrapport, herunder revisorgennemgangen
  , skal forblive offentlig tilgængelig

| b) | præcisere karakteren af
  revisorgennemgangen |
| --- | --- |

b)

præcisere karakteren af
  revisorgennemgangen

| c) | fastsætte minimumsindholdet i balancen og resultatopgørelsen i sammendrag samt de forklarende noter hertil, hvis de ikke er udarbejdet i overensstemmelse med de internationale regnskabsstandarder som vedtaget efter proceduren i artikel 6 i forordning (EF) nr. 1606/2002. |
| --- | --- |

c)

fastsætte minimumsindholdet i balancen og resultatopgørelsen i sammendrag samt de forklarende noter hertil, hvis de ikke er udarbejdet i overensstemmelse med de internationale regnskabsstandarder som vedtaget efter proceduren i artikel 6 i forordning (EF) nr. 1606/2002.

Kommissionen kan i givet fald også justere den i stk. 1 nævnte femårsperiode.

Artikel 6

Foreløbige ledelsesberetninger

1.   
  Med forbehold af artikel 6 i direktiv 2003/6/EF
  offentliggør en udsteder, hvis aktier er optaget til omsætning på et reguleret marked,
  en erklæring fra ledelsen i løbet af regnskabsårets første halvårsperiode og endnu en erklæring fra ledelsen i løbet af regnskabsårets anden halvårsperiode. En sådan erklæring fremsættes tidligst 10 uger efter begyndelsen og senest 6 uger inden udgangen af den relevante halvårsperiode. Den skal indeholde oplysninger om tidsrummet mellem den pågældende halvårsperiodes begyndelse og offentliggørelsesdatoen. Erklæringen skal indeholde:

| — | en redegørelse for væsentlige begivenheder og transaktioner, der har fundet sted i den pågældende periode, og disses indvirkning på udstederens og de af denne kontrollerede virksomheders finansielle stilling, og |
| --- | --- |

—

en redegørelse for væsentlige begivenheder og transaktioner, der har fundet sted i den pågældende periode, og disses indvirkning på udstederens og de af denne kontrollerede virksomheders finansielle stilling, og

| — | en generel beskrivelse af udstederens og de af denne kontrollerede virksomheders finansielle stilling og resultater i den pågældende periode. |
| --- | --- |

—

en generel beskrivelse af udstederens og de af denne kontrollerede virksomheders finansielle stilling og resultater i den pågældende periode.

2.   
  Udstedere, der i medfør af national lovgivning eller det regulerede markeds regler eller på eget initiativ offentliggør kvartalsrapporter i overensstemmelse med nævnte lovgivning eller regler, er ikke forpligtet til at fremsætte de i stk. 1 nævnte offentlige ledelseserklæringer.

3.   
  Kommissionen forelægger senest fem år efter dette direktivs ikrafttræden Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om gennemsigtigheden af udstedernes kvartalsrapporter og ledelseserklæringer for at vurdere, om de afgivne oplysninger opfylder målet om, at investorer skal kunne danne sig et velbegrundet skøn over udstederens finansielle stilling. Denne rapport skal indeholde en vurdering af indvirkningen på de områder, hvor Kommissionen overvejer at foreslå ændringer til denne artikel.

Artikel 7

Ansvar

Medlemsstaterne
  sikrer, at ansvaret for de oplysninger, der skal udarbejdes og offentliggøres i henhold til artikel 4, 5, 6 og 15
  ,
  mindst
  påhviler udstederen eller dennes administrations-, ledelses— eller tilsynsorganer
  , og at deres love og administrative bestemmelser om erstatningsansvar finder anvendelse på udstedere, ovennævnte organer eller udstederes ansvarlige personer
  .

Artikel 8

Fritagelser

1.   Artikel 4, 5 og 6 finder ikke anvendelse på følgende udstedere:

| a) | en stat eller en stats regionale eller lokale myndighed, et offentligretligt internationalt organ, som mindst én medlemsstat er medlem af, Den Europæiske Centralbank og
  medlemsstaternes
  nationale centralbanker, uanset om disse udsteder aktier eller andre værdipapirer eller ej, og |
| --- | --- |

a)

en stat eller en stats regionale eller lokale myndighed, et offentligretligt internationalt organ, som mindst én medlemsstat er medlem af, Den Europæiske Centralbank og
  medlemsstaternes
  nationale centralbanker, uanset om disse udsteder aktier eller andre værdipapirer eller ej, og

| b) | udstedere, der kun udsteder gældsbeviser, der er optaget til omsætning på et reguleret marked i en medlemsstat, og hvis pålydende værdi pr. enhed er på mindst 50 000 EUR
  eller, når der er tale om gældsbeviser i en anden valuta end euro, hvis pålydende værdi pr. enhed på udstedelsesdagen svarer til mindst 50 000 EUR
  . |
| --- | --- |

b)

udstedere, der kun udsteder gældsbeviser, der er optaget til omsætning på et reguleret marked i en medlemsstat, og hvis pålydende værdi pr. enhed er på mindst 50 000 EUR
  eller, når der er tale om gældsbeviser i en anden valuta end euro, hvis pålydende værdi pr. enhed på udstedelsesdagen svarer til mindst 50 000 EUR
  .

2.
     
  Hjemlandet kan vælge ikke at anvende artikel 5 på kreditinstitutter, hvis aktier ikke er optaget til omsætning på et reguleret marked, og som løbende eller gentagne gange udelukkende har udstedt gældsbeviser, forudsat at den samlede pålydende værdi af alle disse gældsbeviser forbliver under 100 000 000 EUR, og at de ikke har offentliggjort et prospekt i henhold til direktiv 2003/71/EF.

3.
     
  Hjemlandet kan vælge ikke at anvende artikel 5 på udstedere, der allerede findes på ikrafttrædelsesdatoen for direktiv 2003/71/EF, og som udelukkende udsteder gældsbeviser, der er dækket af en ubetinget og uigenkaldelig garanti fra hjemlandet eller en af dettes regionale eller lokale myndigheder, på et reguleret marked.

KAPITEL III

LØBENDE OPLYSNING

AFSNIT I

OPLYSNINGER OM STØRRE BESIDDELSER

Artikel 9

Anmeldelse af erhvervelse eller afhændelse af større besiddelser

1.   Hjemlandet sikrer, at
  en aktionær, der erhverver eller afhænder aktier fra en udsteder, hvis aktier er optaget til omsætning på et reguleret marked, og hvortil der er knyttet stemmerettigheder
  , anmelder til udstederen, hvor stor en andel stemmerettigheder i udstederen, der følger af denne erhvervelse eller afhændelse, hvis denne andel når op på, overstiger eller falder under tærsklerne 5%, 10%, 15%, 20%, 25%, 30 %, 50% og 75 %.

Stemmerettighederne beregnes på grundlag af alle de aktier, hvortil der er knyttet stemmerettigheder, også når udøvelsen heraf er suspenderet. Disse oplysninger afgives endvidere også for alle aktier i samme klasse, hvortil der er knyttet stemmerettigheder.

2.   
  Hjemlandet sikrer, at aktionærerne anmelder andelen af stemmerettigheder til udstederen, hvis denne andel når op på, overstiger eller falder under de i stk. 1 fastsatte tærskler som følge af begivenheder, der ændrer stemmerettighedsfordelingen, jf. de oplysninger, der offentliggøres i henhold til artikel 14. Hvis udstederen er registreret i et tredjeland, foretages der anmeldelse for tilsvarende begivenheder.

3.   Hjemlandet kan undlade at
  anvende

| a) | tærsklen
  på 30 %, hvis hjemlandet anvender en tærskel på en tredjedel |
| --- | --- |

a)

tærsklen
  på 30 %, hvis hjemlandet anvender en tærskel på en tredjedel

| b) | tærsklen på 75 %, hvis hjemlandet anvender en tærskel på totredjedele. |
| --- | --- |

b)

tærsklen på 75 %, hvis hjemlandet anvender en tærskel på totredjedele.

4.
     
  Denne artikel finder hverken anvendelse på aktier, der udelukkende erhverves med henblik på clearing og afvikling inden for den sædvanlige korte afviklingscyklus, eller på depositarer, der besidder aktier i deres egenskab af depositarer, forudsat at sådanne depositarer kun kan udøve de stemmerettigheder, der er knyttet til sådanne aktier, efter skriftlig eller elektronisk instruks.

5.
     
  Denne artikel finder heller ikke anvendelse på en prisstillers erhvervelse eller afhændelse af en større besiddelse, der når op på 5 %-tærsklen eller derover, når denne handler i sin egenskab af prisstiller, forudsat at:

| a) | dennes hjemland tillader dette i henhold til direktiv 2004/39/EF |
| --- | --- |

a)

dennes hjemland tillader dette i henhold til direktiv 2004/39/EF

| b) | denne hverken griber ind i den pågældende udsteders ledelse eller på nogen måde lægger pres på udstederen for at få denne til at købe sådanne aktier eller på anden måde holde aktiekursen oppe. |
| --- | --- |

b)

denne hverken griber ind i den pågældende udsteders ledelse eller på nogen måde lægger pres på udstederen for at få denne til at købe sådanne aktier eller på anden måde holde aktiekursen oppe.

6.
     
  Hjemlandet som defineret i artikel 2, stk. 1, litra i), kan med henblik på denne artikel bestemme, at stemmerettigheder i et kreditinstituts eller investeringsselskabs handelsbeholdning som defineret i artikel 2, nr. 6, i direktiv 93/6/EØF ikke skal medregnes, forudsat at:

| a) | stemmerettighederne i handelsbeholdningen ikke overstiger 5%, og |
| --- | --- |

a)

stemmerettighederne i handelsbeholdningen ikke overstiger 5%, og

| b) | kreditinstituttet eller investeringsselskabet sikrer, at stemmerettigheder fra aktier i handelsbeholdningen ikke udøves og ikke på anden måde anvendes til at gribe ind i udstederens ledelse. |
| --- | --- |

b)

kreditinstituttet eller investeringsselskabet sikrer, at stemmerettigheder fra aktier i handelsbeholdningen ikke udøves og ikke på anden måde anvendes til at gribe ind i udstederens ledelse.

7.
     
  For at tage hensyn til den tekniske udvikling på de finansielle markeder og sikre ensartet anvendelse af stk. 2, 4 og 5, vedtager Kommissionen gennemførelsesforanstaltninger efter proceduren i artikel 27, stk. 2.

Kommissionen fastsætter især den maksimale længde af den korte afviklingscyklus, der er nævnt i stk. 4, og passende kontrolmekanismer, der skal forvaltes af hjemlandets kompetente myndighed. Kommissionen kan endvidere opstille en liste over de begivenheder, der er nævnt i stk. 2.

Artikel 10

Erhvervelse eller afhændelse af større stemmerettighedsandele

Anmeldelseskravene i
  artikel 9,
  stk. 1 og 2
  ,
  finder også anvendelse på fysiske personer eller juridiske enheder, for så vidt disse er berettiget til at
  erhverve, afhænde eller
  udøve stemmerettigheder
  i et af følgende tilfælde eller en kombination heraf
  :

| a) | stemmeret, der besiddes af en tredjemand, med hvem den fysiske person eller juridiske enhed har indgået
  en aftale
  , der forpligter dem til ved samordnet brug af deres stemmeret at føre en langsigtet, fælles politik med hensyn til forvaltningen af den pågældende udsteder |
| --- | --- |

a)

stemmeret, der besiddes af en tredjemand, med hvem den fysiske person eller juridiske enhed har indgået
  en aftale
  , der forpligter dem til ved samordnet brug af deres stemmeret at føre en langsigtet, fælles politik med hensyn til forvaltningen af den pågældende udsteder

| b) | stemmeret, der besiddes af en tredjemand i henhold til
  en aftale
  , der er indgået med den fysiske person eller juridiske enhed om midlertidig overdragelse af de pågældende stemmerettigheder til gengæld for en modydelse |
| --- | --- |

b)

stemmeret, der besiddes af en tredjemand i henhold til
  en aftale
  , der er indgået med den fysiske person eller juridiske enhed om midlertidig overdragelse af de pågældende stemmerettigheder til gengæld for en modydelse

| c) | stemmeret, der er knyttet til aktier, som er deponeret som sikkerhedsstillelse hos den fysiske person eller juridiske enhed, når sidstnævnte kontrollerer stemmerettighederne og erklærer at have til hensigt at udøve dem |
| --- | --- |

c)

stemmeret, der er knyttet til aktier, som er deponeret som sikkerhedsstillelse hos den fysiske person eller juridiske enhed, når sidstnævnte kontrollerer stemmerettighederne og erklærer at have til hensigt at udøve dem

| d) | stemmeret, der er knyttet til aktier, som den fysiske person eller juridiske enhed har brugsret over |
| --- | --- |

d)

stemmeret, der er knyttet til aktier, som den fysiske person eller juridiske enhed har brugsret over

| e) | stemmeret, som besiddes eller kan udøves som omhandlet i litra a) til d), af en virksomhed, der kontrolleres af den person eller enhed |
| --- | --- |

e)

stemmeret, som besiddes eller kan udøves som omhandlet i litra a) til d), af en virksomhed, der kontrolleres af den person eller enhed

| f) | stemmeret, der er knyttet til aktier deponeret hos den fysiske person eller juridiske enhed, og som denne kan udøve efter eget skøn, når der ikke foreligger særlige instrukser fra
  aktionærerne |
| --- | --- |

f)

stemmeret, der er knyttet til aktier deponeret hos den fysiske person eller juridiske enhed, og som denne kan udøve efter eget skøn, når der ikke foreligger særlige instrukser fra
  aktionærerne

| g) | stemmeret, der besiddes af tredjemand på egne vegne for den pågældende persons eller enheds regning |
| --- | --- |

g)

stemmeret, der besiddes af tredjemand på egne vegne for den pågældende persons eller enheds regning

| h) | stemmeret, som den pågældende person eller enhed
  kan udøve ved fuldmagt, og som denne kan udøve efter eget skøn, når der ikke foreligger specifikke instrukser fra aktionærerne. |
| --- | --- |

h)

stemmeret, som den pågældende person eller enhed
  kan udøve ved fuldmagt, og som denne kan udøve efter eget skøn, når der ikke foreligger specifikke instrukser fra aktionærerne.

Artikel 11

Undtagelse vedrørende ESCB

Artikel 9 og artikel 10, litra c), finder ikke anvendelse på aktier, der stilles til rådighed for eller af medlemmerne af ESCB under udførelsen af deres opgave som pengepolitisk myndighed, herunder aktier, der stilles til rådighed for eller af medlemmer af ESCB i henhold til en pante- eller tilbagekøbsaftale eller en lignende likviditetsaftale, der er indrømmet med et pengepolitisk formål eller inden for et betalingssystem.

Undtagelsen finder anvendelse på ovennævnte transaktioner i en kort periode og under forudsætning af, at de stemmerettigheder, der er knyttet til sådanne aktier, ikke udøves.

Artikel 12

Procedurer ved anmeldelse af og oplysning om større besiddelser

1.   Den i
  artikel 9 og 10
  omhandlede anmeldelse skal indeholde følgende oplysninger:

| a) | den deraf følgende situation for så vidt angår
  stemmerettigheder |
| --- | --- |

a)

den deraf følgende situation for så vidt angår
  stemmerettigheder

| b) | i givet fald kæden af kontrollerede virksomheder, hvorigennem stemmerettighederne rent faktisk indehaves |
| --- | --- |

b)

i givet fald kæden af kontrollerede virksomheder, hvorigennem stemmerettighederne rent faktisk indehaves

| c) | datoen
  , hvor tærsklen blev nået eller overskredet, og |
| --- | --- |

c)

datoen
  , hvor tærsklen blev nået eller overskredet, og

| d) | aktionærens
  identitet
  , også selv om denne ikke er berettiget til at udøve stemmerettigheder i henhold til betingelserne i artikel 10, samt
  identiteten af den fysiske person eller juridiske enhed, der er berettiget til at udøve stemmerettigheder på aktionærens vegne. |
| --- | --- |

d)

aktionærens
  identitet
  , også selv om denne ikke er berettiget til at udøve stemmerettigheder i henhold til betingelserne i artikel 10, samt
  identiteten af den fysiske person eller juridiske enhed, der er berettiget til at udøve stemmerettigheder på aktionærens vegne.

2.   
  Anmeldelsen
  til udstederen skal ske
  så hurtigt som muligt, men senest inden fire handelsdage, hvoraf den første er dagen efter den dato, hvor aktionæren eller den fysiske person eller juridiske enhed som omhandlet i artikel 10

| a) | bliver bekendt med erhvervelsen eller afhændelsen eller
  muligheden for at udøve stemmerettigheder eller i betragtning af omstændighederne burde have været bekendt med den,
  uanset hvilken dato erhvervelsen, afhændelsen eller muligheden for at udøve stemmerettigheder får virkning, eller |
| --- | --- |

a)

bliver bekendt med erhvervelsen eller afhændelsen eller
  muligheden for at udøve stemmerettigheder eller i betragtning af omstændighederne burde have været bekendt med den,
  uanset hvilken dato erhvervelsen, afhændelsen eller muligheden for at udøve stemmerettigheder får virkning, eller

| b) | får underretning om de i artikel 9, stk. 2, omhandlede begivenheder. |
| --- | --- |

b)

får underretning om de i artikel 9, stk. 2, omhandlede begivenheder.

3.   
  En virksomhed fritages for anmeldelsespligten, jf. stk. 1, hvis anmeldelsen foretages af moderselskabet, eller, hvis moderselskabet selv er et kontrolleret datterselskab, af dettes eget moderselskab
  .

4.
     
  Et administrationsselskabs moderselskab er ikke forpligtet til at sammenlægge sine besiddelser, jf. artikel 9 og 10, med de besiddelser, administrationsselskabet forvalter på betingelserne i direktiv 85/611/EØF, forudsat at et sådant administrationsselskab udøver stemmerettighederne uafhængigt af moderselskabet.

Bestemmelserne i artikel 9 og 10 finder anvendelse, hvis moderselskabet eller en anden virksomhed, der kontrolleres af moderselskabet, har investeret i besiddelser, der forvaltes af dette administrationsselskab, og administrationsselskabet ikke selv kan udøve de stemmerettigheder, der er knyttet til sådanne besiddelser, men kun kan udøve disse efter direkte eller indirekte instruks fra moderselskabet eller en anden virksomhed, der kontrolleres af moderselskabet

5.
     
  Moderselskabet til et investeringsselskab med tilladelse i henhold til direktiv 2004/39/EF er ikke forpligtet til at sammenlægge sine besiddelser, jf. artikel 9 og 10, med de besiddelser, som et sådant investeringsselskab forvalter for den enkelte kunde, jf. artikel 4, stk. 1, nr. 9), i direktiv 2004/39/EF, forudsat at:

| — | investeringsselskabet har tilladelse til at yde sådan porteføljepleje i henhold til punkt 4, afsnit A, i bilag I til direktiv 2004/39/EF |
| --- | --- |

—

investeringsselskabet har tilladelse til at yde sådan porteføljepleje i henhold til punkt 4, afsnit A, i bilag I til direktiv 2004/39/EF

| — | det kun kan udøve stemmerettigheder knyttet til sådanne aktier efter skriftlig eller elektronisk instruks, eller det ved indførelse af passende ordninger sørger for, at den individuelle porteføljepleje sker uafhængigt af alle andre tjenesteydelser på betingelser, der svarer til betingelserne i direktiv 85/611/EØF |
| --- | --- |

—

det kun kan udøve stemmerettigheder knyttet til sådanne aktier efter skriftlig eller elektronisk instruks, eller det ved indførelse af passende ordninger sørger for, at den individuelle porteføljepleje sker uafhængigt af alle andre tjenesteydelser på betingelser, der svarer til betingelserne i direktiv 85/611/EØF

| — | investeringsselskabet udøver sine stemmerettigheder uafhængigt af moderselskabet. |
| --- | --- |

—

investeringsselskabet udøver sine stemmerettigheder uafhængigt af moderselskabet.

Bestemmelserne i artikel 9 og 10 finder imidlertid anvendelse, hvis moderselskabet eller en anden virksomhed, der kontrolleres af moderselskabet, har investeret i besiddelser, der forvaltes af dette administrationsselskab, og administrationsselskabet ikke selv kan udøve de stemmerettigheder, der er knyttet til sådanne besiddelser, men kun kan udøve disse efter direkte eller indirekte instruks fra moderselskabet eller en anden virksomhed, der kontrolleres af moderselskabet.

6.   Senest tre handelsdage efter modtagelse af den i stk. 1 omhandlede anmeldelse, offentliggør udsteder samtlige oplysninger indeholdt i
  anmeldelsen.

7.
     
  Et hjemland kan på de betingelser, der er angivet i artikel 17, undtage udstedere fra kravet i stk. 4, hvis oplysningerne i anmeldelsen offentliggøres af dets kompetente myndighed senest tre handelsdage efter modtagelse af anmeldelsen.

8.   For at tage hensyn til den tekniske udvikling på de finansielle markeder og sikre ensartet anvendelse af
  stk. 1, 2, 4, 5 og 6
  vedtager Kommissionen efter proceduren i artikel 27, stk. 2, gennemførelsesforanstaltninger med henblik på at:

| a) | udfærdige en standardformular til brug i hele Fællesskabet ved anmeldelse af de i stk. 1 krævede oplysninger til udstederen
  , eller ved indgivelse af oplysningerne i henhold til artikel 19, stk. 3 |
| --- | --- |

a)

udfærdige en standardformular til brug i hele Fællesskabet ved anmeldelse af de i stk. 1 krævede oplysninger til udstederen
  , eller ved indgivelse af oplysningerne i henhold til artikel 19, stk. 3

| b) | fastsætte en »handelsdagskalender«
  for samtlige medlemsstater |
| --- | --- |

b)

fastsætte en »handelsdagskalender«
  for samtlige medlemsstater

| c) | fastsætte, i hvilke tilfælde aktionæren eller den fysiske person eller juridiske enhed som omhandlet i artikel 10 eller begge parter skal foretage den nødvendige anmeldelse til udstederen |
| --- | --- |

c)

fastsætte, i hvilke tilfælde aktionæren eller den fysiske person eller juridiske enhed som omhandlet i artikel 10 eller begge parter skal foretage den nødvendige anmeldelse til udstederen

| d) | præcisere, under hvilke omstændigheder aktionæren eller den fysiske person eller juridiske enhed som omhandlet i artikel 10 burde have fået kendskab til erhvervelsen eller afhændelsen |
| --- | --- |

d)

præcisere, under hvilke omstændigheder aktionæren eller den fysiske person eller juridiske enhed som omhandlet i artikel 10 burde have fået kendskab til erhvervelsen eller afhændelsen

| e) | klarlægge, hvilke betingelser for uafhængighed administrationsselskaber og deres moderselskaber eller investeringsselskaber og deres moderselskaber skal opfylde for at kunne drage fordel af undtagelserne i stk. 4 og 5. |
| --- | --- |

e)

klarlægge, hvilke betingelser for uafhængighed administrationsselskaber og deres moderselskaber eller investeringsselskaber og deres moderselskaber skal opfylde for at kunne drage fordel af undtagelserne i stk. 4 og 5.

Artikel 13

Besiddelse af finansielle instrumenter, der giver ret til at erhverve aktier

1.
     
  Anmeldelseskravene i artikel 9 finder også anvendelse på fysiske personer eller juridiske enheder, som direkte eller indirekte besidder finansielle instrumenter der — udelukkende på en sådan indehavers eget initiativ i henhold til en formel aftale — giver ret til at erhverve allerede udstedte aktier med stemmerettigheder fra en udsteder, hvis aktier er optaget til omsætning på et reguleret marked.

2.
     
  For at tage hensyn til den tekniske udvikling på de finansielle markeder og sikre ensartet anvendelse af stk. 1 vedtager Kommissionen gennemførelsesforanstaltninger efter proceduren i artikel 27, stk. 2. Kommissionen fastlægger navnlig:

| a) | arten og sammensætningen af de finansielle instrumenter, der er nævnt i stk. 1 |
| --- | --- |

a)

arten og sammensætningen af de finansielle instrumenter, der er nævnt i stk. 1

| b) | arten af den formelle aftale, der er nævnt i stk. 1 |
| --- | --- |

b)

arten af den formelle aftale, der er nævnt i stk. 1

| c) | indholdet af anmeldelserne, idet der udarbejdes en standardformular til brug i hele Fællesskabet |
| --- | --- |

c)

indholdet af anmeldelserne, idet der udarbejdes en standardformular til brug i hele Fællesskabet

| d) | anmeldelsesfristen |
| --- | --- |

d)

anmeldelsesfristen

| e) | hvem anmeldelsen skal indgives til. |
| --- | --- |

e)

hvem anmeldelsen skal indgives til.

Artikel 14

En udsteders erhvervelse eller afhændelse af egne aktier

1.
     
  Hvis en udsteder af aktier, der er optaget til omsætning på et reguleret marked, erhverver eller afhænder egne aktier, enten selv eller gennem en person, der handler i eget navn, men for udstederens regning, sørger hjemlandet for, at udstederen offentliggør andelen af egne aktier så hurtigt som muligt, dog senest fire handelsdage efter en sådan erhvervelse eller afhændelse, hvis andelen når op på, overstiger eller falder under tærsklerne 5% eller 10% af stemmerettighederne. Andelen beregnes på grundlag af det samlede antal aktier med stemmerettigheder.

2.
     
  For at tage hensyn til den tekniske udvikling på de finansielle markeder og sikre ensartet anvendelse af stk. 1 vedtager Kommissionen gennemførelsesforanstaltninger efter proceduren i artikel 27, stk. 2.

Artikel 15

Samlet antal stemmerettigheder

Hjemlandet kræver mindst, at udstederen offentliggør det samlede antal stemmerettigheder og den samlede kapital (med henblik på beregning af tærsklerne i artikel 9) ved udgangen af hver kalendermåned, hvor der er sket en stigning eller et fald heri.

Artikel 16

Supplerende oplysninger

1.
     Udstedere af aktier, der er optaget til omsætning på et reguleret marked, offentliggør straks alle ændringer af de rettigheder, der er knyttet til de forskellige aktieklasser, herunder ændringer af de rettigheder, der er knyttet til afledte instrumenter udstedt af udstederen selv, og som giver adgang til udstederens aktier.

2.
     
  Udstedere af andre værdipapirer end aktier, der er optaget til omsætning på et reguleret marked, offentliggør straks alle ændringer af
  de rettigheder, der tilfalder indehavere af andre værdipapirer end aktier, herunder ændringer i sådanne værdipapirers vilkår og betingelser, som indirekte kan berøre disse rettigheder,
  navnlig som følge af ændringer i lånevilkår eller rentesatser.

3.
     
  Udstedere af værdipapirer, der er optaget til omsætning på et reguleret marked, offentliggør straks
  nye udstedelser af lån og i særdeleshed eventuelle garantier eller eventuel sikkerhed, som stilles i forbindelse hermed
  . Med forbehold af direktiv 2003/6/EF finder dette stykke ikke anvendelse på et offentligt internationalt organ, som mindst en medlemsstat er medlem af.

AFSNIT II

OPLYSNINGER TIL
  INDEHAVERE AF VÆRDIPAPIRER, DER ER OPTAGET TIL OMSÆTNING PÅ ET REGULERET MARKED

Artikel 17

Oplysningskrav til udstedere, hvis aktier er optaget til omsætning på et reguleret marked

1.   En udsteder af aktier, der er optaget til omsætning på et reguleret marked, sikrer
  lige behandling af alle aktionærer, der befinder sig i samme situation.

2.   Udsteder sikrer, at al den støtte og oplysning, der er nødvendig, for at aktionærerne kan udøve deres rettigheder, er tilgængelig i hjemlandet, og at dataintegriteten bevares. Med forbehold af lovgivningen i det land, hvor udstederen er registreret, må aktionærer ikke forhindres i at udøve deres rettigheder ved fuldmagt. Udsteder skal navnlig:

| a) | give oplysninger om tid, sted og dagsorden for generalforsamlingerne, det samlede antal aktier og stemmerettigheder samt indehavernes ret til at deltage i generalforsamlingerne |
| --- | --- |

a)

give oplysninger om tid, sted og dagsorden for generalforsamlingerne, det samlede antal aktier og stemmerettigheder samt indehavernes ret til at deltage i generalforsamlingerne

| b) | stille en fuldmagt på papir eller i givet fald i elektronisk form til rådighed for enhver, der er berettiget til at stemme på en generalforsamling, sammen med indkaldelsen til generalforsamlingen
  eller på anmodning efter indkaldelsen |
| --- | --- |

b)

stille en fuldmagt på papir eller i givet fald i elektronisk form til rådighed for enhver, der er berettiget til at stemme på en generalforsamling, sammen med indkaldelsen til generalforsamlingen
  eller på anmodning efter indkaldelsen

| c) | udpege et pengeinstitut som sin repræsentant, hvorigennem aktionærerne kan udøve deres finansielle rettigheder, samt |
| --- | --- |

c)

udpege et pengeinstitut som sin repræsentant, hvorigennem aktionærerne kan udøve deres finansielle rettigheder, samt

| d) | offentliggøre meddelelser eller udsende underretninger om uddeling og udbetaling af udbytte, om udstedelse af nye aktier samt om eventuelle ordninger for tildeling, tegning, annullering og konvertering. |
| --- | --- |

d)

offentliggøre meddelelser eller udsende underretninger om uddeling og udbetaling af udbytte, om udstedelse af nye aktier samt om eventuelle ordninger for tildeling, tegning, annullering og konvertering.

3.   Med henblik på videregivelse af oplysninger til aktionærerne giver hjemlandet udstedere mulighed for at gøre dette ad elektronisk vej, såfremt en sådan beslutning træffes på en generalforsamling og i øvrigt opfylder følgende betingelser:

| a) | anvendelsen af elektroniske midler må under ingen omstændigheder afhænge af aktionærens hjemsted eller bopæl eller i de tilfælde, der er omhandlet i artikel 10, litra a)-h), de fysiske eller juridiske personers hjemsted eller bopæl |
| --- | --- |

a)

anvendelsen af elektroniske midler må under ingen omstændigheder afhænge af aktionærens hjemsted eller bopæl eller i de tilfælde, der er omhandlet i artikel 10, litra a)-h), de fysiske eller juridiske personers hjemsted eller bopæl

| b) | der sørges for identifikationsordninger,
  således
  at aktionærer eller de fysiske personer eller juridiske enheder, der er berettiget til at udøve eller styre udøvelsen af stemmerettigheder, rent faktisk bliver informeret |
| --- | --- |

b)

der sørges for identifikationsordninger,
  således
  at aktionærer eller de fysiske personer eller juridiske enheder, der er berettiget til at udøve eller styre udøvelsen af stemmerettigheder, rent faktisk bliver informeret

| c) | aktionærer eller,
  i de tilfælde der er omhandlet i artikel 10, litra a) til e),
  fysiske personer eller juridiske enheder, der er berettiget til at erhverve, afhænde eller udøve stemmerettigheder, anmodes skriftligt om deres samtykke til informationsformidling ad elektronisk vej, og hvis de ikke gør indsigelse inden for en rimelig frist, anses de for at have givet deres samtykke; de skal på et hvilket som helst tidspunkt i fremtiden kunne forlange, at informationen formidles skriftligt |
| --- | --- |

c)

aktionærer eller,
  i de tilfælde der er omhandlet i artikel 10, litra a) til e),
  fysiske personer eller juridiske enheder, der er berettiget til at erhverve, afhænde eller udøve stemmerettigheder, anmodes skriftligt om deres samtykke til informationsformidling ad elektronisk vej, og hvis de ikke gør indsigelse inden for en rimelig frist, anses de for at have givet deres samtykke; de skal på et hvilket som helst tidspunkt i fremtiden kunne forlange, at informationen formidles skriftligt

| d) | en eventuel fordeling af udgifterne til fremsendelse af sådanne oplysninger ad elektronisk vej bestemmes af udsteder i overensstemmelse med princippet om lige behandling i stk. 1. |
| --- | --- |

d)

en eventuel fordeling af udgifterne til fremsendelse af sådanne oplysninger ad elektronisk vej bestemmes af udsteder i overensstemmelse med princippet om lige behandling i stk. 1.

4.   For at tage hensyn til den tekniske udvikling på de finansielle markeder og udviklingen inden for informations- og kommunikationsteknologi samt sikre ensartet anvendelse af stk. 1-3, vedtager Kommissionen gennemførelsesforanstaltninger efter proceduren i artikel 27, stk. 2. Den skal særlig specificere de typer pengeinstitutter, hvorigennem aktionærerne kan udøve deres finansielle rettigheder, jf. stk. 2, litra c).

Artikel 18

Oplysningskrav til udstedere, hvis
  gældsbeviser
  er optaget til omsætning på et reguleret marked

1.   En udsteder af gældsbeviser, der er optaget til omsætning på et reguleret marked,
  sikrer lige behandling af alle indehavere af gældsbeviser fra samme udstedelse med hensyn til alle de rettigheder, der er knyttet til disse gældsbeviser.

2.   En udsteder sikrer, at al den støtte og oplysning, der er nødvendig, for at indehaverne af gældsbeviser kan udøve deres rettigheder, er offentlig tilgængelig i hjemlandet, og at dataintegriteten bevares.
  Med forbehold af lovgivningen i det land, hvor udstederen er registreret, må indehavere af gældsbeviser ikke forhindres i at udøve deres rettigheder ved fuldmagt. Udsteder skal navnlig:

| a) | offentliggøre meddelelser eller udsende underretninger om eventuel afholdelse af forsamlinger af indehavere af gældsbeviser, udbetaling af renter, udøvelse af eventuelle konverterings-, ombytnings-, tegnings- og annulleringsrettigheder samt om indløsning og disse indehaveres ret til at deltage |
| --- | --- |

a)

offentliggøre meddelelser eller udsende underretninger om eventuel afholdelse af forsamlinger af indehavere af gældsbeviser, udbetaling af renter, udøvelse af eventuelle konverterings-, ombytnings-, tegnings- og annulleringsrettigheder samt om indløsning og disse indehaveres ret til at deltage

| b) | stille en fuldmagt på papir eller i givet fald i elektronisk form til rådighed for enhver, der er berettiget til at stemme på en forsamling for indehavere af gældsbeviser, sammen med indkaldelsen til forsamlingen
  eller på anmodning efter indkaldelsen
  samt |
| --- | --- |

b)

stille en fuldmagt på papir eller i givet fald i elektronisk form til rådighed for enhver, der er berettiget til at stemme på en forsamling for indehavere af gældsbeviser, sammen med indkaldelsen til forsamlingen
  eller på anmodning efter indkaldelsen
  samt

| c) | udpege et pengeinstitut som repræsentant, hvorigennem indehaverne af gældsbeviser kan udøve deres finansielle rettigheder. |
| --- | --- |

c)

udpege et pengeinstitut som repræsentant, hvorigennem indehaverne af gældsbeviser kan udøve deres finansielle rettigheder.

3.   Såfremt det kun er indehavere af gældsbeviser med en pålydende værdi pr. enhed på mindst 50 000 EUR, der skal indkaldes til en forsamling,
  eller når der er tale om gældsbeviser i en anden valuta end euro, med en pålydende værdi pr. enhed på udstedelsesdagen, der svarer til mindst 50 000 EUR,
  kan udsteder vælge en hvilken som helst medlemsstat til mødested, såfremt alle de faciliteter og oplysninger, der er nødvendige, for at disse indehavere kan udøve deres rettigheder, stilles til rådighed i den pågældende medlemsstat.

4.   Med henblik på tilvejebringelse af oplysninger til indehaverne af gældsbeviser giver hjemlandet eller den medlemsstat, udsteder har valgt i medfør af stk. 3, udstederne mulighed for at gøre dette ad elektronisk vej, såfremt en sådan beslutning træffes på en generalforsamling og i øvrigt opfylder følgende betingelser:

| a) | anvendelsen af elektroniske midler må under ingen omstændigheder afhænge af, hvor gældsbevisindehaveren eller den befuldmægtigede, der repræsenterer ham, har hjemsted eller bopæl |
| --- | --- |

a)

anvendelsen af elektroniske midler må under ingen omstændigheder afhænge af, hvor gældsbevisindehaveren eller den befuldmægtigede, der repræsenterer ham, har hjemsted eller bopæl

| b) | der sørges for identifikationsordninger,
  således
  at indehavere af gældsbeviser rent faktisk bliver informeret |
| --- | --- |

b)

der sørges for identifikationsordninger,
  således
  at indehavere af gældsbeviser rent faktisk bliver informeret

| c) | indehavere af gældsbeviser anmodes skriftligt om deres samtykke til informationsformidling ad elektronisk vej, og hvis de ikke gør indsigelse inden for en rimelig frist, anses de for at have givet deres samtykke; de skal på et hvilket som helst tidspunkt i fremtiden kunne forlange, at informationen formidles skriftligt |
| --- | --- |

c)

indehavere af gældsbeviser anmodes skriftligt om deres samtykke til informationsformidling ad elektronisk vej, og hvis de ikke gør indsigelse inden for en rimelig frist, anses de for at have givet deres samtykke; de skal på et hvilket som helst tidspunkt i fremtiden kunne forlange, at informationen formidles skriftligt

| d) | en eventuel fordeling af udgifterne til fremsendelse af oplysninger ad elektronisk vej bestemmes af udsteder i overensstemmelse med princippet om lige behandling i stk. 1. |
| --- | --- |

d)

en eventuel fordeling af udgifterne til fremsendelse af oplysninger ad elektronisk vej bestemmes af udsteder i overensstemmelse med princippet om lige behandling i stk. 1.

5.   For at tage hensyn til den tekniske udvikling på de finansielle markeder og udviklingen inden for informations- og kommunikationsteknologi samt sikre ensartet anvendelse af stk. 1-4, vedtager Kommissionen gennemførelsesforanstaltninger efter proceduren i artikel 27, stk. 2. Den skal særlig specificere de typer pengeinstitutter, hvorigennem indehaverne af gældsbeviser kan udøve deres finansielle rettigheder, jf. stk. 2, litra c).

KAPITEL IV

GENERELLE FORPLIGTELSER

Artikel 19

Hjemlandskontrol

1.   
  Når
  en udsteder
  eller en person, der uden udsteders samtykke har anmodet om at få sine værdipapirer optaget til omsætning på et reguleret marked
  , indsender regulerede oplysninger, skal
  de
  samtidig lade disse oplysninger registrere hos den kompetente myndighed i hjemlandet. Denne kompetente myndighed kan vælge at offentliggøre sådanne registrerede oplysninger på sit websted.

Et selskab, som har til hensigt at ændre sin stiftelsesoverenskomst eller sine vedtægter, skal fremsende udkastet til ændringen til de kompetente myndigheder i den medlemsstat og til det regulerede marked, hvor
  selskabet har fået sine
  værdipapirer optaget til omsætning. Denne fremsendelse skal finde sted senest på det tidspunkt, hvor der indkaldes til den generalforsamling, som skal træffe afgørelse om den foreslåede ændring.

2.   Hjemlandet kan fritage en udsteder fra kravet i stk. 1, for så vidt angår oplysninger, der offentliggøres i overensstemmelse med artikel 6 i direktiv 2003/6/EF eller dette direktivs artikel 12, stk. 6.

3.   Oplysninger, der skal anmeldes til udsteder i henhold til artikel 9, 10, 11 og 12, indgives samtidig til den kompetente myndighed i hjemlandet.

4.   For at sikre en ensartet anvendelse af stk. 1, 2 og 3 vedtager Kommissionen gennemførelsesforanstaltninger efter proceduren i artikel 27, stk. 2.

Kommissionen skal navnlig præcisere den procedure, hvorefter en udsteder
  , en aktionær
  eller
  en
  indehaver af
  andre finansielle instrumenter eller en person som omhandlet i artikel 10
  skal indgive oplysninger til den kompetente myndighed i hjemlandet i henhold til henholdsvis stk. 1 eller 3, for at:

| a) | gøre det muligt at foretage elektronisk indsendelse i hjemlandet |
| --- | --- |

a)

gøre det muligt at foretage elektronisk indsendelse i hjemlandet

| b) | samordne den elektroniske registrering af årsrapporten, der henvises til i dette direktivs artikel 4, sammen med registreringen af de årlige oplysninger, der henvises til i artikel 10 i
  direktiv 2003/71/EF. |
| --- | --- |

b)

samordne den elektroniske registrering af årsrapporten, der henvises til i dette direktivs artikel 4, sammen med registreringen af de årlige oplysninger, der henvises til i artikel 10 i
  direktiv 2003/71/EF.

Artikel 20

Sprog

1.   Når værdipapirer kun optages til omsætning på et reguleret marked i hjemlandet, offentliggøres de regulerede oplysninger på et sprog, der accepteres af hjemlandets kompetente
  myndighed.

2.   Når værdipapirer optages til omsætning på et reguleret marked i både hjemlandet og et eller flere værtslande, offentliggøres de regulerede oplysninger:

| a) | på et sprog, der accepteres af den kompetente myndighed i hjemlandet, samt |
| --- | --- |

a)

på et sprog, der accepteres af den kompetente myndighed i hjemlandet, samt

| b) | efter udsteders valg enten på et sprog, der accepteres af den kompetente myndighed i
  det pågældende værtsland eller de pågældende værtslande
  , eller på et sprog, der sædvanligvis anvendes i internationale finanskredse. |
| --- | --- |

b)

efter udsteders valg enten på et sprog, der accepteres af den kompetente myndighed i
  det pågældende værtsland eller de pågældende værtslande
  , eller på et sprog, der sædvanligvis anvendes i internationale finanskredse.

3.   Når værdipapirer optages til omsætning på et reguleret marked i et eller flere værtslande
  ,
  men
  ikke i hjemlandet, offentliggøres de regulerede oplysninger
  efter udsteders valg enten
  på et sprog, der accepteres af
  den
  kompetente myndighed
  i det pågældende værtsland eller de pågældende værtslande, eller
  på et sprog, der sædvanligvis anvendes i internationale finanskredse.

Hjemlandet kan endvidere ved lov eller administrative bestemmelser foreskrive, at
  de regulerede oplysninger
  efter udsteders valg offentliggøres enten
  på et sprog, der accepteres af
  dets
  kompetente myndighed, eller på et sprog, der sædvanligvis anvendes i internationale finanskredse.

4.   Når værdipapirer optages til omsætning på et reguleret marked uden udsteders samtykke, påhviler forpligtelserne i stk. 1, 2 og 3 ikke udsteder, men den person, som uden udsteders samtykke har anmodet om en sådan optagelse.

5.   Medlemsstaterne tillader aktionærer og de i artikel 9, 10 og 12 omhandlede fysiske personer eller juridiske enheder
  kun at anmelde oplysninger i henhold til dette direktiv til en udsteder på et sprog, der sædvanligvis anvendes i internationale finanskredse. Hvis en udsteder modtager en sådan anmeldelse, må medlemsstaten ikke pålægge udstederen at sørge for en oversættelse til et sprog, der accepteres af den kompetente myndighed.

6.
     
  Når værdipapirer med en pålydende værdi pr. enhed på mindst 50 000 EUR eller, når der er tale om gældsbeviser i en anden valuta end euro, med en pålydende værdi, der på udstedelsesdagen svarer til mindst 50 000 EUR, optages til omsætning på et reguleret marked i en eller flere medlemsstater, kan udstederen eller den person, som uden udstederens samtykke har anmodet om denne optagelse, uanset stk. 1-4 vælge, om de regulerede oplysninger skal offentliggøres på et sprog, der accepteres af de kompetente myndigheder i hjem- og værtslandet, eller på et sprog, der sædvanligvis anvendes i internationale finanskredse.

7.   Hvis der i en medlemsstat indbringes et søgsmål angående indholdet af regulerede oplysninger, afgøres ansvaret for at afholde udgifter til oversættelse af disse oplysninger i overensstemmelse med denne medlemsstats lovgivning.

Artikel 21

Hurtig
  adgang til regulerede oplysninger

1.   Hjemlandet sikrer, at udstederen
  eller den person, der har anmodet om optagelse til omsætning på et reguleret marked uden udstederens samtykke
  , offentliggør regulerede oplysninger, således at der
  hurtigt
  opnås adgang til sådanne oplysninger
  på et ikke-diskriminerende grundlag, og gør dem tilgængelige for den officielt udpegede mekanisme i stk. 2. Udstederen eller den person, der har anmodet om optagelse til omsætning på et reguleret marked uden udstederens samtykke, må ikke afkræve investorerne nogen specifik betaling for oplysningerne
  . Hjemlandet forpligter udsteder til at anvende medier, som med rimelighed kan forventes at sørge for, at oplysningerne på effektiv vis når ud til offentligheden
  i hele Den Europæiske Union
  . Hjemlandet må ikke kræve, at der kun anvendes medier, hvis operatører er etableret på dets eget
  område
  .

2.
     
  Hjemlandet sikrer, at der er mindst en officielt udpeget mekanisme til central opbevaring af regulerede oplysninger. Disse mekanismer skal overholde minimumsstandarder med hensyn til sikkerhed, vished om kilden til oplysningerne, tidsregistrering og let adgang for slutbrugerne og skal være afstemt efter proceduren for indgivelse af oplysninger i artikel 19, stk. 1.

3.   
  Når
  værdipapirer kun optages til omsætning på et reguleret marked i ét værtsland, og ikke i hjemlandet, sikrer værtslandet, at regulerede oplysninger offentliggøres i overensstemmelse med de krav, der henvises til i stk. 1.

4.   For at tage hensyn til den tekniske udvikling på de finansielle markeder og udviklingen inden for informations- og kommunikationsteknologi samt sikre ensartet anvendelse af
  stk. 1-3
  vedtager Kommissionen gennemførelsesforanstaltninger efter proceduren i artikel 27, stk. 2.

Kommissionen fastlægger navnlig:

| a) | mindstestandarder for offentliggørelse af regulerede oplysninger
  som omhandlet i stk. 1 |
| --- | --- |

a)

mindstestandarder for offentliggørelse af regulerede oplysninger
  som omhandlet i stk. 1

| b) | mindstestandarder for de centrale opbevaringsmekanismer som omhandlet i stk. 2
  . |
| --- | --- |

b)

mindstestandarder for de centrale opbevaringsmekanismer som omhandlet i stk. 2
  .

Kommissionen kan ligeledes opstille og ajourføre en liste over medier til tilvejebringelse af oplysninger til offentligheden.

Artikel 22

Retningslinjer

1.   De kompetente myndigheder i hjemlandet udarbejder hensigtsmæssige retningslinjer med henblik på yderligere at lette offentlighedens adgang til oplysninger, der skal offentliggøres efter direktiv 2003/6/EF, direktiv 2003/71/EF og dette direktiv.

Formålet med disse retningslinjer er at skabe:

| a) | et elektronisk netværk på nationalt niveau mellem nationale værdipapirtilsynsmyndigheder, operatører på regulerede markeder og nationale virksomhedsregistre, der er omfattet af Rådets første direktiv 68/151/EØF af 9. marts 1968 om samordning af de garantier, som kræves i medlemsstaterne af de i traktatens artikel 58, stk. 2, nævnte selskaber til beskyttelse af såvel selskabsdeltagernes som tredjemands interesser, med det formål at gøre disse garantier lige byrdefulde
   (18), og |
| --- | --- |

a)

et elektronisk netværk på nationalt niveau mellem nationale værdipapirtilsynsmyndigheder, operatører på regulerede markeder og nationale virksomhedsregistre, der er omfattet af Rådets første direktiv 68/151/EØF af 9. marts 1968 om samordning af de garantier, som kræves i medlemsstaterne af de i traktatens artikel 58, stk. 2, nævnte selskaber til beskyttelse af såvel selskabsdeltagernes som tredjemands interesser, med det formål at gøre disse garantier lige byrdefulde
   (18), og

| b) | et enkelt elektronisk netværk eller en platform for elektroniske netværk på tværs af medlemsstaterne. |
| --- | --- |

b)

et enkelt elektronisk netværk eller en platform for elektroniske netværk på tværs af medlemsstaterne.

2.   Kommissionen vurderer senest den 31. december 2006 de resultater, der er opnået som følge af stk. 1, og kan i overensstemmelse med fremgangsmåden i artikel 27, stk. 2, vedtage gennemførelsesbestemmelser med henblik på at lette overholdelsen af artikel 19 og 21.

Artikel 23

Tredjelande

1.   Hvis udsteders registrerede hjemsted er i et tredjeland, kan den kompetente myndighed i hjemlandet undtage udsteder fra kravene i artikel 4 til 7 og
  artikel 12, stk. 6, artikel 13, 14 og 16 til 18
  , såfremt det pågældende tredjelands lovgivning indholder tilsvarende krav
  , eller udsteder opfylder kravene i lovgivningen i et tredjeland, som den kompetente myndighed i hjemlandet betragter som tilsvarende
  .

De oplysninger, der er omfattet af bestemmelserne i tredjelandet, skal imidlertid fremsendes i overensstemmelse med artikel 19 og offentliggøres i overensstemmelse med artikel 20 og 21.

2.
     
  Uanset stk. 1 er en udsteder, hvis registrerede hjemsted er i et tredjeland, undtaget fra kravet om at udarbejde et årsregnskab i overensstemmelse med artikel 4 eller artikel 5 før det regnskabsår, der starter den 1. januar 2007 eller senere, på betingelse af, at udstederen udarbejder årsregnskabet i overensstemmelse med internationalt accepterede standarder, jf. artikel 9 i forordning (EF) nr. 1606/2002.

3.   Den kompetente myndighed i hjemlandet sikrer, at oplysninger, der offentliggøres i et tredjeland, og som kan have betydning for offentligheden i Fællesskabet, offentliggøres i overensstemmelse med artikel 20 og 21, selv om sådanne oplysninger ikke er regulerede oplysninger efter dette direktivs artikel 2, stk. 1, litra k).

4.   For at sikre en ensartet anvendelse af
  stk. 1 vedtager Kommissionen efter proceduren i artikel 27, stk. 2, gennemførelsesforanstaltninger,

| a) | hvorved der oprettes en mekanisme, der sikrer overensstemmelse med oplysningskravene, herunder til årsregnskaber, i dette direktiv og oplysningskravene, herunder til årsregnskaber, i henhold til et tredjelands love eller administrative bestemmelser |
| --- | --- |

a)

hvorved der oprettes en mekanisme, der sikrer overensstemmelse med oplysningskravene, herunder til årsregnskaber, i dette direktiv og oplysningskravene, herunder til årsregnskaber, i henhold til et tredjelands love eller administrative bestemmelser

| b) | som fastslår, at det tredjeland, hvor udsteder er registreret, gennem sine nationale love eller administrative bestemmelser eller praksis eller procedurer baseret på internationale standarder fra internationale organisationer har sikret overensstemmelse med oplysningskravene i dette direktiv. Kommissionen træffer efter proceduren i artikel 27, stk. 2, de nødvendige afgørelser om overensstemmelse med de regnskabsstandarder, der benyttes af tredjelandsudstedere i henhold til betingelserne i artikel 30, stk. 3, senest fem år efter datoen i artikel 31. Hvis Kommissionen fastslår, at regnskabsstandarderne i et tredjeland ikke er overensstemmende, kan den give den pågældende udsteder tilladelse til fortsat at benytte disse regnskabsstandarder i en passende overgangsperiode. |
| --- | --- |

b)

som fastslår, at det tredjeland, hvor udsteder er registreret, gennem sine nationale love eller administrative bestemmelser eller praksis eller procedurer baseret på internationale standarder fra internationale organisationer har sikret overensstemmelse med oplysningskravene i dette direktiv. Kommissionen træffer efter proceduren i artikel 27, stk. 2, de nødvendige afgørelser om overensstemmelse med de regnskabsstandarder, der benyttes af tredjelandsudstedere i henhold til betingelserne i artikel 30, stk. 3, senest fem år efter datoen i artikel 31. Hvis Kommissionen fastslår, at regnskabsstandarderne i et tredjeland ikke er overensstemmende, kan den give den pågældende udsteder tilladelse til fortsat at benytte disse regnskabsstandarder i en passende overgangsperiode.

5.
     
  For at sikre en ensartet anvendelse af stk. 3 kan Kommissionen efter proceduren i artikel 27 stk. 2, vedtage gennemførelsesforanstaltninger, som definerer, hvilken type oplysninger offentliggjort i et tredjeland der har betydning for offentligheden i Fællesskabet.

6.
     
  Virksomheder, der har registreret hjemsted i et tredjeland, og som skulle have været godkendt i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, i direktiv 85/611/EØF eller, for så vidt angår porteføljepleje, i overensstemmelse med punkt 4, afsnit A i bilag I til direktiv 2004/39/EF, hvis de havde haft registreret hjemsted eller hovedkontor i Fællesskabet (kun investeringsselskab), er ligeledes fritaget for forpligtelsen til at sammenlægge deres besiddelser med moderselskabets besiddelser efter kravene i artikel 11, stk. 4 og 5, forudsat at de opfylder de samme uafhængighedskrav som administrationsselskaber eller investeringsselskaber.

7.
     
  For at tage hensyn til den tekniske udvikling på de finansielle markeder og sikre ensartet anvendelse af stk. 4 vedtager Kommissionen efter proceduren i artikel 27, stk. 2, gennemførelsesforanstaltninger, som fastslår, at et tredjeland gennem sine nationale love eller administrative bestemmelser har sikret overensstemmelse med uafhængighedskravene i dette direktiv og gennemførelsesforanstaltningerne hertil.

KAPITEL V

KOMPETENTE MYNDIGHEDER

Artikel 24

Kompetente myndigheder og deres
  beføjelser

1.   Hver medlemsstat udpeger den centrale myndighed, hvortil der henvises i artikel 21, stk. 1, i direktiv 2003/71/EF, som central kompetent administrativ myndighed med ansvar for at varetage de forpligtelser, der følger af dette direktiv, og for at sikre, at bestemmelser vedtaget i medfør af dette direktiv anvendes. Medlemsstaterne underretter Kommissionen herom.

2.
     
  Medlemsstaterne kan dog med henblik på stk. 5, litra h), udpege en anden kompetent myndighed end den centrale kompetente myndighed, der er nævnt i stk. 1.

3.   Medlemsstaterne kan tillade deres centrale kompetente myndighed at uddelegere opgaver.
  Bortset fra de i stk. 5, litra h), nævnte opgaver evalueres enhver uddelegering af opgaver i forbindelse med forpligtelserne i dette direktiv og gennemførelsesforanstaltningerne hertil fem år efter
  dette direktivs ikrafttræden, og den ophører otte år efter dette direktivs ikrafttræden
  . Enhver uddelegering af opgaver sker efter en specifik fremgangsmåde med angivelse af de opgaver, der skal varetages, og betingelserne for udførelsen af opgaverne.

Disse betingelser skal indeholde en klausul, der forpligter den pågældende enhed til at være organiseret med henblik på at undgå interessekonflikter og uretfærdig håndtering af de oplysninger, der følger med udførelsen af de delegerede opgaver, og forebygge konkurrence. Under alle omstændigheder påhviler det endelige ansvar for kontrol af overholdelse af direktivets bestemmelser og vedtagne gennemførelsesforanstaltninger hertil den eller de kompetente myndigheder, der er udpeget i medfør af stk. 1.

4.   Medlemsstaterne underretter Kommissionen og de kompetente myndigheder i andre medlemsstater om enhver ordning vedrørende uddelegering af opgaver med angivelse af de nøjagtige betingelser for regulering af uddelegeringen.

5.   Hver kompetent myndighed skal have de nødvendige
  beføjelser
  for at kunne udføre sine opgaver. Den skal i det mindste have bemyndigelse til:

| a) | at pålægge
  revisorer, udstedere, aktionærer eller
  indehavere
  af andre finansielle instrumenter eller personer som omhandlet i artikel 10 og 12 samt
  personer, der kontrollerer dem eller kontrolleres af dem, at tilvejebringe oplysninger og dokumenter |
| --- | --- |

a)

at pålægge
  revisorer, udstedere, aktionærer eller
  indehavere
  af andre finansielle instrumenter eller personer som omhandlet i artikel 10 og 12 samt
  personer, der kontrollerer dem eller kontrolleres af dem, at tilvejebringe oplysninger og dokumenter

| b) | at pålægge
  udsteder
  at offentliggøre de oplysninger, der kræves ifølge litra a), med de midler og inden for den tidsfrist, som myndigheden finder nødvendig; den kan efter at have hørt udsteder offentliggøre sådanne oplysninger på eget initiativ, såfremt udstederne eller de personer, der kontrollerer dem eller kontrolleres af dem, undlader at gøre dette |
| --- | --- |

b)

at pålægge
  udsteder
  at offentliggøre de oplysninger, der kræves ifølge litra a), med de midler og inden for den tidsfrist, som myndigheden finder nødvendig; den kan efter at have hørt udsteder offentliggøre sådanne oplysninger på eget initiativ, såfremt udstederne eller de personer, der kontrollerer dem eller kontrolleres af dem, undlader at gøre dette

| c) | at pålægge
  udstedernes
  ledelse
  og aktionærer eller indehavere af andre finansielle instrumenter eller personer som omhandlet i artikel 10 og 12
  at anmelde de oplysninger, der kræves i dette direktiv eller i den nationale lovgivning, der vedtages i overensstemmelse hermed, og om nødvendigt tilvejebringe yderligere oplysninger og dokumenter |
| --- | --- |

c)

at pålægge
  udstedernes
  ledelse
  og aktionærer eller indehavere af andre finansielle instrumenter eller personer som omhandlet i artikel 10 og 12
  at anmelde de oplysninger, der kræves i dette direktiv eller i den nationale lovgivning, der vedtages i overensstemmelse hermed, og om nødvendigt tilvejebringe yderligere oplysninger og dokumenter

| d) | at stille eller anmode de relevante regulerede markeder om at stille omsætningen af værdipapirer i bero i højst ti dage ad gangen i tilfælde af velbegrundet mistanke om, at udsteder har overtrådt bestemmelserne i dette direktiv eller i den nationale lovgivning, der er vedtaget i overensstemmelse hermed |
| --- | --- |

d)

at stille eller anmode de relevante regulerede markeder om at stille omsætningen af værdipapirer i bero i højst ti dage ad gangen i tilfælde af velbegrundet mistanke om, at udsteder har overtrådt bestemmelserne i dette direktiv eller i den nationale lovgivning, der er vedtaget i overensstemmelse hermed

| e) | at forbyde en omsætning på et reguleret marked, hvis den finder, at bestemmelserne i dette direktiv eller i den nationale lovgivning, der er vedtaget i overensstemmelse hermed, er blevet overtrådt, eller den har velbegrundet mistanke om, at de ville blive overtrådt |
| --- | --- |

e)

at forbyde en omsætning på et reguleret marked, hvis den finder, at bestemmelserne i dette direktiv eller i den nationale lovgivning, der er vedtaget i overensstemmelse hermed, er blevet overtrådt, eller den har velbegrundet mistanke om, at de ville blive overtrådt

| f) | at
  føre tilsyn med
  , at udsteder offentliggør oplysninger i god tid
  med det formål at garantere offentligheden
  faktisk og lige adgang hertil i samtlige medlemsstater, hvor værdipapirerne omsættes
  , og træffe passende foranstaltninger, hvis det ikke er tilfældet |
| --- | --- |

f)

at
  føre tilsyn med
  , at udsteder offentliggør oplysninger i god tid
  med det formål at garantere offentligheden
  faktisk og lige adgang hertil i samtlige medlemsstater, hvor værdipapirerne omsættes
  , og træffe passende foranstaltninger, hvis det ikke er tilfældet

| g) | at offentliggøre det forhold, at en udsteder
  eller en aktionær
  eller
  indehaver af andre finansielle instrumenter eller en person som omhandlet i artikel 10 eller 12 ikke overholder sine forpligtelser |
| --- | --- |

g)

at offentliggøre det forhold, at en udsteder
  eller en aktionær
  eller
  indehaver af andre finansielle instrumenter eller en person som omhandlet i artikel 10 eller 12 ikke overholder sine forpligtelser

| h) | at undersøge, om de
  i dette direktiv nævnte
  oplysninger
  er udfærdiget i overensstemmelse med det relevante regelsæt for indgivelse af oplysninger, og træffe passende foranstaltninger, hvis overtrædelser afsløres, og |
| --- | --- |

h)

at undersøge, om de
  i dette direktiv nævnte
  oplysninger
  er udfærdiget i overensstemmelse med det relevante regelsæt for indgivelse af oplysninger, og træffe passende foranstaltninger, hvis overtrædelser afsløres, og

| i) | at foretage kontrolundersøgelser på stedet på sit område i henhold til national ret for at sikre, at bestemmelserne i dette direktiv og gennemførelsesforanstaltningerne hertil overholdes; hvis det er nødvendigt i henhold til national ret, kan den eller de kompetente myndigheder anvende denne beføjelse ved at indbringe spørgsmålet for de relevante retslige myndigheder og/eller samarbejde med andre myndigheder. |
| --- | --- |

i)

at foretage kontrolundersøgelser på stedet på sit område i henhold til national ret for at sikre, at bestemmelserne i dette direktiv og gennemførelsesforanstaltningerne hertil overholdes; hvis det er nødvendigt i henhold til national ret, kan den eller de kompetente myndigheder anvende denne beføjelse ved at indbringe spørgsmålet for de relevante retslige myndigheder og/eller samarbejde med andre myndigheder.

6.   
  Stk. 1 til 5
  berører ikke en medlemsstats mulighed for at indføre særskilte retlige og administrative ordninger for oversøiske europæiske områder, for hvis forbindelser udadtil den pågældende medlemsstat er ansvarlig.

7.
     
  Revisorers viderebringelse til den kompetente myndighed af enhver oplysning eller beslutning i forbindelse med pålæg fra den kompetente myndighed i henhold til stk. 5, litra a), kan ikke anses for at være et brud på nogen begrænsning af offentliggørelsen af oplysninger, der er pålagt ved aftale eller ved lov eller administrative bestemmelser, og indebærer ikke nogen form for erstatningsansvar for sådanne revisorer.

Artikel 25

Tjenstlig tavshedspligt og samarbejde mellem medlemsstaterne

1.   Alle personer, der er eller har været beskæftiget hos den kompetente myndighed og hos enheder, hvortil de kompetente myndigheder måtte have uddelegeret visse opgaver, er undergivet tjenstlig tavshedspligt. Oplysninger, der er omfattet af tavshedspligt, må ikke videregives til nogen anden person eller myndighed, medmindre der er hjemmel herfor i en medlemsstats love eller administrative bestemmelser.

2.   Medlemsstaternes kompetente myndigheder samarbejder med hinanden på grundlag af deres beføjelser i henhold til dette direktiv eller national lovgivning
  , der er vedtaget i medfør af dette direktiv
  , når det er nødvendigt for, at de kan udøve deres funktioner. De kompetente myndigheder bistår de øvrige medlemsstaters kompetente myndigheder.

3.   Stk. 1 kan ikke hindre de kompetente myndigheder i at udveksle fortrolige oplysninger. De således udvekslede oplysninger omfattes af den tavshedspligt, der påhviler personer, som er eller har været beskæftiget hos de kompetente myndigheder, der modtager de pågældende oplysninger.

4.
     
  Medlemsstaterne kan indgå samarbejdsaftaler om udveksling af oplysninger med tredjelandes kompetente myndigheder eller organer, som i medfør af deres egen lovgivning kan udføre alle eller nogle af de opgaver, der ved dette direktiv tillægges de kompetente myndigheder, i overensstemmelse med artikel 24. En sådan udveksling af oplysninger er underlagt en tjenstlig tavshedspligt, der mindst svarer til den tjenstlige tavshedspligt i denne artikel. Udvekslingen af oplysninger skal have til formål at give de nævnte myndigheder eller organer mulighed for at udøve deres tilsynsbeføjelser. Når oplysningerne hidrører fra en anden medlemsstat, må de ikke videregives uden udtrykkelig tilladelse fra de kompetente myndigheder, som først har videregivet oplysningerne, og de må i givet fald alene anvendes til de formål, som disse myndigheder har givet deres samtykke til.

Artikel 26

Forholdsregler

1.   Når den kompetente myndighed i værtslandet finder, at udstederen eller
  aktionæren eller indehaveren af andre finansielle instrumenter eller den i artikel 10 omhandlede person
  har begået uregelmæssigheder eller har overtrådt sine forpligtelser, skal den forelægge sagen for hjemlandets kompetente myndighed.

2.   Hvis udsteder på trods af de forholdsregler, som hjemlandets kompetente myndighed har truffet, eller fordi sådanne forholdsregler viser sig uhensigtsmæssige, fortsætter overtrædelsen af de pågældende love eller reguleringsmæssige bestemmelser, træffer værtslandets kompetente myndighed efter at have underrettet hjemlandets kompetente myndighed samtlige hensigtsmæssige forholdsregler for at beskytte investorerne i overensstemmelse med artikel 3, stk. 2. Kommissionen underrettes ved første givne lejlighed om sådanne forholdsregler.

KAPITEL VI

GENNEMFØRELSESFORANSTALTNINGER

Artikel 27

Udvalg

1.   Kommissionen bistås af Det Europæiske Værdipapirudvalg, der er nedsat ved artikel 1 i afgørelse 2001/528/EF.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes forskriftsproceduren i artikel 5 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 7 og 8, forudsat at de vedtagne gennemførelsesforanstaltninger efter denne procedure ikke ændrer væsentlige bestemmelser i dette direktiv.

3.   Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF er på tre måneder.

4.   Ved udløbet af en periode på fire år efter direktivets ikrafttræden sættes direktivets bestemmelser om vedtagelse af tekniske regler og afgørelser efter proceduren i stk. 2 i bero, uden at dette i øvrigt berører de allerede vedtagne gennemførelsesforanstaltninger. På forslag fra Kommissionen kan Europa-Parlamentet og Rådet vælge at tage de pågældende bestemmelser op til fornyet overvejelse i overensstemmelse med proceduren i traktatens artikel 251, hvilket i så fald skal ske inden udløbet af perioden på fire år.

Artikel 28

Sanktioner

1.   Uden at det berører medlemsstaternes ret til at pålægge strafferetlige sanktioner, sikrer medlemsstaterne i henhold til national ret, at der
  mindst
  kan træffes hensigtsmæssige administrative foranstaltninger eller pålægges civilretlige
  og/eller administrative
  sanktioner over for de ansvarlige personer i de tilfælde, hvor bestemmelser vedtaget i henhold til dette direktiv ikke er blevet overholdt. Medlemsstaterne sikrer, at disse foranstaltninger er effektive, står i rimeligt forhold til overtrædelsen og har afskrækkende virkning.

2.   Medlemsstaterne fastsætter, at den kompetente myndighed kan oplyse offentligheden om, hvilke foranstaltninger eller sanktioner der iværksættes for en given overtrædelse af bestemmelser vedtaget i medfør af dette direktiv, medmindre det er til alvorlig skade for finansmarkederne eller vil forvolde de involverede parter uforholdsmæssig stor skade.

Artikel 29

Ret til prøvelse

Medlemsstaterne sikrer, at alle afgørelser, der træffes i henhold til love og administrative bestemmelser, der er vedtaget i overensstemmelse med dette direktiv, kan
  indbringes for en domstol
  .

KAPITEL VII

OVERGANGSBESTEMMELSER OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 30

Overgangsbestemmelser

1.   Hjemlandet kan uanset dette direktivs artikel 5, stk. 3, fritage udstedere som omhandlet i artikel 9 i forordning (EF) nr. 1606/2002 fra det krav om offentliggørelse af regnskaber, der er opstillet i samme forordning,
  for det regnskabsår, der begynder den 1. januar 2006 eller derefter.

2.   En aktionær skal uanset artikel 12, stk. 2, senest
  den ... (19)

  foretage anmeldelse til udsteder om sin andel af stemmerettighederne og kapitalen i udstederen på den dato i overensstemmelse med
  artikel 9, 10 og 12
  , medmindre der allerede er sket anmeldelse med samme oplysninger inden denne dato.

Udsteder skal uanset artikel 12, stk. 6, derefter offentliggøre oplysningerne fra sådanne anmeldelser senest
  den ... (20)

  .

3.   Hjemlandet kan fritage
  en udsteder registreret i et tredjeland fra at udarbejde årsregnskab i henhold til artikel 4, stk. 3, og ledelsesberetning i henhold til artikel 4, stk. 5, men kun for så vidt angår gældsbeviser, der allerede er optaget til omsætning på et reguleret marked i Den Europæiske Union inden den 1. januar 2005, forudsat
  :

| a) | at den kompetente myndighed i hjemlandet bekræfter, at årsregnskaber udarbejdet af udstedere fra det pågældende tredjeland giver et retvisende billede af udsteders aktiver, passiver, finansielle stilling og resultat |
| --- | --- |

a)

at den kompetente myndighed i hjemlandet bekræfter, at årsregnskaber udarbejdet af udstedere fra det pågældende tredjeland giver et retvisende billede af udsteders aktiver, passiver, finansielle stilling og resultat

| b) | at det tredjeland, hvor udsteder er registreret ikke foreskriver obligatorisk anvendelse af de internationale regnskabsstandarder omhandlet i artikel 2 i forordning (EF) nr. 1606/2002 |
| --- | --- |

b)

at det tredjeland, hvor udsteder er registreret ikke foreskriver obligatorisk anvendelse af de internationale regnskabsstandarder omhandlet i artikel 2 i forordning (EF) nr. 1606/2002

| c) | at Kommissionen ikke har truffet afgørelse i medfør af artikel 23, stk. 4, litra b), om, hvorvidt der er overensstemmelse mellem regnskabsstandarderne i henhold til artikel 2 i forordning (EF) nr. 1606/2002 og








  — | regnskabsstandarderne fastlagt i de love og administrative bestemmelser, der er gældende i det tredjeland, hvor udsteder er registreret, eller |
| --- | --- | --- |

c)

at Kommissionen ikke har truffet afgørelse i medfør af artikel 23, stk. 4, litra b), om, hvorvidt der er overensstemmelse mellem regnskabsstandarderne i henhold til artikel 2 i forordning (EF) nr. 1606/2002 og

—

regnskabsstandarderne fastlagt i de love og administrative bestemmelser, der er gældende i det tredjeland, hvor udsteder er registreret, eller

| — | de regnskabsstandarder i et tredjeland, som den pågældende udsteder har valgt at overholde. |
| --- | --- |

—

de regnskabsstandarder i et tredjeland, som den pågældende udsteder har valgt at overholde.

4.
     
  Hjemlandet kan fritage udstedere fra at offentliggøre halvårsrapporterne i henhold til artikel 5 i ti år at regne fra den 1. januar 2005, men kun for så vidt angår gældsbeviser, der allerede er optaget til omsætning på et reguleret marked i Den Europæiske Union inden den 1. januar 2005, forudsat at hjemlandet har besluttet at give sådanne udstedere mulighed for at drage fordel af bestemmelserne i artikel 27 i direktiv 2001/34/EF på det tidspunkt, hvor de pågældende gældsbeviser er optaget til omsætning.

Artikel 31

Gennemførelse i national lovgivning

1.   Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at efterkomme dette direktiv senest
  den ... (21)

  . Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Når medlemsstaterne vedtager foranstaltninger i henhold til artikel 3, stk. 1,
  artikel 8, stk. 2 eller 3, artikel 9, stk. 6,
  eller artikel 30, underretter de straks Kommissionen og de andre medlemsstater om disse foranstaltninger.

Artikel 32

Ændringer

Med virkning fra den i artikel 31, stk.1, fastsatte dato foretages følgende ændringer i direktiv 2001/34/EF:

| 1) | I artikel 1, ophæves litra g) og h). |
| --- | --- |

1)

I artikel 1, ophæves litra g) og h).

| 2) | Artikel 4 ophæves. |
| --- | --- |

2)

Artikel 4 ophæves.

| 3) | I artikel 6 ophæves stk. 2. |
| --- | --- |

3)

I artikel 6 ophæves stk. 2.

| 4) | Artikel 8, stk. 2, affattes således:
  »2.   Medlemsstaterne kan undergive udstedere af værdipapirer, der er optaget til officiel notering, supplerende forpligtelser, forudsat at disse supplerende forpligtelser gælder generelt for alle udstedere eller for enkelte kategorier af udstedere.« |
| --- | --- |

4)

Artikel 8, stk. 2, affattes således:

»2.   Medlemsstaterne kan undergive udstedere af værdipapirer, der er optaget til officiel notering, supplerende forpligtelser, forudsat at disse supplerende forpligtelser gælder generelt for alle udstedere eller for enkelte kategorier af udstedere.«

| 5) | Artikel 65 til 97
  ophæves. |
| --- | --- |

5)

Artikel 65 til 97
  ophæves.

| 6) | Artikel 102 og 103 ophæves. |
| --- | --- |

6)

Artikel 102 og 103 ophæves.

| 7) | I artikel 107, stk. 3, udgår andet afsnit. |
| --- | --- |

7)

I artikel 107, stk. 3, udgår andet afsnit.

| 8) | I artikel 108, stk. 2, foretages følgende ændringer:






  a) | I litra a), udgår ordene »og den regelmæssige underretning, som offentliggøres af selskaber, hvis aktier er optaget« |
| --- | --- | --- |

8)

I artikel 108, stk. 2, foretages følgende ændringer:

a)

I litra a), udgår ordene »og den regelmæssige underretning, som offentliggøres af selskaber, hvis aktier er optaget«

| b) | Litra b) udgår |
| --- | --- |

b)

Litra b) udgår

| c) | Litra c), nr. iii) udgår |
| --- | --- |

c)

Litra c), nr. iii) udgår

| d) | Litra d) udgår. |
| --- | --- |

d)

Litra d) udgår.

Henvisninger til de ophævede bestemmelser anses for henvisninger til dette direktivs bestemmelser.

Artikel 33

Genvurdering

Senest den
  30. juni 2009
  aflægger Kommissionen beretning om anvendelsen af dette direktiv til Europa-Parlamentet og Rådet
  , herunder det hensigtsmæssige i at bringe fritagelsen for eksisterende gældsbeviser til ophør efter den i artikel 30, stk. 4, foreskrevne tiårige periode og dens mulige konsekvenser for de finansielle europæiske markeder
  .

Artikel 34

Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 35

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Rådets vegne

formanden

---

(1)  EUT C ...

1

(2)  EUT C ...

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 30.3.2004.

3

Europa-Parlamentets holdning af 30.3.2004.

(4)  KOM(1999) 232 endelig udg..

4

232 endelig udg.

(5)  
  EUT L 345 af 31.12.2003, s. 64.

5

EUT L 345 af 31.12.2003, s. 64.

(6)  EFT L 243 af 11.9.2002, s. 1.

6

(7)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

7

(8)  EFT L 191 af 13.7.2001, s. 45. Senest ændret ved afgørelse 2004/8/EF (EUT L 3 af 7.1.2004, s. 33).

8

Senest ændret ved afgørelse 2004/8/EF (EUT L 3 af 7.1.2004, s. 33).

(9)  EFT L 184 af 6.7.2001, s. 1.

9

(10)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31. Senest ændret ved afgørelse (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

10

(11)  EUT L 145 af 30.4.2004, s. 1.

11

(12)  EUT L 96 af 12.4.2003, s. 16.

12

(13)  EFT L 375 af 31.12.1985, s. 3. Senest ændret ved direktiv 2004/39/EF.

13

(14)  EFT L 126 af 26.5.2000, s. 1, Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2004/69/EF (EUT L 125 af 28.4.2004, s. 44).

14

(15)  EFT L 204 af 21.7.1998, s. 37. Senest ændret ved tiltrædelsesakten fra 2003 (EUT L 236 af 23.9.2003, s. 68).

15

Senest ændret ved tiltrædelsesakten fra 2003 (EUT L 236 af 23.9.2003, s. 68).

(16)  EFT L 193 af 18.7.1983, s. 1. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/51/EF (EUT L 178 af 17.7.2003, s. 16).

16

Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/51/EF (EUT L 178 af 17.7.2003, s. 16).

(17)  EFT L 222 af 14.8.1978, s. 11. Senest ændret ved direktiv 2003/51/EF.

17

enest ændret ved direktiv 2003/51/EF.

(18)  EFT L 65 af 14.3.1968, s. 8. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/58/EF (EUT L 221 af 4.9.2003, s. 13).

18

Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/58/EF (EUT L 221 af 4.9.2003, s. 13).

(19)  To måneder efter datoen i artikel 31, stk. 1.

19

(20)  Tre måneder efter datoen i artikel 31, stk. 1.

20

(21)  24 måneder efter dette direktivs ikrafttræden.

21

P5_TA(2004)0221

Ligebehandling af kvinder og mænd i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets direktiv om gennemførelse af princippet om ligebehandling af kvinder og mænd i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser (KOM(2003) 657 — C5-0654/2003 — 2003/0265(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2003) 657) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2003) 657) (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 13, stk. 1, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0654/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 13, stk. 1, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0654/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Lige Muligheder og udtalelser fra Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked, Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi og Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A5-0155/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Lige Muligheder og udtalelser fra Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked, Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi og Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A5-0155/2004),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRINGER |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Titel |
| Rådets direktiv om gennemførelse af
  princippet om ligebehandling af
  kvinder og mænd i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser | Rådets direktiv om gennemførelse af
  ligestilling mellem
  kvinder og mænd i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser

  (Denne ændring vedrører hele teksten). |
| Ændring 2 |
| Betragtning 2 a (ny) |
| | (2 a) I forbindelse med borgerlige rettigheder har en person traditionelt ret til ligebehandling i sin egenskab af enkeltperson og ikke i sin egenskab af medlem af en gruppe af personer af samme race eller køn eller med samme religion eller etniske oprindelse. Da kvinder og mænd udgør menneskehedens to halvdele, er kvinder ikke nogen minoritetsgruppe og bør ikke betragtes eller behandles som sådan. |
| Ændring 3 |
| Betragtning 2 b (ny) |
| | (2 b) Når man forbyder forskelsbehandling, er det vigtigt at respektere andre grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder
  . |
| Ændring 4 |
| Betragtning 9 |
| (9) Der lader navnlig til at være problemer på området for varer og tjenesteydelser. Forskelsbehandling på grund af køn bør derfor forebygges og afskaffes på det område. Som det var tilfældet med Rådets direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse, kan dette mål nås ved hjælp af fællesskabslovgivning. | (9) Der lader navnlig til at være problemer på området for varer og tjenesteydelser. Forskelsbehandling på grund af køn bør derfor forebygges og afskaffes på det område. Som det var tilfældet med Rådets direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse, kan dette mål
  bedre
  nås ved hjælp af fællesskabslovgivning. |
| Ændring 5 |
| Betragtning 10 |
| (10) En sådan lovgivning bør forbyde forskelsbehandling på grund af køn i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser. Tjenesteydelser bør forstås som den form for tjenesteydelser, der normalt leveres mod betaling. | (10) En sådan lovgivning bør
  gennemføre princippet om, at ligestilling mellem kvinder og mænd er en individuel ret. Den bør
  forbyde forskelsbehandling på grund af køn
  og sikre de facto-ligestilling mellem kvinder og mænd
  i forbindelse med adgang til og levering af
  alle offentligt tilgængelige
  varer og tjenesteydelser. Tjenesteydelser bør forstås som den form for tjenesteydelser, der normalt leveres mod betaling.
  Varer bør forstås som havende en økonomisk værdi. |
| Ændring 6 |
| Betragtning 10 a (ny) |
| | (10 a) Dette direktiv bør ikke finde anvendelse på uddannelse eller på medieindhold og reklame. |
| Ændring 7 |
| Betragtning 11 |
| (11) Når man forbyder forskelsbehandling, er det vigtigt at overholde andre grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder, herunder beskyttelse af privat- og familielivet og transaktioner i den forbindelse og mediernes frihed og pluralisme. Forbuddet mod forskelsbehandling skal derfor gælde for adgang til og levering af varer og tjenesteydelser, der er tilgængelige for offentligheden. Det skal ikke gælde for medieindhold og reklame. | udgår |
| Ændring 8 |
| Betragtning 11 a (ny) |
| | (11 a) Differentiering af forsikringspræmier eller -ydelser på grundlag af køn (herunder risiko for graviditet) er diskriminerende, da køn er en faktor, der ikke kan påvirkes, og som kun tillægges en gruppe på baggrund af statistiske formodninger; forskellig prisfastsættelse i forbindelse med forskelle i risikoprofiler bør kunne tilskrives de enkelte personers adfærd og valg
  . |
| Ændring 9 |
| Betragtning 12 |
| (12) Princippet om ligebehandling må ikke udelukke forskelle, der vedrører varer og tjenesteydelser, hvor mænd og kvinder ikke befinder sig i en sammenlignelig situation, fordi varerne og tjenesteydelserne udelukkende eller først og fremmest er beregnet for personer af det ene køn, f.eks. private klubber, eller færdigheder, som praktiseres forskelligt for de to køns vedkommende. | udgår |
| Ændring 10 |
| Betragtning 14 a (ny) |
| | (14 a) I betragtning af forskellene mellem medlemsstaterne og den deraf følgende risiko for konkurrenceforvridning i overgangsperioden bør medlemsstaterne hvert år forelægge Kommissionen en rapport om de fremskridt, der er gjort med henblik på at afskaffe anvendelsen af kønsrelaterede aktuarmæssige faktorer. Den løbende overvågning, der foretages af Kommissionen, som bør holde Europa-Parlamentet og Rådet underrettet, bør sammen med fuld gennemskuelighed omkring anvendelsen af disse faktorer begrænse konkurrenceforvridningen i overgangsperioden. |
| Ændring 42 |
| Artikel 1, stk. 1 |
| 1. I dette direktiv fastlægges en ramme for bekæmpelse af forskelsbehandling
  på grund af køn
  i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser med henblik på
  gennemførelse
  i medlemsstaterne
  af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder
  . | 1. I dette direktiv fastlægges en ramme for bekæmpelse af forskelsbehandling
  og opnåelse af kønsmæssig ligestilling
  i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser med henblik på i medlemsstaterne
  at sikre ligestilling mellem kvinder og mænd
  . |
| Ændring 12 |
| Artikel 1, stk. 2 |
| 2. Inden for rammerne af de beføjelser, traktaten tillægger Fællesskabet, finder dette direktiv anvendelse på alle personer i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser, der er tilgængelige for offentligheden,
  herunder boliger,
  både i den offentlige og den private sektor, herunder i offentlige organer. | 2. Inden for rammerne af de beføjelser, traktaten tillægger Fællesskabet, finder dette direktiv anvendelse på alle personer i forbindelse med adgang til og levering af
  alle
  varer og tjenesteydelser, der er tilgængelige for offentligheden, både i den offentlige og den private sektor, herunder i offentlige organer. |
| Ændring 13 |
| Artikel 1, stk. 3 |
| 3. Dette direktiv må ikke udelukke forskelle, der vedrører varer og tjenesteydelser, hvor mænd og kvinder ikke befinder sig i en sammenlignelig situation, fordi varerne og tjenesteydelserne udelukkende eller først og fremmest er beregnet for personer af det ene køn, eller færdigheder, som praktiseres forskelligt for de to køns vedkommende. | udgår |
| Ændring 14 |
| Artikel 1, stk. 4 |
| 4. Direktivet finder hverken anvendelse på uddannelse eller på medieindhold og reklame,
  navnlig reklame og fjernsynsreklame som defineret i artikel 1, litra b), i Rådet direktiv 89/552/EØF
  . | 4. Direktivet finder hverken anvendelse på uddannelse eller på medieindhold og reklame,
  bortset fra annoncering af de bestemmelser og betingelser, der gælder for adgang til varer og levering af tjenesteydelser. |
| Ændring 15 |
| Artikel 1, stk. 4 a (nyt) |
| | 4 a. Dette direktiv har ingen indflydelse på anvendelsen af fællesskabsretten på beskæftigelsesområdet, især de gældende fællesskabsbestemmelser vedrørende arbejdsmarkedspensionsordninger og socialsikring eller social bistand. |
| Ændring 16 |
| Artikel 2, stk. 1, litra d |
| d) | der foreligger sexchikane, når der udvises en uønsket optræden med seksuelle undertoner, som kommer til udtryk fysisk, verbalt eller ikke-verbalt, med det formål eller den virkning at krænke en persons værdighed og skabe et truende, fjendtligt, nedværdigende, ydmygende eller ubehageligt klima |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRINGER

Ændring 1

Titel

Rådets direktiv om gennemførelse af
  princippet om ligebehandling af
  kvinder og mænd i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser

Rådets direktiv om gennemførelse af
  ligestilling mellem
  kvinder og mænd i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser

(Denne ændring vedrører hele teksten).

Ændring 2

Betragtning 2 a (ny)

(2 a) I forbindelse med borgerlige rettigheder har en person traditionelt ret til ligebehandling i sin egenskab af enkeltperson og ikke i sin egenskab af medlem af en gruppe af personer af samme race eller køn eller med samme religion eller etniske oprindelse. Da kvinder og mænd udgør menneskehedens to halvdele, er kvinder ikke nogen minoritetsgruppe og bør ikke betragtes eller behandles som sådan.

Ændring 3

Betragtning 2 b (ny)

(2 b) Når man forbyder forskelsbehandling, er det vigtigt at respektere andre grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder
  .

Ændring 4

Betragtning 9

(9) Der lader navnlig til at være problemer på området for varer og tjenesteydelser. Forskelsbehandling på grund af køn bør derfor forebygges og afskaffes på det område. Som det var tilfældet med Rådets direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse, kan dette mål nås ved hjælp af fællesskabslovgivning.

(9) Der lader navnlig til at være problemer på området for varer og tjenesteydelser. Forskelsbehandling på grund af køn bør derfor forebygges og afskaffes på det område. Som det var tilfældet med Rådets direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse, kan dette mål
  bedre
  nås ved hjælp af fællesskabslovgivning.

Ændring 5

Betragtning 10

(10) En sådan lovgivning bør forbyde forskelsbehandling på grund af køn i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser. Tjenesteydelser bør forstås som den form for tjenesteydelser, der normalt leveres mod betaling.

(10) En sådan lovgivning bør
  gennemføre princippet om, at ligestilling mellem kvinder og mænd er en individuel ret. Den bør
  forbyde forskelsbehandling på grund af køn
  og sikre de facto-ligestilling mellem kvinder og mænd
  i forbindelse med adgang til og levering af
  alle offentligt tilgængelige
  varer og tjenesteydelser. Tjenesteydelser bør forstås som den form for tjenesteydelser, der normalt leveres mod betaling.
  Varer bør forstås som havende en økonomisk værdi.

Ændring 6

Betragtning 10 a (ny)

(10 a) Dette direktiv bør ikke finde anvendelse på uddannelse eller på medieindhold og reklame.

Ændring 7

Betragtning 11

(11) Når man forbyder forskelsbehandling, er det vigtigt at overholde andre grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder, herunder beskyttelse af privat- og familielivet og transaktioner i den forbindelse og mediernes frihed og pluralisme. Forbuddet mod forskelsbehandling skal derfor gælde for adgang til og levering af varer og tjenesteydelser, der er tilgængelige for offentligheden. Det skal ikke gælde for medieindhold og reklame.

udgår

Ændring 8

Betragtning 11 a (ny)

(11 a) Differentiering af forsikringspræmier eller -ydelser på grundlag af køn (herunder risiko for graviditet) er diskriminerende, da køn er en faktor, der ikke kan påvirkes, og som kun tillægges en gruppe på baggrund af statistiske formodninger; forskellig prisfastsættelse i forbindelse med forskelle i risikoprofiler bør kunne tilskrives de enkelte personers adfærd og valg
  .

Ændring 9

Betragtning 12

(12) Princippet om ligebehandling må ikke udelukke forskelle, der vedrører varer og tjenesteydelser, hvor mænd og kvinder ikke befinder sig i en sammenlignelig situation, fordi varerne og tjenesteydelserne udelukkende eller først og fremmest er beregnet for personer af det ene køn, f.eks. private klubber, eller færdigheder, som praktiseres forskelligt for de to køns vedkommende.

udgår

Ændring 10

Betragtning 14 a (ny)

(14 a) I betragtning af forskellene mellem medlemsstaterne og den deraf følgende risiko for konkurrenceforvridning i overgangsperioden bør medlemsstaterne hvert år forelægge Kommissionen en rapport om de fremskridt, der er gjort med henblik på at afskaffe anvendelsen af kønsrelaterede aktuarmæssige faktorer. Den løbende overvågning, der foretages af Kommissionen, som bør holde Europa-Parlamentet og Rådet underrettet, bør sammen med fuld gennemskuelighed omkring anvendelsen af disse faktorer begrænse konkurrenceforvridningen i overgangsperioden.

Ændring 42

Artikel 1, stk. 1

1. I dette direktiv fastlægges en ramme for bekæmpelse af forskelsbehandling
  på grund af køn
  i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser med henblik på
  gennemførelse
  i medlemsstaterne
  af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder
  .

1. I dette direktiv fastlægges en ramme for bekæmpelse af forskelsbehandling
  og opnåelse af kønsmæssig ligestilling
  i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser med henblik på i medlemsstaterne
  at sikre ligestilling mellem kvinder og mænd
  .

Ændring 12

Artikel 1, stk. 2

2. Inden for rammerne af de beføjelser, traktaten tillægger Fællesskabet, finder dette direktiv anvendelse på alle personer i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser, der er tilgængelige for offentligheden,
  herunder boliger,
  både i den offentlige og den private sektor, herunder i offentlige organer.

2. Inden for rammerne af de beføjelser, traktaten tillægger Fællesskabet, finder dette direktiv anvendelse på alle personer i forbindelse med adgang til og levering af
  alle
  varer og tjenesteydelser, der er tilgængelige for offentligheden, både i den offentlige og den private sektor, herunder i offentlige organer.

Ændring 13

Artikel 1, stk. 3

3. Dette direktiv må ikke udelukke forskelle, der vedrører varer og tjenesteydelser, hvor mænd og kvinder ikke befinder sig i en sammenlignelig situation, fordi varerne og tjenesteydelserne udelukkende eller først og fremmest er beregnet for personer af det ene køn, eller færdigheder, som praktiseres forskelligt for de to køns vedkommende.

udgår

Ændring 14

Artikel 1, stk. 4

4. Direktivet finder hverken anvendelse på uddannelse eller på medieindhold og reklame,
  navnlig reklame og fjernsynsreklame som defineret i artikel 1, litra b), i Rådet direktiv 89/552/EØF
  .

4. Direktivet finder hverken anvendelse på uddannelse eller på medieindhold og reklame,
  bortset fra annoncering af de bestemmelser og betingelser, der gælder for adgang til varer og levering af tjenesteydelser.

Ændring 15

Artikel 1, stk. 4 a (nyt)

4 a. Dette direktiv har ingen indflydelse på anvendelsen af fællesskabsretten på beskæftigelsesområdet, især de gældende fællesskabsbestemmelser vedrørende arbejdsmarkedspensionsordninger og socialsikring eller social bistand.

Ændring 16

Artikel 2, stk. 1, litra d

d)

der foreligger sexchikane, når der udvises en uønsket optræden med seksuelle undertoner, som kommer til udtryk fysisk, verbalt eller ikke-verbalt, med det formål eller den virkning at krænke en persons værdighed og skabe et truende, fjendtligt, nedværdigende, ydmygende eller ubehageligt klima

| d) | der foreligger sexchikane, når der udvises en uønsket optræden med seksuelle undertoner, som kommer til udtryk fysisk, verbalt eller ikke-verbalt, med det formål eller den virkning at krænke en persons værdighed og skabe et truende, fjendtligt, nedværdigende, ydmygende eller ubehageligt klima
  , enten på arbejdspladsen eller uden for arbejdspladsen |
| --- | --- |

d)

der foreligger sexchikane, når der udvises en uønsket optræden med seksuelle undertoner, som kommer til udtryk fysisk, verbalt eller ikke-verbalt, med det formål eller den virkning at krænke en persons værdighed og skabe et truende, fjendtligt, nedværdigende, ydmygende eller ubehageligt klima
  , enten på arbejdspladsen eller uden for arbejdspladsen

Ændring 17

Artikel 2, stk. 2

2. Tilskyndelse til direkte eller indirekte forskelsbehandling på grund af køn bør betragtes som forskelsbehandling i henhold til dette direktiv.

udgår

Ændring 18

Artikel 3, overskrift

Princippet om ligebehandling

Ligestilling

Ændring 19

Artikel 3, stk. 1, litra a og b

| a) | der ikke må finde nogen direkte forskelsbehandling sted på grund af køn, herunder ringere behandling
  af kvinder
  på grund af graviditet
  og
  fødsel |
| --- | --- |

a)

der ikke må finde nogen direkte forskelsbehandling sted på grund af køn, herunder ringere behandling
  af kvinder
  på grund af graviditet
  og
  fødsel

| a) | der ikke må finde nogen direkte forskelsbehandling sted på grund af køn, herunder ringere behandling på grund af graviditet
  ,
  fødsel
  og faderskab |
| --- | --- |

a)

der ikke må finde nogen direkte forskelsbehandling sted på grund af køn, herunder ringere behandling på grund af graviditet
  ,
  fødsel
  og faderskab

| b) | der må ikke finde nogen indirekte forskelsbehandling sted på grund af køn. |
| --- | --- |

b)

der må ikke finde nogen indirekte forskelsbehandling sted på grund af køn.

| b) | der må ikke finde nogen indirekte forskelsbehandling sted på grund af køn
  , herunder navnlig på grund af familiemæssig og ægteskabelig status eller forsøg på at forene familie- og arbejdsliv
  . |
| --- | --- |

b)

der må ikke finde nogen indirekte forskelsbehandling sted på grund af køn
  , herunder navnlig på grund af familiemæssig og ægteskabelig status eller forsøg på at forene familie- og arbejdsliv
  .

Ændring 20

Artikel 3, stk. 2 a (nyt)

2a. Tilskyndelse til direkte eller indirekte forskelsbehandling på grund af køn betragtes også som forskelsbehandling i henhold til dette direktiv.

Ændring 22

Artikel 4, stk. 2

2.
  Medlemsstaterne må udskyde
  gennemførelsen af de foranstaltninger, der er nødvendige for at efterkomme stykke 1,
  til senest
  [
  seks
  år efter datoen i stykke 1].

2.
  I tilfælde af problemer med
  gennemførelsen af de foranstaltninger, der er nødvendige for at efterkomme stykke 1,
  kan medlemsstaterne beslutte at udskyde gennemførelsen af disse foranstaltninger i en periode på op til
  [
  fire
  år efter datoen i stykke 1].

Hvis medlemsstaterne benytter sig af denne bestemmelse, underretter de straks Kommissionen herom. De skal
  opstille, offentliggøre og jævnligt ajourføre
  omfattende tabeller om dødelighed og forventet levetid for kvinder og mænd.

Hvis medlemsstaterne benytter sig af denne bestemmelse, underretter de straks Kommissionen herom.
  Desuden forelægger de regelmæssigt Kommissionen en rapport om, hvad der er gjort for at løse problemerne.
  De skal
  også hvert år ajourføre og offentliggøre
  omfattende tabeller om dødelighed og forventet levetid for kvinder og mænd.

Kommissionen fremsender ovennævnte oplysninger til Europa-Parlamentet og Rådet.

Ændring 43

Artikel 5

Princippet om ligebehandling skal
  ikke afholde nogen medlemsstat fra at bibeholde eller vedtage særlige foranstaltninger for at forebygge eller kompensere for ulemper på grund af køn.

For at sikre fuld ligestilling i praksis skal ligestilling mellem kvinder og mænd
  ikke afholde nogen medlemsstat fra at bibeholde eller vedtage særlige foranstaltninger for at forebygge eller kompensere for ulemper på grund af køn.

Ændring 24

Artikel 6, stk. 1

1. Medlemsstaterne kan indføre eller
  bibeholde
  bestemmelser, som er gunstigere for beskyttelsen af
  princippet om ligebehandling
  af kvinder og mænd end bestemmelserne i dette direktiv.

1. Medlemsstaterne
  bibeholder —
  eller kan indføre
  nye —
  bestemmelser, som er gunstigere for beskyttelsen af
  ligestillingen mellem
  kvinder og mænd end bestemmelserne i dette direktiv.

Ændring 25

Artikel 7, stk. 2

2. Medlemsstaterne indfører i deres nationale retsorden foranstaltninger efter eget valg, der er nødvendige for at sikre, at der virkelig kompenseres for eller rådes bod på den krænkelse, som den forulempede person har været udsat for på grund af forskelsbehandling i henhold til dette direktiv, således at det har afskrækkende virkning og står i forhold til den forvoldte skade. En sådan kompensation eller godtgørelse begrænses ikke på forhånd ved fastsættelse af et loft.

2. Medlemsstaterne indfører i deres nationale retsorden foranstaltninger efter eget valg, der er nødvendige for at sikre, at der virkelig
  effektivt
  kompenseres for eller rådes bod på den krænkelse, som den forulempede person har været udsat for på grund af forskelsbehandling i henhold til dette direktiv, således at det har afskrækkende virkning og står i forhold til den forvoldte skade. En sådan kompensation eller godtgørelse begrænses ikke på forhånd ved fastsættelse af et loft
  eller ved udelukkelse af betaling af renter som kompensation for det tab, modtageren af kompensationen har lidt som følge af den tid, der er medgået, indtil det bevilgede beløb reelt blev udbetalt
  .

Ændring 44

Artikel 9

Medlemsstaterne indfører i deres retsorden de nødvendige foranstaltninger til at beskytte
  enkeltpersoner
  mod ufordelagtig behandling eller ufordelagtige følger som reaktion på en klage eller for retsforfølgning med det formål at sikre, at
  princippet om ligebehandling
  iagttages.

Medlemsstaterne indfører i deres retsorden de nødvendige foranstaltninger til at beskytte
  alle, herunder også personer, der ikke selv er ofre,
  mod ufordelagtig behandling eller ufordelagtige følger
  , herunder vare- eller tjenesteydelsesleverandørens ensidige ophævelse af en kontrakt
  som reaktion på en klage eller på retsforfølgning
  eller eventuelle foranstaltninger til støtte herfor
  med det formål at sikre, at
  ligestilling mellem kvinder og mænd
  iagttages.

Ændring 45

Artikel 10

Medlemsstaterne skal indlede en dialog med relevante ikkestatslige organisationer, som i overensstemmelse med national lovgivning og praksis har en legitim interesse i at bidrage til bekæmpelsen af forskelsbehandling på grund af køn med henblik på at fremme
  princippet om ligebehandling
  .

Medlemsstaterne skal indlede en
  regelmæssig
  dialog med relevante ikke-statslige organisationer
  og med arbejdsmarkedets parter
  , som i overensstemmelse med national lovgivning og praksis har en legitim interesse i at bidrage til bekæmpelsen af forskelsbehandling på grund af køn med henblik på at fremme
  ligestilling
  .

Ændring 28

Artikel 11, stk. 1

1. Medlemsstaterne udpeger et eller flere organer til fremme, evaluering og overvågning af samt til støtte for
  ligebehandling af
  kvinder og mænd uden forskelsbehandling på grund af køn. Disse organer kan indgå i organisationer, der nationalt er ansvarlige for at forsvare menneskerettighederne eller beskytte personers rettigheder, eller organer, som er ansvarlige for at gennemføre
  princippet om ligebehandling
  af mænd og kvinder, hvad angår adgang til beskæftigelse, erhvervsuddannelse og forfremmelse samt arbejdsvilkår.

1. Medlemsstaterne udpeger et eller flere
  uafhængige
  organer til fremme, evaluering og overvågning af samt til støtte for
  ligestilling mellem
  kvinder og mænd
  og bekæmpelse af
  forskelsbehandling på grund af køn. Disse organer kan indgå i
  uafhængige
  organisationer, der nationalt er ansvarlige for at forsvare menneskerettighederne eller beskytte personers rettigheder, eller organer, som er ansvarlige for at gennemføre
  ligestilling mellem
  mænd og kvinder, hvad angår adgang til beskæftigelse, erhvervsuddannelse og forfremmelse samt arbejdsvilkår.

Ændring 29

Artikel 11, stk. 2

2. Medlemsstaterne sikrer, at de i stk. 1 nævnte organer
  også har kompetence til at
  :

| a) | give ofre for forskelsbehandling uvildig bistand til at få behandlet deres klager over forskelsbehandling under hensyntagen til ofrenes, foreningernes, organisationernes og andre juridiske personers rettigheder, jf. artikel 7, stk. 3 |
| --- | --- |

a)

give ofre for forskelsbehandling uvildig bistand til at få behandlet deres klager over forskelsbehandling under hensyntagen til ofrenes, foreningernes, organisationernes og andre juridiske personers rettigheder, jf. artikel 7, stk. 3

| b) | indlede uvildige undersøgelser af forskelsbehandling |
| --- | --- |

b)

indlede uvildige undersøgelser af forskelsbehandling

| c) | offentliggøre uvildige rapporter
  og
  fremsætte henstillinger om ethvert spørgsmål vedrørende forskelsbehandling. |
| --- | --- |

c)

offentliggøre uvildige rapporter
  og
  fremsætte henstillinger om ethvert spørgsmål vedrørende forskelsbehandling.

2. Medlemsstaterne sikrer, at de i stk. 1 nævnte organer
  råder over tilstrækkelige menneskelige og finansielle ressourcer til effektivt at udøve deres beføjelser, som bl.a. består i at
  :

| a) | indlede retssager, når det måtte være nødvendigt for at bekæmpe forskelsbehandling og
  give ofre for forskelsbehandling uvildig bistand til at få behandlet deres klager over forskelsbehandling under hensyntagen til ofrenes, foreningernes, organisationernes og andre juridiske personers rettigheder, jf. artikel 7, stk. 3 |
| --- | --- |

a)

indlede retssager, når det måtte være nødvendigt for at bekæmpe forskelsbehandling og
  give ofre for forskelsbehandling uvildig bistand til at få behandlet deres klager over forskelsbehandling under hensyntagen til ofrenes, foreningernes, organisationernes og andre juridiske personers rettigheder, jf. artikel 7, stk. 3

| b) | indlede uvildige undersøgelser af forskelsbehandling |
| --- | --- |

b)

indlede uvildige undersøgelser af forskelsbehandling

| c) | udarbejde kønsopdelte statistikker,
  offentliggøre uvildige rapporter
  ,
  fremsætte henstillinger om ethvert spørgsmål vedrørende forskelsbehandling
  og gennemgå lovgivning og politikker for at fastslå betydningen for ligestillingen mellem kvinder og mænd
  . |
| --- | --- |

c)

udarbejde kønsopdelte statistikker,
  offentliggøre uvildige rapporter
  ,
  fremsætte henstillinger om ethvert spørgsmål vedrørende forskelsbehandling
  og gennemgå lovgivning og politikker for at fastslå betydningen for ligestillingen mellem kvinder og mænd
  .

Ændring 30

Artikel 12, indledning

Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at princippet om ligebehandling overholdes
  i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser
  inden for rammerne af dette direktiv, og navnlig at:

Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at princippet om ligebehandling overholdes inden for rammerne af dette direktiv, og navnlig at:

Ændring 31

Artikel 12, litra b

| b) | alle bestemmelser, der strider imod princippet om ligebehandling, og som indgår i
  individuelle eller kollektive
  kontrakter og overenskomster, virksomheders interne reglementer og vedtægter for foreninger med eller uden lukrativt formål, erklæres eller kan erklæres ugyldige eller ændres. |
| --- | --- |

b)

alle bestemmelser, der strider imod princippet om ligebehandling, og som indgår i
  individuelle eller kollektive
  kontrakter og overenskomster, virksomheders interne reglementer og vedtægter for foreninger med eller uden lukrativt formål, erklæres eller kan erklæres ugyldige eller ændres.

| b) | alle bestemmelser, der strider imod princippet om ligebehandling, og som indgår i kontrakter og overenskomster, virksomheders interne reglementer og vedtægter for foreninger med eller uden lukrativt formål, erklæres eller kan erklæres ugyldige eller ændres. |
| --- | --- |

b)

alle bestemmelser, der strider imod princippet om ligebehandling, og som indgår i kontrakter og overenskomster, virksomheders interne reglementer og vedtægter for foreninger med eller uden lukrativt formål, erklæres eller kan erklæres ugyldige eller ændres.

Ændring 32

Artikel 13

Sanktioner

Sanktioner

Medlemsstaterne fastsætter de sanktioner, der skal anvendes ved overtrædelse af de nationale bestemmelser, der er vedtaget i henhold til dette direktiv, og træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at sanktionerne bliver anvendt. De iværksatte sanktioner skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have en afskrækkende virkning. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen disse bestemmelser senest på den i artikel 16, stk. 1, nævnte dato og meddeler hurtigst muligt eventuelle efterfølgende ændringer.

Medlemsstaterne fastsætter de sanktioner, der skal anvendes ved overtrædelse af de nationale bestemmelser, der er vedtaget i henhold til dette direktiv, og træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at sanktionerne bliver anvendt. De iværksatte sanktioner
  , der kan omfatte udbetaling af erstatning til ofret,
  skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen disse bestemmelser senest på den i artikel 16, stk. 1, nævnte dato og meddeler hurtigst muligt eventuelle efterfølgende ændringer.

Ændring 33

Artikel 14

Gennemsigtighed

Formidling af information

Medlemsstaterne påser, at de bestemmelser, der vedtages i medfør af dette direktiv, og de relevante bestemmelser, der allerede finder anvendelse, på hele deres område bringes til de berørte personers kendskab ved hjælp af alle egnede midler.

Medlemsstaterne påser, at de bestemmelser, der vedtages i medfør af dette direktiv, og de relevante bestemmelser, der allerede finder anvendelse, på hele deres område bringes til de berørte personers
  , især forbrugernes og vare- og tjenesteydelseleverandørernes,
  kendskab ved hjælp af alle egnede midler.

Ændring 34

Artikel 15, stk. 1

1. Medlemsstaterne meddeler senest den fem år
  efter ikrafttrædelsesdatoen og herefter hvert
  femte år
  Kommissionen alle tilgængelige oplysninger om gennemførelsen af dette direktiv.

1. Medlemsstaterne meddeler senest
  tre år
  efter ikrafttrædelsesdatoen og herefter hvert
  tredje år
  Kommissionen alle tilgængelige oplysninger om gennemførelsen af dette direktiv
  , herunder en evaluering af virkningerne, resultaterne og effektiviteten af de trufne foranstaltninger
  .

Kommissionen udarbejder
  en sammenfattende rapport, som den forelægger Europa-Parlamentet og Rådet. Kommissionen skal om nødvendigt vedlægge sin rapport forslag til ændring af direktivet.

På basis af de modtagne oplysninger udarbejder Kommissionen
  en sammenfattende rapport, som den forelægger Europa-Parlamentet og Rådet
  senest fire år efter ikrafttrædelsesdatoen og herefter hvert fjerde år
  . Kommissionen skal om nødvendigt vedlægge sin rapport forslag til ændring af direktivet.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0222

Beskyttelse af dyr *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om beskyttelse af dyr under transport og dermed forbundne aktiviteter og om ændring af direktiv 64/432/EØF og 93/119/EF (KOM(2003) 425 — C5-0438/2003 — 2003/0171(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2003) 425) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2003) 425) (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0438/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0438/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og udtalelser fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik og Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme (A5-0197/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og udtalelser fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik og Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme (A5-0197/2004),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRINGER |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| BETRAGTNING 5 |
| (5)
  Transport over lange afstande af dyr, herunder dyr til slagtning, må
  af hensyn til dyrenes velfærd
  begrænses så meget som muligt
  . | (5) Af hensyn til dyrenes velfærd
  bør dyrene tilbringe kortest mulig tid om bord på køretøjerne, og det er derfor nødvendigt at råde over mere end én chauffør, således at transporttiden og varigheden af pauserne kan nedbringes mest muligt. Der bør derfor tilskyndes til anvendelse af mobile slagterier, især i tyndt befolkede og fjernt beliggende områder. |
| Ændring 2 |
| BETRAGTNING 10 |
| (10) Aflæsning og efterfølgende genpålæsning stresser dyrene mere, end hvis de får mulighed for at hvile om bord på køretøjet under gode forhold. Dertil kommer, at kontakt på mellemstationer mellem dyr fra forskellige områder kan føre til, at smitsomme sygdomme spredes. Af hensyn til dyrenes velfærd og sundhed må det derfor
  forhindres
  , at der anvendes mellemstationer. Rådets forordning (EF) nr. 1255/97 af 25. juni 1997 om fællesskabskriterier for mellemstationer og tilpasning af den ruteplan, der er omhandlet i bilaget til direktiv 91/628/EØF, må således ophæves. | (10) Aflæsning og efterfølgende genpålæsning stresser dyrene mere, end hvis de får mulighed for at hvile om bord på køretøjet under gode forhold. Dertil kommer, at kontakt på mellemstationer
  og markeder
  mellem dyr fra forskellige områder kan føre til, at smitsomme sygdomme spredes. Af hensyn til dyrenes velfærd og sundhed må det derfor
  undgås
  , at der anvendes mellemstationer,
  hvis der kan garanteres passende vilkår for dyrene
  . Rådets forordning (EF) nr. 1255/97 af 25. juni 1997 om fællesskabskriterier for mellemstationer og tilpasning af den ruteplan, der er omhandlet i bilaget til direktiv 91/628/EØF, må således ophæves. |
| Ændring 3 |
| BETRAGTNING 10A (ny) |
| | (10 a) Ved fjerntransport bør der fortsat være opholdssteder til rådighed, hvor transportkøretøjerne kan tanke og dyrene kan få vand og foder i tilfælde af uforudsete forsyningsproblemer, og hvor det er muligt at malke diegivende dyr og i nødstilfælde rekvirere en dyrlæge. |
| Ændring 4 |
| BETRAGTNING 15A (ny) |
| | (15 a) Begrænsning af transporten af levende dyr kan få alvorlige økonomiske konsekvenser for randområderne, og denne forordning bør derfor indeholde de nødvendige dispensationer til at undgå handelsmæssig isolation af disse områder. |
| Ændring 5 |
| BETRAGTNING 16 |
| (16) Rådets forordning (EØF) nr. 3820/85 af 20. december 1985 om harmonisering af visse bestemmelser på det sociale område inden for vejtransport indeholder regler om maksimumskøretid og den minimale varighed af hviletider for chauffører. Det må være passende, at der på samme måde fastsættes regler for transporttiden for dyr. I henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 3821/85 af 20. december 1985 om kontrolapparatet inden for vejtransport skal apparatet installeres og anvendes for at sikre en effektiv kontrol med, at social- og arbejdsmarkedsbestemmelserne inden for vejtransport overholdes.
  Det er nødvendigt, at de registrerede data gøres tilgængelige og kontrolleres, så reglerne om maksimumstransporttid kan håndhæves i overensstemmelse med dyrevelfærdslovgivningen
  . | (16) Rådets forordning (EØF) nr. 3820/85 af 20. december 1985 om harmonisering af visse bestemmelser på det sociale område inden for vejtransport indeholder regler om maksimumskøretid og den minimale varighed af hviletider for chauffører. Det må være passende, at der på samme måde fastsættes regler for transporttiden for dyr. I henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 3821/85 af 20. december 1985 om kontrolapparatet inden for vejtransport skal apparatet installeres og anvendes for at sikre en effektiv kontrol med, at social- og arbejdsmarkedsbestemmelserne inden for vejtransport overholdes.
  Til kontrol af dyretransporters transporttid, rute og aktiviteter undervejs skal der indføres et GPS-system, som kan føre til en automatiseret kontrol af dyretransporter. |
| Ændring 6 |
| BETRAGTNING 16A (ny) |
| | (16 a) På grund af deres store fleksibilitet og alsidighed kan de nye satellitpositionerings- og mobilkommunikationsteknologier til sporing og overvågning anvendes til opfyldelse kravene i de nye politikker for dyrebeskyttelse under transport, som Fællesskabet planlægger. Disse teknologier gør det muligt at følge, spore, overvåge og kontrollere dyretransportfartøjer. Hvad satellitpositionering angår forventes EU's i 2002 påbegyndte Galileo-program (2) at kunne stille tjenester til rådighed fra 2008, som vil være optimale til dette formål. |
| Ændring 7 |
| BETRAGTNING 25A (ny) |
| | (25 a) Af hensyn til dyrenes trivsel og sundhed samt til folkesundheden bør transport holdes på et minimum i overensstemmelse med principperne for god landbrugspraksis. |
| Ændring 8 |
| BETRAGTNING 25 B (ny) |
| | (25 b) Slagtning af dyrene tættest muligt ved opdrætsstedet bør prioriteres, hvilket vil gøre det muligt at udbygge lokale slagterier og dermed fremme beskæftigelsen, navnlig i dårligt stillede opdrætsregioner. |
| Ændring 109 |
| ARTIKEL 1, STK. 2 |
| 2. Denne forordning finder ikke anvendelse på transport af et enkelt dyr, som under transporten ledsages af den for dyret ansvarlige person. | 2. Denne forordning finder ikke anvendelse på transport af et enkelt dyr, som under transporten ledsages af den for dyret ansvarlige person
  , på transport, der udføres som led i det traditionelle græsningsskifte, eller på
  registrerede
  dyr af hestefamilien, der transporteres i avls- eller konkurrenceøjemed og kan identificeres via individuelle pas. Den finder endvidere ikke anvendelse på transport af dyr til offentlige forestillinger og udstillinger, kulturelle, sports- eller uddannelsesmæssige aktiviteter samt naturformidlingscentre. |
| | De sektorer, som er holdt uden for denne forordnings anvendelsesområde, skal forelægge de kompetente myndigheder en redegørelse for deres transportpraksis og -rutiner, ligesom de skal underkaste sig en regelmæssig kontrol og påvise, at de opfylder de særlige krav, der gælder for de enkelte sektorer, således at de transporterede dyrs velfærd er sikret
  . |
| Ændring 10 |
| ARTIKEL 1, STK. 2A (nyt) |
| | 2 a. Denne forordning er ikke til hinder for strengere nationale foranstaltninger, herunder et fuldstændigt forbud mod eksport af levende dyr af hestefamilien til produktion eller slagtning, som har til formål at forbedre dyrs velfærd under transport, der udelukkende finder sted på en medlemsstats territorium eller under transport ad søvejen, som påbegyndes fra en medlemsstats territorium. |
| Ændring 11 |
| ARTIKEL 2, LITRA AA (nyt) |
| | a a) | certificerede avlsdyr: dyr, der er bestemt til avl, og for hvilke der er udstedt et afstamningscertifikat |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRINGER

Ændring 1

BETRAGTNING 5

(5)
  Transport over lange afstande af dyr, herunder dyr til slagtning, må
  af hensyn til dyrenes velfærd
  begrænses så meget som muligt
  .

(5) Af hensyn til dyrenes velfærd
  bør dyrene tilbringe kortest mulig tid om bord på køretøjerne, og det er derfor nødvendigt at råde over mere end én chauffør, således at transporttiden og varigheden af pauserne kan nedbringes mest muligt. Der bør derfor tilskyndes til anvendelse af mobile slagterier, især i tyndt befolkede og fjernt beliggende områder.

Ændring 2

BETRAGTNING 10

(10) Aflæsning og efterfølgende genpålæsning stresser dyrene mere, end hvis de får mulighed for at hvile om bord på køretøjet under gode forhold. Dertil kommer, at kontakt på mellemstationer mellem dyr fra forskellige områder kan føre til, at smitsomme sygdomme spredes. Af hensyn til dyrenes velfærd og sundhed må det derfor
  forhindres
  , at der anvendes mellemstationer. Rådets forordning (EF) nr. 1255/97 af 25. juni 1997 om fællesskabskriterier for mellemstationer og tilpasning af den ruteplan, der er omhandlet i bilaget til direktiv 91/628/EØF, må således ophæves.

(10) Aflæsning og efterfølgende genpålæsning stresser dyrene mere, end hvis de får mulighed for at hvile om bord på køretøjet under gode forhold. Dertil kommer, at kontakt på mellemstationer
  og markeder
  mellem dyr fra forskellige områder kan føre til, at smitsomme sygdomme spredes. Af hensyn til dyrenes velfærd og sundhed må det derfor
  undgås
  , at der anvendes mellemstationer,
  hvis der kan garanteres passende vilkår for dyrene
  . Rådets forordning (EF) nr. 1255/97 af 25. juni 1997 om fællesskabskriterier for mellemstationer og tilpasning af den ruteplan, der er omhandlet i bilaget til direktiv 91/628/EØF, må således ophæves.

Ændring 3

BETRAGTNING 10A (ny)

(10 a) Ved fjerntransport bør der fortsat være opholdssteder til rådighed, hvor transportkøretøjerne kan tanke og dyrene kan få vand og foder i tilfælde af uforudsete forsyningsproblemer, og hvor det er muligt at malke diegivende dyr og i nødstilfælde rekvirere en dyrlæge.

Ændring 4

BETRAGTNING 15A (ny)

(15 a) Begrænsning af transporten af levende dyr kan få alvorlige økonomiske konsekvenser for randområderne, og denne forordning bør derfor indeholde de nødvendige dispensationer til at undgå handelsmæssig isolation af disse områder.

Ændring 5

BETRAGTNING 16

(16) Rådets forordning (EØF) nr. 3820/85 af 20. december 1985 om harmonisering af visse bestemmelser på det sociale område inden for vejtransport indeholder regler om maksimumskøretid og den minimale varighed af hviletider for chauffører. Det må være passende, at der på samme måde fastsættes regler for transporttiden for dyr. I henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 3821/85 af 20. december 1985 om kontrolapparatet inden for vejtransport skal apparatet installeres og anvendes for at sikre en effektiv kontrol med, at social- og arbejdsmarkedsbestemmelserne inden for vejtransport overholdes.
  Det er nødvendigt, at de registrerede data gøres tilgængelige og kontrolleres, så reglerne om maksimumstransporttid kan håndhæves i overensstemmelse med dyrevelfærdslovgivningen
  .

(16) Rådets forordning (EØF) nr. 3820/85 af 20. december 1985 om harmonisering af visse bestemmelser på det sociale område inden for vejtransport indeholder regler om maksimumskøretid og den minimale varighed af hviletider for chauffører. Det må være passende, at der på samme måde fastsættes regler for transporttiden for dyr. I henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 3821/85 af 20. december 1985 om kontrolapparatet inden for vejtransport skal apparatet installeres og anvendes for at sikre en effektiv kontrol med, at social- og arbejdsmarkedsbestemmelserne inden for vejtransport overholdes.
  Til kontrol af dyretransporters transporttid, rute og aktiviteter undervejs skal der indføres et GPS-system, som kan føre til en automatiseret kontrol af dyretransporter.

Ændring 6

BETRAGTNING 16A (ny)

(16 a) På grund af deres store fleksibilitet og alsidighed kan de nye satellitpositionerings- og mobilkommunikationsteknologier til sporing og overvågning anvendes til opfyldelse kravene i de nye politikker for dyrebeskyttelse under transport, som Fællesskabet planlægger. Disse teknologier gør det muligt at følge, spore, overvåge og kontrollere dyretransportfartøjer. Hvad satellitpositionering angår forventes EU's i 2002 påbegyndte Galileo-program (2) at kunne stille tjenester til rådighed fra 2008, som vil være optimale til dette formål.

Ændring 7

BETRAGTNING 25A (ny)

(25 a) Af hensyn til dyrenes trivsel og sundhed samt til folkesundheden bør transport holdes på et minimum i overensstemmelse med principperne for god landbrugspraksis.

Ændring 8

BETRAGTNING 25 B (ny)

(25 b) Slagtning af dyrene tættest muligt ved opdrætsstedet bør prioriteres, hvilket vil gøre det muligt at udbygge lokale slagterier og dermed fremme beskæftigelsen, navnlig i dårligt stillede opdrætsregioner.

Ændring 109

ARTIKEL 1, STK. 2

2. Denne forordning finder ikke anvendelse på transport af et enkelt dyr, som under transporten ledsages af den for dyret ansvarlige person.

2. Denne forordning finder ikke anvendelse på transport af et enkelt dyr, som under transporten ledsages af den for dyret ansvarlige person
  , på transport, der udføres som led i det traditionelle græsningsskifte, eller på
  registrerede
  dyr af hestefamilien, der transporteres i avls- eller konkurrenceøjemed og kan identificeres via individuelle pas. Den finder endvidere ikke anvendelse på transport af dyr til offentlige forestillinger og udstillinger, kulturelle, sports- eller uddannelsesmæssige aktiviteter samt naturformidlingscentre.

De sektorer, som er holdt uden for denne forordnings anvendelsesområde, skal forelægge de kompetente myndigheder en redegørelse for deres transportpraksis og -rutiner, ligesom de skal underkaste sig en regelmæssig kontrol og påvise, at de opfylder de særlige krav, der gælder for de enkelte sektorer, således at de transporterede dyrs velfærd er sikret
  .

Ændring 10

ARTIKEL 1, STK. 2A (nyt)

2 a. Denne forordning er ikke til hinder for strengere nationale foranstaltninger, herunder et fuldstændigt forbud mod eksport af levende dyr af hestefamilien til produktion eller slagtning, som har til formål at forbedre dyrs velfærd under transport, der udelukkende finder sted på en medlemsstats territorium eller under transport ad søvejen, som påbegyndes fra en medlemsstats territorium.

Ændring 11

ARTIKEL 2, LITRA AA (nyt)

a a)

Ændring 12

ARTIKEL 2, LITRA C

| c) | ledsager: en person, som er direkte ansvarlig for dyrenes velfærd, og som ledsager disse under en transport |
| --- | --- |

c)

ledsager: en person, som er direkte ansvarlig for dyrenes velfærd, og som ledsager disse under en transport

| c) | ledsager: en person, som er direkte ansvarlig for dyrenes velfærd, og som ledsager disse under en transport
  og ved på- og aflæsning |
| --- | --- |

c)

ledsager: en person, som er direkte ansvarlig for dyrenes velfærd, og som ledsager disse under en transport
  og ved på- og aflæsning

Ændring 121/rev.

ARTIKEL 2, LITRA H

| h) | »transport«: hele transportforløbet fra afgangsstedet til bestemmelsesstedet, herunder eventuel aflæsning, opstaldning og pålæsning ved mellemstationer under transporten |
| --- | --- |

h)

»transport«: hele transportforløbet fra afgangsstedet til bestemmelsesstedet, herunder eventuel aflæsning, opstaldning og pålæsning ved mellemstationer under transporten

| h) | »transport«: hele transportforløbet fra
  pålæsningen af det første dyr på
  afgangsstedet til
  aflæsningen af det sidste dyr på
  bestemmelsesstedet, herunder eventuel aflæsning, opstaldning og pålæsning ved mellemstationer under transporten |
| --- | --- |

h)

»transport«: hele transportforløbet fra
  pålæsningen af det første dyr på
  afgangsstedet til
  aflæsningen af det sidste dyr på
  bestemmelsesstedet, herunder eventuel aflæsning, opstaldning og pålæsning ved mellemstationer under transporten

Ændring 13

ARTIKEL 2, LITRA KA (nyt)

| k a) | transport til slagtning: transport af dyr, som slagtes senest en måned efter ankomsten til bestemmelsesstedet |
| --- | --- |

k a)

Ændring 14

ARTIKEL 3A (ny)

Artikel 3 a

Slagtning af dyrene tættest muligt ved opdrætsstedet prioriteres. Udviklingen af lokale slagterier og den hermed forbundne fremme af beskæftigelsen i ugunstigt stillede områder skal indgå i politikken for udvikling af landdistrikter.

For at begrænse transporttiden mest muligt eller for at undgå transport af dyr til slagtning støttes anvendelse af mobile slagterier inden for rammerne af forordning (EF) nr. 1257/1999 (3) om støtte til udvikling af landdistrikterne.

Ændringsforslag 15

ARTIKEL 3 B (ny)

Artikel 3 b

Kommissionen reviderer reglerne for statsstøtte for at sikre, at lokale slagterier kan modtage tilstrækkelig støtte, således at de både kan opfylde de krævede standarder og være finansielt rentable.

Ændring 115

ARTIKEL 3 C (ny)

Artikel 3 c

Kommissionen undersøger, hvordan man kan fremme og tilskynde til udvikling og brug af flere små lokale slagterier — samt mobile slagterier — og offentliggør en rapport herom inden december 2004. Denne rapport skal navnlig indeholde en undersøgelse af, hvorvidt gebyrerne for inspektion af kødhygiejnen bør beregnes efter antal inspicerede dyr (throughput) frem for at være et fast gebyr pr. dag.

Ændring 16

ARTIKEL 6, STK. 7

7. Stk. 1, 2 og 4 finder ikke anvendelse på personer, der transporterer dyr over en strækning på højst
  50 km
  , regnet fra afgangssted til bestemmelsessted.

7. Stk. 1, 2 og 4 finder ikke anvendelse på personer, der transporterer dyr over en strækning på højst
  100 km
  , regnet fra afgangssted til bestemmelsessted.

Ændring 17

ARTIKEL 7, STK. 1

1.
  Fjerntransport
  af dyr
  ad vej
  er forbudt, hvis ikke det pågældende transportmiddel er blevet kontrolleret og godkendt i overensstemmelse med artikel 17, stk. 1.

1.
  Landevejstransport
  af dyr
  over strækninger på over 100 km mellem afgangssted og bestemmelsessted
  er forbudt, hvis ikke det pågældende transportmiddel er blevet kontrolleret og godkendt i overensstemmelse med artikel 17, stk. 1.

Ændring 18

ARTIKEL 9, STK. 1A (nyt)

1 a. De ansvarlige for samlesteder skal påse, at dyrene hele tiden har let adgang til rent ferskvand.

Ændring 19

ARTIKEL 9, STK. 2, LITRA A

| a) | udelukkende betro håndteringen af dyrene til personale, som har gennemgået uddannelseskurser i de relevante tekniske forskrifter i bilag I |
| --- | --- |

a)

udelukkende betro håndteringen af dyrene til personale, som har gennemgået uddannelseskurser i de relevante tekniske forskrifter i bilag I

| a) | udelukkende betro håndteringen af dyrene til personale, som har gennemgået uddannelseskurser i de relevante tekniske forskrifter i bilag I
  og i dyrs fysiologi, navnlig fodrings- og vandingsbehov, dyrs adfærd og stressfaktorer, samt ikke mindst de praktiske aspekter ved håndtering af dyr samt førstehjælp til dyr |
| --- | --- |

a)

udelukkende betro håndteringen af dyrene til personale, som har gennemgået uddannelseskurser i de relevante tekniske forskrifter i bilag I
  og i dyrs fysiologi, navnlig fodrings- og vandingsbehov, dyrs adfærd og stressfaktorer, samt ikke mindst de praktiske aspekter ved håndtering af dyr samt førstehjælp til dyr

Ændring 20

ARTIKEL 10, OVERSKRIFT

Autorisationer til transportvirksomheder, der udfører fjerntransporter

Autorisationer til transportvirksomheder, der
  transporterer dyr over strækninger på over 100 km mellem afgangssted og bestemmelsessted

Ændring 21

ARTIKEL 10, STK. 1, LITRA E, NR. I

| i) | gyldige føreruddannelsesbeviser, jf. artikel 16, stk. 2, for alle chauffører, der påtænkes indsat på
  fjerntransporter |
| --- | --- |

i)

gyldige føreruddannelsesbeviser, jf. artikel 16, stk. 2, for alle chauffører, der påtænkes indsat på
  fjerntransporter

| i) | gyldige føreruddannelsesbeviser, jf. artikel 16, stk. 2, for alle chauffører, der påtænkes indsat på
  transportstrækninger på over 100 km eller af mere end to timers varighed |
| --- | --- |

i)

gyldige føreruddannelsesbeviser, jf. artikel 16, stk. 2, for alle chauffører, der påtænkes indsat på
  transportstrækninger på over 100 km eller af mere end to timers varighed

Ændring 22

ARTIKEL 10, STK. 1, LITRA E, NR. II

| ii) | gyldige godkendelsescertifikater, jf. artikel 17, stk. 2, for alle vejtransportmidler, der påtænkes anvendt til
  fjerntransporter |
| --- | --- |

ii)

gyldige godkendelsescertifikater, jf. artikel 17, stk. 2, for alle vejtransportmidler, der påtænkes anvendt til
  fjerntransporter

| ii) | gyldige godkendelsescertifikater, jf. artikel 17, stk. 2, for alle vejtransportmidler, der påtænkes anvendt til
  transportstrækninger på over 100 km eller af mere end to timers varighed |
| --- | --- |

ii)

gyldige godkendelsescertifikater, jf. artikel 17, stk. 2, for alle vejtransportmidler, der påtænkes anvendt til
  transportstrækninger på over 100 km eller af mere end to timers varighed

Ændring 23

ARTIKEL 11

Artikel 11

Autorisationer til transportvirksomheder, der ikke udfører fjerntransporter

1. Autorisationer til transportvirksomheder, der ikke udfører fjerntransporter, udstedes af den kompetente myndighed efter ansøgning, under forudsætning af at ansøgerne opfylder kravene i artikel 10, stk. 1, litra a) til d).

2. Autorisationerne udstedes af den kompetente myndighed efter modellen i kapitel II i bilag III med en gyldighedsperiode på højst fem år, regnet fra udstedelsesdatoen.

udgår

Ændring 24 og 25

ARTIKEL 12, STK. 1-3

1. Den kompetente myndighed kan gøre en autorisation udstedt i henhold til artikel 10, stk. 1,
  eller artikel 11, stk. 1,
  begrænset efter kriterier, som kan kontrolleres under transporten.

1. Den kompetente myndighed kan gøre en autorisation udstedt i henhold til artikel 10, stk. 1, begrænset efter kriterier, som kan kontrolleres under transporten.

2. Hver enkelt autorisation, der udstedes af den kompetente myndighed i henhold til artikel 10, stk. 1,
  eller artikel 11, stk. 1,
  forsynes med et i den pågældende medlemsstat unikt nummer. Autorisationen udfærdiges på mindst ét af den udstedende medlemsstats officielle sprog samt to andre af Fællesskabets officielle sprog.

2. Hver enkelt autorisation, der udstedes af den kompetente myndighed i henhold til artikel 10, stk. 1, forsynes med et i den pågældende medlemsstat unikt nummer. Autorisationen udfærdiges på mindst ét af den udstedende medlemsstats officielle sprog samt to andre af Fællesskabets officielle sprog
  , hvoraf et skal være engelsk
  .

3. Den kompetente myndighed registrerer autorisationer udstedt i henhold til artikel 10, stk. 1,
  eller artikel 11, stk. 1,
  på en sådan måde, at den kompetente myndighed hurtigt kan identificere transportvirksomhederne, navnlig i tilfælde af manglende overholdelse af bestemmelserne i denne forordning.

3. Den kompetente myndighed registrerer autorisationer udstedt i henhold til artikel 10, stk. 1, på en sådan måde, at den kompetente myndighed hurtigt kan identificere transportvirksomhederne, navnlig i tilfælde af manglende overholdelse af bestemmelserne i denne forordning.

Ændring 26

ARTIKEL 13, LITRA C

| c) | Den sender så hurtigt som muligt den kompetente myndighed på bestemmelses- eller udgangsstedet de i logbogen angivne oplysninger om den påtænkte fjerntransport. |
| --- | --- |

c)

Den sender så hurtigt som muligt den kompetente myndighed på bestemmelses- eller udgangsstedet de i logbogen angivne oplysninger om den påtænkte fjerntransport.

| c) | Den sender så hurtigt som muligt den kompetente myndighed på bestemmelses- eller udgangsstedet de i logbogen angivne oplysninger om den påtænkte fjerntransport.
  Den kompetente myndighed giver med henblik herpå hurtigst muligt underretning om alle transporter, den har godkendt som værende i overensstemmelse med denne forordning, gennem det i artikel 20 i direktiv 90/425/EØF omhandlede informationsudvekslingssystem. |
| --- | --- |

c)

Den sender så hurtigt som muligt den kompetente myndighed på bestemmelses- eller udgangsstedet de i logbogen angivne oplysninger om den påtænkte fjerntransport.
  Den kompetente myndighed giver med henblik herpå hurtigst muligt underretning om alle transporter, den har godkendt som værende i overensstemmelse med denne forordning, gennem det i artikel 20 i direktiv 90/425/EØF omhandlede informationsudvekslingssystem.

Ændring 27 og 28

ARTIKEL 14

Den
  kompetente
  myndighed efterprøver
  på vilkårlige tidspunkter under fjerntransporten ved en passende kontrol, enten i form af stikprøver eller med målrettede kontrolundersøgelser, om de angivne transporttider er troværdige og i overensstemmelse med denne forordning.
  Den kompetente myndighed skal først og fremmest kontrollere, at de i kapitel V i bilag I fastsatte regler om transporttid og hvileperioder er overholdt.

Kvalificerede repræsentanter efterprøver på den
  kompetente
  myndigheds vegne og
  på vilkårlige tidspunkter under fjerntransporten ved en passende kontrol, enten i form af
  offentlige
  stikprøver eller med målrettede
  offentlige
  kontrolundersøgelser
  vedrørende aspekter, der er relevante for dyrebeskyttelse
  , om de angivne transporttider er troværdige
  ,
  og
  om transporten er
  i overensstemmelse med denne forordning.
  Antallet af kontrollerede dyr og antallet af kontroller skal repræsentere mindst 20% af transporterne, og mindst 10% heraf skal tage form af vejkontroller. Medlemsstaterne sikrer, at de relevante kontrolmyndigheder har tilstrækkeligt med kvalificeret personale til at kunne udføre denne kontrol.

I forbindelse med disse kontroller skal der anvendes satellitpositionerings- og mobilkommunikationsteknologi.

Såfremt flere myndigheder får til opgave at udføre kontrolundersøgelserne, sørger den centrale myndighed i medlemsstaten for, at disse undersøgelser koordineres, navnlig for at undgå dobbeltkontrol, så transporten ikke forsinkes i unødvendig grad.

Den kompetente myndighed skal registrere resultaterne af kontroller af fjerntransporter inden for det i artikel 20 i direktiv 90/425/EØF omhandlede system for informationsudveksling.

Ændring 29

ARTIKEL 15, STK. 1A (nyt)

Som led i denne forordning skal undervisningen i medlemsstaterne foregå på grundlag af ensartede normer.

Ændring 30

ARTIKEL 16, STK. 1

1. Med henblik på anvendelsen af artikel 6, stk. 4, og artikel 9, stk. 2, litra a), skal personalet i transportvirksomheder og på samlesteder tilbydes
  uddannelseskurser
  .

1. Med henblik på anvendelsen af artikel 6, stk. 4, og artikel 9, stk. 2, litra a), skal personalet i transportvirksomheder og på samlesteder tilbydes
  uddannelses- og videreuddannelseskurser, og der skal etableres en attesteringsprocedure
  .

Ændring 31

ARTIKEL 16, STK. 2

2. Det i artikel 6, stk. 5, omtalte uddannelsesbevis for førere af vejkøretøjer, der transporterer
  tamdyr af hestefamilien eller tamkvæg, -får, -geder, -svin eller -fjerkræ
  , udstedes i overensstemmelse med bilag IV. Uddannelsesbeviset udfærdiges på mindst ét af den udstedende medlemsstats officielle sprog samt to andre af Fællesskabets officielle sprog. Uddannelsesbeviset udstedes af den kompetente myndighed eller det kompetente organ, som medlemsstaten har udpeget til at varetage denne opgave, efter modellen i kapitel III i bilag III.

2. Det i artikel 6, stk. 5, omtalte uddannelsesbevis for førere af vejkøretøjer, der transporterer
  dyr
  , udstedes i overensstemmelse med bilag IV. Uddannelsesbeviset udfærdiges på mindst ét af den udstedende medlemsstats officielle sprog samt to andre af Fællesskabets officielle sprog.
  Et af disse sprog skal være engelsk.
  Uddannelsesbeviset udstedes af den kompetente myndighed eller det kompetente organ, som medlemsstaten har udpeget til at varetage denne opgave, efter modellen i kapitel III i bilag III.
  Et bevis for afsluttet uddannelse fra en landbrugsskole eller tilsvarende gælder som uddannelsesbevis i henhold til bilag IV.

Ændring 32

ARTIKEL 16, STK. 2A (nyt)

2 a. Uddannelsesbevisets anvendelsesområde kan være begrænset til bestemte arter, undergrupper, transporttider eller perioder.

Ændring 33

ARTIKEL 16, STK. 2 B (nyt)

2 b. Det ansvarlige personale skal efteruddannes med passende mellemrum for at tage højde for den nyeste videnskabelige udvikling vedrørende håndtering af dyr.

Ændring 34

ARTIKEL 17, STK. 1, INDLEDNING

1. Den kompetente myndighed eller det kompetente organ, som medlemsstaten har udpeget til at varetage denne opgave, udsteder efter ansøgning et godkendelsescertifikat for vejtransportmidler, der anvendes til
  fjerntransporter
  , på betingelse af at det pågældende transportmiddel:

1. Den kompetente myndighed eller det kompetente organ, som medlemsstaten har udpeget til at varetage denne opgave, udsteder efter ansøgning et godkendelsescertifikat for vejtransportmidler, der anvendes til
  transporter på over 100 km mellem afgangs- og bestemmelsesstedet
  , på betingelse af at det pågældende transportmiddel:

Ændring 35

ARTIKEL 17, STK. 1, LITRA B

| b) | er blevet kontrolleret af den kompetente myndighed med et tilfredsstillende resultat, for så vidt angår kravene i kapitel II og VI i bilag I med hensyn til udformning, konstruktion og vedligeholdelse af vejtransportmidler
  , der anvendes til fjerntransporter
  . |
| --- | --- |

b)

er blevet kontrolleret af den kompetente myndighed med et tilfredsstillende resultat, for så vidt angår kravene i kapitel II og VI i bilag I med hensyn til udformning, konstruktion og vedligeholdelse af vejtransportmidler
  , der anvendes til fjerntransporter
  .

| b) | er blevet kontrolleret af den kompetente myndighed med et tilfredsstillende resultat, for så vidt angår kravene i kapitel II og
  , i forbindelse med vejtransportmidler til fjerntransport, kapitel
  VI i bilag I med hensyn til udformning, konstruktion og vedligeholdelse af vejtransportmidler. |
| --- | --- |

b)

er blevet kontrolleret af den kompetente myndighed med et tilfredsstillende resultat, for så vidt angår kravene i kapitel II og
  , i forbindelse med vejtransportmidler til fjerntransport, kapitel
  VI i bilag I med hensyn til udformning, konstruktion og vedligeholdelse af vejtransportmidler.

Ændring 36

ARTIKEL 17, STK. 2

2. Den kompetente myndighed eller det kompetente organ, som medlemsstaten har udpeget til at varetage denne opgave, udsteder hvert enkelt certifikat med et i den pågældende medlemsstat unikt nummer og efter modellen i kapitel IV i bilag III. Certifikatet udfærdiges på mindst ét af den udstedende medlemsstats officielle sprog samt to andre af Fællesskabets officielle sprog. Certifikaterne er gyldige i højst
  fem år,
  regnet fra udstedelsesdatoen, og
  skal fornys i forbindelse med enhver
  modificering af eller montering af nyt udstyr
  på eller
  i det pågældende transportmiddel.

2. Den kompetente myndighed eller det kompetente organ, som medlemsstaten har udpeget til at varetage denne opgave, udsteder hvert enkelt certifikat med et i den pågældende medlemsstat unikt nummer og efter modellen i kapitel IV i bilag III. Certifikatet udfærdiges på mindst ét af den udstedende medlemsstats officielle sprog samt to andre af Fællesskabets officielle sprog
  , hvoraf det ene skal være engelsk
  . Certifikaterne er gyldige i højst
  tre år
  , regnet fra udstedelsesdatoen, og
  ophører med at være gyldige, så snart der foretages
  modificering af eller montering af nyt udstyr i det pågældende transportmiddel.

Ændring 41

ARTIKEL 17, STK. 2A (nyt)

2 a. Alle køretøjer i hver medlemsstat skal have tilladelse til at transportere de enkelte dyrearter, og dyrenes vægt og størrelse skal have indflydelse på, hvor mange dyr det enkelte køretøj må transportere. De relevante oplysninger anføres synligt på hvert køretøj, således at tilladelsen kan overholdes overalt i Fællesskabet.

Ændring 37

ARTIKEL 17, STK. 2 B (nyt)

2 b. Den kompetente myndighed registrerer godkendelsescertifikater for transportmidler i en elektronisk database på en sådan måde, at de kompetente myndigheder i alle medlemsstater hurtigt kan identificere et transportmiddel, navnlig i forbindelse med overtrædelse af denne forordning.

Ændring 38

ARTIKEL 18, STK. 1, LITRA A

| a) | regelmæssigt
  er i drift fra den medlemsstat, hvor ansøgningen er indgivet |
| --- | --- |

a)

regelmæssigt
  er i drift fra den medlemsstat, hvor ansøgningen er indgivet

| a) | er i drift fra den medlemsstat, hvor ansøgningen er indgivet |
| --- | --- |

a)

er i drift fra den medlemsstat, hvor ansøgningen er indgivet

Ændring 39

ARTIKEL 18, STK. 2

2. Den kompetente myndighed eller det kompetente organ, som medlemsstaten har udpeget til at varetage denne opgave, udsteder hvert enkelt certifikat med et i den pågældende medlemsstat unikt nummer. Certifikatet udfærdiges på mindst ét af den udstedende medlemsstats officielle sprog samt to andre af Fællesskabets officielle sprog. Certifikaterne er gyldige i højst fem år, regnet fra udstedelsesdatoen, og skal fornys i forbindelse med enhver modificering af eller montering af nyt udstyr på eller i det pågældende skib til transport af levende dyr.

2. Den kompetente myndighed eller det kompetente organ, som medlemsstaten har udpeget til at varetage denne opgave, udsteder hvert enkelt certifikat med et i den pågældende medlemsstat unikt nummer. Certifikatet udfærdiges på mindst ét af den udstedende medlemsstats officielle sprog samt to andre af Fællesskabets officielle sprog
  , hvoraf et skal være engelsk
  . Certifikaterne er gyldige i højst fem år, regnet fra udstedelsesdatoen, og skal fornys i forbindelse med enhver modificering af eller montering af nyt udstyr på eller i det pågældende skib til transport af levende dyr.

Ændring 40

ARTIKEL 18, STK. 3

3. Den kompetente myndighed registrerer godkendte skibe til transport af levende dyr på en sådan måde, at myndigheden hurtigt kan identificere skibene, navnlig i tilfælde af manglende overholdelse af bestemmelserne i denne forordning.

3. Den kompetente myndighed registrerer godkendte skibe til transport af levende dyr
  i en elektronisk database
  på en sådan måde, at myndigheden hurtigt kan identificere skibene, navnlig i tilfælde af manglende overholdelse af bestemmelserne i denne forordning.

Ændring 42

ARTIKEL 19, STK. - 1 (NYT)

- 1. Inden transportvirksomheden indleder pålæsning udfylder den fuldstændigt og korrekt ruteplanen for skibe, der transporterer levende dyr, jf. kapitel IV A i bilag III, som dernæst forelægges for den kompetente myndighed.

Ændring 43

ARTIKEL 19, STK. 1, INDLEDNING

1. Den kompetente myndighed kontrollerer skibe til transport af levende dyr, inden dyrene pålæsses,
  først og fremmest
  for at efterprøve, at

1. Den kompetente myndighed kontrollerer skibe til transport af levende dyr, inden dyrene pålæsses, for at efterprøve,
  at den indgivne »ruteplan for skibe, der transporterer levende dyr«, er udfyldt korrekt, og især
  at

Ændring 44

ARTIKEL 20, STK. 1, INDLEDNING

1. Embedsdyrlæger i medlemsstaterne skal, uden at dette berører kontrollen
  af dyr
  på udgangssteder og grænsekontrolsteder i henhold til artikel 2 i Kommissionens forordning (EF) nr. 639/2003, kontrollere, at dyrene transporteres i overensstemmelse med denne forordning, herunder navnlig:

1. Embedsdyrlæger i medlemsstaterne skal, uden at dette berører kontrollen på udgangssteder og grænsekontrolsteder i henhold til artikel 2 i Kommissionens forordning (EF) nr. 639/ 2003, kontrollere, at dyrene transporteres i overensstemmelse med denne forordning, herunder navnlig:

Ændring 45

ARTIKEL 20, STK. 1, LITRA F A (nyt)

| f a) | at transportvirksomhederne i forbindelse med import og eksport har godtgjort, at transporten fra afgangsstedet til bestemmelsesstedet er sket i overensstemmelse med de transporttider, der er fastsat i bilag I, kapitel V. |
| --- | --- |

f a)

Ændring 46

ARTIKEL 20, STK. 2

2. I forbindelse med fjerntransport af tamdyr af hestefamilien eller tamkvæg, -får, -geder eller -svin skal embedsdyrlægerne på udgangsstederne og grænsekontrolstederne foretage og føre bog over den kontrol, der er beskrevet i del 3 vedrørende bestemmelsessted i bilag II. Den kompetente myndighed opbevarer oplysningerne om denne kontrol samt om den kontrol, der er omhandlet i stk. 1, i mindst fem år, regnet fra datoen for kontrollen, herunder en kopi af det relevante diagramark eller print, jf. bilag I eller bilag I B til Rådets forordning (EØF) nr. 3821/85, hvis køretøjet er omfattet af forordningen.

2. I forbindelse med fjerntransport
  eller transport med henblik på slagtning
  af tamdyr af hestefamilien eller tamkvæg, -får, -geder eller -svin skal embedsdyrlægerne på udgangsstederne og grænsekontrolstederne foretage og føre bog over den kontrol, der er beskrevet i del 3 vedrørende bestemmelsessted i bilag II. Den kompetente myndighed opbevarer oplysningerne om denne kontrol samt om den kontrol, der er omhandlet i stk. 1, i mindst fem år, regnet fra datoen for kontrollen, herunder en kopi af det relevante diagramark eller print, jf. bilag I eller bilag I B til Rådets forordning (EØF) nr. 3821/85, hvis køretøjet er omfattet af forordningen.

Ændring 47

ARTIKEL 20, STK. 3

3. Mener den kompetente myndighed, at dyr har været udsat for misrøgt eller mishandling under transporten
  og derfor
  ikke er egnede til at
  fuldføre
  rejsen, skal de aflæsses, vandes, fodres og have hvile.

3. Mener den kompetente myndighed, at dyr har været udsat for misrøgt eller mishandling under transporten
  eller
  ikke er egnede til at
  fortsætte
  rejsen, skal de aflæsses, vandes, fodres og have hvile
  i mindst 24 timer, og om nødvendigt skal der træffes foranstaltninger i overensstemmelse med artikel 22
  .

Ændring 48

ARTIKEL 20, STK. 3A (nyt)

3 a. Såfremt dyr i forbindelse med import ikke transporteres i overensstemmelse med denne forordning, herunder navnlig kravene i stk. 1, litra a, b, c, d, f eller fa, stk. 2 eller 3, skal den kompetente myndighed nægte indførsel af dyrene til Den Europæiske Unions område.

Ændring 49

ARTIKEL 20, STK. 3 B (nyt)

3 b. Alle dyr, der importeres med henblik på slagtning, skal aflæsses ved eller nær grænsekontrolposten og hvile i 24 timer med adgang til foder og vand, medmindre transporten til slagteriet kan fuldføres inden for to timer. Denne bestemmelse gælder ikke, hvis oprindelses- og transitlandene har gennemført Fællesskabets dyrevelfærdslovgivning i deres nationale lovgivning, og de importerede dyr opfylder alle bestemmelser i denne forordning.

Ændring 50

ARTIKEL 20, STK. 3 C (nyt)

3 c. Såfremt dyr i forbindelse med eksport ikke transporteres i overensstemmelse med denne forordning, herunder navnlig kravene i stk. 1, litra a, b, c, d, f ellerfa, stk. 2 eller 3, skal den kompetente myndighed nægte at lade dyrene forlade Den Europæiske Unions område.

Ændring 51

ARTIKEL 21, STK. 2A (nyt)

2 a. Den kompetente myndighed sikrer, at de ifølge artikel 14 påkrævede offentlige kontrolundersøgelser tilrettelægges og gennemføres på en sådan måde, at transporterne hurtigst muligt kan genoptages. Kontroltiden bør ikke være på mere end 30 minutter

Ændring 52

ARTIKEL 22, STK. 2, LITRA D

| d) | tilbagesendelse af dyrene til afgangsstedet ad den mest direkte rute |
| --- | --- |

d)

tilbagesendelse af dyrene til afgangsstedet ad den mest direkte rute

| d) | tilbagesendelse af dyrene til afgangsstedet ad den mest direkte rute
  eller fortsættelse af dyrenes transport til deres bestemmelsessted ad den mest direkte rute, alt efter hvad der findes bedst under hensyn til dyrenes velfærd |
| --- | --- |

d)

tilbagesendelse af dyrene til afgangsstedet ad den mest direkte rute
  eller fortsættelse af dyrenes transport til deres bestemmelsessted ad den mest direkte rute, alt efter hvad der findes bedst under hensyn til dyrenes velfærd

Ændring 53

ARTIKEL 22, STK. 2 A (nyt)

2 a. Den kompetente myndighed i hver medlemsstat skal udpege et tilstrækkeligt antal aflæsningssteder og underrette regelmæssigt Kommissionen.

Ændring 54

ARTIKEL 23, STK. 2

2. Hver medlemsstat sender senest tre måneder efter datoen for denne forordnings ikrafttræden Kommissionen nærmere oplysninger om det kontaktpunkt, der er etableret med henblik på anvendelsen af denne forordning, herunder
  om muligt
  en elektronisk adresse
  , og holder Kommissionen orienteret om eventuelle ændringer i disse oplysninger. Kommissionen formidler oplysningerne om kontaktpunktet til de øvrige medlemsstater inden for rammerne af Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed.

2. Hver medlemsstat sender senest tre måneder efter datoen for denne forordnings ikrafttræden Kommissionen nærmere oplysninger om et kontaktpunkt, der er etableret med henblik på anvendelsen af denne forordning, herunder en elektronisk adresse.
  3. Kommissionen opretter senest den ... (4) en central elektronisk database, hvortil samtlige oplysninger, jf. artikel 25, stk. 7 indsendes af det kontaktpunkt, der er udpeget af hver medlemsstat, jf. stk. 2. Kommissionen er ansvarlig for driften af databasen inden for rammerne af Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed.

Ændring 55

ARTIKEL 24

Medlemsstaterne fastsætter de sanktioner, der skal anvendes i tilfælde af overtrædelse af denne forordning, og træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre deres iværksættelse. Sanktionerne skal være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsen og have en afskrækkende virkning. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen disse bestemmelser samt bestemmelser til gennemførelse af artikel 25 senest den dd/mm/åå [18 måneder efter offentliggørelsen af denne forordning] og giver straks meddelelse om eventuelle senere ændringer af disse.

Medlemsstaterne fastsætter de sanktioner, der skal anvendes i tilfælde af overtrædelse af denne forordning
  og være ensartede i hele EU
  , og træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre deres iværksættelse. Sanktionerne skal være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsen og have en afskrækkende virkning. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen disse bestemmelser samt bestemmelser til gennemførelse af artikel 25 senest den dd/mm/åå [18 måneder efter offentliggørelsen af denne forordning] og giver straks meddelelse om eventuelle senere ændringer af disse.
  I tilfælde af uagtsomme eller forsætlige overtrædelser, der påfører dyrene alvorlig lidelse, annulleres transportvirksomhedens autorisation i ét år, og der stilles krav om, at hele det ansatte personale skal gennemgå en passende uddannelse. I tilfælde af uagtsomme eller forsætlige overtrædelser, der påfører dyrene alvorlig lidelse, skal sanktionerne omfatte muligheden for at idømme fængselsstraf i op til to år.

Ændring 56

ARTIKEL 25, STK. 2

2. Konstaterer en kompetent myndighed, at en transportvirksomhed ikke har overholdt bestemmelserne i denne forordning, eller at et transportmiddel ikke opfylder kravene heri, underretter den omgående den kompetente myndighed, der har udstedt autorisationen til den pågældende transportvirksomhed eller godkendelsescertifikatet for det pågældende transportmiddel. Indberetningen skal indeholde alle relevante oplysninger og dokumenter.

2. Konstaterer en kompetent myndighed, at en transportvirksomhed ikke har overholdt bestemmelserne i denne forordning, eller at et transportmiddel ikke opfylder kravene heri, underretter den omgående den kompetente myndighed, der har udstedt autorisationen til den pågældende transportvirksomhed eller godkendelsescertifikatet for det pågældende transportmiddel
  og, hvis føreren af transportmidlet deltager i overtrædelsen af denne forordning, den kompetente myndighed, der har udstedt førerens uddannelsescertifikat
  . Indberetningen skal indeholde alle relevante oplysninger og dokumenter.

Ændring 57

ARTIKEL 25, STK. 4A (nyt)

4 a. Overtræder en transportvirksomhed denne forordning tre gange i løbet af et år, suspenderer eller inddrager den kompetente myndighed den pågældendes autorisation samt eventuelt godkendelsescertifikatet for transportmidlet i mindst et år.

Ændring 58

ARTIKEL 25, STK. 5

5. En chauffør, der gør sig skyldig i en overtrædelse af bestemmelserne i denne forordning, og som er i besiddelse af et uddannelsesbevis udstedt i henhold til artikel 16, stk. 2,
  kan af
  den kompetente myndighed
  få suspenderet eller frataget sit uddannelsesbevis
  , navnlig hvis overtrædelsen viser, at chaufførens viden om og forståelse for transport af dyr i overensstemmelse med denne forordning er utilstrækkelig.

5. En chauffør, der gør sig skyldig i en overtrædelse af bestemmelserne i denne forordning, og som er i besiddelse af et uddannelsesbevis udstedt i henhold til artikel 16, stk. 2,
  suspenderer eller inddrager
  den kompetente myndighed uddannelsesbeviset, navnlig hvis overtrædelsen viser, at chaufførens viden om og forståelse for transport af dyr i overensstemmelse med denne forordning er utilstrækkelig,
  medmindre overtrædelsen er af mindre betydning og ikke har forringet dyrenes velfærd, eller særlige omstændigheder viser, at overtrædelsen fandt sted uden for førerens kontrol.

Ændring 59

ARTIKEL 25, STK. 6

6. Ved
  gentagne eller alvorlige
  overtrædelser af bestemmelserne i denne forordning kan en medlemsstat nedlægge midlertidigt forbud mod, at dyr transporteres af den pågældende transportvirksomhed eller med det pågældende transportmiddel på medlemsstatens område, selv hvis transportvirksomheden eller transportmidlet er autoriseret eller godkendt af en anden medlemsstat, forudsat at alle muligheder for gensidig bistand og udveksling af oplysninger i overensstemmelse med artikel 23 er udtømt.

6. Ved overtrædelser af bestemmelserne i denne forordning kan en medlemsstat
  alt efter, hvor alvorlig overtrædelsen er,
  nedlægge midlertidigt
  eller totalt
  forbud mod, at dyr transporteres af den pågældende transportvirksomhed eller med det pågældende transportmiddel på medlemsstatens område, selv hvis transportvirksomheden eller transportmidlet er autoriseret eller godkendt af en anden medlemsstat, forudsat at alle muligheder for gensidig bistand og udveksling af oplysninger i overensstemmelse med artikel 23 er udtømt.

Ændring 60

ARTIKEL 25, STK. 7

7. Medlemsstaterne sørger for, at
  alle de
  i artikel 23, stk.
  2
  , nævnte
  kontaktpunkter omgående
  underrettes om enhver afgørelse, der træffes i medfør af stk. 4, litra c), eller stk. 5 eller 6.

7. Medlemsstaterne sørger for, at
  den
  i artikel 23 stk.
  3
  , nævnte
  elektroniske database
  underrettes om enhver afgørelse, der træffes i medfør af stk. 4, litra c), eller stk. 5 eller 6.

Ændring 61

ARTIKEL 26, STK. 1

1. Den kompetente myndighed kontrollerer ved hjælp af ikke-diskriminerende kontrol af dyr, transportmidler og ledsagedokumenter, at forskrifterne i denne forordning er overholdt. Kontrollen skal omfatte en passende andel af de dyr, som hvert år transporteres i den enkelte medlemsstat, og den kan foretages samtidig med kontroller, der gennemføres med andre formål for øje. Antallet af kontroller øges, hvis det konstateres, at bestemmelserne i denne forordning er blevet tilsidesat. Ovennævnte andele fastsættes efter den i artikel 30, stk. 2, nævnte procedure.

1. Den kompetente myndighed kontrollerer ved hjælp af ikke-diskriminerende kontrol af dyr, transportmidler og ledsagedokumenter, at forskrifterne i denne forordning er overholdt. Kontrollen skal omfatte en passende andel
  på mindst 10%
  af de dyr, som hvert år transporteres i den enkelte medlemsstat, og den kan foretages samtidig med kontroller, der gennemføres med andre formål for øje. Antallet af kontroller øges, hvis det konstateres, at bestemmelserne i denne forordning er blevet tilsidesat. Ovennævnte andele fastsættes efter den i artikel 30, stk. 2, nævnte procedure.

Ændring 62

ARTIKEL 26, STK. 2

2. Senest den 30. juni hvert år forelægger den kompetente myndighed Kommissionen en årsrapport for det foregående år om den kontrol, der er foretaget i overensstemmelse med stk. 1. Rapporten skal ledsages af en analyse af de alvorligste konstaterede mangler samt en handlingsplan til afhjælpning heraf.

2. Senest den 30. juni hvert år forelægger den kompetente myndighed Kommissionen en årsrapport for det foregående år om den kontrol, der er foretaget i overensstemmelse med stk. 1. Rapporten skal ledsages af en analyse af de alvorligste konstaterede mangler, en handlingsplan til afhjælpning heraf
  samt dokumentation for de sanktioner, myndighederne har truffet. Rapporten forelægges på anmodning for Europa-Parlamentet og medlemsstaterne
  .

Ændring 63

ARTIKEL 27

Veterinærsagkyndige fra Kommissionen kan i samarbejde med de pågældende medlemsstaters myndigheder, og såfremt det er nødvendigt for at sikre en ensartet anvendelse af denne forordning, foretage kontrol på stedet efter procedurerne i Kommissionens beslutning 98/139/EF.

Veterinærsagkyndige fra Kommissionen kan i samarbejde med de pågældende medlemsstaters myndigheder, og såfremt det er nødvendigt for at sikre en ensartet anvendelse af denne forordning, foretage kontrol på stedet efter procedurerne i Kommissionens beslutning 98/139/EF
  I hver medlemsstat gennemføres mindst en kontrol pr. år.

Ændring 64

ARTIKEL 28

Retningslinjer for god praksis

Retningslinjer for god praksis
  og certificeringsordninger

Medlemsstaterne
  skal tilskynde til udviklingen af
  retningslinjer for god praksis, som skal omfatte anbefalinger vedrørende anvendelsen af denne forordning, navnlig artikel 10, stk. 1.

1.
  Medlemsstaterne
  udvikler
  retningslinjer for god praksis
  og certificeringsordninger
  , som skal omfatte anbefalinger vedrørende anvendelsen af denne forordning, navnlig artikel 10, stk. 1.
  Disse retningslinjer skal udarbejdes på nationalt plan, af flere medlemsstater eller på fællesskabsplan. Udbredelse og anvendelse af nationale retningslinjer og fællesskabsretningslinjer fremmes. Anvendelsen heraf er dog ikke obligatorisk.

2. Certificeringsordninger for transportvirksomheder, der udfører fjerntransporter, skal omfatte vejledninger for overholdelse af denne forordning og sikre dyrevelfærdsstandarder, der er strengere end minimumstandarderne i denne forordning.

Det er obligatorisk for visse virksomheder, der udfører fjerntransporter, jf. bilag I, at deltage i en certificeringsordning.

Ændring 65

ARTIKEL 29, STK. 1

1. Bilagene kan ændres efter den i artikel 30, stk. 2, nævnte procedure.

1. Bilagene
  til denne forordning ændres af Rådet, der træffer afgørelse med kvalificeret flertal på forslag af Kommissionen og efter høring af Europa-Parlamentet, dog med undtagelse af bilag III, IV, V og VI, der
  kan ændres efter den i artikel 30, stk. 2, nævnte procedure.

Ændring 66

ARTIKEL 29, STK. 6A (NYT)

6 a. Kommissionen udarbejder en rapport, som den fremsender til Europa-Parlamentet, og som gør det muligt at måle denne forordnings konsekvenser for alle de led, der berøres af styrkelsen af reglerne vedrørende dyrs velfærd under transport. Enhver ny ændring af normerne i bilagene til denne forordning, der følger af anvendelsen af stk. 1, skal forinden gøres til genstand for en konsekvensvurdering, der ligeledes skal fremsendes til Europa-Parlamentet.

Ændring 67

ARTIKEL 30A (NY)

Artikel 30 a

Akutfaseproteiner

Da det er nødvendigt videnskabeligt at påvise denne forordnings virkning på dyrs velfærd, forelægger Kommissionen senest ... (5) en rapport om udviklingen inden for forskningen i akutfaseproteiner, i givet fald ledsaget af forslag til ændring af denne forordning.

Ændring 68

ARTIKEL 32, NR. 2

Artikel 12, stk. 1, litra b, nr. i (direktiv 64/432/EØF)

| i) | råde over egnede rengørings- og desinficeringsfaciliteter, der er godkendt
  af den kompetente myndighed, herunder faciliteter til opbevaring af strøelse og husdyrgødning, eller |
| --- | --- |

i)

råde over egnede rengørings- og desinficeringsfaciliteter, der er godkendt
  af den kompetente myndighed, herunder faciliteter til opbevaring af strøelse og husdyrgødning, eller

| i) | have de nødvendige faciliteter stillet til rådighed af medlemsstaterne for transportvirksomhederne, så de kan rengøre og desinficere køretøjerne på passende måde. Disse faciliteter skal godkendes
  af den kompetente myndighed, herunder faciliteter til opbevaring af strøelse og husdyrgødning, eller |
| --- | --- |

i)

have de nødvendige faciliteter stillet til rådighed af medlemsstaterne for transportvirksomhederne, så de kan rengøre og desinficere køretøjerne på passende måde. Disse faciliteter skal godkendes
  af den kompetente myndighed, herunder faciliteter til opbevaring af strøelse og husdyrgødning, eller

Ændring 69

ARTIKEL 33

Bilag A, del ii, punkt 3 (direktiv 93/119/EF)

3. Dyrene skal flyttes med varsomhed. Drivgangene skal være udformet således, at risikoen for, at dyrene kommer til skade, mindskes mest muligt, og indrettet således, at deres socialadfærd udnyttes. Der må kun anvendes redskaber til at styre dyrene og kun i korte perioder.

3. Dyrene skal flyttes med varsomhed. Drivgangene skal være udformet således, at risikoen for, at dyrene kommer til skade, mindskes mest muligt, og indrettet således, at deres socialadfærd udnyttes. Der må kun anvendes redskaber til at styre dyrene og kun i korte perioder.
  Det er forbudt at anvende instrumenter, der giver elektrisk stød.

Ændring 70

ARTIKEL 34, STK. 2

Den anvendes fra den dd/mm/åå [
  18 måneder
  efter offentliggørelsen af denne forordning].

Den anvendes fra den dd/mm/åå [
  24 måneder
  efter offentliggørelsen af denne forordning].

Ændring 71

BILAG I, KAPITEL I, PUNKT 2, LITRA E

| e) | svin på under
  fire uger
  , lam på under én uge eller kalve på under to uger
  , medmindre den strækning, de skal transporteres over, er kortere end 100 km |
| --- | --- |

e)

svin på under
  fire uger
  , lam på under én uge eller kalve på under to uger
  , medmindre den strækning, de skal transporteres over, er kortere end 100 km

| e) | svin på under
  tre uger
  , lam på under én uge eller kalve på under to uger, |
| --- | --- |

e)

svin på under
  tre uger
  , lam på under én uge eller kalve på under to uger,

Ændring 72

BILAG I, KAPITEL I, PUNKT 3, INDLEDNING

| 3. | Syge eller tilskadekomne dyr kan dog betragtes som egnede til transport, såfremt de |
| --- | --- |

3.

Syge eller tilskadekomne dyr kan dog betragtes som egnede til transport, såfremt de

| 3. | Syge eller tilskadekomne dyr kan dog betragtes som egnede til transport
  over korte afstande
  , såfremt de |
| --- | --- |

3.

Syge eller tilskadekomne dyr kan dog betragtes som egnede til transport
  over korte afstande
  , såfremt de

Ændring 73

BILAG I, KAPITEL II, PUNKT 1.1, LITRA HA (nyt)

| h a) | de fra 2008 skal være udstyret med passende satellitnavigationsudstyr, som gør det muligt at registrere og sende positionsoplysninger til de kompetente myndigheder |
| --- | --- |

h a)

Ændring 74

BILAG I, KAPITEL II, PUNKT 1.1, LITRA HB (nyt)

| h b) | de er forsynet med ydre og indre ramper, hvis hældningsgrad ikke overstiger 30% horisontalt, og de er forsynet med lister eller klamper placeret med ikke over 30 cm mellemrum. |
| --- | --- |

h b)

Ændring 112

BILAG I, KAPITEL II, PUNKT 1.4

| 1.4) | Skillevægge skal være tilstrækkeligt solide til at modstå presset fra dyrenes vægt. Alt udstyr skal kunne betjenes hurtigt og nemt. |
| --- | --- |

1.4)

Skillevægge skal være tilstrækkeligt solide til at modstå presset fra dyrenes vægt. Alt udstyr skal kunne betjenes hurtigt og nemt.

| 1.4) | For at forhindre dyr i at blive kastet rundt under transport skal der opsættes skillevægge for at underopdele store grupper af dyr eller et areal, hvor der transporteres færre dyr end normalt.
  Skillevægge skal være tilstrækkeligt solide til at modstå presset fra dyrenes vægt. Alt udstyr skal kunne betjenes hurtigt og nemt.
  Skillevægge skal udformes og opsættes på en sådan måde, at dyrene ikke kan komme til skade ved at deres ben kommer i klemme mellem skillevæggenes bund og køretøjets gulv eller mellem skillevæggenes tremmer. |
| --- | --- |

1.4)

For at forhindre dyr i at blive kastet rundt under transport skal der opsættes skillevægge for at underopdele store grupper af dyr eller et areal, hvor der transporteres færre dyr end normalt.
  Skillevægge skal være tilstrækkeligt solide til at modstå presset fra dyrenes vægt. Alt udstyr skal kunne betjenes hurtigt og nemt.
  Skillevægge skal udformes og opsættes på en sådan måde, at dyrene ikke kan komme til skade ved at deres ben kommer i klemme mellem skillevæggenes bund og køretøjets gulv eller mellem skillevæggenes tremmer.

Ændring 75

BILAG I, KAPITEL II, PUNKT 1.5

| 1.5) | Smågrise på under 10 kg, lam på under 20 kg, kalve på under seks måneder og føl på under fire måneder
  skal have passende strøelse til deres rådighed, idet der skal være tilstrækkeligt til, at dyrene kan ligge ned uden at komme i direkte kontakt med gulvet. |
| --- | --- |

1.5)

Smågrise på under 10 kg, lam på under 20 kg, kalve på under seks måneder og føl på under fire måneder
  skal have passende strøelse til deres rådighed, idet der skal være tilstrækkeligt til, at dyrene kan ligge ned uden at komme i direkte kontakt med gulvet.

| 1.5) | Alle dyr
  skal have
  adekvat og
  passende strøelse til deres rådighed, idet der skal være tilstrækkeligt til, at dyrene kan ligge ned uden at komme i direkte kontakt med gulvet.
  Strøelsen skal sikre en tilstrækkelig opsugning af urin og ekskrementer. |
| --- | --- |

1.5)

Alle dyr
  skal have
  adekvat og
  passende strøelse til deres rådighed, idet der skal være tilstrækkeligt til, at dyrene kan ligge ned uden at komme i direkte kontakt med gulvet.
  Strøelsen skal sikre en tilstrækkelig opsugning af urin og ekskrementer.

Ændring 76

BILAG I, KAPITEL III, PUNKT 1.4

| 1.4. | Hældningsgraden for ramper må ikke overstige
  33,3% horisontalt
  for svin, kalve og heste
  eller 50% for
  får og kvæg,
  dog ikke for kalve, med den betingelse, at ramperne er
  forsynet med lister eller klamper placeret med ikke over 30 centimeters mellemrum. |
| --- | --- |

1.4.

Hældningsgraden for ramper må ikke overstige
  33,3% horisontalt
  for svin, kalve og heste
  eller 50% for
  får og kvæg,
  dog ikke for kalve, med den betingelse, at ramperne er
  forsynet med lister eller klamper placeret med ikke over 30 centimeters mellemrum.

| 1.4. | Hældningsgraden for
  ydre og indre
  ramper må ikke overstige
  30%
  for svin, kalve, heste, får og kvæg,
  og de skal være
  forsynet med lister eller klamper placeret med ikke over 30 centimeters mellemrum. |
| --- | --- |

1.4.

Hældningsgraden for
  ydre og indre
  ramper må ikke overstige
  30%
  for svin, kalve, heste, får og kvæg,
  og de skal være
  forsynet med lister eller klamper placeret med ikke over 30 centimeters mellemrum.

Ændring 77

BILAG I, KAPITEL III, PUNKT 1.11, LITRA F A (nyt)

f a) kønsmodne han- og hundyr.

Ændring 78

BILAG I, KAPITEL IV, PUNKT 9A (nyt)

| 9 a) | Et satellitbaseret navigationssystem med henblik på kontinuerlig registrering af positionsoplysninger, samt fremsendelse af sådanne oplysninger til de kompetente myndigheder efter anmodning. |
| --- | --- |

9 a)

Ændring 79

BILAG I, KAPITEL V, LITRA B

| b) | transporttid: et tidsrum under en transport, som ikke afbrydes af en minimumshvileperiode, jf. del 1, punkt 1.1, litra d) og e). |
| --- | --- |

b)

transporttid: et tidsrum under en transport, som ikke afbrydes af en minimumshvileperiode, jf. del 1, punkt 1.1, litra d) og e).

| b) | transporttid: et tidsrum under en transport, som ikke afbrydes af en minimumshvileperiode, jf. del 1, punkt 1.1, litra d) og e).
  Som led i dyrebeskyttelsen kan det i forbindelse med uventede transportforsinkelser (kødannelse, motorstop, ulykke, omkørsel, force majeure m.m.) tillades, at transporten forlænges med to timer, navnlig under hensyntagen til, hvor tæt man er på bestemmelsesstedet eller rastepladsen, ifølge kørselsplanen for dyretransporten. |
| --- | --- |

b)

transporttid: et tidsrum under en transport, som ikke afbrydes af en minimumshvileperiode, jf. del 1, punkt 1.1, litra d) og e).
  Som led i dyrebeskyttelsen kan det i forbindelse med uventede transportforsinkelser (kødannelse, motorstop, ulykke, omkørsel, force majeure m.m.) tillades, at transporten forlænges med to timer, navnlig under hensyntagen til, hvor tæt man er på bestemmelsesstedet eller rastepladsen, ifølge kørselsplanen for dyretransporten.

Ændring 80

BILAG I, KAPITEL V, PUNKT - 1 (nyt)

| - 1. | Vej- og jernbanetransport af dyr såsom tamdyr af hestefamilien eller tamkvæg, -får, -geder eller -svin med henblik på slagtning er kun tilladt, hvis transporttiden ikke overstiger 9 timer. Denne begrænsning bortfalder, hvis der ikke findes mindst to slagterier inden for en radius af 500 km fra afgangsstedet. Medlemsstaterne kan ud fra etiske hensyn anvende kortere transporttider for transport inden for deres område eller forbyde eksport af bestemte arter. |
| --- | --- |

- 1.

Ændring 81

BILAG I, KAPITEL V, PUNKT 1.1, LITRA DA (nyt)

| d a) | I forbindelse med vejtransport må transporttiden ikke overstige transporttiden for chauffører som fastsat i forordning (EØF) nr. 3820/85. En transport kan omfatte flere transporttidssekvenser. Af hensyn til dyrene kan den maksimale rejsetid blive forlænget med højst 2 timer under hensyntagen til afstanden til det endelige bestemmelsessted.
  . |
| --- | --- |

d a)

I forbindelse med vejtransport må transporttiden ikke overstige transporttiden for chauffører som fastsat i forordning (EØF) nr. 3820/85. En transport kan omfatte flere transporttidssekvenser. Af hensyn til dyrene kan den maksimale rejsetid blive forlænget med højst 2 timer under hensyntagen til afstanden til det endelige bestemmelsessted.
  .

Ændring 82

BILAG I, KAPITEL VI, PUNKT 1.2

1.2. Dyr af hestefamilien skal have
  permanent
  adgang til hø.

| 1.2. | Dyr af hestefamilien skal have adgang til hø
  og vand hver 9. time
  . |
| --- | --- |

1.2.

Dyr af hestefamilien skal have adgang til hø
  og vand hver 9. time
  .

Ændring 83

BILAG I, KAPITEL VI, PUNKT 1.7

| 1.7. | Dyr må ikke bindes, medens transportmidlet er i bevægelse. Denne bestemmelse finder ikke anvendelse på registrerede dyr af hestefamilien, jf. direktiv 90/426/EØF. |
| --- | --- |

1.7.

Dyr må ikke bindes, medens transportmidlet er i bevægelse. Denne bestemmelse finder ikke anvendelse på registrerede dyr af hestefamilien, jf. direktiv 90/426/EØF.

| 1.7. | Dyr må ikke bindes, medens transportmidlet er i bevægelse. Denne bestemmelse finder ikke anvendelse på registrerede dyr af hestefamilien, jf. direktiv 90/426/EØF.
  Undtagelsesvis er det dog tilladt at binde dyrene, hvis det er nødvendigt for at overholde bestemmelserne om dyrebeskyttelse og/eller arbejdsbeskyttelse, og der er sikret tilstrækkelige forsyninger af vand og foder. |
| --- | --- |

1.7.

Dyr må ikke bindes, medens transportmidlet er i bevægelse. Denne bestemmelse finder ikke anvendelse på registrerede dyr af hestefamilien, jf. direktiv 90/426/EØF.
  Undtagelsesvis er det dog tilladt at binde dyrene, hvis det er nødvendigt for at overholde bestemmelserne om dyrebeskyttelse og/eller arbejdsbeskyttelse, og der er sikret tilstrækkelige forsyninger af vand og foder.

Ændring 84

BILAG I, KAPITEL VI, PUNKT 1.9A (nyt)

| 1.9 a. | Kvæg skal transporteres i grupper på højst 8 voksne dyr eller 15 kalve, svin i grupper på højst 15 svin/unge søer, 60 smågrise (<10 kg) eller 32 unge svin (10-30 kg) og får og geder i grupper på højst 30 dyr. |
| --- | --- |

1.9 a.

Ændring 85

BILAG I, KAPITEL VI, PUNKT 3.1

| 3.1) | Ventilationssystemerne i vejkøretøjer skal være udformet og indrettet samt vedligeholdes på en sådan måde, at
  de til enhver tid under transporten, hvad enten køretøjet holder stille eller er i bevægelse, kan holde temperaturen i køretøjet inden for den øvre og nedre grænse, der i tabel 1 er fastsat afhængigt af luftfugtigheden
  . |
| --- | --- |

3.1)

Ventilationssystemerne i vejkøretøjer skal være udformet og indrettet samt vedligeholdes på en sådan måde, at
  de til enhver tid under transporten, hvad enten køretøjet holder stille eller er i bevægelse, kan holde temperaturen i køretøjet inden for den øvre og nedre grænse, der i tabel 1 er fastsat afhængigt af luftfugtigheden
  .

| 3.1) | Ventilationssystemerne i vejkøretøjer skal være udformet og indrettet samt vedligeholdes på en sådan måde, at
  det sikres, at temperaturen inde i køretøjet for alle dyr kan holdes mellem 5 °C und 30 °C med en tolerance på + 5 °C afhængigt af den udvendige temperatur
  . |
| --- | --- |

3.1)

Ventilationssystemerne i vejkøretøjer skal være udformet og indrettet samt vedligeholdes på en sådan måde, at
  det sikres, at temperaturen inde i køretøjet for alle dyr kan holdes mellem 5 °C und 30 °C med en tolerance på + 5 °C afhængigt af den udvendige temperatur
  .

Ændring 86

BILAG I, KAPITEL VI, TABEL 1

Art, Type/vægt/alder, Minimumstemperatur i °C, Maksimumstemperatur i °C

Tabellen udgår

Ændring 87

BILAG I, KAPITEL VII, PUNKT 1.2A (nyt)

| 1.2 a) | Ved fjerntransport med skib skal drægtige hunner i den sidste tredjedel af drægtighedsperioden, ikke-kastrerede tyre og kvæg, som sendes til destinationer syd for den 30. breddegrad, tildeles yderligere 10% gulvplads i forhold til minimumsarealerne i tabel 1-3. |
| --- | --- |

1.2 a)

Ændring 88

BILAG I, KAPITEL VII, PUNKT 1.7A (nyt)

| 1.7 a) | Rummene skal være tilstrækkeligt høje til, at alle dyr kan stå naturligt oprejst med tilstrækkelig plads over den øverste del af kroppen til at sikre forsvarlig ventilation. For kvægs vedkommende skal rummet indeni på det laveste sted være mindst 10 cm højere end det højeste dyr over skulderkammen. |
| --- | --- |

1.7 a)

Ændring 89

Bilag I, kapitel VII, tavle 1 — dyr af hestefamilien

| Gennemsnitsvægt i kg | Areal A1 pr. dyr i m2 |
| --- | --- |
| 50 | 0,488 |
| 100 | 0,625 |
| 150 | 0,763 |
| 200 | 0,900 |
| 250 | 1,038 |
| 300 | 1,175 |
| 350 | 1,313 |
| 400 | 1,450 |
| 450 | 1,588 |
| 500 | 1,725 |
| 550 | 1,863 |
| 600 | 2,000 |
| 650 | 2,125 |
| 700 | 2,250 |
| 750 | 2,375 |
| 800 | 2,500 |

Gennemsnitsvægt i kg

Areal A1 pr. dyr i m2

50

0,488

100

0,625

150

0,763

200

0,900

250

1,038

300

1,175

350

1,313

400

1,450

450

1,588

500

1,725

550

1,863

600

2,000

650

2,125

700

2,250

750

2,375

800

2,500

| Gennemsnitsvægt i kg | Areal A1 pr. dyr i m2 |
| --- | --- |
| 50 | 0,50 |
| 100 | 0,60 |
| | |
| 200 | 0,90 |
| | |
| 300 | 1,20 |
| | |
| 400 | 1,50 |
| | |
| 500 | 1,70 |
| | |
| 600 | 1,90 |
| | |
| 700 | 2,00 |
| | |
| | |

Gennemsnitsvægt i kg

Areal A1 pr. dyr i m2

50

0,50

100

0,60

200

0,90

300

1,20

400

1,50

500

1,70

600

1,90

700

2,00

Ændring 110

Bilag I, kapitel VII, tabel 1, kvæg

| Gennemsnitsvægt i kilo | Areal A1 pr. dyr i m2 | Areal A2 pr. dyr i m2 |
| --- | --- | --- |
| 50 | 0,289 | 0,439 |
| 100 | 0,459 | 0,563 |
| 150 | 0,603 | 0,686 |
| 200 | 0,731 | 0,810 |
| 250 | 0,849 | 0,934 |
| 300 | 0,959 | 1,058 |
| 350 | 1,064 | 1,181 |
| 400 | 1,163 | 1,305 |
| 450 | 1,259 | 1,429 |
| 500 | 1,351 | 1,553 |
| 550 | 1,440 | 1,676 |
| 600 | 1,526 | 1,800 |
| 650 | 1,610 | 1,913 |
| 700 | 1,692 | 2 025 |
| 750 | 1,772 | 2,138 |
| 800 | 1,851 | 2,250 |

Gennemsnitsvægt i kilo

Areal A1 pr. dyr i m2

Areal A2 pr. dyr i m2

50

0,289

0,439

100

0,459

0,563

150

0,603

0,686

200

0,731

0,810

250

0,849

0,934

300

0,959

1,058

350

1,064

1,181

400

1,163

1,305

450

1,259

1,429

500

1,351

1,553

550

1,440

1,676

600

1,526

1,800

650

1,610

1,913

700

1,692

2 025

750

1,772

2,138

800

1,851

2,250

| Gennemsnitsvægt i kilo | Areal A1 pr. dyr i m2 | Areal A2 pr. dyr i m2 |
| --- | --- | --- |
| 50 | 0,300 | 0,350 |
| 100 | 0,400 | 0,500 |
| | | |
| 200 | 0,700 | 0,800 |
| | | |
| 300 | 1,000 | 1,100 |
| | | |
| 400 | 1,100 | 1,150 |
| | | |
| 500 | 1,300 | 1,400 |
| | | |
| 600 | 1,500 | 1,600 |
| | | |
| 700 | 1,700 | 1,800 |
| | | |
| | | |

Gennemsnitsvægt i kilo

Areal A1 pr. dyr i m2

Areal A2 pr. dyr i m2

50

0,300

0,350

100

0,400

0,500

200

0,700

0,800

300

1,000

1,100

400

1,100

1,150

500

1,300

1,400

600

1,500

1,600

700

1,700

1,800

Ændring 90

Bilag I, kapitel VII, tabel 2 — får og geder

| Gennemsnitsvægt i kg | Areal A1 eller A2 pr. dyr i m2 |
| --- | --- |
| 20 | 0,240 |
| 30 | 0,265 |
| 40 | 0,290 |
| 50 | 0,315 |
| 60 | 0,340 |
| 70 | 0,390 |
| 80 | 0,440 |

Gennemsnitsvægt i kg

Areal A1 eller A2 pr. dyr i m2

20

0,240

30

0,265

40

0,290

50

0,315

60

0,340

70

0,390

80

0,440

| Gennemsnitsvægt i kg | Areal A1 eller A2 pr. dyr i m2 |
| --- | --- |
| 20 | 0,25 |
| | |
| | |
| 50 | 0,30 |
| | |
| 70 | 0,40 |
| 80 | 0,50 |

Gennemsnitsvægt i kg

Areal A1 eller A2 pr. dyr i m2

20

0,25

50

0,30

70

0,40

80

0,50

Ændring 91

Bilag I, kapitel VII, tabel 3 — svin, H1 (i cm) — mekanisk ventilation

| Gennemsnitsvægt i kg | H1 (i cm) mekanisk ventilation |
| --- | --- |
| 20 | 66 |
| 30 | 70 |
| 40 | 74 |
| 50 | 77 |
| 70 | 84 |
| 90 | 90 |
| 100 | 92 |
| 110 | 95 |
| 130 | 99 |
| 150 | 103 |
| 170 | 106 |
| 190 | 109 |
| | |
| 210 | 111 |
| 230 | 112 |

Gennemsnitsvægt i kg

H1 (i cm) mekanisk ventilation

20

66

30

70

40

74

50

77

70

84

90

90

100

92

110

95

130

99

150

103

170

106

190

109

210

111

230

112

| Gennemsnitsvægt i kg | H1 (i cm) mekanisk ventilation |
| --- | --- |
| 20 | 60 |
| 30 | 60 |
| | |
| 50 | 70 |
| 70 | 80 |
| | |
| 100 | 90 |
| | |
| | |
| 150 | 100 |
| | |
| | |
| 200 | 110 |
| | |
| | |

Gennemsnitsvægt i kg

H1 (i cm) mekanisk ventilation

20

60

30

60

50

70

70

80

100

90

150

100

200

110

Ændring 92

Bilag I, kapitel VII, tabel 3 — svin, H2 (i cm) — passiv ventilation

| Gennemsnitsvægt i kilo | H2 (i cm) passiv ventilation |
| --- | --- |
| 20 | 81 |
| 30 | 85 |
| 40 | 89 |
| 50 | 92 |
| 70 | 99 |
| 90 | 105 |
| 100 | 107 |
| 110 | 110 |
| 130 | 114 |
| 150 | 118 |
| 170 | 121 |
| 190 | 124 |
| | |
| 210 | 126 |
| 230 | 127 |

Gennemsnitsvægt i kilo

H2 (i cm) passiv ventilation

20

81

30

85

40

89

50

92

70

99

90

105

100

107

110

110

130

114

150

118

170

121

190

124

210

126

230

127

| Gennemsnitsvægt i kilo | H2 (i cm) passiv ventilation |
| --- | --- |
| 20 | 70 |
| 30 | 70 |
| | |
| 50 | 80 |
| 70 | 90 |
| | |
| 100 | 100 |
| | |
| | |
| 150 | 120 |
| | |
| | |
| 200 | 130 |
| | |
| | |

Gennemsnitsvægt i kilo

H2 (i cm) passiv ventilation

20

70

30

70

50

80

70

90

100

100

150

120

200

130

Ændring 93

Bilag 1, kapitel VII, tabel 3 — svin, areal A2 pr. dyr i m2

| Gennemsnitsvægt i kg | Areal A1 pr. dyr i m2 |
| --- | --- |
| | |
| 20 | 0,143 |
| 30 | 0,187 |
| 40 | 0,227 |
| 50 | 0,264 |
| 70 | 0,331 |
| 90 | 0,391 |
| 100 | 0,420 |
| 110 | 0,448 |
| 130 | 0,501 |
| 150 | 0,551 |
| 170 | 0,599 |
| 190 | 0,646 |
| | |
| 210 | 0,691 |
| 230 | 0,734 |

Gennemsnitsvægt i kg

Areal A1 pr. dyr i m2

20

0,143

30

0,187

40

0,227

50

0,264

70

0,331

90

0,391

100

0,420

110

0,448

130

0,501

150

0,551

170

0,599

190

0,646

210

0,691

230

0,734

| Gennemsnitsvægt i kg | Areal A1 pr. dyr i m2 |
| --- | --- |
| | < 4 timer | > 4 timer |
| 20 | 0,119 | 0,15 |
| 30 | 0,156 | 0,20 |
| 40 | 0,189 | |
| 50 | 0,220 | 0,30 |
| 70 | 0,276 | 0,35 |
| 90 | 0,326 | |
| 100 | 0,350 | 0,45 |
| 110 | 0,373 | |
| 130 | 0,417 | |
| 150 | 0,460 | 0,55 |
| 170 | 0,499 | |
| 190 | 0,538 | |
| 200 | | 0,70 |
| 210 | 0,575 | |
| 230 | 0,612 | |

Gennemsnitsvægt i kg

Areal A1 pr. dyr i m2

< 4 timer

> 4 timer

20

0,119

0,15

30

0,156

0,20

40

0,189

50

0,220

0,30

70

0,276

0,35

90

0,326

100

0,350

0,45

110

0,373

130

0,417

150

0,460

0,55

170

0,499

190

0,538

200

0,70

210

0,575

230

0,612

Ændring 94

Bilag II, punkt 3, litra d

| d) | sørge for, at logbogen ledsager dyrene under hele transporten til bestemmelsesstedet
  eller, når der er tale om eksport til et tredjeland, i det mindste til udgangsstedet
  . |
| --- | --- |

d)

sørge for, at logbogen ledsager dyrene under hele transporten til bestemmelsesstedet
  eller, når der er tale om eksport til et tredjeland, i det mindste til udgangsstedet
  .

| d) | sørge for, at logbogen ledsager dyrene under hele transporten til bestemmelsesstedet. |
| --- | --- |

d)

sørge for, at logbogen ledsager dyrene under hele transporten til bestemmelsesstedet.

Ændring 95

Bilag II, punkt 7 a (nyt)

| 7 a) | Data fra satellitnavigationsudstyret skal videregives til de kompetente myndigheder efter anmodning og i det format, myndighederne ønsker. |
| --- | --- |

7 a)

Ændring 96

BILAG III, KAPITEL IV A (nyt)

Kapitel IV a

Ruteplan for skibe, der transporterer levende dyr

1. Oplysninger om skibet

Skibets navn:

Skibets flag:

IMO nummer:

Klassifikationsselskab:

ISM-udstedende myndighed:

ISM ansvarlig:

Detaljerede kontaktoplysninger om skibets ejer/manager:

Kaptajnens navn

Detaljerede kontaktoplysninger om den autoriserede transportvirksomhed:

Autorisationsnummer:

Tid og sted for udstedelse:

Detaljerede kontaktoplysninger om den udstedende myndighed:

2. Oplysninger om skibets last af levende dyr:

Samlede disponible areal for dyrene eksklusive ramper/gangarealer/lagerplads (im2):

Ferskvandskapacitet eksklusive ballastvand (i tons):

Eventuel daglig ferskvandsproduktion på havet (i tons):

3. Oplysninger om transporten:

Lastehavn:

Forventet dato og klokkeslæt for afsejling fra lastehavn:

Lossehavn:

Forventet dato og klokkeslæt for ankomst til lossehavn:

Sejladsens varighed (i timer/dage):

Afstand mellem laste- og lossehavn (i sømil):

Oplysninger om lasten (typer af dyr, antal, vægt):

Antal drægtige dyr:

Antal ikke-kastrerede tyre:

Samlede nødvendigt areal til dyrene (im2):

Samlede foderbehov i tons til sejladsen + sikkerhedsmargen:

Samlede vandbehov i tons til sejladsen + sikkerhedsmargen:

Samlede disponible fodermængde om bord ved afsejlingen i tons:

Samlede disponible vandmængde om bord ved afsejlingen i tons:

4. Underskrifter:

Skibsførerens underskrift:

Den kompetente myndigheds underskrift til godkendelse:

Ændring 97

BILAG IV, PUNKT 1

| 1. | Chauffører, jf. artikel 6, stk. 4, og artikel 16, stk. 1, skal have gennemgået og fuldført uddannelseskurser i de i punkt 2 omhandlede emner og skal have bestået en eksamen, som er godkendt af den kompetente myndighed, der skal sikre, at eksaminatorerne er uafhængige. |
| --- | --- |

1.

Chauffører, jf. artikel 6, stk. 4, og artikel 16, stk. 1, skal have gennemgået og fuldført uddannelseskurser i de i punkt 2 omhandlede emner og skal have bestået en eksamen, som er godkendt af den kompetente myndighed, der skal sikre, at eksaminatorerne er uafhængige.

| 1. | Chauffører, jf. artikel 6, stk. 4, og artikel 16, stk. 1, skal have gennemgået og fuldført uddannelseskurser i de i punkt 2 omhandlede emner og skal have bestået en eksamen, som er godkendt af den kompetente myndighed, der skal sikre, at eksaminatorerne er uafhængige.
  Eksaminatoren kan vurdere og inddrage tidligere uddannelse og erfaring. |
| --- | --- |

1.

Chauffører, jf. artikel 6, stk. 4, og artikel 16, stk. 1, skal have gennemgået og fuldført uddannelseskurser i de i punkt 2 omhandlede emner og skal have bestået en eksamen, som er godkendt af den kompetente myndighed, der skal sikre, at eksaminatorerne er uafhængige.
  Eksaminatoren kan vurdere og inddrage tidligere uddannelse og erfaring.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(2)  
  Forordning (EF) nr. 876/2002 af 21.5.2002 om oprettelse af fællesforetagendet Galileo (EFT L 138 af 28.5.2002, s. 1).

(3)  
  Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999 af 17. maj 1999 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) og om ændring og ophævelse af visse forordninger (EFT L 160 af 26.6.1999, s. 80).

(4)  
  Seks måneder efter denne forordnings ikrafttræden.

(5)  
  Fem år efter denne forordnings ikrafttræden.

P5_TA(2004)0223

Bekæmpelse af svig og beskyttelse af fællesskabernes finansielle interesser

Europa-Parlamentets beslutning om beskyttelse af fællesskabernes finansielle interesser og bekæmpelse af svig — årsberetning 2002 (KOM(2003) 445 — C5-0593/2003 — 2003/2248(INI))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens årsberetning for 2002 om beskyttelse af Fællesskabernes finansielle interesser og bekæmpelse af svig (KOM(2003) 445 — C5-0593/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens årsberetning for 2002 om beskyttelse af Fællesskabernes finansielle interesser og bekæmpelse af svig (KOM(2003) 445 — C5-0593/2003),

| — | der henviser til OLAF's (Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig) rapport for det år, der afsluttedes i juni 2003 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til OLAF's (Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig) rapport for det år, der afsluttedes i juni 2003 (1),

| — | der henviser til Revisionsrettens årsberetning for regnskabsåret 2002 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Revisionsrettens årsberetning for regnskabsåret 2002 (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 4. december 2003 om rapport fra Kommissionen om evaluering af OLAF's (Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig) aktiviteter (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 4. december 2003 om rapport fra Kommissionen om evaluering af OLAF's (Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig) aktiviteter (3),

| — | der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1073/1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (KOM(2004) 103), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1073/1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (KOM(2004) 103),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 276, stk. 3, og artikel 280, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 276, stk. 3, og artikel 280, stk. 5,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 47, stk. 2, og artikel 163, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 47, stk. 2, og artikel 163,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A5-0135/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A5-0135/2004),

| A. | der henviser til, at antallet af anmeldte tilfælde af bedrageri og uregelmæssigheder i 2002 er steget med 13 %, og de involverede beløb med 35,8 %, at antallet inden for traditionelle egne indtægter er steget med 13% i forhold til det foregående år og inden for landbruget med 36 %, at antallet i forbindelse med strukturpolitiske foranstaltninger er mere end firedoblet, hvilket hænger sammen med afslutningen af programmerne for perioden 1994-1999, og at der i forbindelse med antallet af tilfælde, der er påvist inden for direkte udgifter, er tale om en stigning på 21% (se bilag 1-4 i betænkning A5-0135/2004), |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at antallet af anmeldte tilfælde af bedrageri og uregelmæssigheder i 2002 er steget med 13 %, og de involverede beløb med 35,8 %, at antallet inden for traditionelle egne indtægter er steget med 13% i forhold til det foregående år og inden for landbruget med 36 %, at antallet i forbindelse med strukturpolitiske foranstaltninger er mere end firedoblet, hvilket hænger sammen med afslutningen af programmerne for perioden 1994-1999, og at der i forbindelse med antallet af tilfælde, der er påvist inden for direkte udgifter, er tale om en stigning på 21% (se bilag 1-4 i betænkning A5-0135/2004),

| B. | der henviser til, at det samlede omfang af bedrageri og uregelmæssigheder, der anføres i Kommissionens årsberetning, i 2002 beløb sig til knap 2,12 mia. EUR, hvoraf 1,18 mia. EUR blev indberettet af medlemsstaterne og 0,94 mia. EUR af OLAF. De af medlemsstaterne indberettede sager kan opdeles som følger:







  — Egne indtægter: | 324 544 459 EUR | (2001: 238 908 883 EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| — EUGFL, Garantisektionen: | 198 079 000 EUR | (2001: 140 685 000 EUR) |
| — Strukturforanstaltninger: | 614 094 000 EUR | (2001: 201 549 000 EUR) |
| — Direkte udgifter: | 42 605 000 EUR | (2001: 42 548 000 EUR), |

B.

der henviser til, at det samlede omfang af bedrageri og uregelmæssigheder, der anføres i Kommissionens årsberetning, i 2002 beløb sig til knap 2,12 mia. EUR, hvoraf 1,18 mia. EUR blev indberettet af medlemsstaterne og 0,94 mia. EUR af OLAF. De af medlemsstaterne indberettede sager kan opdeles som følger:

— Egne indtægter:

324 544 459 EUR

(2001: 238 908 883 EUR)

— EUGFL, Garantisektionen:

198 079 000 EUR

(2001: 140 685 000 EUR)

— Strukturforanstaltninger:

614 094 000 EUR

(2001: 201 549 000 EUR)

— Direkte udgifter:

42 605 000 EUR

(2001: 42 548 000 EUR),

| C. | der henviser til, at der i referenceperioden i forbindelse med de traditionelle egne indtægter er blevet indberettet sager med et volumen på 324,54 mio. EUR, i forbindelse med EUGFL, Garantisektionen, 171,58 mio. EUR og i forbindelse med de strukturpolitiske foranstaltninger, 368,29 mio. EUR til geninddrivelse og til, at der i forbindelse med de traditionelle egne indtægter har kunnet geninddrives 80,6 mio. EUR, svarende til 24,8% af beløbet for 2002, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der i referenceperioden i forbindelse med de traditionelle egne indtægter er blevet indberettet sager med et volumen på 324,54 mio. EUR, i forbindelse med EUGFL, Garantisektionen, 171,58 mio. EUR og i forbindelse med de strukturpolitiske foranstaltninger, 368,29 mio. EUR til geninddrivelse og til, at der i forbindelse med de traditionelle egne indtægter har kunnet geninddrives 80,6 mio. EUR, svarende til 24,8% af beløbet for 2002,

| D. | der henviser til, at OLAF i 2002 indledte undersøgelser i 415 tilfælde og afsluttede 652 sager, og at de afsluttede sager anslås at beløbe sig til samlede skader på ca. 937 mio. EUR i referenceperioden, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at OLAF i 2002 indledte undersøgelser i 415 tilfælde og afsluttede 652 sager, og at de afsluttede sager anslås at beløbe sig til samlede skader på ca. 937 mio. EUR i referenceperioden,

| E. | der henviser til, at Fællesskabet afsluttede regnskabsåret 2002 med et overskud på 7,4 mia. EUR (2001: 15,0 mia. EUR 2000: 11,5 mia. EUR), idet dette overskud hovedsagelig skyldes, at medlemsstaterne havde anslået deres udgifter i forbindelse med strukturfondene til 4,8 mia. EUR for højt, og at de anslåede udgifter også i forbindelse med de af Kommissionen direkte forvaltede midler var ansat 1,8 mia. EUR for højt, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Fællesskabet afsluttede regnskabsåret 2002 med et overskud på 7,4 mia. EUR (2001: 15,0 mia. EUR 2000: 11,5 mia. EUR), idet dette overskud hovedsagelig skyldes, at medlemsstaterne havde anslået deres udgifter i forbindelse med strukturfondene til 4,8 mia. EUR for højt, og at de anslåede udgifter også i forbindelse med de af Kommissionen direkte forvaltede midler var ansat 1,8 mia. EUR for højt,

Meddelelse om uregelmæssigheder og svig fra medlemsstaterne

| 1. | beklager, at Kommissionen efter Eurostat-sagen har manglet vilje og kraft til uanset intern modstand at foretage de nødvendige kurskorrektioner i forbindelse med den decentralisering af ansvaret for den finansielle forvaltning, den foretager; konstaterer, at denne decentralisering uden uafhængig og effektiv kontrolmodvægt medfører betragtelige risici for Fællesskabets finansielle interesser; |
| --- | --- |

1.

beklager, at Kommissionen efter Eurostat-sagen har manglet vilje og kraft til uanset intern modstand at foretage de nødvendige kurskorrektioner i forbindelse med den decentralisering af ansvaret for den finansielle forvaltning, den foretager; konstaterer, at denne decentralisering uden uafhængig og effektiv kontrolmodvægt medfører betragtelige risici for Fællesskabets finansielle interesser;

| 2. | erindrer om, at Kommissionen i 1999 tiltrådte med en flot udtalelse om en nul-tolerance-politik i spørgsmål om svig og korruption, men til sine efterfølgere overlader et hidtil uset virvar af uregelmæssigheder og svig og til dels modstridende forskrifter og nyoprettede tjenestegrene og organer, og at der dermed er forudprogrammeret kompetencestridigheder og gensidig skyden ansvar frem og tilbage; |
| --- | --- |

2.

erindrer om, at Kommissionen i 1999 tiltrådte med en flot udtalelse om en nul-tolerance-politik i spørgsmål om svig og korruption, men til sine efterfølgere overlader et hidtil uset virvar af uregelmæssigheder og svig og til dels modstridende forskrifter og nyoprettede tjenestegrene og organer, og at der dermed er forudprogrammeret kompetencestridigheder og gensidig skyden ansvar frem og tilbage;

| 3. | venter, at et medlem af den kommende Kommission udelukkende vil være ansvarlig for budgetkontrol for at understrege denne opgaves betydning og for på forhånd at undgå interessekonflikter; |
| --- | --- |

3.

venter, at et medlem af den kommende Kommission udelukkende vil være ansvarlig for budgetkontrol for at understrege denne opgaves betydning og for på forhånd at undgå interessekonflikter;

| 4. | tager med stor bekymring til efterretning, at meddelelse om og opfølgning af uregelmæssigheder og svig ikke tages alvorligt af mange medlemsstater; påpeger, at disse medlemsstater dermed handler lovstridigt, |
| --- | --- |

4.

tager med stor bekymring til efterretning, at meddelelse om og opfølgning af uregelmæssigheder og svig ikke tages alvorligt af mange medlemsstater; påpeger, at disse medlemsstater dermed handler lovstridigt,

| 5. | konstaterer, at kun en lille del af de nationale kontroltjenester og undersøgelsesorganer anvendes til bedrageribekæmpelse, og opfordrer medlemsstaterne til at tage deres holdning op til overvejelse; |
| --- | --- |

5.

konstaterer, at kun en lille del af de nationale kontroltjenester og undersøgelsesorganer anvendes til bedrageribekæmpelse, og opfordrer medlemsstaterne til at tage deres holdning op til overvejelse;

| 6. | ærgrer sig over, at fremskridtet inden for dette område stadig er helt utilfredsstillende efter alle disse år, eller som Kommissionen siger: »De nationale myndigheders praksis er altid forskellig, trods bestræbelserne på harmonisering. De oplysninger, som medlemsstaterne fremsender, er ofte ufuldstændige, og især angives i mange tilfælde hverken det involverede beløb eller referencer til identifikation af de pågældende produkter. Der sondres således mellem ›bedrageri‹ og andre uregelmæssigheder, fordi medlemsstaterne ikke altid har samme opfattelse af ›kriminel risiko‹. Som følge heraf afstår man i ikke ubetydelig grad fra at betegne et tilfælde som bedrageri eller simpel uregelmæssighed» (4); |
| --- | --- |

6.

ærgrer sig over, at fremskridtet inden for dette område stadig er helt utilfredsstillende efter alle disse år, eller som Kommissionen siger: »De nationale myndigheders praksis er altid forskellig, trods bestræbelserne på harmonisering. De oplysninger, som medlemsstaterne fremsender, er ofte ufuldstændige, og især angives i mange tilfælde hverken det involverede beløb eller referencer til identifikation af de pågældende produkter. Der sondres således mellem ›bedrageri‹ og andre uregelmæssigheder, fordi medlemsstaterne ikke altid har samme opfattelse af ›kriminel risiko‹. Som følge heraf afstår man i ikke ubetydelig grad fra at betegne et tilfælde som bedrageri eller simpel uregelmæssighed» (4);

| 7. | konstaterer, at Tyskland, Grækenland og Spanien overtræde gældende lovgivning (5) ved ikke at fremsende oplysninger om uregelmæssigheder inden for landbrugssektoren i digital form til OLAF; henviser til, at Tyskland og Spanien i den forbindelse tegner sig for 52% af alle meddelelser; opfordrer de berørte medlemsstater til at fremsende deres meddelelser i digitalt format; |
| --- | --- |

7.

konstaterer, at Tyskland, Grækenland og Spanien overtræde gældende lovgivning (5) ved ikke at fremsende oplysninger om uregelmæssigheder inden for landbrugssektoren i digital form til OLAF; henviser til, at Tyskland og Spanien i den forbindelse tegner sig for 52% af alle meddelelser; opfordrer de berørte medlemsstater til at fremsende deres meddelelser i digitalt format;

| 8. | konstaterer, at det inden for de traditionelle egne indtægter (samlet skade 324 544 459 EUR) navnlig er ordningen for overgang til fri omsætning (cigaretter, bananer, sukker, aluminium) der er ramt af uregelmæssigheder; |
| --- | --- |

8.

konstaterer, at det inden for de traditionelle egne indtægter (samlet skade 324 544 459 EUR) navnlig er ordningen for overgang til fri omsætning (cigaretter, bananer, sukker, aluminium) der er ramt af uregelmæssigheder;

| 9. | er uforstående over for, at det inden for landbrugssektoren (samlet skade 198 079 000 EUR) for 50% vedkommende ikke har været muligt at identificere det pågældende produkt; henviser til, at de fleste uregelmæssigheder optrådte i forbindelse med frugt og grøntsager; |
| --- | --- |

9.

er uforstående over for, at det inden for landbrugssektoren (samlet skade 198 079 000 EUR) for 50% vedkommende ikke har været muligt at identificere det pågældende produkt; henviser til, at de fleste uregelmæssigheder optrådte i forbindelse med frugt og grøntsager;

| 10. | konstaterer, at hovedårsagerne til uregelmæssigheder inden for de strukturpolitiske foranstaltninger (samlet skade 614 094 000 EUR) er afregning af ikke-støtteberettigede udgifter, manglende afslutning af foranstaltninger eller ufuldstændige bilag; |
| --- | --- |

10.

konstaterer, at hovedårsagerne til uregelmæssigheder inden for de strukturpolitiske foranstaltninger (samlet skade 614 094 000 EUR) er afregning af ikke-støtteberettigede udgifter, manglende afslutning af foranstaltninger eller ufuldstændige bilag;

| 11. | understreger, at inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb ikke er nogen sanktion og til, at det med henblik på afskrækkelse er absolut nødvendigt, at Kommissionen og OLAF indtrængende opfordrer de kompetente nationale myndigheder til også strafferetligt at forfølge forsøg på svig; |
| --- | --- |

11.

understreger, at inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb ikke er nogen sanktion og til, at det med henblik på afskrækkelse er absolut nødvendigt, at Kommissionen og OLAF indtrængende opfordrer de kompetente nationale myndigheder til også strafferetligt at forfølge forsøg på svig;

Inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb (6)

| 12. | konstaterer, at ca. 2,2 mia. EUR skal inddrives inden for de nævnte områder:






  — | Egne indtægter: 243 981 821 EUR fra 2002 (1,24 mia. EUR fra 1998-2001 (7)); i 2002 tegnede navnlig Tyskland, Nederlandene og Italien sig for uregelmæssighederne |
| --- | --- | --- |

12.

konstaterer, at ca. 2,2 mia. EUR skal inddrives inden for de nævnte områder:

—

Egne indtægter: 243 981 821 EUR fra 2002 (1,24 mia. EUR fra 1998-2001 (7)); i 2002 tegnede navnlig Tyskland, Nederlandene og Italien sig for uregelmæssighederne

| — | Strukturforanstaltninger: 368 287 000 EUR fra 2002 (337 656 000 EUR fra tidligere regnskabsår); i 2002 tegnede navnlig Tyskland sig for uregelmæssighederne; |
| --- | --- |

—

Strukturforanstaltninger: 368 287 000 EUR fra 2002 (337 656 000 EUR fra tidligere regnskabsår); i 2002 tegnede navnlig Tyskland sig for uregelmæssighederne;

| 13. | anmoder OLAF om inden udgangen af marts 2004 at oplyse, om et Tempus-Phare-seminar for højtstående rumænske tjenestemænd, som Université Libre de Bruxelles afholdt i 2002 i Bukarest, er blevet gennemført forskriftsmæssigt; |
| --- | --- |

13.

anmoder OLAF om inden udgangen af marts 2004 at oplyse, om et Tempus-Phare-seminar for højtstående rumænske tjenestemænd, som Université Libre de Bruxelles afholdt i 2002 i Bukarest, er blevet gennemført forskriftsmæssigt;

| 14. | tager til efterretning, at Kommissionen har udtalt (svar på skriftlig forespørgsel E-3812/03), at OLAF har genoptaget sine undersøgelser i sagen om Tempusseminarerne for højtstående rumænske tjenestemænd; understreger, at de bevillinger, der er udbetalt til Université Libre de Bruxelles til dette program, skal kræves tilbagebetalt, hvis det ikke tilstrækkelig klart dokumenteres, at højtstående regeringstjenestemænd faktisk har deltaget i disse seminarer; |
| --- | --- |

14.

tager til efterretning, at Kommissionen har udtalt (svar på skriftlig forespørgsel E-3812/03), at OLAF har genoptaget sine undersøgelser i sagen om Tempusseminarerne for højtstående rumænske tjenestemænd; understreger, at de bevillinger, der er udbetalt til Université Libre de Bruxelles til dette program, skal kræves tilbagebetalt, hvis det ikke tilstrækkelig klart dokumenteres, at højtstående regeringstjenestemænd faktisk har deltaget i disse seminarer;

| 15. | tager i denne sag desuden til efterretning, at Kommissionen har udtalt (svar på skriftlig forespørgsel E-3812/03), at kritikken i denne forbindelse først var genstand for en undersøgelse for svig, der blev gennemført af en privat revisionsvirksomhed, hvis resultater OLAF har støttet sig til; venter i OLAF's næste aktivitetsberetning en liste over samtlige sager, i hvilke kontoret har godkendt en undersøgelse foretaget af private virksomheder i stedet for selv straks at påtage sig undersøgelserne; |
| --- | --- |

15.

tager i denne sag desuden til efterretning, at Kommissionen har udtalt (svar på skriftlig forespørgsel E-3812/03), at kritikken i denne forbindelse først var genstand for en undersøgelse for svig, der blev gennemført af en privat revisionsvirksomhed, hvis resultater OLAF har støttet sig til; venter i OLAF's næste aktivitetsberetning en liste over samtlige sager, i hvilke kontoret har godkendt en undersøgelse foretaget af private virksomheder i stedet for selv straks at påtage sig undersøgelserne;

| 16. | glæder sig over, at Kommissionen i november 2002 og januar 2003 har undersøgt procedurerne for meddelelse og forfølgning af uregelmæssigheder inden for rammerne af strukturfondene i medlemsstaterne og i den forbindelse kom til følgende konklusioner, der skal gennemføres inden for de kommende måneder (8):






  — | det skal sikres, at samtlige uregelmæssigheder meddeles systematisk og omgående |
| --- | --- | --- |

16.

glæder sig over, at Kommissionen i november 2002 og januar 2003 har undersøgt procedurerne for meddelelse og forfølgning af uregelmæssigheder inden for rammerne af strukturfondene i medlemsstaterne og i den forbindelse kom til følgende konklusioner, der skal gennemføres inden for de kommende måneder (8):

—

det skal sikres, at samtlige uregelmæssigheder meddeles systematisk og omgående

| — | der skal sikres en systematisk overvågning og videre forfølgelse af uregelmæssigheder samt meddelelse heraf, som muliggør en opdatering af meddelelserne til OLAF |
| --- | --- |

—

der skal sikres en systematisk overvågning og videre forfølgelse af uregelmæssigheder samt meddelelse heraf, som muliggør en opdatering af meddelelserne til OLAF

| — | rigtigheden og fuldstændigheden af de oplysninger, der er indeholdt i meddelelsen, skal sikres |
| --- | --- |

—

rigtigheden og fuldstændigheden af de oplysninger, der er indeholdt i meddelelsen, skal sikres

| — | på nationalt plan skal der træffes koordineringsforanstaltninger, eller disse skal styrkes for at sikre en harmoniseret fortolkning eller en harmoniseret procedure |
| --- | --- |

—

på nationalt plan skal der træffes koordineringsforanstaltninger, eller disse skal styrkes for at sikre en harmoniseret fortolkning eller en harmoniseret procedure

| — | på nationalt plan skal der udarbejdes vejledninger til behandling af uregelmæssigheder, der skal formuleres tydeligere eller suppleres |
| --- | --- |

—

på nationalt plan skal der udarbejdes vejledninger til behandling af uregelmæssigheder, der skal formuleres tydeligere eller suppleres

| — | den elektroniske fremsendelse af data til Kommissionen skal indføres hurtigst muligt |
| --- | --- |

—

den elektroniske fremsendelse af data til Kommissionen skal indføres hurtigst muligt

| — | der skal fremsendes ajourførte systembeskrivelser til gennemførelse af forordning (EF) nr. 1681/94 (9) til OLAF (artikel 2); |
| --- | --- |

—

der skal fremsendes ajourførte systembeskrivelser til gennemførelse af forordning (EF) nr. 1681/94 (9) til OLAF (artikel 2);

| — | der skal udarbejdes en debitorbog og de udbetalende organer skal begynde med at fremsende de nødvendige beretninger om inddrivelser og tage hensyn hertil i udgiftserklæringerne; |
| --- | --- |

—

der skal udarbejdes en debitorbog og de udbetalende organer skal begynde med at fremsende de nødvendige beretninger om inddrivelser og tage hensyn hertil i udgiftserklæringerne;

Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (10)

| 17. | konstaterer, at der i forbindelse med EUGFL-Garantisektionen pr.1. december 2003 (11) skulle inddrives et beløb på i alt 2,08 mia. EUR, og at 657 mio. EUR skyldes uregelmæssigheder, der var meddelt i perioden før 1995; |
| --- | --- |

17.

konstaterer, at der i forbindelse med EUGFL-Garantisektionen pr.1. december 2003 (11) skulle inddrives et beløb på i alt 2,08 mia. EUR, og at 657 mio. EUR skyldes uregelmæssigheder, der var meddelt i perioden før 1995;

| 18. | konstaterer, at Kommissionen har gjort visse fremskridt i forbindelse med den forsinkede afvikling af sådanne sager; |
| --- | --- |

18.

konstaterer, at Kommissionen har gjort visse fremskridt i forbindelse med den forsinkede afvikling af sådanne sager;

| 19. | henviser i den forbindelse til Kommissionens beslutning 2003/481/EF af 27. juni 2003 (12) om de finansielle følger i forbindelse med afslutningen af regnskaberne for udgifter finansieret af Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), Garantisektionen, i visse tilfælde af uregelmæssigheder, der er begået af erhvervsdrivende, hvorefter kun 5,6 mio. EUR ud af et samlet beløb på 73,6 mio. EUR, der ikke kunne inddrives, skyldtes forsømmelser fra medlemsstaternes side i forbindelse med kontrollen, mens resten skulle dækkes over EU-budgettet; |
| --- | --- |

19.

henviser i den forbindelse til Kommissionens beslutning 2003/481/EF af 27. juni 2003 (12) om de finansielle følger i forbindelse med afslutningen af regnskaberne for udgifter finansieret af Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), Garantisektionen, i visse tilfælde af uregelmæssigheder, der er begået af erhvervsdrivende, hvorefter kun 5,6 mio. EUR ud af et samlet beløb på 73,6 mio. EUR, der ikke kunne inddrives, skyldtes forsømmelser fra medlemsstaternes side i forbindelse med kontrollen, mens resten skulle dækkes over EU-budgettet;

| 20. | anmoder Revisionsretten om med henblik på udestående beslutninger af denne art at undersøge, om Kommissionen i ovennævnte beslutning af 27. juni 2003 eventuelt har været for eftergivende over for medlemsstaterne, og snarest muligt forelægge en særberetning herom; |
| --- | --- |

20.

anmoder Revisionsretten om med henblik på udestående beslutninger af denne art at undersøge, om Kommissionen i ovennævnte beslutning af 27. juni 2003 eventuelt har været for eftergivende over for medlemsstaterne, og snarest muligt forelægge en særberetning herom;

| 21. | konstaterer, at Italien alene tegner sig for mere end to tredjedele (1,40 mia. EUR) af de 2,08 mia. EUR, der skal inddrives; |
| --- | --- |

21.

konstaterer, at Italien alene tegner sig for mere end to tredjedele (1,40 mia. EUR) af de 2,08 mia. EUR, der skal inddrives;

| 22. | henviser til retspraksis i Domstolen, der allerede i sin dom af 11. oktober 1990 (sag C-34/89, Den Italienske Republik mod Kommissionen) (13) henviste til den generelle pligt for medlemsstaterne til at udvise omhu, hvilket indebærer, at medlemsstaterne skal træffe foranstaltninger med henblik på hurtigt at afhjælpe uregelmæssigheder, idet tilbagesøgningen af beløb, der er udbetalt med urette, kan blive vanskeliggjort eller umulig at gennemføre efter en vis tid; |
| --- | --- |

22.

henviser til retspraksis i Domstolen, der allerede i sin dom af 11. oktober 1990 (sag C-34/89, Den Italienske Republik mod Kommissionen) (13) henviste til den generelle pligt for medlemsstaterne til at udvise omhu, hvilket indebærer, at medlemsstaterne skal træffe foranstaltninger med henblik på hurtigt at afhjælpe uregelmæssigheder, idet tilbagesøgningen af beløb, der er udbetalt med urette, kan blive vanskeliggjort eller umulig at gennemføre efter en vis tid;

Eksportrestitutioner til levende kvæg til Libanon

| 23. | konstaterer, at der i 2002 blev eksporteret 226 867 stk. levende kvæg til Libanon, hvilket medførte udbetaling af eksportrestitutioner på mere end 52 mio. EUR til transport af dette kvæg til Libanon; konstaterer, at der således blev eksporteret omkring 121 026,6 tons levende kvæg til Libanon; stiller sig tvivlende over for, at det libanesiske marked kan absorbere et så højt importvolumen af oksekød; betvivler derfor, at Libanon har været det endelige bestemmelsessted for det levende kvæg; opfordrer derfor Kommissionen til straks at stoppe udbetalingerne af eksportrestitutioner for levende kvæg til Libanon, indtil der er sikkerhed for, at der ikke sker misbrug i forbindelse med udbetalingerne af restitutioner til eksport til Libanon; |
| --- | --- |

23.

konstaterer, at der i 2002 blev eksporteret 226 867 stk. levende kvæg til Libanon, hvilket medførte udbetaling af eksportrestitutioner på mere end 52 mio. EUR til transport af dette kvæg til Libanon; konstaterer, at der således blev eksporteret omkring 121 026,6 tons levende kvæg til Libanon; stiller sig tvivlende over for, at det libanesiske marked kan absorbere et så højt importvolumen af oksekød; betvivler derfor, at Libanon har været det endelige bestemmelsessted for det levende kvæg; opfordrer derfor Kommissionen til straks at stoppe udbetalingerne af eksportrestitutioner for levende kvæg til Libanon, indtil der er sikkerhed for, at der ikke sker misbrug i forbindelse med udbetalingerne af restitutioner til eksport til Libanon;

| 24. | opfordrer OLAF til at indlede en undersøgelse af de åbenlyse uregelmæssigheder i forbindelse med restitutionerne til eksport af levende dyr til Libanon; |
| --- | --- |

24.

opfordrer OLAF til at indlede en undersøgelse af de åbenlyse uregelmæssigheder i forbindelse med restitutionerne til eksport af levende dyr til Libanon;

| 25. | opfordrer Kommissionen til snarest at træffe foranstaltninger til at afskaffe systemet med eksportrestitutioner, der er for let at misbruge; venter, at Kommissionen forelægger en tidsplan over, hvornår dette er muligt; opfordrer Rådet til at støtte det i ønsket om at afskaffe eksportrestitutionerne i offentlighedens interesse; |
| --- | --- |

25.

opfordrer Kommissionen til snarest at træffe foranstaltninger til at afskaffe systemet med eksportrestitutioner, der er for let at misbruge; venter, at Kommissionen forelægger en tidsplan over, hvornår dette er muligt; opfordrer Rådet til at støtte det i ønsket om at afskaffe eksportrestitutionerne i offentlighedens interesse;

| 26. | glæder sig over Kommissionens foranstaltninger på landbrugsområdet med henblik på at stoppe den ganske vist lovlige, men etisk uacceptable mulighed for med eksportrestitutioner at støtte eksport af landbrugsprodukter til en af de ti nye medlemsstater for efterfølgende at transportere disse produkter tilbage til oprindelseslandet efter disse staters tiltrædelse; |
| --- | --- |

26.

glæder sig over Kommissionens foranstaltninger på landbrugsområdet med henblik på at stoppe den ganske vist lovlige, men etisk uacceptable mulighed for med eksportrestitutioner at støtte eksport af landbrugsprodukter til en af de ti nye medlemsstater for efterfølgende at transportere disse produkter tilbage til oprindelseslandet efter disse staters tiltrædelse;

OLAF's årlige aktivitetsberetning og informationspolitikken

| 27. | er utilfreds med OLAF's årlige aktivitetsrapport for den periode på 12 måneder, der slutter den 30. juni 2003, da den nævnte aktivitetsrapport ganske vist indeholder en række tabeller og grafer og forskellige konkrete eksempler, men ikke giver mulighed for en samlet vurdering af resultaterne og effekten af OLAF's undersøgelser; |
| --- | --- |

27.

er utilfreds med OLAF's årlige aktivitetsrapport for den periode på 12 måneder, der slutter den 30. juni 2003, da den nævnte aktivitetsrapport ganske vist indeholder en række tabeller og grafer og forskellige konkrete eksempler, men ikke giver mulighed for en samlet vurdering af resultaterne og effekten af OLAF's undersøgelser;

| 28. | beklager navnlig, at den vel nok vigtigste sag i referenceperioden — Eurostat-sagen — endog specifikt er holdt ude af rapporten; |
| --- | --- |

28.

beklager navnlig, at den vel nok vigtigste sag i referenceperioden — Eurostat-sagen — endog specifikt er holdt ude af rapporten;

| 29. | kritiserer, at den valgte referenceperiode fra midten af året til midten af året vanskeliggør en generel sammenligning med Kommissionens årsberetning til beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser unødigt; kræver derfor, at referenceperioderne samordnes; |
| --- | --- |

29.

kritiserer, at den valgte referenceperiode fra midten af året til midten af året vanskeliggør en generel sammenligning med Kommissionens årsberetning til beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser unødigt; kræver derfor, at referenceperioderne samordnes;

| 30. | minder om, at Parlamentet har opfordrer OLAF til hvert kvartal at underrette det om interne og eksterne undersøgelser (14), og kritiserer, at dette ikke er sket i 2003; |
| --- | --- |

30.

minder om, at Parlamentet har opfordrer OLAF til hvert kvartal at underrette det om interne og eksterne undersøgelser (14), og kritiserer, at dette ikke er sket i 2003;

| 31. | kritiserer endvidere, at oversigtstabellerne konsekvent ændrer format, hvilket gør det umuligt at følge sager over flere referenceperioder; slår derfor fast, at oversigtstabellerne for fremtiden skal indeholde følgende kolonner: CMS (Case Management System)-nummer og modtagelsesdato, berørt organ/virksomhed, sigtelse/mistanke, evaluering: påbegyndt-afsluttet, undersøgelse: påbegyndt-afsluttet, aktuel status, mulig økonomisk skade, anbefalede konsekvenser, disciplinær procedure/strafferetlig procedure/geninddrivelse; faktiske konsekvenser og resultaterne af disse; |
| --- | --- |

31.

kritiserer endvidere, at oversigtstabellerne konsekvent ændrer format, hvilket gør det umuligt at følge sager over flere referenceperioder; slår derfor fast, at oversigtstabellerne for fremtiden skal indeholde følgende kolonner: CMS (Case Management System)-nummer og modtagelsesdato, berørt organ/virksomhed, sigtelse/mistanke, evaluering: påbegyndt-afsluttet, undersøgelse: påbegyndt-afsluttet, aktuel status, mulig økonomisk skade, anbefalede konsekvenser, disciplinær procedure/strafferetlig procedure/geninddrivelse; faktiske konsekvenser og resultaterne af disse;

| 32. | konstaterer, at interne informationer i OLAF ved flere lejligheder er blevet videregivet til pressen; konstaterer endvidere, at OLAF den 27. marts 2002 offentliggjorde en pressemeddelelse, hvori det bl.a. blev anført, at der ville blive indledt en intern undersøgelse, og at denne også ville komme ind på påstanden om, at dette dokument blev modtaget efter betaling af en tjenestemand (15); henviser til, at en journalist ved et tysk ugeskrift, der havde offentliggjort flere artikler om OLAF-sager, derpå følte sig bagtalt og klagede til Ombudsmanden; |
| --- | --- |

32.

konstaterer, at interne informationer i OLAF ved flere lejligheder er blevet videregivet til pressen; konstaterer endvidere, at OLAF den 27. marts 2002 offentliggjorde en pressemeddelelse, hvori det bl.a. blev anført, at der ville blive indledt en intern undersøgelse, og at denne også ville komme ind på påstanden om, at dette dokument blev modtaget efter betaling af en tjenestemand (15); henviser til, at en journalist ved et tysk ugeskrift, der havde offentliggjort flere artikler om OLAF-sager, derpå følte sig bagtalt og klagede til Ombudsmanden;

| 33. | beklager at måtte konstatere, at OLAF's udtalelse har vist sig at være en udokumenteret påstand, der i juni 2003 fik Ombudsmanden til at anbefale, at OLAF skulle overveje at tilbagetrække de påstande om bestikkelse, der var offentliggjort, og som ville kunne forstås som rettet mod klageren (16); beklager, at OLAF ikke har fulgt denne henstilling, men i en pressemeddelelse af 30. september 2003 har gentaget mistanken om, at der kunne være tale om bestikkelse, og blot har erklæret, at der »hidtil« ikke har foreligget beviser for, at der er udbetalt penge. |
| --- | --- |

33.

beklager at måtte konstatere, at OLAF's udtalelse har vist sig at være en udokumenteret påstand, der i juni 2003 fik Ombudsmanden til at anbefale, at OLAF skulle overveje at tilbagetrække de påstande om bestikkelse, der var offentliggjort, og som ville kunne forstås som rettet mod klageren (16); beklager, at OLAF ikke har fulgt denne henstilling, men i en pressemeddelelse af 30. september 2003 har gentaget mistanken om, at der kunne være tale om bestikkelse, og blot har erklæret, at der »hidtil« ikke har foreligget beviser for, at der er udbetalt penge.

| 34. | erindrer om, at kontorets undersøgelser kun kan indledes ved begrundet mistanke, og at de i henhold til OLAF-forordningens artikel 6 skal gennemføres uopholdeligt i en periode, som skal stå i et rimeligt forhold til sagens omstændigheder; anmoder Overvågningsudvalget for OLAF om en udtalelse om, hvorvidt der i denne sag er sket en overtrædelse af forskrifterne, og om undersøgelserne muligvis er blevet brugt til at sætte journalister under pres eller til at intimidere disse; |
| --- | --- |

34.

erindrer om, at kontorets undersøgelser kun kan indledes ved begrundet mistanke, og at de i henhold til OLAF-forordningens artikel 6 skal gennemføres uopholdeligt i en periode, som skal stå i et rimeligt forhold til sagens omstændigheder; anmoder Overvågningsudvalget for OLAF om en udtalelse om, hvorvidt der i denne sag er sket en overtrædelse af forskrifterne, og om undersøgelserne muligvis er blevet brugt til at sætte journalister under pres eller til at intimidere disse;

Revision af OLAF-forordningen (EF) nr. 1073/1999 (17)

| 35. | minder om, at Kommissionens formand den 18. november 2003 meddelte, at der ville blive stillet lovgivningsforslag, som Parlamentet og Rådet kunne vedtage inden valget til Europa-Parlamentet, for at yde et bidrag til at genoprette offentlighedens tillid, der er blevet ødelagt af Eurostat-sagen; |
| --- | --- |

35.

minder om, at Kommissionens formand den 18. november 2003 meddelte, at der ville blive stillet lovgivningsforslag, som Parlamentet og Rådet kunne vedtage inden valget til Europa-Parlamentet, for at yde et bidrag til at genoprette offentlighedens tillid, der er blevet ødelagt af Eurostat-sagen;

| 36. | minder om ovenstående beslutning af 4. december 2003 om evaluering af OLAF's arbejde, hvori det støttede Kommissionens formands ønske om at prioritere OLAF's kerneopgaver højere, forbedre informationsstrømmen mellem OLAF og institutionerne, sikre de involveredes ret til et forsvar og styrke OLAF-Overvågningsudvalgets rolle; |
| --- | --- |

36.

minder om ovenstående beslutning af 4. december 2003 om evaluering af OLAF's arbejde, hvori det støttede Kommissionens formands ønske om at prioritere OLAF's kerneopgaver højere, forbedre informationsstrømmen mellem OLAF og institutionerne, sikre de involveredes ret til et forsvar og styrke OLAF-Overvågningsudvalgets rolle;

| 37. | stiller sig uforstående over for, at Kommissionen har fremsendt situationsrapporten efter OLAF-forordningens artikel 15 med mere end et års forsinkelse og efter vedtagelsen af Europa-Parlamentets ovennævnte beslutning af 4. december 2003 at Kommissionen har brugt næsten mere end to måneder, inden den vedtog en relevant forslagspakke den 10. februar 2004 (KOM(2004) 103); konstaterer, at det på grund af denne forsinkelse er blevet næsten umuligt at foretage en forbedring af OLAF-forordningen inden valget til Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

37.

stiller sig uforstående over for, at Kommissionen har fremsendt situationsrapporten efter OLAF-forordningens artikel 15 med mere end et års forsinkelse og efter vedtagelsen af Europa-Parlamentets ovennævnte beslutning af 4. december 2003 at Kommissionen har brugt næsten mere end to måneder, inden den vedtog en relevant forslagspakke den 10. februar 2004 (KOM(2004) 103); konstaterer, at det på grund af denne forsinkelse er blevet næsten umuligt at foretage en forbedring af OLAF-forordningen inden valget til Europa-Parlamentet;

| 38. | konstaterer, at Kommissionens lovgivningsforslag til dels går i den rigtige retning, men at følgende punkter er helt uacceptable og næsten må betragtes som en provokation:






  a) | i stedet for at foreskrive, at OLAF endelig i fuldt omfang skal varetage de kerneopgaver inden for interne undersøgelser, det har forsømt i så lang tid, giver Kommissionens forslag nu udtrykkeligt OLAF mulighed for at give afkald på interne undersøgelser, selv i tilfælde af at der foreligger tilstrækkelig mistanke om tilfælde af svig, bestikkelse eller andre ulovlige handlinger til skade for Fællesskabets finansielle interesser |
| --- | --- | --- |

38.

konstaterer, at Kommissionens lovgivningsforslag til dels går i den rigtige retning, men at følgende punkter er helt uacceptable og næsten må betragtes som en provokation:

a)

i stedet for at foreskrive, at OLAF endelig i fuldt omfang skal varetage de kerneopgaver inden for interne undersøgelser, det har forsømt i så lang tid, giver Kommissionens forslag nu udtrykkeligt OLAF mulighed for at give afkald på interne undersøgelser, selv i tilfælde af at der foreligger tilstrækkelig mistanke om tilfælde af svig, bestikkelse eller andre ulovlige handlinger til skade for Fællesskabets finansielle interesser

| b) | i stedet for administrativt at henlægge sekretariatet for OLAF-Overvågningsudvalget til Europa-Parlamentets Generalsekretariat foreslår Kommissionen nu en administrativ henlæggelse under Kommissionens sekretariat, hvorved der sættes spørgsmålstegn ved Overvågningsudvalgets uafhængighed |
| --- | --- |

b)

i stedet for administrativt at henlægge sekretariatet for OLAF-Overvågningsudvalget til Europa-Parlamentets Generalsekretariat foreslår Kommissionen nu en administrativ henlæggelse under Kommissionens sekretariat, hvorved der sættes spørgsmålstegn ved Overvågningsudvalgets uafhængighed

| c) | i stedet for at styrke rettighederne for personer, der er involveret i en intern undersøgelse, fratages de den hidtidige mulighed efter OLAF-forordningen for at klage til Domstolen, såfremt OLAF som led i undersøgelserne udsteder en akt, der indeholder et klagepunkt imod dem, hvilket åbner døren på vid gab for magtmisbrug (f.eks. indledning af undersøgelser uden tilstrækkeligt grundlag, uforholdsmæssig lang varighed af undersøgelser), fordi sådanne forhold for fremtiden ikke er underlagt domstolsprøvelse; |
| --- | --- |

c)

i stedet for at styrke rettighederne for personer, der er involveret i en intern undersøgelse, fratages de den hidtidige mulighed efter OLAF-forordningen for at klage til Domstolen, såfremt OLAF som led i undersøgelserne udsteder en akt, der indeholder et klagepunkt imod dem, hvilket åbner døren på vid gab for magtmisbrug (f.eks. indledning af undersøgelser uden tilstrækkeligt grundlag, uforholdsmæssig lang varighed af undersøgelser), fordi sådanne forhold for fremtiden ikke er underlagt domstolsprøvelse;

| 39. | konstaterer endvidere, at Kommissionens forslag også indeholder ændringer i forbindelse med forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (18) om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder, hvilket kunne forsinke vedtagelsen i Rådet; er af den opfattelse, at de mangler, der er blevet konstateret i forbindelse med anvendelsen af ovenstående forordning, skal afhjælpes ved en direkte ændring af denne forordning og ikke ad omveje via en ændring af OLAF-forordningen; |
| --- | --- |

39.

konstaterer endvidere, at Kommissionens forslag også indeholder ændringer i forbindelse med forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (18) om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder, hvilket kunne forsinke vedtagelsen i Rådet; er af den opfattelse, at de mangler, der er blevet konstateret i forbindelse med anvendelsen af ovenstående forordning, skal afhjælpes ved en direkte ændring af denne forordning og ikke ad omveje via en ændring af OLAF-forordningen;

| 40. | understreger, at de nugældende bestemmelser i OLAF-forordningen skal overholdes strengt i overgangsperioden; |
| --- | --- |

40.

understreger, at de nugældende bestemmelser i OLAF-forordningen skal overholdes strengt i overgangsperioden;

| 41. | bekræfter i denne forbindelse navnlig, at OLAF's direktør i henhold til forordningens artikel 10 udtrykkeligt er forpligtet til at fremsende informationer til de retslige myndigheder om forhold, der kan føre til strafferetlig forfølgning; understreger på ny, at forordningen ikke giver direktøren nogen skønsbeføjelse på dette punkt (punkt 16 i beslutningen af 4. december 2003 om evaluering af OLAF's aktiviteter), men at afgørelsen udelukkende ligger hos de kompetente nationale retslige myndigheder; |
| --- | --- |

41.

bekræfter i denne forbindelse navnlig, at OLAF's direktør i henhold til forordningens artikel 10 udtrykkeligt er forpligtet til at fremsende informationer til de retslige myndigheder om forhold, der kan føre til strafferetlig forfølgning; understreger på ny, at forordningen ikke giver direktøren nogen skønsbeføjelse på dette punkt (punkt 16 i beslutningen af 4. december 2003 om evaluering af OLAF's aktiviteter), men at afgørelsen udelukkende ligger hos de kompetente nationale retslige myndigheder;

| 42. | henviser igen til punkt 18 i sin beslutning af 4. december 2003, hvorefter der sker størst prioritering af undersøgelser på områder, hvor der fra national side ikke har været udvist særlig interesse, eller hvor der nationalt ikke er kompetence, altså undersøgelser internt i organerne og institutionerne og i forbindelse med de udgifter, Kommissionen forvalter direkte; bekræfter, at undersøgelser på de anførte områder principielt skal gennemføres efter de strenge forskrifter for interne undersøgelser, fordi der i disse sager også skal foretages en undersøgelse af EU-tjenestemænds mulige indblanding eller mulige forsømmelser; |
| --- | --- |

42.

henviser igen til punkt 18 i sin beslutning af 4. december 2003, hvorefter der sker størst prioritering af undersøgelser på områder, hvor der fra national side ikke har været udvist særlig interesse, eller hvor der nationalt ikke er kompetence, altså undersøgelser internt i organerne og institutionerne og i forbindelse med de udgifter, Kommissionen forvalter direkte; bekræfter, at undersøgelser på de anførte områder principielt skal gennemføres efter de strenge forskrifter for interne undersøgelser, fordi der i disse sager også skal foretages en undersøgelse af EU-tjenestemænds mulige indblanding eller mulige forsømmelser;

| 43. | erindrer om, at budgetmyndigheden har forsynet OLAF's stillingsfortegnelse, der for 2004 omfatter i alt 329 stillinger, med følgende anmærkning: »Heraf 80 stillinger til interne undersøgelser i overensstemmelse med artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999. Undersøgelserne samles i et særdirektorat«; forventer, at OLAF afslutter den ønskede interne omorganisering inden juli 2004; |
| --- | --- |

43.

erindrer om, at budgetmyndigheden har forsynet OLAF's stillingsfortegnelse, der for 2004 omfatter i alt 329 stillinger, med følgende anmærkning: »Heraf 80 stillinger til interne undersøgelser i overensstemmelse med artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999. Undersøgelserne samles i et særdirektorat«; forventer, at OLAF afslutter den ønskede interne omorganisering inden juli 2004;

| 44. | erindrer om, at OLAF af og til kommer i avisen i forbindelse med undersøgelser uden for Fællesskabet (f.eks. mulig forkert anvendelse af støtte til det palæstinensiske selvstyre), men at der ikke er noget specifikt retsgrundlag for sådanne undersøgelser; kræver, at dette spørgsmål bliver taget op i forbindelse med den tilstræbte forbedring af OLAF-forordningen; |
| --- | --- |

44.

erindrer om, at OLAF af og til kommer i avisen i forbindelse med undersøgelser uden for Fællesskabet (f.eks. mulig forkert anvendelse af støtte til det palæstinensiske selvstyre), men at der ikke er noget specifikt retsgrundlag for sådanne undersøgelser; kræver, at dette spørgsmål bliver taget op i forbindelse med den tilstræbte forbedring af OLAF-forordningen;

| 45. | er meget bekymret over den tendens, der er i Retten i Første Instans til at afvise klager fra tjenestemænd og andre ansatte over OLAF, når de respektive OLAF-undersøgelser ikke har ført til straf efter en disciplinær undersøgelse; erindrer om, at artikel 14 i OLAF-forordningen udtrykkeligt foreskriver en prøvelse af lovligheden af foranstaltninger, som kontoret træffer som led i en intern undersøgelse, uden at knytte konkrete betingelser hertil; opfordrer Kommissionen til at lade det komme klart til udtryk i fremtidige sager ved Retten i Første Instans, at det har været lovgivers hensigt at yde de berørte personer en pålidelig retsbeskyttelse allerede i undersøgelsesperioden; |
| --- | --- |

45.

er meget bekymret over den tendens, der er i Retten i Første Instans til at afvise klager fra tjenestemænd og andre ansatte over OLAF, når de respektive OLAF-undersøgelser ikke har ført til straf efter en disciplinær undersøgelse; erindrer om, at artikel 14 i OLAF-forordningen udtrykkeligt foreskriver en prøvelse af lovligheden af foranstaltninger, som kontoret træffer som led i en intern undersøgelse, uden at knytte konkrete betingelser hertil; opfordrer Kommissionen til at lade det komme klart til udtryk i fremtidige sager ved Retten i Første Instans, at det har været lovgivers hensigt at yde de berørte personer en pålidelig retsbeskyttelse allerede i undersøgelsesperioden;

| 46. | anmoder det nyvalgte Parlament om at prioritere revisionen af OLAF-forordningen fra september 2004; |
| --- | --- |

46.

anmoder det nyvalgte Parlament om at prioritere revisionen af OLAF-forordningen fra september 2004;

Bedrageribekæmpelse i Den Europæiske Centralbank og Den Europæiske Investeringsbank

| 47. | minder om Domstolens dom af 10. juli 2003 (sag C-11/00 og C-15/00), hvorefter OLAF-forordning (EF) nr. 1073/1999 finder anvendelse på Den Europæiske Centralbank og Den Europæiske Investeringsbank; |
| --- | --- |

47.

minder om Domstolens dom af 10. juli 2003 (sag C-11/00 og C-15/00), hvorefter OLAF-forordning (EF) nr. 1073/1999 finder anvendelse på Den Europæiske Centralbank og Den Europæiske Investeringsbank;

| 48. | opfordrer de to banker til nu uden yderligere forsinkelser at træffe afgørelse efter OLAF-forordningens artikel 4 om OLAF's interne undersøgelser og gennemføre standardafgørelserne om interne undersøgelser; |
| --- | --- |

48.

opfordrer de to banker til nu uden yderligere forsinkelser at træffe afgørelse efter OLAF-forordningens artikel 4 om OLAF's interne undersøgelser og gennemføre standardafgørelserne om interne undersøgelser;

| 49. | gør opmærksom på, at de to banker, også uden en sådan afgørelse om OLAF's interne undersøgelser, efter OLAF-forordningens artikel 7 er forpligtet til straks at give OLAF alle oplysninger om eventuelle tilfælde af bedrageri eller korruption eller andre retsstridige handlinger; |
| --- | --- |

49.

gør opmærksom på, at de to banker, også uden en sådan afgørelse om OLAF's interne undersøgelser, efter OLAF-forordningens artikel 7 er forpligtet til straks at give OLAF alle oplysninger om eventuelle tilfælde af bedrageri eller korruption eller andre retsstridige handlinger;

| 50. | er af den opfattelse, at de to banker straks skal indgive hidtil ikke-indgivne meddelelser, så OLAF kan få et omfattende billede af alle tilfælde af uregelmæssigheder og svig, der er forekommet i de to banker siden oprettelsen af OLAF i 1999; forventer, at OLAF senest i september 2004 forelægger en beretning herom; |
| --- | --- |

50.

er af den opfattelse, at de to banker straks skal indgive hidtil ikke-indgivne meddelelser, så OLAF kan få et omfattende billede af alle tilfælde af uregelmæssigheder og svig, der er forekommet i de to banker siden oprettelsen af OLAF i 1999; forventer, at OLAF senest i september 2004 forelægger en beretning herom;

| 51. | mener, at Domstolens domme analogt også finder anvendelse på Den Europæiske Investeringsfond, og opfordrer Investeringsfonden til at træffe de nødvendige afgørelser; |
| --- | --- |

51.

mener, at Domstolens domme analogt også finder anvendelse på Den Europæiske Investeringsfond, og opfordrer Investeringsfonden til at træffe de nødvendige afgørelser;

Kontrakter med eksterne virksomheder

| 52. | konstaterer, at Kommissionen mellem 1998 og første halvår af 2003 har udbetalt ca. 115 mio. EUR til de fem vigtigste internationale rådgivningsvirksomheder, idet to af disse fem virksomheder modtog mere end 77 mio. EUR, dvs. mere end to tredjedele af midlerne; gør opmærksom på, at disse angivelser åbenbart kun vedrører udgifter forvaltet direkte af Kommissionen, og opfordrer Kommissionen til at udarbejde en statistik, der også indeholder oplysninger om betalinger af fællesskabsudgifter, der ikke direkte forvaltes af Kommissionen, navnlig under strukturfondene; |
| --- | --- |

52.

konstaterer, at Kommissionen mellem 1998 og første halvår af 2003 har udbetalt ca. 115 mio. EUR til de fem vigtigste internationale rådgivningsvirksomheder, idet to af disse fem virksomheder modtog mere end 77 mio. EUR, dvs. mere end to tredjedele af midlerne; gør opmærksom på, at disse angivelser åbenbart kun vedrører udgifter forvaltet direkte af Kommissionen, og opfordrer Kommissionen til at udarbejde en statistik, der også indeholder oplysninger om betalinger af fællesskabsudgifter, der ikke direkte forvaltes af Kommissionen, navnlig under strukturfondene;

| 53. | minder om det dårlige indtryk, som tildelingen af en kontrakt til konsortiet »ASCII« til en samlet værdi af 23 mio. EUR i 2002 har efterladt, fordi en talsmand i Kommissionen, der på daværende tidspunkt var på orlov af personlige årsager, også profiterede heraf (19); |
| --- | --- |

53.

minder om det dårlige indtryk, som tildelingen af en kontrakt til konsortiet »ASCII« til en samlet værdi af 23 mio. EUR i 2002 har efterladt, fordi en talsmand i Kommissionen, der på daværende tidspunkt var på orlov af personlige årsager, også profiterede heraf (19);

| 54. | opfordrer Kommissionen til i betragtning af størrelsen af sådanne beløb til rådgivningskontrakter og de negative erfaringer med tildelingen af kontrakter til eksterne virksomheder at genoverveje sin politik for udlicitering af kommissionsaktiviteter; konstaterer, at der kun undtagelsesvist kan være tale om at overdrage gennemførelsen af opgaver for Kommissionen til eksterne virksomheder; |
| --- | --- |

54.

opfordrer Kommissionen til i betragtning af størrelsen af sådanne beløb til rådgivningskontrakter og de negative erfaringer med tildelingen af kontrakter til eksterne virksomheder at genoverveje sin politik for udlicitering af kommissionsaktiviteter; konstaterer, at der kun undtagelsesvist kan være tale om at overdrage gennemførelsen af opgaver for Kommissionen til eksterne virksomheder;

| 55. | henviser til den nye finansforordnings afsnit V (artikel 89), hvor det hedder, at »offentlige indkøbsaftaler ... skal overholde principperne om klarhed og åbenhed, proportionalitet, ligebehandling og ikkeforskelsbehandling«, samt at »aftalerne skal indgås på grundlag af bud indkaldt fra så bred en kreds som muligt«; erindrer om, at manglende eller manipulerede offentlige udbud efter eksperters mening hvert år kan påføre skatteyderne i Europa ekstraomkostninger; |
| --- | --- |

55.

henviser til den nye finansforordnings afsnit V (artikel 89), hvor det hedder, at »offentlige indkøbsaftaler ... skal overholde principperne om klarhed og åbenhed, proportionalitet, ligebehandling og ikkeforskelsbehandling«, samt at »aftalerne skal indgås på grundlag af bud indkaldt fra så bred en kreds som muligt«; erindrer om, at manglende eller manipulerede offentlige udbud efter eksperters mening hvert år kan påføre skatteyderne i Europa ekstraomkostninger;

| 56. | venter af OLAF's direktør, at han uden undtagelse anmelder overtrædelser af forskrifterne om udbud til de kompetente retslige myndigheder og ikke længere accepterer det som en undskyldning, når det forklares, at sådanne overtrædelser skyldes uvidenhed eller inkompetence eller er sket uden hensigt om personlig vinding; |
| --- | --- |

56.

venter af OLAF's direktør, at han uden undtagelse anmelder overtrædelser af forskrifterne om udbud til de kompetente retslige myndigheder og ikke længere accepterer det som en undskyldning, når det forklares, at sådanne overtrædelser skyldes uvidenhed eller inkompetence eller er sket uden hensigt om personlig vinding;

| 57. | erindrer om, at artikel 314 i den belgiske strafferet også kan anvendes på udbud fra EU-institutionerne i Bruxelles; henviser til, at det ifølge denne allerede er strafbart, at potentielle bydende med bedrageriske midler udelukkes fra deltagelse i et udbud, uden at det er nødvendigt at forelægge den i reglen vanskelige dokumentation for, hvor stort det opståede tab er, eller at der har været korruption eller personlig berigelse med i spillet; |
| --- | --- |

57.

erindrer om, at artikel 314 i den belgiske strafferet også kan anvendes på udbud fra EU-institutionerne i Bruxelles; henviser til, at det ifølge denne allerede er strafbart, at potentielle bydende med bedrageriske midler udelukkes fra deltagelse i et udbud, uden at det er nødvendigt at forelægge den i reglen vanskelige dokumentation for, hvor stort det opståede tab er, eller at der har været korruption eller personlig berigelse med i spillet;

Øvrige bemærkninger

| 58. | glæder sig over Kommissionens udførlige beretning om, i hvilken form tiltrædelseslandene integreredes i forebyggelsen og bekæmpelsen af bedrageri; |
| --- | --- |

58.

glæder sig over Kommissionens udførlige beretning om, i hvilken form tiltrædelseslandene integreredes i forebyggelsen og bekæmpelsen af bedrageri;

| 59. | glæder sig over, at OLAF har indledt en undersøgelse af finansieringen af Parlamentets bygninger i Bruxelles omfattende alle betalinger mellem bygherren, SA Forum Leopold, og WestLB, der stod for finansieringen, samt eventuelle udbetalinger til tredjemand; forventer, at de kompetente retslige myndigheder yder den nødvendige bistand, hvis de berørte påberåber sig bankhemmeligheden; |
| --- | --- |

59.

glæder sig over, at OLAF har indledt en undersøgelse af finansieringen af Parlamentets bygninger i Bruxelles omfattende alle betalinger mellem bygherren, SA Forum Leopold, og WestLB, der stod for finansieringen, samt eventuelle udbetalinger til tredjemand; forventer, at de kompetente retslige myndigheder yder den nødvendige bistand, hvis de berørte påberåber sig bankhemmeligheden;

| 60. | anmoder Kommissionen om at underrette Parlamentets kompetente udvalg om foranstaltninger til begrænsning af cigaretsmugling, herunder den verserende sag ved de amerikanske domstole, samt om foranstaltninger til beskyttelse af euroen og den intellektuelle ejendomsret; |
| --- | --- |

60.

anmoder Kommissionen om at underrette Parlamentets kompetente udvalg om foranstaltninger til begrænsning af cigaretsmugling, herunder den verserende sag ved de amerikanske domstole, samt om foranstaltninger til beskyttelse af euroen og den intellektuelle ejendomsret;

| 61. | kræver oplysninger om forhandlingerne med Schweiz om bedrageribekæmpelse; kræver navnlig oplysning om,






  — | hvorvidt Schweiz fortsat afviser at foretage en administrativ kontrol hos økonomiske aktører i Schweiz |
| --- | --- | --- |

61.

kræver oplysninger om forhandlingerne med Schweiz om bedrageribekæmpelse; kræver navnlig oplysning om,

—

hvorvidt Schweiz fortsat afviser at foretage en administrativ kontrol hos økonomiske aktører i Schweiz

| — | hvorvidt Schweiz er indstillet på at overtage Europarådets standarder for retligt samarbejde på told- og skatteområdet, og |
| --- | --- |

—

hvorvidt Schweiz er indstillet på at overtage Europarådets standarder for retligt samarbejde på told- og skatteområdet, og

| — | hvorvidt Schweiz fortsat betragter hvidvaskning af provenu fra skattesvig via finansinstitutter i Schweiz som en lovlig virksomhed; |
| --- | --- |

—

hvorvidt Schweiz fortsat betragter hvidvaskning af provenu fra skattesvig via finansinstitutter i Schweiz som en lovlig virksomhed;

| 62. | understreger på ny (20), at en oversigt på 80 sider over nye nationale bestemmelser til gennemførelse af målene i EF-traktatens artikel 280 er af ringe værdi for Europa-Parlamentet, så længe disse ikke analyseres af Kommissionen med henblik på at påvise eventuelle svagheder i beskyttelsen af Fællesskabets finansielle interesser; kræver, at årsberetningen for 2003 kommer til at indeholde et afsnit med en sådan analyse, hvor Kommissionen redegør for, på hvilke områder der stadig er presserende behov for handling; |
| --- | --- |

62.

understreger på ny (20), at en oversigt på 80 sider over nye nationale bestemmelser til gennemførelse af målene i EF-traktatens artikel 280 er af ringe værdi for Europa-Parlamentet, så længe disse ikke analyseres af Kommissionen med henblik på at påvise eventuelle svagheder i beskyttelsen af Fællesskabets finansielle interesser; kræver, at årsberetningen for 2003 kommer til at indeholde et afsnit med en sådan analyse, hvor Kommissionen redegør for, på hvilke områder der stadig er presserende behov for handling;

| 63. | tager til efterretning, at Solbes, medlem af Kommissionen, den 21. januar 2004 fremsendte Eurostat- handlingsplanen for 2004 til Budgetkontroludvalgets formand; er af den opfattelse, at der bør gennemføres en uafhængig forvaltnings- og ledelsesrevision af Eurostats nye struktur efter afslutningen af OLAF-undersøgelserne; |
| --- | --- |

63.

tager til efterretning, at Solbes, medlem af Kommissionen, den 21. januar 2004 fremsendte Eurostat- handlingsplanen for 2004 til Budgetkontroludvalgets formand; er af den opfattelse, at der bør gennemføres en uafhængig forvaltnings- og ledelsesrevision af Eurostats nye struktur efter afslutningen af OLAF-undersøgelserne;

| 64. | opfordrer Kommissionen til at sørge for, at ånden i præferenceaftaler med nabolande ikke ødelægges ved fremme af eksport til tiltrædelseslande af varer, der egentlig er bestemt til at forblive i EU; |
| --- | --- |

64.

opfordrer Kommissionen til at sørge for, at ånden i præferenceaftaler med nabolande ikke ødelægges ved fremme af eksport til tiltrædelseslande af varer, der egentlig er bestemt til at forblive i EU;

*

- *

| 65. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, De Europæiske Fællesskabers Domstol, Den Europæiske Revisionsret, Den Europæiske Centralbank, Den Europæiske Investeringsbank, Den Europæiske Investeringsfond, OLAF-Overvågningsudvalget samt OLAF. |
| --- | --- |

65.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, De Europæiske Fællesskabers Domstol, Den Europæiske Revisionsret, Den Europæiske Centralbank, Den Europæiske Investeringsbank, Den Europæiske Investeringsfond, OLAF-Overvågningsudvalget samt OLAF.

---

(1)  http://europa.eu.int/comm/anti—fraud/reports/index_en.html.

(2)  EUT C 286 af 28.11.2003, s. 1.

(3)  P5_TA(2003)0551.

(4)  KOM(2003) 445, afsnit III, punkt 10.1. Se også punkt 11.

(5)  EFT L 67 af 14.3.1991, s. 11.

(6)  
  Se også bilag 5-7 i betænkning A5-0135/2004.

(7)  Det er uklart, om delbeløb fra disse år allerede er blevet inddrevet.

(8)  Kommissionen, GD Regionalpolitik, og OLAF, sammenfattende beretning om undersøgelse af systemerne og procedurerne for meddelelse og forfølgelse af uregelmæssigheder inden for strukturfondene af 19. december 2003.

(9)  EFT L 178 af 12.7.1994, s. 43.

(10)  
  Skrivelse af 30. januar 2004 fra Schreyer, medlem af Kommissionen, til ordføreren.

(11)  Skrivelse (D(2004) 3541) af 30. januar 2004 fra Schreyer, medlem af Kommissionen.

(12)  EUT L 160 af 28.6.2003, s. 83.

(13)  Samling af Domstolens Afgørelser 1990, I-3603.

(14)  Punkt 140 og 142 i Europa-Parlamentets beslutning af 8. april 2003 med bemærkningerne til afgørelsen om decharge til Kommissionen for gennemførelsen af Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2001(EUT L 148 af 16.6.2003, s. 21.).

(15)  http://europa.eu.int/comm/anti_fraud/press_room/pr/2002/2002_03_en.html.

(16)  http://www.europarl.ep.ec/ombudsman/recommen/en/021840.html.

(17)  

  EFT L 136 af 31.5.1999, s. 1.

(18)  EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2.

(19)  Ifølge oplysninger i Agence Europe af 30. september 2002, punkt 29.

(20)  Punkt 56 i Europa-Parlamentets beslutning af 13. marts 2003 om beskyttelse af Fællesskabernes finansielle interesser og bekæmpelse af svig — Årsberetning 2001 (EUT C 61 E af 10.3.2004, s. 392). Se også Europa-Parlamentets beslutning af 29. november 2001 om dette emne (EFT C 153 E af 27.6.2002, s. 325).

---

Onsdag, den 31. marts 2004

| 29.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 103/444 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 103/444

---

PROTOKOL

(2004/C 103 E/03)

AFVIKLING AF MØDET

FORSÆDE: Pat COX

formand

1.   Åbning af mødet

Formanden åbnede mødet kl. 09.05.

Talere:

| — | Christa Randzio-Plath om en hændelse den foregående dag i Parlamentets lokaler mellem hende og et kamerateam (Formanden forsikrede hende om, at han ville sørge for, at medlemmerne uhindret kunne udøve deres hverv); |
| --- | --- |

—

Christa Randzio-Plath om en hændelse den foregående dag i Parlamentets lokaler mellem hende og et kamerateam (Formanden forsikrede hende om, at han ville sørge for, at medlemmerne uhindret kunne udøve deres hverv);

| — | Glenys Kinnock, som under henvisning til tiårsdagen for folkemordet i Rwanda den følgende onsdag anmodede om et minuts stilhed i Parlamentet den følgende dag til minde om denne begivenhed (Formanden tog denne anmodning til efterretning). |
| --- | --- |

—

Glenys Kinnock, som under henvisning til tiårsdagen for folkemordet i Rwanda den følgende onsdag anmodede om et minuts stilhed i Parlamentet den følgende dag til minde om denne begivenhed (Formanden tog denne anmodning til efterretning).

2.   Modtagne dokumenter

Formanden havde modtaget:

| 1) | fra udvalgene:
  følgende betænkninger:






  — | *** Henstilling om forslag til Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs holdning til udkast til regulativ fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa om indførsel af ensartede forskrifter for typegodkendelse af forbrændingsmotorer til montering i landbrugs- og skovbrugstraktorer og mobile ikke-vejgående maskiner, for så vidt angår måling af nettoeffekt, nettodrejningsmoment og specifikt brændstofforbrug [KOM(2003) 414 — 5924/2004 — C5-0151/2004 — 2003/0155(AVC)] — Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi
  Ordfører: Luis Berenguer Fuster (A5-0223/2004) |
| --- | --- | --- |

1)

fra udvalgene:

følgende betænkninger:

—

*** Henstilling om forslag til Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs holdning til udkast til regulativ fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa om indførsel af ensartede forskrifter for typegodkendelse af forbrændingsmotorer til montering i landbrugs- og skovbrugstraktorer og mobile ikke-vejgående maskiner, for så vidt angår måling af nettoeffekt, nettodrejningsmoment og specifikt brændstofforbrug [KOM(2003) 414 — 5924/2004 — C5-0151/2004 — 2003/0155(AVC)] — Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi

Ordfører: Luis Berenguer Fuster (A5-0223/2004)

| — | * Betænkning: Forslag til Rådets afgørelse om makrofinansiel bistand til Albanien og om ophævelse af afgørelse 1999/282/EC [KOM(2003) 834 — C5-0048/2004 — 2003/0330(CNS)] — Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi
  Ordfører: Luis Berenguer Fuster (A5-0225/2004) |
| --- | --- |

—

- Betænkning: Forslag til Rådets afgørelse om makrofinansiel bistand til Albanien og om ophævelse af afgørelse 1999/282/EC [KOM(2003) 834 — C5-0048/2004 — 2003/0330(CNS)] — Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi

Ordfører: Luis Berenguer Fuster (A5-0225/2004)

| 2) | fra medlemmerne:
  følgende skriftlige erklæringer til optagelse i register (forretningsordenens artikel 51):






  — | Hans-Gert Poettering, Enrique Barón Crespo, Graham R. Watson og Charles Pasqua om situationen for tilbageholdte personer i Colombia (28/2004) |
| --- | --- | --- |

2)

fra medlemmerne:

følgende skriftlige erklæringer til optagelse i register (forretningsordenens artikel 51):

—

Hans-Gert Poettering, Enrique Barón Crespo, Graham R. Watson og Charles Pasqua om situationen for tilbageholdte personer i Colombia (28/2004)

3.   Meddelelse om Kommissionens reaktion på Parlamentets udtalelser og beslutninger

Kommissionens meddelelse om dens reaktion på Parlamentets udtalelser og beslutninger under mødeperioderne I og II i december 2003 var omdelt.

4.   Det Europæiske Råd/Sikkerhed (redegørelser efterfulgt af forhandling)

Beretning fra Det Europæiske Råd og redegørelse fra Kommissionen: Det Europæiske Råds møde (Bruxelles, den 25.-26. marts 2004)

Redegørelser fra Rådet og Kommissionen: Sikkerhed for Europas borgere efter attentaterne i Madrid

Bertie Ahern (formand for Rådet og for Det Europæiske Råd) og Romano Prodi (formand for Kommissionen) afgav redegørelserne.

Talere: Hans-Gert Poettering for PPE-DE-Gruppen, Enrique Barón Crespo for PSE-Gruppen, Graham R. Watson for ELDR-Gruppen, Ilda Figueiredo for GUE/NGL-Gruppen, Monica Frassoni for Verts/ALE-Gruppen, Gerard Collins for UEN-Gruppen, William Abitbol for EDD-Gruppen, Marco Cappato løsgænger, Avril Doyle, Klaus Hänsch, Cecilia Malmström, Pedro Marset Campos, Josu Ortuondo Larrea, Jens-Peter Bonde, Philip Claeys, Gerardo Galeote Quecedo, Anna Terrón i Cusí, Andrew Nicholas Duff, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Graham H. Booth, Daniela Raschhofer, Jonathan Evans, Proinsias De Rossa, Herman Schmid, Georges Berthu og Françoise Grossetête.

FORSÆDE: Renzo IMBENI

næstformand

Talere: Pervenche Berès, Mario Borghezio, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Christa Randzio-Plath, Richard Corbett, Jorge Salvador Hernández Mollar og Elmar Brok.

FORSÆDE: Pat COX

formand

Talere: Charlotte Cederschiöld, Charles Tannock, Piia-Noora Kauppi, Hartmut Nassauer, Bertie Ahern, Romano Prodi, Josu Ortuondo Larrea for en personlig bemærkning, og José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra om dette indlæg.

Beslutningsforslag fremsat som afslutning på forhandlingen (forretningsordenens artikel 37, stk. 2):

| — | Andrew Nicholas Duff, Sarah Ludford, Jules Maaten, Cecilia Malmström og Luciana Sbarbati for ELDRGruppen, om resultatet af mødet i Det Europæiske Råd 25.-26. marts 2004 (B5-0165/2004) |
| --- | --- |

—

Andrew Nicholas Duff, Sarah Ludford, Jules Maaten, Cecilia Malmström og Luciana Sbarbati for ELDRGruppen, om resultatet af mødet i Det Europæiske Råd 25.-26. marts 2004 (B5-0165/2004)

| — | Gerard Collins for UEN-Gruppen, om Det Europæiske Råd i Bruxelles den 25.-26. marts 2004 (B5-0178/2004) |
| --- | --- |

—

Gerard Collins for UEN-Gruppen, om Det Europæiske Råd i Bruxelles den 25.-26. marts 2004 (B5-0178/2004)

| — | Daniel Marc Cohn-Bendit, Monica Frassoni, Joost Lagendijk og Jean Lambert for Verts/ALE-Gruppen, om Det Europæiske Råd i Bruxelles den 25.-26. marts 2004 (B5-0179/2004) |
| --- | --- |

—

Daniel Marc Cohn-Bendit, Monica Frassoni, Joost Lagendijk og Jean Lambert for Verts/ALE-Gruppen, om Det Europæiske Råd i Bruxelles den 25.-26. marts 2004 (B5-0179/2004)

| — | Francis Wurtz for GUE/NGL-Gruppen, om konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 25. og 26. marts (B5-0180/2004) |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz for GUE/NGL-Gruppen, om konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 25. og 26. marts (B5-0180/2004)

| — | Elmar Brok, Jorge Salvador Hernández Mollar, Othmar Karas, Philippe Morillon, Íñigo Méndez de Vigo, Arie M. Oostlander, Hans-Gert Poettering, Ilkka Suominen og W.G. van Velzen for PPE-DEGruppen, om resultatet af Det Europæiske Råd i Bruxelles den 25.-26. marts 2004 og om sikkerheden i Europa efter terrorattentaterne i Madrid (B5-0182/2004) |
| --- | --- |

—

Elmar Brok, Jorge Salvador Hernández Mollar, Othmar Karas, Philippe Morillon, Íñigo Méndez de Vigo, Arie M. Oostlander, Hans-Gert Poettering, Ilkka Suominen og W.G. van Velzen for PPE-DEGruppen, om resultatet af Det Europæiske Råd i Bruxelles den 25.-26. marts 2004 og om sikkerheden i Europa efter terrorattentaterne i Madrid (B5-0182/2004)

| — | Enrique Barón Crespo for PSE-Gruppen, om resultatet af Det Europæiske Råds møde den 25.-26. marts 2004 i Bruxelles (B5-0183/2004) |
| --- | --- |

—

Enrique Barón Crespo for PSE-Gruppen, om resultatet af Det Europæiske Råds møde den 25.-26. marts 2004 i Bruxelles (B5-0183/2004)

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 1.4.2004, punkt 4.19.

FORSÆDE: Guido PODESTÀ

næstformand

5.   Velkomstord

Formanden bød på Parlamentets vegne velkommen til Oleg Morozov, formand for delegationen fra den russiske Duma til Det Parlamentariske Samarbejdsudvalg EU/Rusland og næstformand for Dumaen, og Alexandre Belousov og Guennadi Gorbunov, medlemmer af Det Føderale Råd, som havde taget plads i den officielle loge.

Monica Frassoni tog ordet.

*

- *

Martin Schulz tog ordet og kom igen ind på de beskyldninger, som et medlem af Europa-Parlamentet havde fremsat, og som var blevet gengivet i en række tyske aviser, vedrørende uregelmæssigheder i forbindelse med dagpenge og tilstedeværelseslister, som en række medlemmer skulle have gjort sig skyldige i (punkt 3 i protokollen af 29.03.2004). På vegne af de tyske medlemmer af PSE-Gruppen, der var rettet beskyldninger imod, gentog han sin anmodning om, at hvert enkelt tilfælde skulle undersøges af de kompetente kontrolinstanser, og anmodede om, at resultaterne af deres undersøgelse skulle offentliggøres inden udløbet af valgperioden.

Talere: Hartmut Nassauer for de berørte tyske medlemmer af PPE-DE-Gruppen, der tilsluttede sig dette forslag, Klaus-Heiner Lehne, Heide Rühle og Enrique Barón Crespo, der anmodede om, at undersøgelsen også skulle omfatte det medlem, der havde fremsat beskyldningerne, Sylvia-Yvonne Kaufmann og Elmar Brok.

Robert Atkins tog ordet om de gældende regler i Parlamentet om brug af kameraer.

Formanden lovede at sende disse indlæg til Parlamentets formand.

6.   Afstemningstid

Resultaterne af afstemningerne som helhed (ændringsforslag, særskilte afstemninger, opdelte afstemninger osv.) fremgår af bilag 1, som er vedlagt protokollen.

6.1.   Finansielle tjenesteydelser (udvalg) ***I (afstemning)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiver 73/239/EØF, 85/611/EØF, 91/675/EØF, 93/6/EØF og 94/19/EF og af Europa-Parlamentets og Rådets direktiver 2000/12/EF, 2002/83/EF og 2002/87/EF med henblik på oprettelse af en ny organisationsstruktur for udvalg inden for finansielle tjenesteydelser [KOM(2003) 659 — C5-0520/2003 — 2003/0263(COD)] — Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål

Ordfører: Christa Randzio-Plath (A5-0162/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 1)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt som ændret (P5_TA(2004)0224)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P5_TA(2004)0224)

Indlæg til afstemningen:

Indlæg inden afstemningen: Christa Randzio-Plath (ordfører), Dick Roche (formand for Rådet) og Frits Bolkestein (medlem af Kommissionen).

6.2.   Sudan (forretningsordenens artikel 104 a) (afstemning)

Forslag til beslutning Sudan — Udvalget om Udvikling og Samarbejde (B5-0153/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 2)

FORSLAG TIL BESLUTNING

Vedtaget (P5_TA(2004)0225)

Indlæg til afstemningen:

| — | Richard Howitt for PSE-Gruppen havde foreslået, at alle ændringsforslagene blev sat under afstemning under et. (Formanden havde modsat sig dette, da nogle af ændringsforslagene var uforenelige). |
| --- | --- |

—

Richard Howitt for PSE-Gruppen havde foreslået, at alle ændringsforslagene blev sat under afstemning under et. (Formanden havde modsat sig dette, da nogle af ændringsforslagene var uforenelige).

6.3.   Ensartede forskrifter for typegodkendelse af forbrændingsmotorer til montering i landbrugs- og skovbrugstraktorer og mobile ikke-vejgående maskiner *** (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Indstilling ved anden behandling: Forslag til Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs holdning til udkast til regulativ fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa om indførsel af ensartede forskrifter for typegodkendelse af forbrændingsmotorer til montering i landbrugs- og skovbrugstraktorer og mobile ikke-vejgående maskiner, for så vidt angår måling af nettoeffekt, nettodrejningsmoment og specifikt brændstofforbrug [KOM(2003) 414 — 5924/2004 — C5-0151/2004 — 2003/0155(AVC)] — Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi

Ordfører: Luis Berenguer Fuster (A5-0223/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 3)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P5_TA(2004)0226)

6.4.   Aftale om politisk dialog og samarbejde EF/Centralamerika * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Betænkning: Forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af en aftale om politisk dialog og samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua og Panama på den anden side [KOM(2003) 677 — C5-0658/2003 — 2003/0266(CNS)] — Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik

Ordfører: Raimon Obiols i Germà (A5-0120/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 4)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P5_TA(2004)0227)

6.5.   Aftale om politisk dialog og samarbejde EF/Det Andinske Fællesskab * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Betænkning: Forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af en aftale om politisk dialog og samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Andinske Fællesskab og dets medlemslande Republikken Bolivia, Republikken Colombia, Republikken Ecuador, Republikken Peru og Den Bolivariske Republik Venezuela på den anden side [KOM(2003) 695 — C5-0657/2003 — 2003/0268(CNS)] — Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik

Ordfører: José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra (A5-0119/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 5)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P5_TA(2004)0228)

6.6.   Garantifond for aktioner i forhold til tredjeland * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Betænkning: Forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 2728/94 om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold til tredjeland [KOM(2003) 604 — C5-0502/2003 — 2003/0233(CNS)] — Budgetudvalget

Ordfører: Esko Olavi Seppänen (A5-0199/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 6)

KOMMISSIONENS FORSLAG, ÆNDRINGSFORSLAG og FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P5_TA(2004)0229)

6.7.   EU's nye naboskabspolitik for det bredere Europa * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Betænkning: Forslag til Rådets afgørelse om ændring af afgørelse 2000/24/EF for at tage højde for udvidelsen af Den Europæiske Union og EU's nye naboskabspolitik for det bredere Europa [KOM(2003) 603 — C5-0501/2003 — 2003/0232(CNS)] — Budgetudvalget

Ordfører: Reimer Böge (A5-0198/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 7)

KOMMISSIONENS FORSLAG og ÆNDRINGSFORSLAG

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P5_TA(2004)0230)

Indlæg til afstemningen:

| — | Reimer Böge (ordfører), der på grundlag af forretningsordenens artikel 69, stk. 2, havde foreslået, at kun ændringsforslagene blev sat under afstemning, og at afstemningen om forslaget til beslutning blev udsat. |
| --- | --- |

—

Reimer Böge (ordfører), der på grundlag af forretningsordenens artikel 69, stk. 2, havde foreslået, at kun ændringsforslagene blev sat under afstemning, og at afstemningen om forslaget til beslutning blev udsat.

Formanden havde konstateret, at der ingen indsigelser var mod denne anmodning. Sagen blev derfor betragtet som henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg.

6.8.   Makrofinansiel bistand til Albanien * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Betænkning: Forslag til Rådets afgørelse om makrofinansiel bistand til Albanien og om ophævelse af afgørelse 1999/282/EC [KOM(2003) 834 — C5-0048/2004 — 2003/0330(CNS)] — Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi

Ordfører: Luis Berenguer Fuster (A5-0225/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 8)

KOMMISSIONENS FORSLAG, ÆNDRINGSFORSLAG og FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P5_TA(2004)0231)

6.9.   EU's udviklingspolitik (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Betænkning: Nye styreformer for EU's udviklingspolitik [2003/2164(INI)] — Udvalget om Udvikling og Samarbejde

Ordfører: Maria Johanna (Marieke) Sanders-ten Holte (A5-0219/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 9)

FORSLAG TIL BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P5_TA(2004)0232)

6.10.   Miljøansvar ***III (afstemning)

Betænkning: Forligsudvalgets fælles udkast til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om miljøansvar for så vidt angår forebyggelse og afhjælpning af miljøskader [PE-CONS 3622/2004 — C5-0079/2004 — 2002/0021(COD) — Europa-Parlamentets Delegation til Forligsudvaget

Ordfører: Toine Manders (A5-0139/2004)

(Simpelt flertal påkrævet for godkendelse)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 10)

FÆLLES UDKAST

Vedtaget (P5_TA(2004)0233)

6.11.   Foderstofhygiejne ***I (afstemning)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om krav til foderstofhygiejne [KOM(2003) 180 — C5-0175/2003 — 2003/0071(COD)] — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik

Ordfører: Hedwig Keppelhoff-Wiechert (A5-0133/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 11)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt som ændret (P5_TA(2004)0234)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P5_TA(2004)0234)

6.12.   Materialer og genstande bestemt til at komme i berøring med fødevarer ***I (afstemning)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om materialer og genstande bestemt til at komme i berøring med fødevarer [KOM(2003) 689 — C5-0549/2003 — 2003/0272(COD)] — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik

Ordfører: Astrid Thors (A5-0147/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 12)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt som ændret (P5_TA(2004)0235)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P5_TA(2004)0235)

6.13.   Udviklingssamarbejde med Sydafrika ***I (afstemning)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1726/2000 om udviklingssamarbejde med Sydafrika [KOM(2003) 627 — C5-0495/2003 — 2003/0245(COD)] — Udvalget om Udvikling og Samarbejde

Ordfører: Nelly Maes (A5-0132/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 13)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt som ændret (P5_TA(2004)0236)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P5_TA(2004)0236)

Indlæg til afstemningen:

| — | Poul Nielson (medlem af Kommissionen) havde redegjort for Kommissionens holdning til ændringsforslagene. |
| --- | --- |

—

Poul Nielson (medlem af Kommissionen) havde redegjort for Kommissionens holdning til ændringsforslagene.

| — | Nelly Maes, ordfører, havde efter denne redegørelse trukket ændringsforslag 3 tilbage og anmodet om, at ændringsforslag 4 erstattede ændringsforslag 2. |
| --- | --- |

—

Nelly Maes, ordfører, havde efter denne redegørelse trukket ændringsforslag 3 tilbage og anmodet om, at ændringsforslag 4 erstattede ændringsforslag 2.

6.14.   Fluorholdige drivhusgasser ***I (afstemning)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om visse fluorholdige drivhusgasser [KOM(2003) 492 — C5-0397/2003 — 2003/0189(COD)] — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik

Ordfører: Robert Goodwill (A5-0172/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 14)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt som ændret (P5_TA(2004)0237)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P5_TA(2004)0237)

Indlæg til afstemningen:

| — | Caroline Lucas for Verts/ALE-Gruppen havde trukket sin anmodning om afstemning ved navneopråb om ændringsforslag 87 tilbage. |
| --- | --- |

—

Caroline Lucas for Verts/ALE-Gruppen havde trukket sin anmodning om afstemning ved navneopråb om ændringsforslag 87 tilbage.

6.15.   Anvendelse af Århus-konventionens bestemmelser på Det Europæiske Fællesskabs institutioner og organer ***I (afstemning)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om anvendelse af Århus-konventionens bestemmelser om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet på Det Europæiske Fællesskabs institutioner og organer [KOM(2003) 622 — C5-0505/2003 — 2003/0242(COD)] — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik

Ordfører: Eija-Riitta Anneli Korhola (A5-0190/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 15)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt som ændret (P5_TA(2004)0238)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P5_TA(2004)0238)

6.16.   Adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet ***I (afstemning)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet [KOM(2003) 624 — C5-0513/2003 — 2003/0246(COD)] — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik

Ordfører: Inger Schörling (A5-0189/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 16)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt som ændret (P5_TA(2004)0239)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P5_TA(2004)0239)

6.17.   Håndtering af affald fra udvindingsindustrien ***I (afstemning)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om håndtering af affald fra udvindingsindustrien [KOM(2003) 319 — C5-0256/2003 — 2003/0107(COD)] — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik

Ordfører: Jonas Sjöstedt (A5-0177/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 17)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt som ændret (P5_TA(2004)0240)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P5_TA(2004)0240)

6.18.   Indgåelse af Århus-konventionen * (afstemning)

Betænkning: Forslag til Rådets afgørelse om indgåelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet [KOM(2003) 625 — C5-0526/2003 — 2003/0249(CNS)] — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik

Ordfører: Eija-Riitta Anneli Korhola (A5-0173/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 18)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt som ændret (P5_TA(2004)0241)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P5_TA(2004)0241)

6.19.   Det europæiske program for satellitbaseret radionavigation * (afstemning)

Betænkning: Forslag til Rådets forordning om forvaltningsstrukturerne for det europæiske program for satellitbaseret radionavigation [KOM(2003) 471 — C5-0391/2003 — 2003/0177(CNS)] — Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi

Ordfører: Alexander Radwan (A5-0209/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 19)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt som ændret (P5_TA(2004)0242)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P5_TA(2004)0242)

6.20.   Europæisk bevissikringskendelse * (afstemning)

Betænkning: Forslag til Rådets rammeafgørelse om en europæisk bevissikringskendelse til fremskaffelse af genstande, dokumenter og data til brug i straffesager [KOM(2003) 688 — C5-0609/2003 — 2003/0270(CNS)] — Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender

Ordfører: Elena Ornella Paciotti (A5-0214/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 20)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt som ændret (P5_TA(2004)0243)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P5_TA(2004)0243)

6.21.   Udsendelse af tredjelandsstatsborgere * (afstemning)

Betænkning: Betænkning om initiativ fra Den Italienske Republik med henblik på vedtagelse af Rådets beslutning om tilrettelæggelse af samlet udsendelse med fly fra to eller flere medlemsstaters område af tredjelandsstatsborgere, der er omfattet af individuelle afgørelser om udsendelse [12025/2003 — C5-0440/2003 et 14025/2003 — C5-0582/2003 — 2003/0821(CNS)] — Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender

Ordfører: Adeline Hazan (A5-0091/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 21)

INITIATIV FRA DEN ITALIENSKE REPUBLIK

Forkastet

Initiativet blev henvist til fornyet udvalgsbehandling.

Indlæg til afstemningen:

| — | Inden afstemningen havde ordføreren, Adeline Hazan, begrundet det kompetente udvalgs holdning og anmodet om forkastelse af initiativet. Efter forkastelsen af initiativet havde hun erklæret, at hun kunne gå ind for henvisningen til fornyet udvalgsbehandling. |
| --- | --- |

—

Inden afstemningen havde ordføreren, Adeline Hazan, begrundet det kompetente udvalgs holdning og anmodet om forkastelse af initiativet. Efter forkastelsen af initiativet havde hun erklæret, at hun kunne gå ind for henvisningen til fornyet udvalgsbehandling.

6.22.   Europæisk Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse * (afstemning)

Betænkning: Forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EØF) nr. 337/75 om oprettelse af et europæisk center for udvikling af erhvervsuddannelse [KOM(2003) 854 — C5-0080/2004 — 2003/0334(CNS)] — Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender

Ordfører: Luciana Sbarbati (A5-0208/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 22)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt som ændret (P5_TA(2004)0244)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P5_TA(2004)0244)

6.23.   Beskyttelse af flypassagerers persondata (afstemning)

Forslag til beslutning Kommissionens beslutning om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet for personoplysninger i fortegnelsen over reservationsnumre (PNR), der videregives til told- og grænsekontrolmyndighederne i USA [2004/2011(INI)] — Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender.(B5-0156/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 23)

FORSLAG TIL BESLUTNING

Vedtaget (P5_TA(2004)0245)

Indlæg til afstemningen:

Marco Cappato inden afstemningen.

6.24.   Miljø og sundhed (afstemning)

Betænkning: Europæisk strategi for miljø og sundhed [KOM(2003) 338 — C5-0551/2003 — 2003/2222(INI)] — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik

Ordfører: Marit Paulsen (A5-0193/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 24)

FORSLAG TIL BESLUTNING

Vedtaget (P5_TA(2004)0246)

7.   Stemmerettelser

Følgende medlemmer havde meddelt stemmerettelser:

Forslag til beslutning — B5-0153/2004 Sudan

| — | beslutning (som helhed)

  for: Koenraad Dillen, Marie-France Stirbois |
| --- | --- |

—

beslutning (som helhed)

for: Koenraad Dillen, Marie-France Stirbois

Betænkning Goodwill — A5-0172/2004

| — | ændringsforslag 37

  imod: Othmar Karas, Rainer Wieland |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 37

imod: Othmar Karas, Rainer Wieland

| — | ændringsforslag 38

  imod: Othmar Karas |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 38

imod: Othmar Karas

| — | ændringsforslag 112

  for: Othmar Karas |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 112

for: Othmar Karas

| — | ændringsforslag 90

  for: Lone Dybkjær, Yvonne Sandberg-Fries

  imod: Othmar Karas |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 90

for: Lone Dybkjær, Yvonne Sandberg-Fries

imod: Othmar Karas

| — | ændringsforslag 92

  imod: Othmar Karas |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 92

imod: Othmar Karas

Betænkning Korhola — A5-0190/2004

| — | ændringsforslag 45, 1. del

  for: Ewa Hedkvist Petersen, Hans Karlsson |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 45, 1. del

for: Ewa Hedkvist Petersen, Hans Karlsson

| — | ændringsforslag 57

  for: Ewa Hedkvist Petersen, Hans Karlsson |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 57

for: Ewa Hedkvist Petersen, Hans Karlsson

| — | ændringsforslag 55

  for: Ewa Hedkvist Petersen, Hans Karlsson, Torben Lund |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 55

for: Ewa Hedkvist Petersen, Hans Karlsson, Torben Lund

Betænkning Schörling — A5-0189/2004

| — | ændringsforslag 24

  for: Ioannis Patakis |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 24

for: Ioannis Patakis

| — | ændringsforslag 39, 41-43

  for: Ewa Hedkvist Petersen, Hans Karlsson, Hubert Pirker, Claude Turmes |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 39, 41-43

for: Ewa Hedkvist Petersen, Hans Karlsson, Hubert Pirker, Claude Turmes

| — | ændringsforslag 40, 1. del

  for: Ewa Hedkvist Petersen, Hans Karlsson, Albert Jan Maat |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 40, 1. del

for: Ewa Hedkvist Petersen, Hans Karlsson, Albert Jan Maat

| — | ændringsforslag 40, 2. del

  for: Ewa Hedkvist Petersen, Hans Karlsson |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 40, 2. del

for: Ewa Hedkvist Petersen, Hans Karlsson

| — | ændringsforslag 29, 1. del

  for: Ewa Hedkvist Petersen, Hans Karlsson, Othmar Karas, Ioannis Patakis |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 29, 1. del

for: Ewa Hedkvist Petersen, Hans Karlsson, Othmar Karas, Ioannis Patakis

| — | ændringsforslag 38 = 44

  imod: Othmar Karas |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 38 = 44

imod: Othmar Karas

| — | ændringsforslag 25

  imod: Jan Andersson, Othmar Karas |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 25

imod: Jan Andersson, Othmar Karas

| — | ændringsforslag 36

  for: Ewa Hedkvist Petersen, Hans Karlsson

  imod: Othmar Karas |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 36

for: Ewa Hedkvist Petersen, Hans Karlsson

imod: Othmar Karas

Betænkning Sjöstedt — A5-0177/2004

| — | ændringsforslag 91 = 97

  for: Jan Andersson |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 91 = 97

for: Jan Andersson

Forslag til beslutning — B5-0156/2004 Beskyttelse af flypassagerers persondata / beskyttelsesniveauet for personoplysninger

| — | punkt 1, indledningen

  imod: Charlotte Cederschiöld

  hverken/eller: Armonia Bordes |
| --- | --- |

—

punkt 1, indledningen

imod: Charlotte Cederschiöld

hverken/eller: Armonia Bordes

| — | punkt 10

  imod: Charlotte Cederschiöld |
| --- | --- |

—

punkt 10

imod: Charlotte Cederschiöld

| — | beslutning (som helhed)

  imod: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Ioannis Marinos

  hverken/eller: Marie-Thérèse Hermange |
| --- | --- |

—

beslutning (som helhed)

imod: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Ioannis Marinos

hverken/eller: Marie-Thérèse Hermange

Medlemmer, der havde meddelt, at de ikke havde deltaget i afstemningerne:

Arlette Laguiller, Chantal Cauquil og Armonia Bordes havde været til stede, men ikke deltaget i afstemningen om betænkning A5-0198/2004 og beslutningsforslag B5-0153/2004.

John Hume havde ikke kunnet deltage i hele afstemningen.

Christian Foldberg Rovsing havde erklæret, at han havde en økonomisk interessse og derfor ikke havde deltaget i afstemningen om betænkning A5-0209/2004.

8.   Stemmeforklaringer

Skriftlige stemmeforklaringer:

De skriftlige stemmeforklaringer, jf. forretningsordenens artikel 137, stk. 3, var indeholdt i det fuldstændige forhandlingsreferat fra mødet.

*

- *

Talere: Nicholson of Winterbourne og Jürgen Zimmerling, der anmodede om ophævelse af den parlamentariske immunitet for det medlem, der havde rettet beskyldninger om svindel mod en række kolleger (punkt 3 i protokollen af 29.3.2004).

(Mødet udsat kl. 13.45 og genoptaget kl. 15.05)

FORSÆDE: Pat COX

formand

9.   Erklæring af formanden

Formanden fremsatte som svar på de anmodninger, som en række medlemmer havde fremsat inden afstemningen (punkt 5 i protokollen), en erklæring vedrørende de beskyldninger om svindel, der havde været gengivet i visse tyske aviser.

Han gjorde især opmærksom på, at han var imod, at medlemmerne af Europa-Parlamentet skulle påtage sig et kollektivt ansvar for den kritik, der var fremsat, og han kom i den forbindelse med et tydeligt eksempel på ond vilje i forbindelse med ubegrundede beskyldninger: en rapport, som han netop havde fået forelagt, og som var udarbejdet af en uafhængig ekspert i grafologi, konkluderede, at de 27 underskrifter af 2 observatører, der var sendt til undersøgelse efter anonyme anklager om svindel, var fuldstændig ægte.

Han tilføjede, at hvis der i det foreliggende tilfælde skulle blive fremlagt beviser på svindel, ville de naturligvis blive gjort til genstand for tilbundsgående undersøgelser, men at så længe sådanne beviser ikke var fremlagt, ville alle medlemmer blive betragtet som uskyldige

FORSÆDE: José PACHECO PEREIRA

næstformand

10.   Godkendelse af protokollen fra foregående møde

Protokollen fra det foregående møde godkendtes.

11.   Kroatiens ansøgning om tiltrædelse af EU (forhandling)

Betænkning: Henstilling til Rådet om Kroatiens ansøgning om tiltrædelse af EU [2003/2254(INI)] — Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik

Ordfører: Alexandros Baltas (A5-0206/2004)

Alexandros Baltas forelagde sin betænkning.

Poul Nielson (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Talere: Doris Pack for PPE-DE-Gruppen, Johannes (Hannes) Swoboda for PSE-Gruppen, Paavo Väyrynen for ELDR-Gruppen, Bastiaan Belder for EDD-Gruppen, Michl Ebner og Demetrio Volcic.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 1.4.2004, punkt 4.27.

12.   De grundlæggende rettigheder i EU (2003) (forhandling)

Betænkning: Respekten for de grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union i 2003 [2003/2006(INI)] — Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender

Ordfører: Alima Boumediene-Thiery (A5-0207/2004)

Alima Boumediene-Thiery forelagde sin betænkning.

Talere: Dick Roche (formand for Rådet) og António Vitorino (medlem af Kommissionen).

FORSÆDE: David W. MARTIN

næstformand

Talere: Stockton (ordfører for udtalelse fra PETI), Joke Swiebel for PSE-Gruppen, Olle Schmidt for ELDR-Gruppen, Sylvia-Yvonne Kaufmann for GUE/NGL-Gruppen, Maurizio Turco, løsgænger, Robert J.E. Evans, Yasmine Boudjenah, Koenraad Dillen, Giacomo Santini, Anna Karamanou, Ilda Figueiredo, Koldo Gorostiaga Atxalandabaso, Ole Krarup, Ilka Schröder, Dick Roche og António Vitorino.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 1.4.2004, punkt 4.26.

13.   Rapport til Verdensbanken om udvindingsindustrierne (redegørelser efterfulgt af forhandling)

Redegørelser fra Rådet og Kommissionen: Rapport til Verdensbanken om udvindingsindustrierne

Dick Roche (formand for Rådet) og António Vitorino (medlem af Kommissionen) afgav redegørelserne.

Talere: Anders Wijkman for PPE-DE-Gruppen, Margrietus J. van den Berg for PSE-Gruppen, Didier Rod for Verts/ALE-Gruppen, Monica Frassoni, Astrid Thors for ELDR-Gruppen, og Dick Roche.

Beslutningsforslag fremsat som afslutning på forhandlingen (forretningsordenens artikel 37, stk. 2):

| — | Niall Andrews for UEN-Gruppen om den af Verdensbanken bestilte undersøgelse om udvindings-undustrien (B5-0161/2004) |
| --- | --- |

—

Niall Andrews for UEN-Gruppen om den af Verdensbanken bestilte undersøgelse om udvindings-undustrien (B5-0161/2004)

| — | Richard Howitt, Linda McAvan og Margrietus J. van den Berg for PSE-Gruppen om den af Verdensbanken bestilte undersøgelse vedrørende udvindingsindustrien (EIR) (B5-0166/2004) |
| --- | --- |

—

Richard Howitt, Linda McAvan og Margrietus J. van den Berg for PSE-Gruppen om den af Verdensbanken bestilte undersøgelse vedrørende udvindingsindustrien (EIR) (B5-0166/2004)

| — | Anders Wijkman for PPE-DE-Gruppen om den af Verdensbanken bestilte undersøgelse om udvindingsindustrien (B5-0167/2004) |
| --- | --- |

—

Anders Wijkman for PPE-DE-Gruppen om den af Verdensbanken bestilte undersøgelse om udvindingsindustrien (B5-0167/2004)

| — | Yasmine Boudjenah og Luisa Morgantini for GUE/NGL-Gruppen om den af Verdensbanken bestilte undersøgelse vedrørende udvindingsindustrien (B5-0169/2004) |
| --- | --- |

—

Yasmine Boudjenah og Luisa Morgantini for GUE/NGL-Gruppen om den af Verdensbanken bestilte undersøgelse vedrørende udvindingsindustrien (B5-0169/2004)

| — | Maria Johanna (Marieke) Sanders-ten Holte for ELDR-Gruppen om den af Verdensbanken bestilte undersøgelse om udvindingsindustrien (B5-0170/2004) |
| --- | --- |

—

Maria Johanna (Marieke) Sanders-ten Holte for ELDR-Gruppen om den af Verdensbanken bestilte undersøgelse om udvindingsindustrien (B5-0170/2004)

| — | Nuala Ahern, Monica Frassoni, Pierre Jonckheer, Paul A.A.J.G. Lannoye, Nelly Maes, Patricia McKenna, Didier Rod og Claude Turmes for Verts/ALE-Gruppen om den af Verdensbanken bestilte undersøgelse vedrørende udvindingsindustrien (EIR) (B5-0171/2004) |
| --- | --- |

—

Nuala Ahern, Monica Frassoni, Pierre Jonckheer, Paul A.A.J.G. Lannoye, Nelly Maes, Patricia McKenna, Didier Rod og Claude Turmes for Verts/ALE-Gruppen om den af Verdensbanken bestilte undersøgelse vedrørende udvindingsindustrien (EIR) (B5-0171/2004)

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 1.4.2004, punkt 4.25.

14.   International trafik med organer (redegørelser efterfulgt af forhandling)

Redegørelser fra Rådet og Kommissionen: International trafik med organer

Dick Roche (formand for Rådet) og António Vitorino (medlem af Kommissionen) afgav redegørelserne.

Talere: Carlos Coelho for PPE-DE-Gruppen, og Carlos Lage for PSE-Gruppen.

FORSÆDE: Catherine LALUMIÈRE

næstformand

Talere: Giorgio Calò for ELDR-Gruppen, José Ribeiro e Castro for UEN-Gruppen, Robert J.E. Evans, Dick Roche og António Vitorino.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

15.   Meddelelse af Rådets fælles holdninger

Formanden afgav i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 74, stk. 1, meddelelse om fra Rådet at have modtaget følgende fælles holdninger, grundene hertil samt Kommissionens holdning hertil:

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om indbyrdes kompatibilitet mellem automatiske bompengesystemer i Fællesskabet (C5-0163/2004 — 2003/0081(COD) — 6277/1/2004 — 7353/2004 — KOM(2004) 222)






  henvist til: | korr.udv.: RETT |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv. ved førstebehandlingen: ITRE |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om indbyrdes kompatibilitet mellem automatiske bompengesystemer i Fællesskabet (C5-0163/2004 — 2003/0081(COD) — 6277/1/2004 — 7353/2004 — KOM(2004) 222)

henvist til:

korr.udv.: RETT

rådg.udv. ved førstebehandlingen: ITRE

Fristen på tre måneder, som Parlamentet råder over, var således at regne fra den 1. april 2004.

16.   Dagsorden

Afstemningen om betænkningen af Florenz (A5-0176/2004), der var på dagsordenen for den følgende dag, blev udsat til mødeperioden i april 2004, men forhandlingen ville finde sted den følgende dag som planlagt.

(Mødet udsat kl. 17.50 og genoptaget kl. 18.00)

17.   Fiskeriaftale EF/Grønland * (forhandling)

Betænkning: Forslag til Rådets forordning om indgåelse af protokollen om ændring af den fjerde protokol om betingelserne for det fiskeri, der er fastsat i fiskeriaftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab på den ene side og den danske regering og det grønlandske landsstyre på den anden side [KOM(2003) 609 — C5-0514/2003 — 2003/0236(CNS)] — Fiskeriudvalget

Ordfører: Rosa Miguélez Ramos (A5-0060/2004)

Rosa Miguélez Ramos forelagde sin betænkning.

António Vitorino (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Talere: Brigitte Langenhagen for PPE-DE-Gruppen, Carlos Lage for PSE-Gruppen, Patricia McKenna for Verts/ALE-Gruppen, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Catherine Stihler, Ian Stewart Hudghton, Struan Stevenson, Heinz Kindermann og António Vitorino.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 1.4.2004, punkt 4.18.

18.   Oplysninger om passagerer * (forhandling)

Betænkning: Initiativ fra Kongeriget Spanien med henblik på vedtagelse af Rådets direktiv om transportvirksomheders forpligtelse til at fremsende oplysninger om passagerer [6620/2004 — C5-0111/2004 — 2003/0809(CNS)] — Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender

Ordfører: Ingo Schmitt (A5-0211/2004)

Ingo Schmitt forelagde sin betænkning.

António Vitorino (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Talere: Martine Roure for PSE-Gruppen, Sylvia-Yvonne Kaufmann for GUE/NGL-Gruppen, og Rijk van Dam for EDD-Gruppen.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 1.4.2004, punkt 4.20.

(Mødet udsat kl. 19.00 og genoptaget kl. 21.00)

FORSÆDE: Alejo VIDALQUADRAS ROCA

næstformand

19.   Schengen informationssystemet (registreringsattester for motorkøretøjer) ***I (forhandling)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af konventionen om gennemførelse af Schengen-aftalen af 14. juni 1985 om gradvis ophævelse af kontrollen ved de fælles grænser med hensyn til adgang til Schengen-informationssystemet for de tjenester i medlemsstaterne, der har ansvaret for udstedelse af registreringsattester for motorkøretøjer [KOM(2003) 510 — C5-0412/2003 — 2003/0198(COD)] — Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender

Ordfører: Carlos Coelho (A5-0205/2004)

Loyola de Palacio (næstformand i Kommissionen) tog ordet.

Carlos Coelho forelagde sin betænkning.

Talere: Elena Ornella Paciotti for PSE-Gruppen, Ole Krarup for GUE/NGL-Gruppen og Robert J.E. Evans.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 1.4.2004, punkt 4.17.

20.   Retfærdige og styrede asylsystemer (forhandling)

Betænkning: Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om vejen til lettere tilgængelige samt mere retfærdige og styrede asylsystemer [KOM(2003) 315 — C5-0373/2003 — 2003/2155(INI)] — Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender

Ordfører: Luís Marinho (A5-0144/2004)

Luís Marinho forelagde sin betænkning.

Loyola de Palacio (næstformand i Kommissionen) tog ordet.

Talere: Francisca Sauquillo Pérez del Arco (ordfører for udtalelse fra DEVE), Carlos Coelho for PPE-DEGruppen og Georges Berthu, løsgænger

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 1.4.2004, punkt 4.12.

21.   Opførelse af Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) på budgettet (forhandling)

Betænkning: Opførelse af Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) på budgettet [2003/2163(INI)] — Udvalget om Udvikling og Samarbejde

Ordfører: Michel-Ange Scarbonchi (A5-0143/2004)

Michel-Ange Scarbonchi forelagde sin betænkning.

Loyola de Palacio (næstformand i Kommissionen) tog ordet.

Talere: Kyösti Tapio Virrankoski (ordfører for udtalelse fra BUDG), Margrietus J. van den Berg for PSE-Gruppen, Didier Rod for Verts/ALE-Gruppen, Ulla Margrethe Sandbæk for EDD-Gruppen, Glenys Kinnock, Nelly Maes og Karin Junker.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 1.4.2004, punkt 4.29.

22.   Sikkerhed forbundet med tredjelandes luftfartøjer ***III (forhandling)

Betænkning: Forligsudvalgets fælles udkast til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om sikkerhed forbundet med tredjelandes luftfartøjer, der benytter Fællesskabets lufthavne [PE-CONS 3616/2004 — C5-0062/2004 — 2002/0014(COD)] — Europa-Parlamentets Delegation til Forligsudvalget

Ordfører: Nelly Maes (A5-0125/2004)

Nelly Maes forelagde sin betænkning.

Loyola de Palacio (næstformand i Kommissionen) tog ordet.

Ulrich Stockmann for PSE-Gruppen tog ordet.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 1.4.2004, punkt 4.30.

23.   Ankomst- og afgangstidspunkter i Fællesskabets lufthavne ***II (forhandling)

Indstilling ved andenbehandling Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 95/93 om fælles regler for tildeling af ankomst- og afgangstidspunkter i Fællesskabets lufthavne [16305/1/2003 — C5-0094/2004 — 2001/0140(COD)] — Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme

Ordfører: Ulrich Stockmann (A5-0217/2004)

Ulrich Stockmann forelagde indstillingen ved anden behandling.

Loyola de Palacio (næstformand i Kommissionen) tog ordet.

Talere: Georg Jarzembowski for PPE-DE-Gruppen, Loyola de Palacio og Georg Jarzembowski.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 1.4.2004, punkt 4.16.

24.   Dagsorden for næste møde

Dagsordenen for mødet den følgende dag var fastsat (»Dagsorden« PE 342.517/OJJE).

25.   Hævelse af mødet

Formanden hævede mødet kl. 22.40.

Julian Priestley

generalsekretær

Alonso José Puerta

næstformand

---

TILSTEDEVÆRELSESLISTE

Følgende skrev under:

Aaltonen, Abitbol, Adam, Nuala Ahern, Ainardi, Alavanos, Almeida Garrett, Alyssandrakis, Andersen, Andersson, André-Léonard, Andrews, Andria, Aparicio Sánchez, Arvidsson, Atkins, Attwooll, Averoff, Avilés Perea, Bakopoulos, Balfe, Baltas, Banotti, Barón Crespo, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Belder, Berend, Berès, van den Berg, Bergaz Conesa, Berger, Berlato, Bernié, Berthu, Bertinotti, Beysen, Bigliardo, Blak, Blokland, Bodrato, Böge, Bösch, von Boetticher, Bonde, Bonino, Boogerd-Quaak, Booth, Bordes, Borghezio, van den Bos, Boudjenah, Bourlanges, Bouwman, Bowe, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Breyer, Brie, Brienza, Brok, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Busk, Butel, Callanan, Calò, Camisón Asensio, Campos, Camre, Cappato, Cardoso, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Caudron, Cauquil, Cederschiöld, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Chichester, Claeys, Clegg, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Collins, Corbett, Corbey, Cornillet, Cossutta, Paolo Costa, Raffaele Costa, Coûteaux, Cox, Crowley, van Dam, Darras, Daul, Davies, De Clercq, Dehousse, De Keyser, Dell'Alba, Della Vedova, Dell'Utri, De Mita, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, De Veyrac, Dhaene, Díez González, Di Lello Finuoli, Dillen, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Dührkop Dührkop, Duff, Duhamel, Duin, Dupuis, Duthu, Dybkjær, Ebner, Echerer, El Khadraoui, Elles, Eriksson, Esclopé, Ettl, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert J.E. Evans, Fatuzzo, Fava, Ferber, Fernández Martín, Ferrández Lezaun, Ferrer, Fiebiger, Figueiredo, Fiori, Fitzsimons, Flautre, Flemming, Flesch, Florenz, Formentini, Foster, Fourtou, Frahm, Fraisse, Frassoni, Friedrich, Gahler, Gahrton, Galeote Quecedo, Garaud, García-Orcoyen Tormo, Garot, Garriga Polledo, Gasòliba i Böhm, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Glase, Gobbo, Goebbels, Goepel, Görlach, Gollnisch, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graefe zu Baringdorf, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Hänsch, Hager, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Herzog, Hieronymi, Hoff, Honeyball, Hortefeux, Howitt, Hudghton, Hughes, Huhne, van Hulten, Hume, Hyland, Ilgenfritz, Imbeni, Inglewood, Isler Béguin, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Jöns, Jonckheer, Jové Peres, Junker, Kaldi, Karamanou, Karas, Karlsson, Kastler, Kaufmann, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Keßler, Khanbhai, Kindermann, Glenys Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korakas, Korhola, Koukiadis, Krarup, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Krivine, Kronberger, Kuckelkorn, Kuhne, Kuntz, Lage, Lagendijk, Laguiller, Lalumière, Lamassoure, Lambert, Lang, Lange, Langen, Langenhagen, Lannoye, de La Perriere, Laschet, Lavarra, Lechner, Lehne, Leinen, Liese, Linkohr, Lipietz, Lisi, Lucas, Lulling, Lund, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McCartin, MacCormick, McKenna, McMillan-Scott, McNally, Maes, Malliori, Malmström, Manders, Manisco, Erika Mann, Thomas Mann, Mantovani, Marchiani, Marinho, Marinos, Markov, Marques, Marset Campos, Martens, David W. Martin, Hans-Peter Martin, Hugues Martin, Martinez, Martínez Martínez, Mastella, Mastorakis, Mathieu, Matikainen-Kallström, Mauro, Hans-Peter Mayer, Xaver Mayer, Mayol i Raynal, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Mennea, Menrad, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Modrow, Mombaur, Monsonís Domingo, Montfort, Moraes, Morgan, Morgantini, Morillon, Müller, Mulder, Murphy, Muscardini, Mussa, Myller, Naïr, Napoletano, Naranjo Escobar, Nassauer, Newton Dunn, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, Nisticò, Nobilia, Nogueira Román, Nordmann, Obiols i Germà, Ojeda Sanz, Olsson, Ó Neachtain, Onesta, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Ortuondo Larrea, Paasilinna, Pacheco Pereira, Paciotti, Pack, Pannella, Papayannakis, Parish, Pastorelli, Patakis, Patrie, Paulsen, Pérez Álvarez, Pérez Royo, Perry, Pesälä, Pex, Pirker, Piscarreta, Pittella, Podestà, Poettering, Pohjamo, Poignant, Pomés Ruiz, Poos, Posselt, Prets, Procacci, Pronk, Provan, Puerta, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Randzio-Plath, Rapkay, Raschhofer, Raymond, Read, Redondo Jiménez, Ribeiro, Ribeiro e Castro, Riis-Jørgensen, Rocard, Rod, de Roo, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Rousseaux, Rovsing, Rübig, Rühle, Ruffolo, Rutelli, Sacconi, Sacrédeus, Saint-Josse, Sakellariou, Salafranca Sánchez-Neyra, Sandberg-Fries, Sandbæk, Sanders-ten Holte, Santer, Santini, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Sbarbati, Scallon, Scapagnini, Scarbonchi, Schaffner, Scheele, Schierhuber, Schleicher, Gerhard Schmid, Herman Schmid, Olle Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schörling, Ilka Schröder, Jürgen Schröder, Schroedter, Schwaiger, Segni, Seppänen, Sichrovsky, Simpson, Sjöstedt, Skinner, Smet, Sörensen, Sornosa Martínez, Souchet, Souladakis, Sousa Pinto, Speroni, Staes, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stirbois, Stockmann, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Swiebel, Swoboda, Sørensen, Tajani, Tannock, Terrón i Cusí, Theato, Theorin, Thomas-Mauro, Thors, Thyssen, Titford, Titley, Torres Marques, Tsatsos, Turchi, Turco, Turmes, Twinn, Uca, Vachetta, Väyrynen, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vallvé, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varaut, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vattimo, van Velzen, Vermeer, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vinci, Virrankoski, Vlasto, Voggenhuber, Volcic, Wachtmeister, Wallis, Walter, Watson, Watts, Weiler, Wenzel-Perillo, Whitehead, Wieland, Wiersma, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Wuori, Wyn, Wynn, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimeray, Zimmerling, Zissener, Zorba, Zrihen

Observatører

A. Nagy, Bagó, Balla, Balsai, Bastys, Biela, Bielan, Kazys Jaunutis Bobelis, Chronowski, Zbigniew Chrzanowski, Cybulski, Czinege, Demetriou, Didžiokas, Drzęla, Fazakas, Gałażewski, Germič, Golde, Genowefa Grabowska, Gruber, Hegyi, Heriban, Ilves, Kamiński, Kāposts, Kelemen, Kiršteins, Kłopotek, Klukowski, Kriščiūnas, Daniel Kroupa, Kubica, Kubovič, Kuzmickas, Kvietkauskas, Laar, Lachnit, Landsbergis, Laštvka, Libicki, Lisak, Litwiniec, Maldeikis, Mallotová, Manninger, Matsakis, Őry, Palečková, Pieniążek, Plokšto, Podgórski, Pospíšil, Protasiewicz, Rutkowski, Savi, Siekierski, Smorawiński, Surján, Svoboda, Szabó, Szájer, Szczygło, Tabajdi, Tomaka, Tomczak, Vaculík, Vadai, Valys, George Varnava, Vastagh, Vella, Vėsaitė, Wittbrodt, Zėborská, Zahradil, Żenkiewicz, Žiak

---

BILAG I

AFSTEMNINGSRESULTATER

Tegnforklaring

| + | vedtaget |
| --- | --- |
| - | forkastet |
| ↓ | bortfaldt |
| R | taget tilbage |
| AN | AN, (for, imod, hverken/eller) |
| VE (..., ..., ...) | elektronisk afstemning (for, imod, hverken/eller) |
| div | opdelt afstemning |
| vs | særskilt afstemning |
| æf | ændringsforslag |
| AC | kompromisændringsforslag |
| PC | tilsvarende tekstdel |
| S | tekstdel udgår |
| = | identiske ændringsforslag |
| § | punkt/stk. |
| art | artikel |
| cons | betragtning/punkt |
| PR | beslutningsforslag |
| PRC | fælles beslutningsforslag |
| SEC | hemmelig afstemning |

+

vedtaget

-

forkastet

↓

bortfaldt

R

taget tilbage

AN

AN, (for, imod, hverken/eller)

VE (..., ..., ...)

elektronisk afstemning (for, imod, hverken/eller)

div

opdelt afstemning

vs

særskilt afstemning

æf

ændringsforslag

AC

kompromisændringsforslag

PC

tilsvarende tekstdel

S

tekstdel udgår

=

identiske ændringsforslag

§

punkt/stk.

art

artikel

cons

betragtning/punkt

PR

beslutningsforslag

PRC

fælles beslutningsforslag

SEC

hemmelig afstemning

1.   Finansielle tjenesteydelser (udvalg) ***I

Betænkning: RANDZIO-PLATH (A5-0162/2004)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| afstemning under et | 1-11
  12-38 | korr. udv.


  PSE + PPE-DE + ELDR | | + | |
| afstemning: ændret forslag | | + | |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | | + | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

afstemning under et

1-11

12-38

korr. udv.

PSE + PPE-DE + ELDR

+

afstemning: ændret forslag

+

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

+

2.   Sudan

Forslag til beslutning: B5-0153/2004

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| forslag til beslutning B5-0153/2004




  (DEVE) |
| efter § 2 | 3 | PSE + ELDR + Verts/ALE + EDD + PPE-DE + GUE/NGL | | + | |
| efter § 3 | 4-5 | PSE + ELDR + Verts/ALE + EDD + PPE-DE + GUE/NGL | | + | |
| § 5 | 6 | PSE + ELDR + Verts/ALE + EDD + PPE-DE + GUE/NGL | | + | |
| § 7 | 29 | PSE + ELDR + Verts/ALE + EDD + GUE | VE | + | 289, 208, 3 |
| § 8 | 7 | PSE + ELDR + Verts/ALE + EDD + PPE-DE + GUE/NGL | | + | |
| 32 | ELDR | | + | |
| § 9 | 8 | PSE + ELDR + Verts/ALE + EDD + PPE-DE + GUE/NGL | | + | |
| § 10 | 9 | PSE + ELDR + Verts/ALE + EDD + PPE-DE + GUE/NGL | | + | |
| § 11 | 10 | PSE + ELDR + Verts/ALE + EDD + PPE-DE + GUE/NGL | | + | |
| 33 | ELDR | | + | |
| § 13 | 11 | PSE + ELDR + Verts/ALE + EDD + PPE-DE + GUE/NGL | | + | |
| efter § 13 | 12-17 | PSE + ELDR + Verts/ALE + EDD + PPE-DE + GUE/NGL | | + | |
| § 14 | 18 | PSE + ELDR + Verts/ALE + EDD + PPE-DE + GUE/NGL | | + | |
| 34 | ELDR | | ↓ | |
| efter § 14 | 19 | PSE + ELDR + Verts/ALE + EDD + PPE-DE + GUE/NGL | | + | |
| 20 | PSE + ELDR + Verts/ALE + EDD + PPE-DE + GUE/NGL | | + | |
| § 15 | 21 | PSE + ELDR + Verts/ALE + EDD + PPE-DE + GUE/NGL | | + | |
| efter § 18 | 31 | ELDR + EDD | | + | |
| § 19 | 22 | PSE + ELDR + Verts/ALE + EDD + PPE-DE + GUE/NGL | | + | |
| § 20 | 23 | PSE + ELDR + Verts/ALE + EDD + PPE-DE + GUE/NGL | | + | |
| § 21 | 24S | PSE + ELDR + Verts/ALE + EDD + PPE-DE + GUE/NGL | | + | |
| 30 | PPE-DE | | R | |
| efter § 21 | 25 | PSE + ELDR + Verts/ALE + EDD + PPE-DE + GUE/NGL | | + | |
| § 22 | 26 | PSE + ELDR + Verts/ALE + EDD + PPE-DE + GUE/NGL | | + | |
| § 23 | 27 | PSE + ELDR + Verts/ALE + EDD + PPE-DE + GUE/NGL | | + | |
| § 24 | 28 | PSE + ELDR + Verts/ALE + EDD + PPE-DE + GUE/NGL | | + | |
| § 35 | 35 | ELDR | AN | + | 255, 222, 30 |
| efter cons A | 1-2 | PSE + ELDR + Verts/ALE + EDD + PPE-DE + GUE/NGL | | + | |
| afstemning: beslutning (som helhed) | AN | + | 493, 6, 12 |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

forslag til beslutning B5-0153/2004

(DEVE)

efter § 2

3

PSE + ELDR + Verts/ALE + EDD + PPE-DE + GUE/NGL

+

efter § 3

4-5

PSE + ELDR + Verts/ALE + EDD + PPE-DE + GUE/NGL

+

§ 5

6

PSE + ELDR + Verts/ALE + EDD + PPE-DE + GUE/NGL

+

§ 7

29

PSE + ELDR + Verts/ALE + EDD + GUE

VE

+

289, 208, 3

§ 8

7

PSE + ELDR + Verts/ALE + EDD + PPE-DE + GUE/NGL

+

32

ELDR

+

§ 9

8

PSE + ELDR + Verts/ALE + EDD + PPE-DE + GUE/NGL

+

§ 10

9

PSE + ELDR + Verts/ALE + EDD + PPE-DE + GUE/NGL

+

§ 11

10

PSE + ELDR + Verts/ALE + EDD + PPE-DE + GUE/NGL

+

33

ELDR

+

§ 13

11

PSE + ELDR + Verts/ALE + EDD + PPE-DE + GUE/NGL

+

efter § 13

12-17

PSE + ELDR + Verts/ALE + EDD + PPE-DE + GUE/NGL

+

§ 14

18

PSE + ELDR + Verts/ALE + EDD + PPE-DE + GUE/NGL

+

34

ELDR

↓

efter § 14

19

PSE + ELDR + Verts/ALE + EDD + PPE-DE + GUE/NGL

+

20

PSE + ELDR + Verts/ALE + EDD + PPE-DE + GUE/NGL

+

§ 15

21

PSE + ELDR + Verts/ALE + EDD + PPE-DE + GUE/NGL

+

efter § 18

31

ELDR + EDD

+

§ 19

22

PSE + ELDR + Verts/ALE + EDD + PPE-DE + GUE/NGL

+

§ 20

23

PSE + ELDR + Verts/ALE + EDD + PPE-DE + GUE/NGL

+

§ 21

24S

PSE + ELDR + Verts/ALE + EDD + PPE-DE + GUE/NGL

+

30

PPE-DE

R

efter § 21

25

PSE + ELDR + Verts/ALE + EDD + PPE-DE + GUE/NGL

+

§ 22

26

PSE + ELDR + Verts/ALE + EDD + PPE-DE + GUE/NGL

+

§ 23

27

PSE + ELDR + Verts/ALE + EDD + PPE-DE + GUE/NGL

+

§ 24

28

PSE + ELDR + Verts/ALE + EDD + PPE-DE + GUE/NGL

+

§ 35

35

ELDR

AN

+

255, 222, 30

efter cons A

1-2

PSE + ELDR + Verts/ALE + EDD + PPE-DE + GUE/NGL

+

afstemning: beslutning (som helhed)

AN

+

493, 6, 12

Anmodning om AN,

PPE-DE: endelig afstemning

Verts/ALE: æf 35

Anmodning om særskilt afstemning

PPE-DE: æf 29

Diverse

PPE-DE havde taget æf 30 tilbage.

3.   Typegodkendelse af forbrændingsmotorer ***

Henstilling: BERENGUER FUSTER (A5-0223/2004)

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

4.   Aftale om politisk dialog og samarbejde EF/Centralamerika *

Betænkning: OBIOLS I GERMÀ (A5-0120/2004)

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

5.   Aftale om politisk dialog og samarbejde EF/Det Andinske Fællesskab *

Betænkning: SALAFRANCA SÁNCHEZ-NEYRA (A5-0119/2004)

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

6.   Garantifond for aktioner i forhold til tredjeland *

Betænkning: SEPPÄNEN (A5-0199/2004)

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

7.   EU's nye naboskabspolitik for det bredere Europa *

Betænkning: BÖGE (A5-0198/2004)

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning om ændringsforslagene | AN | + | 497, 13, 13 |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning om ændringsforslagene

AN

+

497, 13, 13

Afstemningen om forslaget til lovgivningsmæssig beslutning blev udsat (forretningsordenens artikel 69, stk. 2).

Anmodning om AN,

PPE-DE enkelt afstemning

8.   Makrofinansiel bistand til Albanien *

Betænkning: BERENGUER FUSTER (A5-0225/2004)

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

9.   EU's udviklingspolitik

Betænkning: SANDERS-TEN HOLTE (A5-0219/2004)

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

10.   Miljøansvar ***III

Betænkning: MANDERS (A5-0139/2004)

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| afstemning: fælles udkast | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

afstemning: fælles udkast

+

11.   Foderstofhygiejne ***I

Betænkning: KEPPELHOFF-WIECHERT (A5-0133/2004)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| tekst som helhed | blok nr. 1 | PSE + ELDR + PPE-DE | | + | |
| blok nr. 2 | korr. udv. | | ↓ | |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | 1
  8
  12-15 | korr. udv. | | + | |
| art 8 | 19 | PPE-DE | VE | - | 234, 274, 4 |
| 46 | PSE + ELDR | | + | |
| 5 | korr. udv. | | ↓ | |
| cons 24 | 18 | Verts/ALE/ALE | | - | |
| 32 | PSE + ELDR + PPE-DE | | + | |
| 2 | korr. udv. | | ↓ | |
| afstemning: ændret forslag | | + | |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | | + | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

tekst som helhed

blok nr. 1

PSE + ELDR + PPE-DE

+

blok nr. 2

korr. udv.

↓

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

1

8

12-15

korr. udv.

+

art 8

19

PPE-DE

VE

-

234, 274, 4

46

PSE + ELDR

+

5

korr. udv.

↓

cons 24

18

Verts/ALE/ALE

-

32

PSE + ELDR + PPE-DE

+

2

korr. udv.

↓

afstemning: ændret forslag

+

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

+

Blok nr. 1 = PSE, ELDR+PPE-DE (æf 20-31, 33-45, 47-91)

Blok nr. 2 = ENVI (æf 3, 4, 6, 7, 9-11, 16, 17)

12.   Materialer og genstande bestemt til at komme i berøring med fødevarer ***I

Betænkning: THORS (A5-0147/2004)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| tekst som helhed | blok nr. 1 | korr. udv. | | + | |
| blok nr. 2 | ELDR + PSE + PPE-DE | | + | |
| blok nr. 3 | korr. udv. | | ↓ | |
| 17 | korr. udv. | vs | ↓ | |
| 27 | Verts/ALE | VE | - | 102, 417, 2 |
| 28 | Verts/ALE | | - | |
| 29 | Verts/ALE | | - | |
| 30 | Verts/ALE | | - | |
| afstemning: ændret forslag | | + | |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | | + | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

tekst som helhed

blok nr. 1

korr. udv.

+

blok nr. 2

ELDR + PSE + PPE-DE

+

blok nr. 3

korr. udv.

↓

17

korr. udv.

vs

↓

27

Verts/ALE

VE

-

102, 417, 2

28

Verts/ALE

-

29

Verts/ALE

-

30

Verts/ALE

-

afstemning: ændret forslag

+

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

+

blok nr. 1= ENVI (æf 9, 10, 12, 21, 22, 25)

blok nr. 2= ELDR, PSE + PPE-DE (æf 31-102)

blok nr. 3= ENVI (æf 1-8, 11, 13-20, 23, 24, 26)

Anmodning om særskilt afstemning

PPE-DE æf 17

13.   Udviklingssamarbejde med Sydafrika ***I

Betænkning: MAES (A5-0132/2004)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| efter cons 1 | 1 | korr. udv. | | + | |
| art 2, § 1 | 4 | Verts/ALE + PSE + PPE-DE | | + | |
| art 9, § 3 | 2 | korr. udv. | vs | ↓ | |
| 3 | korr. udv. | vs | R | |
| afstemning: ændret forslag | | + | |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | | + | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

efter cons 1

1

korr. udv.

+

art 2, § 1

4

Verts/ALE + PSE + PPE-DE

+

art 9, § 3

2

korr. udv.

vs

↓

3

korr. udv.

vs

R

afstemning: ændret forslag

+

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

+

Æf 5 og 6 var annulleret.

Anmodning om særskilt afstemning

PPE-DE: æf 2, 3

14.   Fluorholdige drivhusgasser ***I

Betænkning: GOODWILL (A5-0172/2004)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | 2-7
  9-12
  15-18
  20-29
  31
  35-36
  39-44
  47-50
  54-55
  57
  59-62
  67
  69
  71
  74-79
  81-83 | korr. udv. | | + | |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — særskilt afstemning | 30 | korr. udv. | vs | + | |
| 37 | korr. udv. | AN | - | 221, 283, 8 |
| 38 | korr. udv. | AN | - | 214, 290, 8 |
| 45 | korr. udv. | vs | - | |
| 51 | korr. udv. | vs | - | |
| 52 | korr. udv. | vs | + | |
| 53 | korr. udv. | vs | + | |
| 56 | korr. udv. | vs | - | |
| 58 | korr. udv. | vs | - | |
| 63 | korr. udv. | vs | + | |
| 64 | korr. udv. | vs | + | |
| 66 | korr. udv. | vs / VE | - | 207, 296, 3 |
| 68 | korr. udv. | vs | - | |
| 73 | korr. udv. | vs | + | |
| 80 | korr. udv. | vs | + | |
| art 1, § 1 | 93 | Verts/ALE | | - | |
| 8 | korr. udv. | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| art 2, efter litra b) | 94 | Verts/ALE | | - | |
| art 2, efter litra e) | 95 | Verts/ALE | | - | |
| 13 | korr. udv. | | + | |
| art 2, efter litra g) | 108 | PPE-DE | | + | |
| 14 | korr. udv. | | ↓ | |
| art 2, litra h) | 85S=
  96S= | PSE
  Verts/ALE | | + | |
| 19 | korr. udv. | | ↓ | |
| art 3, efter § 1 | 107 | PPE-DE | VE | + | 271, 233, 4 |
| art 3, § 2, litra a) | 97 | Verts/ALE | | - | |
| art 3, § 3 | 110 | PPE-DE | | + | |
| 32 | korr. udv. | | + | |
| art 3, § 4 | 33 | korr. udv. | | + | |
| 109 | PPE-DE | | ↓ | |
| art 5, § 3 | 106 | PPE-DE | | - | |
| 34 | korr. udv. | | + | |
| art 6, § 1, litra a), indledning | 46 | korr. udv. | | + | |
| 98 | Verts/ALE | | - | |
| art 6, § 1, litra a), efter led 1 | 99 | Verts/ALE | | - | |
| art 6, § 1, litra c), efter led 2 | 100 | Verts/ALE | | - | |
| art 7, § 3 | 65 | korr. udv. | | + | |
| 101 | Verts/ALE | | ↓ | |
| art 7, efter § 3 | 89 | PSE | | - | |
| art 9, § 1 | 111 | PPE-DE | VE | + | 255, 246, 1 |
| 70 | korr. udv. | | ↓ | |
| art 9, § 2 | 102 | Verts/ALE | div | | |
| 1 | - | |
| 2 | - | |
| 112 | PPE-DE | AN | + | 303, 199, 8 |
| 72 | korr. udv. | | ↓ | |
| efter art 10 | 86 | PSE | | + | |
| art 12 og 13 | 104 | PPE-DE | | + | |
| 105 | PPE-DE | | + | |
| bilag 2 | 103 | Verts/ALE | div | | |
| 1 | - | |
| 2 | - | |
| 3 | - | |
| 4 | - | |
| 5 | - | |
| 6 | - | |
| 84 | korr. udv. | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 87 | PSE | VE | - | 238, 243, 33 |
| retsgrundlag | 90 | Verts/ALE | AN | - | 100, 399, 12 |
| 1 | korr. udv. | | - | |
| efter cons 4 | 91 | Verts/ALE | | - | |
| cons 5 | 92 | Verts/ALE | AN | - | 212, 296, 7 |
| efter cons 9 | 88 | PSE | | - | |
| afstemning: ændret forslag | | + | |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | | + | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

2-7

9-12

15-18

20-29

31

35-36

39-44

47-50

54-55

57

59-62

67

69

71

74-79

81-83

korr. udv.

+

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — særskilt afstemning

30

korr. udv.

vs

+

37

korr. udv.

AN

-

221, 283, 8

38

korr. udv.

AN

-

214, 290, 8

45

korr. udv.

vs

-

51

korr. udv.

vs

-

52

korr. udv.

vs

+

53

korr. udv.

vs

+

56

korr. udv.

vs

-

58

korr. udv.

vs

-

63

korr. udv.

vs

+

64

korr. udv.

vs

+

66

korr. udv.

vs / VE

-

207, 296, 3

68

korr. udv.

vs

-

73

korr. udv.

vs

+

80

korr. udv.

vs

+

art 1, § 1

93

Verts/ALE

-

8

korr. udv.

div

1

+

2

+

art 2, efter litra b)

94

Verts/ALE

-

art 2, efter litra e)

95

Verts/ALE

-

13

korr. udv.

+

art 2, efter litra g)

108

PPE-DE

+

14

korr. udv.

↓

art 2, litra h)

85S=

96S=

PSE

Verts/ALE

+

19

korr. udv.

↓

art 3, efter § 1

107

PPE-DE

VE

+

271, 233, 4

art 3, § 2, litra a)

97

Verts/ALE

-

art 3, § 3

110

PPE-DE

+

32

korr. udv.

+

art 3, § 4

33

korr. udv.

+

109

PPE-DE

↓

art 5, § 3

106

PPE-DE

-

34

korr. udv.

+

art 6, § 1, litra a), indledning

46

korr. udv.

+

98

Verts/ALE

-

art 6, § 1, litra a), efter led 1

99

Verts/ALE

-

art 6, § 1, litra c), efter led 2

100

Verts/ALE

-

art 7, § 3

65

korr. udv.

+

101

Verts/ALE

↓

art 7, efter § 3

89

PSE

-

art 9, § 1

111

PPE-DE

VE

+

255, 246, 1

70

korr. udv.

↓

art 9, § 2

102

Verts/ALE

div

1

-

2

-

112

PPE-DE

AN

+

303, 199, 8

72

korr. udv.

↓

efter art 10

86

PSE

+

art 12 og 13

104

PPE-DE

+

105

PPE-DE

+

bilag 2

103

Verts/ALE

div

1

-

2

-

3

-

4

-

5

-

6

-

84

korr. udv.

div

1

+

2

+

87

PSE

VE

-

238, 243, 33

retsgrundlag

90

Verts/ALE

AN

-

100, 399, 12

1

korr. udv.

-

efter cons 4

91

Verts/ALE

-

cons 5

92

Verts/ALE

AN

-

212, 296, 7

efter cons 9

88

PSE

-

afstemning: ændret forslag

+

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

+

Anmodning om AN,

PPE-DE: æf 112

Verts/ALE: æf 37, 38, 90, 92, 112

Anmodning om særskilt afstemning

PPE-DE: æf 19, 37, 38, 51, 52, 53, 56, 58, 64, 66, 73, 80

ELDR: æf 45, 38, 58, 68

Verts/ALE: æf 30, 63

UEN: æf 66

Anmodning om opdelt afstemning

Verts/ALE

æf 8

1. del: teksten uden sletning af ordet »markedsføring«

2. del: sletningen af dette ord

æf 84

1. del: teksten uden sletning af rækken »Perfluorcarboner«

2. del sletningen af rækken »Perfluorcarboner«

æf 102

1. del: teksten uden datoen »1. januar 2007«

2. del: denne dato

æf 103

1. del: række 1-9

2. del: række 10

3. del: række 11

4. del: række 12

5. del: række 13

6. del: række 14

Diverse

Æf 113 var annulleret

15.   Anvendelse af Århus-konventionens bestemmelser på Det Europæiske Fællesskabs institutioner og organer ***I

Betænkning: KORHOLA (A5-0190/2004)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | 1
  3
  5
  17
  19
  22
  23
  36-38 | korr. udv. | | + | |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — særskilt afstemning | 4 | korr. udv. | vs | + | |
| 6 | korr. udv. | vs | + | |
| 7 | korr. udv. | AN | + | 275, 222, 7 |
| 9 | korr. udv. | vs | + | |
| 10 | korr. udv. | vs | + | |
| 15 | korr. udv. | vs | - | |
| 16 | korr. udv. | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 18 | korr. udv. | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 25 | korr. udv. | vs | + | |
| art 3, § 2, litra b) | 43 | PPE-DE | VE | + | 319, 183, 6 |
| art 2, § 1, litra d) | 8 | korr. udv. | VE | + | 306, 195, 3 |
| 44 | PPE-DE | | + | |
| art 2, § 1, litra g) | 45 | PPE-DE + Verts/ALE | div | | |
| 1/AN | + | 363, 143, 11 |
| 2 | - | |
| 11 | korr. udv. | | ↓ | |
| 12 | korr. udv. | VE | - | 189, 311, 5 |
| 13 | korr. udv. | vs | - | |
| 14 | korr. udv. | vs | - | |
| art 2, § 2 | 57S | Verts/ALE | AN | - | 135, 370, 6 |
| art 8 | 21 | korr. udv. | | + | |
| 46 | PPE-DE | | + | |
| art 9, overskrift | 47 | PPE-DE | | + | |
| 24+26-28 | korr. udv. | | - | |
| efter art 9 | 48 | PPE-DE | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 29 | korr. udv. | | ↓ | |
| art 10 | 30=
  49= | korr. udv.


  PPE-DE | | + | |
| efter art 10 | 50 | PPE-DE | | + | |
| 51 | PPE-DE | | + | |
| 31 | korr. udv. | | ↓ | |
| art 11, overskrift | 52 | PPE-DE | | + | |
| 32 | korr. udv. | | ↓ | |
| efter art 11 | 53 | PPE-DE | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| art 12 | 58 | Verts/ALE | AN | + | 273, 218, 23 |
| 34 | korr. udv. | | ↓ | |
| 54 | PPE-DE | | ↓ | |
| 33 | korr. udv. | | + | |
| 35 | korr. udv. | | + | |
| cons 1 | 39 | PPE-DE | | + | |
| cons 10 | 55 | Verts/ALE | AN | - | 133, 372, 9 |
| 40 | PPE-DE | | + | |
| cons 15 | 56 | Verts/ALE | | + | |
| 2 | korr. udv. | | ↓ | |
| cons 21 og efter cons 21 | 41 | PPE-DE | | + | |
| 42 | PPE-DE | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| afstemning: ændret forslag | VE | + | 301, 189, 18 |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | | + | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

1

3

5

17

19

22

23

36-38

korr. udv.

+

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — særskilt afstemning

4

korr. udv.

vs

+

6

korr. udv.

vs

+

7

korr. udv.

AN

+

275, 222, 7

9

korr. udv.

vs

+

10

korr. udv.

vs

+

15

korr. udv.

vs

-

16

korr. udv.

div

1

+

2

+

18

korr. udv.

div

1

+

2

+

25

korr. udv.

vs

+

art 3, § 2, litra b)

43

PPE-DE

VE

+

319, 183, 6

art 2, § 1, litra d)

8

korr. udv.

VE

+

306, 195, 3

44

PPE-DE

+

art 2, § 1, litra g)

45

PPE-DE + Verts/ALE

div

1/AN

+

363, 143, 11

2

-

11

korr. udv.

↓

12

korr. udv.

VE

-

189, 311, 5

13

korr. udv.

vs

-

14

korr. udv.

vs

-

art 2, § 2

57S

Verts/ALE

AN

-

135, 370, 6

art 8

21

korr. udv.

+

46

PPE-DE

+

art 9, overskrift

47

PPE-DE

+

24+26-28

korr. udv.

-

efter art 9

48

PPE-DE

div

1

+

2

+

29

korr. udv.

↓

art 10

30=

49=

korr. udv.

PPE-DE

+

efter art 10

50

PPE-DE

+

51

PPE-DE

+

31

korr. udv.

↓

art 11, overskrift

52

PPE-DE

+

32

korr. udv.

↓

efter art 11

53

PPE-DE

div

1

+

2

+

art 12

58

Verts/ALE

AN

+

273, 218, 23

34

korr. udv.

↓

54

PPE-DE

↓

33

korr. udv.

+

35

korr. udv.

+

cons 1

39

PPE-DE

+

cons 10

55

Verts/ALE

AN

-

133, 372, 9

40

PPE-DE

+

cons 15

56

Verts/ALE

+

2

korr. udv.

↓

cons 21 og efter cons 21

41

PPE-DE

+

42

PPE-DE

div

1

+

2

+

afstemning: ændret forslag

VE

+

301, 189, 18

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

+

Æf 20 vedrørte ikke alle sprogversioner og blev derfor ikke sat under afstemning (forretningsordenens artikel 140, stk. 1, litra d)).

Anmodning om AN,

Verts/ALE: æf 7, 45 (1. del), 55, 57, 58

Anmodning om opdelt afstemning

PPE-DE

æf 16

1. del: indtil »... oplysning kan findes«

2. del: resten

æf 18

1. del: teksten uden ordene »eller senest inden 15 arbejdsdage«

2. del: disse ord

Verts/ALE

æf 42

1. del: teksten uden ordene »hvis de er umiddelbart og individuelt berørt«

2. del: disse ord

æf 45

1. del: indtil »... naturressourcerne«

2. del: resten

æf 48

1. del: teksten uden ordene »hvis de er umiddelbart og individuelt berørt«

2. del: disse ord

æf 53

1. del: teksten uden ordene »hvis de er umiddelbart og individuelt berørt«

2. del: disse ord

Anmodning om særskilt afstemning

PPE-DE: æf 6, 7, 9, 10, 15, 25

ELDR: æf 4, 13, 14, 15

Verts/ALE: æf 35

16.   Adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet ***I

Betænkning: SCHÖRLING (A5-0189/2004)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| forslag til forkastelse | 24 | EDD + Thors | AN | - | 40, 453, 6 |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | 1-2
  4-6
  13
  20-22 | korr. udv. | | + | |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — særskilt afstemning | 3 | korr. udv. | vs | + | |
| 7 | korr. udv. | vs | + | |
| 9 | korr. udv. | vs | + | |
| 12 | korr. udv. | vs | + | |
| 18 | korr. udv. | vs | + | |
| 19 | korr. udv. | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 23 | korr. udv. | vs | + | |
| blok om »kvalificeret organ« | 39
  41-43 | Verts/ALE | AN | - | 152, 346, 5 |
| 40 | Verts/ALE | div/AN | | |
| 1 | - | 138, 350, 9 |
| 2 | - | 100, 396, 7 |
| 8 | korr. udv. | | - | |
| 11 | korr. udv. | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 16 | korr. udv. | | + | |
| 17 | korr. udv. | | + | |
| 32 | PPE-DE | | + | |
| art 2, § 1, litra e) | 28 | PPE-DE | VE | - | 230, 264, 5 |
| art 2, § 1, litra g) | 29 | PPE-DE + Verts/ALE | div | | |
| 1/AN | + | 354, 140, 12 |
| 2 | - | |
| art 3 | 30 | PPE-DE | | + | |
| 10 | korr. udv. | | ↓ | |
| art 4 | 31 | PPE-DE | | - | |
| art 8, § 1 | 37 | GUE/NGL | | - | |
| art 8, litra a) | 26 | EDD | | - | |
| 33 | PPE-DE | | + | |
| 14 | korr. udv. | | + | |
| art 8, litra c) | 34 | PPE-DE | | + | |
| art 8, efter litra c) | 15 | korr. udv. | | + | |
| art 10, efter § 1 | 35 | PPE-DE | | + | |
| art 10, efter § 2 | 38=
  44= | Verts/ALE + GUE/NGL
  Verts/ALE | AN | - | 241, 260, 9 |
| efter cons 1 | 25 | EDD | AN | - | 50, 451, 5 |
| cons 7 | 36 | Verts/ALE + GUE/NGL | AN | - | 128, 372, 7 |
| cons 9 | 27 | PPE-DE | | + | |
| afstemning: ændret forslag | | + | |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | | + | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

forslag til forkastelse

24

EDD + Thors

AN

-

40, 453, 6

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

1-2

4-6

13

20-22

korr. udv.

+

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — særskilt afstemning

3

korr. udv.

vs

+

7

korr. udv.

vs

+

9

korr. udv.

vs

+

12

korr. udv.

vs

+

18

korr. udv.

vs

+

19

korr. udv.

div

1

+

2

+

23

korr. udv.

vs

+

blok om »kvalificeret organ«

39

41-43

Verts/ALE

AN

-

152, 346, 5

40

Verts/ALE

div/AN

1

-

138, 350, 9

2

-

100, 396, 7

8

korr. udv.

-

11

korr. udv.

div

1

+

2

-

16

korr. udv.

+

17

korr. udv.

+

32

PPE-DE

+

art 2, § 1, litra e)

28

PPE-DE

VE

-

230, 264, 5

art 2, § 1, litra g)

29

PPE-DE + Verts/ALE

div

1/AN

+

354, 140, 12

2

-

art 3

30

PPE-DE

+

10

korr. udv.

↓

art 4

31

PPE-DE

-

art 8, § 1

37

GUE/NGL

-

art 8, litra a)

26

EDD

-

33

PPE-DE

+

14

korr. udv.

+

art 8, litra c)

34

PPE-DE

+

art 8, efter litra c)

15

korr. udv.

+

art 10, efter § 1

35

PPE-DE

+

art 10, efter § 2

38=

44=

Verts/ALE + GUE/NGL

Verts/ALE

AN

-

241, 260, 9

efter cons 1

25

EDD

AN

-

50, 451, 5

cons 7

36

Verts/ALE + GUE/NGL

AN

-

128, 372, 7

cons 9

27

PPE-DE

+

afstemning: ændret forslag

+

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

+

Anmodning om AN

Verts/ALE: æf 24, 25, 36, 38, 29 (1. del), 39-43

EDD: æf 24

Anmodning om opdelt afstemning

PPE-DE

æf 11

1. del: teksten uden ordene »uden hensyn til national oprindelse«

2. del: disse ord

ELDR

æf 19

1. del: indtil »... økonomiske kapacitet«

2. del: resten

æf 40

1. del: teksten uden ordene »der arbejder for ... bæredygtig udvikling«

2. del: disse ord

Verts/ALE

æf 29

1. del: indtil »... naturressourcerne«

2. del: resten

Anmodning om særskilt afstemning

PPE-DE: æf 12, 3, 7, 9, 18, 23

Verts/ALE: æf 15

17.   Håndtering af affald fra udvindingsindustrien ***I

Betænkning: SJÖSTEDT (A5-0177/2004)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | 4
  6-9
  12
  14
  16-17
  19
  21
  24
  26
  28-29
  31-32
  34-35
  37-40
  42-46
  50-51
  54-56
  58-62
  64-65
  69-70
  72
  75-76 | korr. udv. | | + | |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — særskilt afstemning | 1 | korr. udv. | vs | - | |
| 3 | korr. udv. | vs | + | |
| 11 | korr. udv. | vs | + | |
| 18 | korr. udv. | vs | - | |
| 20 | korr. udv. | vs | + | |
| 22 | korr. udv. | vs | + | |
| 30 | korr. udv. | vs | + | |
| 33 | korr. udv. | vs | - | |
| 48 | korr. udv. | vs | + | |
| 52 | korr. udv. | vs | + | |
| 53 | korr. udv. | vs | + | |
| 57 | korr. udv. | vs | + | |
| 63 | korr. udv. | vs | + | |
| 66 | korr. udv. | AN | + | 488, 9, 5 |
| 67 | korr. udv. | vs / VE | + | 260, 222, 3 |
| 68 | korr. udv. | vs | + | |
| 73 | korr. udv. | vs | + | |
| 74 | korr. udv. | vs | + | |
| art 2, § 1 | 90 | Verts/ALE | | + | |
| art 2, § 2, litra d) | 91S=
  97S= | Verts/ALE
  GUE/NGL | AN | - | 151, 339, 9 |
| 13 | korr. udv. | | + | |
| art 2, § 3 | 92 | Verts/ALE | | - | |
| 98 | GUE/NGL | AN | + | 258, 231, 13 |
| 87 | PSE | | ↓ | |
| 15 | korr. udv. | | ↓ | |
| art 4, § 1 | 88 | PSE | | + | |
| art 5, § 1 | 25 | korr. udv. | | + | |
| 80 | PPE-DE | | - | |
| art 5, § 2, litra a), nr. iii) | 99 | GUE/NGL | | - | |
| 27 | korr. udv. | | + | |
| art 6, § 3 | 83 | PPE-DE | | - | |
| 36 | korr. udv. | | + | |
| art 8 | 81 | PPE-DE | | - | |
| 41 | korr. udv. | | + | |
| art 10, efter § 3 | 93 | Verts/ALE | | + | |
| art 2, § 1, litra c) | 94 | Verts/ALE | | - | |
| 47 | korr. udv. | | + | |
| art 13, § 3 | 95 | Verts/ALE | | - | |
| efter art 18 | 71 | korr. udv. | AN | + | 260, 226, 8 |
| 82 | PPE-DE | | ↓ | |
| art 20, § 2, afsnit 2 | 84 | PPE-DE | | - | |
| cons 4 | 79 | ELDR | | - | |
| 2 | korr. udv. | AN | + | 478, 4, 9 |
| cons 7 | 5 | korr. udv. | | + | |
| 85 | PSE | | ↓ | |
| cons 8 | 86 | PSE | | + | |
| 96 | GUE/NGL | | ↓ | |
| cons 21 | 89 | Verts/ALE | | - | |
| afstemning: ændret forslag | | + | |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | | + | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

4

6-9

12

14

16-17

19

21

24

26

28-29

31-32

34-35

37-40

42-46

50-51

54-56

58-62

64-65

69-70

72

75-76

korr. udv.

+

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — særskilt afstemning

1

korr. udv.

vs

-

3

korr. udv.

vs

+

11

korr. udv.

vs

+

18

korr. udv.

vs

-

20

korr. udv.

vs

+

22

korr. udv.

vs

+

30

korr. udv.

vs

+

33

korr. udv.

vs

-

48

korr. udv.

vs

+

52

korr. udv.

vs

+

53

korr. udv.

vs

+

57

korr. udv.

vs

+

63

korr. udv.

vs

+

66

korr. udv.

AN

+

488, 9, 5

67

korr. udv.

vs / VE

+

260, 222, 3

68

korr. udv.

vs

+

73

korr. udv.

vs

+

74

korr. udv.

vs

+

art 2, § 1

90

Verts/ALE

+

art 2, § 2, litra d)

91S=

97S=

Verts/ALE

GUE/NGL

AN

-

151, 339, 9

13

korr. udv.

+

art 2, § 3

92

Verts/ALE

-

98

GUE/NGL

AN

+

258, 231, 13

87

PSE

↓

15

korr. udv.

↓

art 4, § 1

88

PSE

+

art 5, § 1

25

korr. udv.

+

80

PPE-DE

-

art 5, § 2, litra a), nr. iii)

99

GUE/NGL

-

27

korr. udv.

+

art 6, § 3

83

PPE-DE

-

36

korr. udv.

+

art 8

81

PPE-DE

-

41

korr. udv.

+

art 10, efter § 3

93

Verts/ALE

+

art 2, § 1, litra c)

94

Verts/ALE

-

47

korr. udv.

+

art 13, § 3

95

Verts/ALE

-

efter art 18

71

korr. udv.

AN

+

260, 226, 8

82

PPE-DE

↓

art 20, § 2, afsnit 2

84

PPE-DE

-

cons 4

79

ELDR

-

2

korr. udv.

AN

+

478, 4, 9

cons 7

5

korr. udv.

+

85

PSE

↓

cons 8

86

PSE

+

96

GUE/NGL

↓

cons 21

89

Verts/ALE

-

afstemning: ændret forslag

+

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

+

Æf 10, 23, 49, 77 og 78 vedrørte ikke alle sprogversioner og blev derfor ikke sat under afstemning (forretningsordenens artikel 140, stk. 1, litra d)).

Anmodning om særskilt afstemning

PPE-DE: æf 3, 20, 22, 25, 30, 33, 41, 48, 52, 53, 57, 63, 67, 68, 74

PSE: æf 18

ELDR: æf 11, 73

GUE/NGL: æf 1, 73

Anmodning om AN

GUE/NGL æf 98, 91S/97S, 71, 2, 66

18.   Indgåelse af Århus-konventionen *

Betænkning: KORHOLA (A5-0173/2004)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg | 1 | korr. udv. | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| afstemning: ændret forslag | | + | |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | | + | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg

1

korr. udv.

div

1

+

2

+

afstemning: ændret forslag

+

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

+

Anmodning om opdelt afstemning

Verts/ALE

1. del: teksten uden ordene »på visse betingelser«

2. del: disse ord

19.   Det europæiske program for satellitbaseret radionavigation *

Betænkning: RADWAN (A5-0209/2004)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | 1-9 | korr. udv. | | + | |
| art 4 og 5 | 10 | RADWAN m.fl. | VE | + | 257, 192, 8 |
| 11 | RADWAN m.fl. | VE | + | 298, 156, 4 |
| afstemning: ændret forslag | | + | |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | | + | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

1-9

korr. udv.

+

art 4 og 5

10

RADWAN m.fl.

VE

+

257, 192, 8

11

RADWAN m.fl.

VE

+

298, 156, 4

afstemning: ændret forslag

+

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

+

20.   Europæisk bevissikringskendelse *

Betænkning: PACIOTTI (A5-0214/2004)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | 2-4
  6 | korr. udv. | | + | |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — særskilt afstemning | 1 | korr. udv. | vs | + | |
| art 10 indtil efter art 19 | 8 | ELDR | | + | |
| 9 | ELDR | | + | |
| 10 | ELDR | | + | |
| 11 | ELDR | | + | |
| 12 | ELDR | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 13 | ELDR | | + | |
| art 25 | 5 | korr. udv. | | + | |
| 7 | GUE/NGL | AN | ↓ | |
| afstemning: ændret forslag | | + | |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | | + | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

2-4

6

korr. udv.

+

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — særskilt afstemning

1

korr. udv.

vs

+

art 10 indtil efter art 19

8

ELDR

+

9

ELDR

+

10

ELDR

+

11

ELDR

+

12

ELDR

div

1

+

2

-

13

ELDR

+

art 25

5

korr. udv.

+

7

GUE/NGL

AN

↓

afstemning: ændret forslag

+

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

+

Anmodning om opdelt afstemning

PSE

æf 12

1. del: stk. 1-5

2. del: stk. 6

Anmodning om særskilt afstemning

GUE/NGL: æf 1

21.   Udsendelse af tredjelandsstatsborgere *

Betænkning: HAZAN (A5-0091/2004)

| Angående | æf. nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| afstemning: initiativet | | - | |

Angående

æf. nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

afstemning: initiativet

-

Initiativet henvist til fornyet udvalgsbehandling.

22.   Europæisk Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse *

Betænkning: SBARBATI (A5-0208/2004)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | 1-4
  6-9 | korr. udv. | | + | |
| art 5, § 3 | 11 | PPE-DE | | - | |
| 5 | korr. udv. | | + | |
| art 5, efter § 3 | 10 | Verts/ALE + PSE | | - | |
| afstemning: ændret forslag | | + | |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | | + | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

1-4

6-9

korr. udv.

+

art 5, § 3

11

PPE-DE

-

5

korr. udv.

+

art 5, efter § 3

10

Verts/ALE + PSE

-

afstemning: ændret forslag

+

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

+

23.   Beskyttelsesniveauet for personoplysninger

Forslag til beslutning: B5-0156/2004

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| forslag til beslutning B5-0156/2004




  (LIBE) |
| § 1, indledning | | originaltekst | AN | + | 226, 203, 18 |
| § 1, nr. 1.1, litra a) | 7 | PSE | | + | |
| § 1, efter nr. 1.2 | 8 | PSE | | + | |
| § 4 | 9 | PSE | | + | |
| § 10 | | originaltekst | AN | + | 233, 207, 12 |
| cons A | 1 | PSE | | + | |
| cons B | 2 | PSE | | + | |
| cons E | | originaltekst | vs | - | |
| cons G | 3 | PSE | | + | |
| cons H | 4 | PSE | | + | |
| cons I | 5 | PSE | | + | |
| cons K | 6 | PSE | | + | |
| afstemning: beslutning (som helhed) | AN | + | 229, 202, 19 |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

forslag til beslutning B5-0156/2004

(LIBE)

§ 1, indledning

originaltekst

AN

+

226, 203, 18

§ 1, nr. 1.1, litra a)

7

PSE

+

§ 1, efter nr. 1.2

8

PSE

+

§ 4

9

PSE

+

§ 10

originaltekst

AN

+

233, 207, 12

cons A

1

PSE

+

cons B

2

PSE

+

cons E

originaltekst

vs

-

cons G

3

PSE

+

cons H

4

PSE

+

cons I

5

PSE

+

cons K

6

PSE

+

afstemning: beslutning (som helhed)

AN

+

229, 202, 19

Anmodning om særskilt afstemning

PPE-DE: § 1, indledning, § 10

PSE: cons E

Anmodning om AN

PPE-DE: endelig afstemning

ELDR: § 1, indledning, § 10, endelig afstemning

GUE/NGL: endelig afstemning

24.   Miljø og sundhed

Betænkning: PAULSEN (A5-0193/2004)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1 | | originaltekst | vs | + | |
| efter § 1 | 4 | PSE | | + | |
| 5 | PSE | | + | |
| 9 | Verts/ALE | AN | - | 130, 282, 3 |
| efter § 2 | 10 | Verts/ALE | AN | - | 115, 295, 10 |
| 11 | Verts/ALE | | + | |
| § 3 | | originaltekst | vs | + | |
| § 6 | | originaltekst | vs | + | |
| § 10 | 12 | Verts/ALE | | - | |
| 6 | PSE | | + | |
| § 11 | 13 | Verts/ALE | AN | - | 118, 287, 6 |
| § | originaltekst | vs | + | |
| § 12 | | originaltekst | vs | + | |
| § 13 | | originaltekst | vs | + | |
| § 14 | | originaltekst | vs | + | |
| § 15 | 3 | ELDR | | + | |
| efter § 16 | 14 | Verts/ALE | | - | |
| § 17 | | originaltekst | vs | + | |
| § 19 | 15 | Verts/ALE | AN | + | 284, 111, 6 |
| efter cons F | 7 | Verts/ALE | | - | |
| cons G | 8 | Verts/ALE | | - | |
| cons K | | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 / VE | - | 93, 232, 4 |
| cons L | 1 | ELDR | | + | |
| cons M | 2 | ELDR | | + | |
| cons P | | originaltekst | | + | |
| cons Q | | originaltekst | | + | |
| cons R | | originaltekst | | + | |
| cons S | | originaltekst | | + | |
| cons V | | originaltekst | | + | |
| afstemning: beslutning (som helhed) | | + | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

§ 1

originaltekst

vs

+

efter § 1

4

PSE

+

5

PSE

+

9

Verts/ALE

AN

-

130, 282, 3

efter § 2

10

Verts/ALE

AN

-

115, 295, 10

11

Verts/ALE

+

§ 3

originaltekst

vs

+

§ 6

originaltekst

vs

+

§ 10

12

Verts/ALE

-

6

PSE

+

§ 11

13

Verts/ALE

AN

-

118, 287, 6

§

originaltekst

vs

+

§ 12

originaltekst

vs

+

§ 13

originaltekst

vs

+

§ 14

originaltekst

vs

+

§ 15

3

ELDR

+

efter § 16

14

Verts/ALE

-

§ 17

originaltekst

vs

+

§ 19

15

Verts/ALE

AN

+

284, 111, 6

efter cons F

7

Verts/ALE

-

cons G

8

Verts/ALE

-

cons K

originaltekst

div

1

+

2 / VE

-

93, 232, 4

cons L

1

ELDR

+

cons M

2

ELDR

+

cons P

originaltekst

+

cons Q

originaltekst

+

cons R

originaltekst

+

cons S

originaltekst

+

cons V

originaltekst

+

afstemning: beslutning (som helhed)

+

Anmodning om AN,

Verts/ALE: æf 9, 10, 13, 15

Anmodning om opdelt afstemning

PPE-DE

punkt K

1. del: teksten uden ordene »men hvor ... eller miljøet og«

2. del: disse ord

Anmodning om særskilt afstemning

PPE-DE: §§ 11, 12

PSE: §§ 1, 3, 6, 13, 14, 17, cons P, Q, R, S, V

---

BILAG II

RESULTAT AF AFSTEMNINGERNE VED NAVNEOPRÅB

1.   B5-0153/2004 — Sudan

Ja-stemmer: 493

EDD: Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Brie, Caudron, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Beysen, Cappato, Della Vedova, Dupuis, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Lang, Martin Hans-Peter, Martinez, Mennea, Raschhofer, Turco

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Daul, Dell'Utri, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Camre, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 6

NI: Dillen, de La Perriere, Souchet, Speroni, Stirbois, Varaut

Hverken eller: 12

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

GUE/NGL: Krarup, Krivine

NI: Berthu, Borghezio, Garaud

PPE-DE: Montfort

2.   Betænkning af Böge A5-0198/2004

Ja-stemmer: 497

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Brie, Caudron, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Krarup, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vinci

NI: Beysen, Cappato, Della Vedova, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Mennea, Raschhofer, Souchet, Turco

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Daul, Dell'Utri, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hoff, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Bigliardo, Camre, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 13

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Martinez, Stirbois, Varaut

Hverken eller: 13

EDD: Coûteaux, Kuntz

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Krivine, Patakis, Vachetta

NI: Berthu, Borghezio, Garaud, Speroni

PSE: Dehousse

UEN: Berlato

3.   Betænkning af Goodwill A5-0172/2004

Ja-stemmer: 221

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Calò, Dybkjær, Monsonís Domingo

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Martin Hans-Peter, Raschhofer

PPE-DE: Bremmer, Costa Raffaele, Fatuzzo, Flemming, Karas, Pirker, Rack, Schierhuber, Stenzel, Wijkman

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hoff, Hughes, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, Lund, McNally, Malliori, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Walter, Weiler, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Mussa

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 283

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Brienza, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Daul, Dell'Utri, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Cashman, Corbett, Evans Robert J.E., Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David W., Miller, Morgan, Murphy, Poos, Read, Simpson, Skinner, Stihler, Titley, Watts, Whitehead, Wynn

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Camre, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 8

EDD: Coûteaux

NI: Borghezio, Cappato, Della Vedova, Speroni, Turco

PPE-DE: Scallon

PSE: Bowe

4.   Betænkning af Goodwill A5-0172/2004

Ja-stemmer: 214

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Dybkjær

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Martin Hans-Peter, Raschhofer

PPE-DE: Ebner, Fatuzzo, Flemming, Karas, Pirker, Schierhuber, Stenzel, Wijkman

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gillig, Glante, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hoff, Honeyball, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, Malliori, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Sornosa Martínez, Souladakis, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Weiler, Wiersma, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 290

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Daul, Dell'Utri, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Cashman, Corbett, Evans Robert J.E., Gill, Howitt, Hughes, Kinnock, McAvan, McCarthy, McNally, Martin David W., Miller, Moraes, Morgan, Murphy, Poos, Read, Simpson, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Titley, Watts, Whitehead, Wynn

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Camre, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 8

EDD: Coûteaux

NI: Borghezio, Cappato, Dupuis, Speroni, Turco

PPE-DE: Scallon

PSE: Bowe

5.   Betænkning af Goodwill A5-0172/2004

Ja-stemmer: 303

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Coûteaux, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: André-Léonard, De Clercq, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Pesälä, Pohjamo, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Vermeer, Virrankoski

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Daul, Dell'Utri, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Berès, Cashman, Corbett, Darras, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Duhamel, El Khadraoui, Evans Robert J.E., Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Haug, Hazan, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Junker, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lalumière, Lange, Leinen, McAvan, McCarthy, McNally, Mann Erika, Miller, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Piecyk, Poignant, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Sakellariou, Schmid Gerhard, Skinner, Stockmann, Titley, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma

UEN: Berlato, Bigliardo, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nej-stemmer: 199

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Calò, Clegg, Davies, Duff, Dybkjær, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Olsson, Paulsen, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sørensen, Thors, Van Hecke, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Borghezio, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Martin Hans-Peter, Raschhofer, Speroni

PPE-DE: Lulling, Santer, Suominen, van Velzen

PSE: Andersson, Baltas, Barón Crespo, van den Berg, Berger, Bösch, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Corbey, De Rossa, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Ettl, Fava, Ghilardotti, Hänsch, Hedkvist Petersen, Hoff, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Karamanou, Karlsson, Koukiadis, Lage, Lavarra, Linkohr, Lund, Malliori, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Poos, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Simpson, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Camre

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Hverken eller: 8

ELDR: Flesch

NI: Cappato, Della Vedova, Dupuis, Turco

PPE-DE: Scallon

PSE: Bowe, Roth-Behrendt

6.   Betænkning af Goodwill A5-0172/2004

Ja-stemmer: 100

EDD: Andersen, Bonde, Coûteaux, Sandbæk

ELDR: Gasòliba i Böhm, Sbarbati

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Borghezio, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Raschhofer, Speroni

PPE-DE: Brok, Ebner, Flemming, Karas, Schierhuber, Stenzel

PSE: Andersson, Hedkvist Petersen, Karlsson, Lund, Theorin

UEN: Camre, Segni

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 399

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, van Dam, Kuntz

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Rutelli, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Bodrato, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Daul, Dell'Utri, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hoff, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 12

EDD: Mathieu, Saint-Josse

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller

NI: Cappato, Della Vedova, Dupuis, Martin Hans-Peter, Turco

PPE-DE: Scallon, Wijkman

7.   Betænkning af Goodwill A5-0172/2004

Ja-stemmer: 212

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, van Dam, Sandbæk

ELDR: Dybkjær

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Borghezio, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Raschhofer, Speroni

PPE-DE: Ebner, Flemming, Karas, Pirker, Schierhuber, Stenzel

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hoff, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, Malliori, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rocard, Roth-Behrendt, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Weiler, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Camre

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 296

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Daul, Dell'Utri, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Bowe, Cashman, Corbett, Evans Robert J.E., Gill, Honeyball, Howitt, Hughes, Kinnock, McAvan, McCarthy, McNally, Martin David W., Miller, Moraes, Morgan, Murphy, Poos, Read, Simpson, Skinner, Stihler, Titley, Watts, Whitehead, Wynn

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 7

NI: Cappato, Della Vedova, Dupuis, Martin Hans-Peter, Turco

PPE-DE: Scallon

PSE: Mann Erika

8.   Betænkning af Korhola A5-0190/2004

Ja-stemmer: 275

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Rutelli, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Raschhofer

PPE-DE: Konrad, Langen, Lehne, Sacrédeus, Santer, Scallon, Wijkman

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Morgan, Müller, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Camre

Verts/ALE: Aaltonen, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 222

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Nordmann

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Souchet, Speroni, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Daul, Dell'Utri, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langenhagen, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Crowley, Fitzsimons, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Frassoni

Hverken eller: 7

NI: Borghezio, Cappato, Della Vedova, Dupuis, Martin Hans-Peter, Turco

UEN: Hyland

9.   Betænkning af Korhola A5-0190/2004

Ja-stemmer: 363

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, van Dam, Kuntz, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Rutelli, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Raschhofer, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Daul, Dell'Utri, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Ceyhun, Roure, Sandberg-Fries, Theorin, Van Lancker

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Camre, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 143

ELDR: Vallvé

NI: Borghezio, Garaud, Speroni

PPE-DE: Mastella

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hoff, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

Hverken eller: 11

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

NI: Cappato, Della Vedova, Dupuis, Martin Hans-Peter, Turco

PSE: Bowe

10.   Betænkning af Korhola A5-0190/2004

Ja-stemmer: 135

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Raschhofer

PPE-DE: Doyle, Fatuzzo, Oostlander, Sacrédeus, Scallon

PSE: Andersson, Carrilho, Pérez Royo, Sandberg-Fries, Theorin

UEN: Andrews, Camre, Fitzsimons

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 370

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Monsonís Domingo

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Martinez, Mennea, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Daul, Dell'Utri, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hoff, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Bigliardo, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Frassoni, Gahrton, Hudghton, Jonckheer, Maes, Onesta, Rühle

Hverken eller: 6

NI: Borghezio, Cappato, Della Vedova, Dupuis, Speroni, Turco

11.   Betænkning af Korhola A5-0190/2004

Ja-stemmer: 273

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Raschhofer

PPE-DE: Wijkman

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hoff, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Camre, Fitzsimons, Hyland

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 218

EDD: Belder, Bernié, Blokland, Butel, van Dam, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Daul, Dell'Utri, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Dehousse

UEN: Bigliardo, Crowley, Muscardini, Segni

Hverken eller: 23

EDD: Abitbol, Coûteaux, Kuntz

ELDR: Nordmann

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

NI: Borghezio, Cappato, Della Vedova, Martin Hans-Peter, Speroni, Turco

PPE-DE: Schierhuber

UEN: Berlato, Marchiani, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

12.   Betænkning af Korhola A5-0190/2004

Ja-stemmer: 133

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Raschhofer

PPE-DE: Sacrédeus, Scallon, Wijkman

PSE: Andersson, Corbey, Sandberg-Fries, Theorin

UEN: Camre

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 372

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Butel, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Nordmann

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Daul, Dell'Utri, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hoff, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Flautre

Hverken eller: 9

EDD: Coûteaux

NI: Borghezio, Cappato, Della Vedova, Dupuis, Martin Hans-Peter, Speroni, Turco

PPE-DE: Schierhuber

13.   Betænkning af Schörling A5-0189/2004

Ja-stemmer: 40

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Butel, Coûteaux, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: van den Bos, Manders, Thors

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Krarup

NI: Berthu, Borghezio, Cappato, Claeys, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Speroni, Stirbois, Turco, Varaut

PPE-DE: Jackson, Sacrédeus

PSE: Dehousse

UEN: Marchiani, Thomas-Mauro

Nej-stemmer: 453

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Beysen, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Mennea, Raschhofer

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hoff, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Hverken eller: 6

EDD: Bonde, Sandbæk

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: De Sarnez, Matikainen-Kallström

PSE: Bowe

14.   Betænkning af Schörling A5-0189/2004

Ja-stemmer: 152

EDD: Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Raschhofer

PPE-DE: Fatuzzo, Flemming, Rack, Rübig, Sacrédeus, Scallon, Schierhuber, Stenzel, Theato, Wijkman

PSE: Andersson, Corbey, Dhaene, El Khadraoui, Lund, Miranda de Lage, Randzio-Plath, Sandberg-Fries, Theorin, Van Lancker, Zrihen

UEN: Bigliardo

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 346

EDD: Abitbol, Coûteaux, Kuntz

ELDR: Nordmann

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Souchet, Speroni, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Smet, Sommer, Stenmarck, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Darras, Dehousse, De Rossa, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hoff, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba

UEN: Andrews, Berlato, Camre, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 5

NI: Cappato, Della Vedova, Dupuis, Martin Hans-Peter, Turco

15.   Betænkning af Schörling A5-0189/2004

Ja-stemmer: 138

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Jové Peres, Kaufmann, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Martin Hans-Peter, Raschhofer

PPE-DE: Marques, Sacrédeus, Scallon, Wijkman

PSE: Andersson, De Keyser, Dhaene, El Khadraoui, Goebbels, Leinen, Lund, Myller, Sandberg-Fries, Theorin, Van Lancker

UEN: Segni

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Duthu, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 350

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Coûteaux, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Nordmann

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Souchet, Speroni, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Rossa, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hoff, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zrihen

UEN: Andrews, Berlato, Crowley, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 9

GUE/NGL: Alyssandrakis, Herzog, Korakas, Patakis

NI: Cappato, Della Vedova, Dupuis, Turco

UEN: Hyland

16.   Betænkning af Schörling A5-0189/2004

Ja-stemmer: 100

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Malmström

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Dillen, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Lang, Martinez, Raschhofer, Stirbois

PPE-DE: Florenz, Marques, Sacrédeus, Scallon

PSE: Andersson, De Keyser, Dhaene, El Khadraoui, Lund, Sandberg-Fries, Theorin, Van Lancker

Verts/ALE: Ahern, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 396

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Coûteaux, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Garaud, de La Perriere, Mennea, Souchet, Speroni, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Rossa, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hoff, Honeyball, Howitt, Hughes, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Camre, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 7

GUE/NGL: Herzog, Patakis

NI: Cappato, Della Vedova, Dupuis, Martin Hans-Peter, Turco

17.   Betænkning af Schörling A5-0189/2004

Ja-stemmer: 354

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Kuntz, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Beysen, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Raschhofer, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Darras, De Keyser, Dhaene, El Khadraoui, Leinen, Sandberg-Fries, Theorin, Van Lancker, Zrihen

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Camre, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 140

NI: Berthu, Borghezio, Garaud, Gorostiaga Atxalandabaso, Souchet, Speroni

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Rossa, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hoff, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba

UEN: Thomas-Mauro

Hverken eller: 12

EDD: Bernié, Butel, Coûteaux, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

GUE/NGL: Patakis

NI: Cappato, Della Vedova, Dupuis, Martin Hans-Peter, Turco

18.   Betænkning af Schörling A5-0189/2004

Ja-stemmer: 241

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Raschhofer

PPE-DE: Brok, Sacrédeus, Scallon, Wijkman

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hoff, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Segni, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 260

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Butel, Coûteaux, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schröder Jürgen, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Dehousse, Goebbels

UEN: Camre, Marchiani, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Hverken eller: 9

ELDR: Dybkjær

NI: Borghezio, Cappato, Della Vedova, Dupuis, Martin Hans-Peter, Speroni, Turco

PSE: Bowe

19.   Betænkning af Schörling A5-0189/2004

Ja-stemmer: 50

EDD: Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, Coûteaux, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Davies, Thors

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Krarup, Patakis

NI: Berthu, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Speroni, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Flemming, Pirker, Rack, Rübig, Sacrédeus, Scallon, Schierhuber, Stenzel, Wijkman

PSE: Andersson, Dehousse, Dührkop Dührkop, Obiols i Germà, Randzio-Plath, Van Lancker

UEN: Andrews, Camre, Thomas-Mauro

Nej-stemmer: 451

EDD: Abitbol

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Beysen, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Mennea, Raschhofer

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbey, Darras, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Bigliardo, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Hverken eller: 5

NI: Cappato, Della Vedova, Dupuis, Martin Hans-Peter, Turco

20.   Betænkning af Schörling A5-0189/2004

Ja-stemmer: 128

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Pesälä, Pohjamo, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Raschhofer

PPE-DE: Sacrédeus, Scallon, Wijkman

PSE: De Keyser, Dhaene, El Khadraoui, Lund, Sandberg-Fries, Theorin, Van Lancker, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 372

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Butel, Coûteaux, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Manders, Nordmann, Paulsen, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sterckx

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Souchet, Speroni, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Rossa, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 7

ELDR: Vermeer

NI: Cappato, Della Vedova, Dupuis, Martin Hans-Peter, Turco

UEN: Camre

21.   Betænkning af Sjöstedt A5-0177/2004

Ja-stemmer: 488

EDD: Abitbol, Andersen, Bonde, Coûteaux, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Raschhofer, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hoff, Honeyball, Hughes, van Hulten, Hume, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Camre, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 9

EDD: Belder, Bernié, Blokland, van Dam, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

PPE-DE: Hieronymi

PSE: Piecyk

Hverken eller: 5

NI: Cappato, Della Vedova, Dupuis, Martin Hans-Peter, Turco

22.   Betænkning af Sjöstedt A5-0177/2004

Ja-stemmer: 151

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Raschhofer

PPE-DE: Sacrédeus, Scallon, Wijkman

PSE: Aparicio Sánchez, Carnero González, Cercas, Cerdeira Morterero, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Hedkvist Petersen, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Karamanou, Karlsson, Lavarra, Lund, Martínez Martínez, Menéndez del Valle, Miranda de Lage, Obiols i Germà, Pérez Royo, Prets, Randzio-Plath, Rothley, Sandberg-Fries, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Sornosa Martínez, Terrón i Cusí, Theorin, Valenciano Martínez-Orozco

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 339

EDD: Abitbol, Bernié, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Gasòliba i Böhm, Monsonís Domingo, Nordmann, Pesälä, Pohjamo, Thors, Väyrynen, Virrankoski

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, van den Burg, Campos, Carrilho, Casaca, Cashman, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hoff, Honeyball, Hughes, van Hulten, Hume, Imbeni, Jöns, Junker, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Miller, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Simpson, Skinner, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Camre, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 9

EDD: Coûteaux

GUE/NGL: Papayannakis

NI: Borghezio, Cappato, Della Vedova, Dupuis, Martin Hans-Peter, Speroni

PPE-DE: Lisi

23.   Betænkning af Sjöstedt A5-0177/2004

Ja-stemmer: 258

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Vallvé, Vermeer, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Raschhofer

PPE-DE: Sacrédeus, Scallon

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hoff, Honeyball, Hughes, van Hulten, Hume, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 231

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, van Dam, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Nordmann, Pesälä, Pohjamo, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Dehousse

UEN: Berlato, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 13

EDD: Coûteaux

GUE/NGL: Herzog, Papayannakis

NI: Borghezio, Cappato, Della Vedova, Dupuis, Martin Hans-Peter, Speroni, Turco

PPE-DE: Wijkman

PSE: Zrihen

UEN: Camre

24.   Betænkning af Sjöstedt A5-0177/2004

Ja-stemmer: 260

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Raschhofer

PPE-DE: Sacrédeus, Scallon, Wijkman

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Hughes, van Hulten, Hume, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Camre

Verts/ALE: Aaltonen, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 226

EDD: Bernié, Esclopé, Mathieu

ELDR: Nordmann, Pesälä, Pohjamo, Väyrynen, Virrankoski

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Souchet, Speroni, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Méndez de Vigo, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Goebbels, Paasilinna, Swiebel

UEN: Berlato, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 8

EDD: Coûteaux

GUE/NGL: Herzog, Papayannakis

NI: Cappato, Della Vedova, Dupuis, Martin Hans-Peter, Turco

25.   Betænkning af Sjöstedt A5-0177/2004

Ja-stemmer: 478

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, van Dam, Esclopé, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Attwooll, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vinci

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Raschhofer, Souchet, Speroni, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Hughes, van Hulten, Hume, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Morgan, Müller, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Camre, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-stemmer: 4

GUE/NGL: Vachetta

PPE-DE: Bremmer, Grosch

PSE: Adam

Hverken eller: 9

EDD: Bernié, Mathieu

GUE/NGL: Krivine, Papayannakis

NI: Cappato, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Martin Hans-Peter, Turco

26.   B5-0156/2004 — Personoplysninger

Ja-stemmer: 226

EDD: Andersen, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Attwooll, Boogerd-Quaak, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vinci

NI: Borghezio, Cappato, Della Vedova, Dupuis, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, Martinez, Stirbois, Turco

PPE-DE: Bodrato, Cocilovo, Ferrer, Konrad, Sacrédeus, Santer, Scallon, Thyssen, Wijkman, von Wogau

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Carnero González, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbey, Darras, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, El Khadraoui, Ettl, Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Hume, Imbeni, Izquierdo Rojo, Karamanou, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McNally, Malliori, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rocard, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Sornosa Martínez, Souladakis, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Torres Marques, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Weiler, Wiersma, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-stemmer: 203

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Nordmann

NI: Beysen, de La Perriere, Mennea, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Knolle, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lehne, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Martens, Martin Hugues, Mastella, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wuermeling, Zimmerling, Zissener

PSE: Bösch, Casaca, Cashman, Corbett, Evans Robert J.E., Gill, Hughes, van Hulten, Kinnock, Kuhne, McAvan, McCarthy, Martin David W., Miller, Moraes, Morgan, Murphy, Roth-Behrendt, Simpson, Skinner, Stihler, Titley, Walter, Watts, Whitehead, Wynn

UEN: Berlato, Camre, Crowley, Muscardini, Mussa, Nobilia, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 18

ELDR: Nicholson of Winterbourne

GUE/NGL: Cauquil, Krivine, Laguiller, Vachetta

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, Kronberger, Martin Hans-Peter, Raschhofer

PPE-DE: Ebner, Zacharakis

PSE: Dehousse, Duin, Müller, Schmid Gerhard

27.   B5-0156/2004 — Personoplysninger

Ja-stemmer: 233

EDD: Andersen, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Borghezio, Cappato, Della Vedova, Dupuis, Gollnisch, Kronberger, Lang, Martin Hans-Peter, Martinez, Mennea, Raschhofer, Stirbois, Turco

PPE-DE: Bodrato, Cocilovo, Ferrer, Garriga Polledo, Sacrédeus, Scallon, Wijkman

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, van den Burg, Carnero González, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbey, Darras, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, van Hulten, Hume, Imbeni, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McNally, Malliori, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rocard, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Sornosa Martínez, Souladakis, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Torres Marques, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Weiler, Wiersma, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-stemmer: 207

EDD: Belder, Blokland, van Dam

NI: Berthu, Beysen, de La Perriere, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Langenhagen, Lehne, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zimmerling, Zissener

PSE: Bullmann, Casaca, Cashman, Corbett, Evans Robert J.E., Gill, Honeyball, Hughes, Kinnock, Kuhne, McAvan, McCarthy, Martin David W., Miller, Moraes, Morgan, Murphy, Roth-Behrendt, Simpson, Skinner, Stihler, Stockmann, Titley, Walter, Watts, Whitehead, Wynn

UEN: Berlato, Camre, Crowley, Muscardini, Mussa, Nobilia, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 12

ELDR: Nicholson of Winterbourne, Nordmann

NI: Claeys, Dillen, Garaud, Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Coelho, Zacharakis

PSE: Bösch, Dehousse, Mann Erika, Schmid Gerhard

28.   B5-0156/2004 — Personoplysninger

Ja-stemmer: 229

EDD: Andersen, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Borghezio, Cappato, Della Vedova, Dupuis, Garaud, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Lang, Martin Hans-Peter, Martinez, Mennea, Raschhofer, Stirbois, Turco

PPE-DE: Bodrato, Cocilovo, Ferrer, Sacrédeus, Scallon, Wachtmeister, Wijkman

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, van den Burg, Carnero González, Cercas, Cerdeira Morterero, Corbey, Darras, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hume, Imbeni, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McNally, Malliori, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rocard, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Sornosa Martínez, Souladakis, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Torres Marques, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Weiler, Wiersma, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lucas, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-stemmer: 202

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Rousseaux

NI: Berthu, Beysen, de La Perriere, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Langen, Langenhagen, Laschet, Lehne, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Sommer, Stauner, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zimmerling, Zissener

PSE: Casaca, Cashman, Corbett, Dehousse, Evans Robert J.E., Gill, Honeyball, Hughes, van Hulten, Kinnock, Kuhne, McAvan, McCarthy, Martin David W., Miller, Moraes, Morgan, Murphy, Roth-Behrendt, Simpson, Skinner, Stihler, Stockmann, Titley, Walter, Watts, Whitehead, Wynn

UEN: Berlato, Camre, Crowley, Muscardini, Mussa, Nobilia, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 19

ELDR: Clegg, Nordmann

GUE/NGL: Korakas, Patakis

NI: Claeys, Dillen

PPE-DE: Arvidsson, Banotti, Cederschiöld, De Sarnez, Dimitrakopoulos, Grönfeldt Bergman, Kratsa-Tsagaropoulou, Marinos, Stenmarck, Zacharakis

PSE: Ceyhun, Schmid Gerhard

Verts/ALE: MacCormick

29.   Betænkning af Paulsen A5-0193/2004

Ja-stemmer: 130

EDD: Andersen, Belder, Blokland, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Attwooll, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, Martinez, Raschhofer, Stirbois

PPE-DE: Galeote Quecedo, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Scallon, Wijkman

PSE: Izquierdo Rojo, Lund, Myller, Vairinhos, Weiler, Zorba, Zrihen

UEN: Camre, Crowley

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-stemmer: 282

ELDR: Nordmann

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Mennea

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Cocilovo, Coelho, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Lehne, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Hughes, van Hulten, Hume, Imbeni, Jöns, Junker, Karamanou, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Napoletano, Obiols i Germà, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Torres Marques, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Whitehead, Wiersma, Wynn

UEN: Muscardini, Mussa, Nobilia, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 3

NI: Kronberger, de La Perriere, Martin Hans-Peter

30.   Betænkning af Paulsen A5-0193/2004

Ja-stemmer: 115

EDD: Andersen, Belder, Blokland, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Watson

GUE/NGL: Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Borghezio, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger

PPE-DE: Pomés Ruiz

PSE: Vairinhos

UEN: Camre

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Wyn

Nej-stemmer: 295

ELDR: Nordmann, Pesälä, Virrankoski

NI: Beysen, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Martinez, Mennea, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Cocilovo, Coelho, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lehne, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Hughes, van Hulten, Hume, Imbeni, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Torres Marques, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Crowley, Muscardini, Queiró

Hverken eller: 10

NI: Berthu, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Varaut

UEN: Berlato, Mussa, Nobilia, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

31.   Betænkning af Paulsen A5-0193/2004

Ja-stemmer: 118

EDD: Andersen, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Papayannakis, Patakis, Ribeiro, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Lang, Martinez, Raschhofer, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Martens

PSE: Corbey, Dehousse, Lund, Vairinhos

UEN: Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lucas, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Turmes, Wyn

Nej-stemmer: 287

EDD: Belder, Blokland, van Dam

NI: Beysen, Mennea

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Camisón Asensio, Cederschiöld, Cocilovo, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hatzidakis, Hermange, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lehne, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Darras, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Hughes, van Hulten, Hume, Imbeni, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Torres Marques, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Muscardini, Mussa, Nobilia, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Hverken eller: 6

ELDR: Nordmann

NI: Berthu, Borghezio, de La Perriere, Martin Hans-Peter

UEN: Camre

32.   Betænkning af Paulsen A5-0193/2004

Ja-stemmer: 284

EDD: Andersen, Belder, Blokland, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Attwooll, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Eriksson, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Korakas, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Papayannakis, Patakis, Ribeiro, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Martin Hans-Peter, Martinez, Mennea, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, von Boetticher, Bowis, Bremmer, Brok, Camisón Asensio, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Herranz García, Inglewood, Jackson, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lehne, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Stenzel, Stevenson, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling

PSE: van den Berg, Cashman, Dhaene, El Khadraoui, Evans Robert J.E., Gill, Honeyball, Kinnock, Lund, McAvan, McCarthy, Miller, Moraes, Morgan, Myller, Roure, Skinner, Stihler, Swiebel, Swoboda, Titley, Vairinhos, Van Lancker, Watts, Whitehead, Zrihen

UEN: Berlato, Camre, Mussa, Nobilia, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Wyn

Nej-stemmer: 111

NI: Berthu, de La Perriere, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Böge, Bourlanges, Cederschiöld, Grönfeldt Bergman, Konrad, Schnellhardt, Stenmarck, Vidal-Quadras Roca, Wachtmeister

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, Ettl, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hughes, van Hulten, Hume, Imbeni, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller, Napoletano, Obiols i Germà, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Prets, Rapkay, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Simpson, Sornosa Martínez, Souladakis, Stockmann, Theorin, Torres Marques, Vattimo, Volcic, Walter, Weiler, Wiersma, Wynn, Zorba

Hverken eller: 6

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Raschhofer

PPE-DE: Florenz

PSE: Dehousse, Murphy

---

VEDTAGNE TEKSTER

P5_TA(2004)0224

Finansielle tjenesteydelser (udvalg) ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiver 73/239/EØF, 85/611/EØF, 91/675/EØF, 93/6/EØF og 94/19/EF og af Europa-Parlamentets og Rådets direktiver 2000/12/EF, 2002/83/EF og 2002/87/EF med henblik på oprettelse af en ny organisationsstruktur for udvalg inden for finansielle tjenesteydelser (KOM(2003) 659 — C5-0520/2003 — 2003/0263(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003) 659) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003) 659) (1),

| — | der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 47, stk. 2, (C5-0520/2003), |
| --- | --- |

—

der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 47, stk. 2, (C5-0520/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål og udtalelse fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A5-0162/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål og udtalelse fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A5-0162/2004),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TC1-COD(2003)0263

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 31. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/.../EF om ændring af Rådets direktiv 73/239/EØF, 85/611/EØF, 91/675/EØF, 92/49/EØF og 93/6/EØF og af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/19/EF, 98/78/EF, 2000/12/EF, 2001/34/EF, 2002/83/EF og 2002/87/EF med henblik på oprettelse af en ny organisationsstruktur for udvalg inden for finansielle tjenesteydelser

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 47, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (3),

under henvisning til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank (4),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (5), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I Kommissionens handlingsplan for finansielle tjenesteydelser (6) kortlægges en række foranstaltninger, som er påkrævet for at realisere det indre marked for finansielle tjenesteydelser. |
| --- | --- |

(1)

I Kommissionens handlingsplan for finansielle tjenesteydelser (6) kortlægges en række foranstaltninger, som er påkrævet for at realisere det indre marked for finansielle tjenesteydelser.

| (2) | På sit møde i Lissabon i marts 2000 slog Det Europæiske Råd til lyd for at få denne handlingsplan gennemført senest i 2005. |
| --- | --- |

(2)

På sit møde i Lissabon i marts 2000 slog Det Europæiske Råd til lyd for at få denne handlingsplan gennemført senest i 2005.

| (3) | Den 17. juli 2000 nedsatte Rådet Vismandsudvalget for Regulering af De Europæiske Værdipapirmarkeder. I sin endelige rapport anbefalede Vismandsudvalget, at der blev udarbejdet rammelovgivning i fire niveauer med det formål at gøre lovgivningsprocessen for Fællesskabets værdipapirlovgivning mere fleksibel, effektiv og gennemsigtig. |
| --- | --- |

(3)

Den 17. juli 2000 nedsatte Rådet Vismandsudvalget for Regulering af De Europæiske Værdipapirmarkeder. I sin endelige rapport anbefalede Vismandsudvalget, at der blev udarbejdet rammelovgivning i fire niveauer med det formål at gøre lovgivningsprocessen for Fællesskabets værdipapirlovgivning mere fleksibel, effektiv og gennemsigtig.

| (4) | I sin resolution om en mere effektiv værdipapirmarkedsregulering i Den Europæiske Union udtrykte Det Europæiske Råd i Stockholm i marts 2001 tilfredshed med Vismandsudvalgets rapport og slog til lyd for, at metoden i fire niveauer blev gennemført. |
| --- | --- |

(4)

I sin resolution om en mere effektiv værdipapirmarkedsregulering i Den Europæiske Union udtrykte Det Europæiske Råd i Stockholm i marts 2001 tilfredshed med Vismandsudvalgets rapport og slog til lyd for, at metoden i fire niveauer blev gennemført.

| (5) | I lyset heraf vedtog Kommissionen den 6. juni 2001 henholdsvis afgørelse 2001/527/EF om oprettelse af Det Europæiske Værdipapirtilsynsudvalg
   (7) og afgørelse 2001/528/EF om oprettelse af Det Europæiske Værdipapirudvalg
   (8). |
| --- | --- |

(5)

I lyset heraf vedtog Kommissionen den 6. juni 2001 henholdsvis afgørelse 2001/527/EF om oprettelse af Det Europæiske Værdipapirtilsynsudvalg
   (7) og afgørelse 2001/528/EF om oprettelse af Det Europæiske Værdipapirudvalg
   (8).

| (6) | Demokratisk kontrol og gennemskuelighed bør være faste bestanddele af den såkaldte Lamfalussyproces og udvidelsen heraf, hvilket kun kan sikres i tilstrækkeligt omfang ved at respektere den interinstitutionelle balance med hensyn til gennemførelsesforanstaltninger. |
| --- | --- |

(6)

Demokratisk kontrol og gennemskuelighed bør være faste bestanddele af den såkaldte Lamfalussyproces og udvidelsen heraf, hvilket kun kan sikres i tilstrækkeligt omfang ved at respektere den interinstitutionelle balance med hensyn til gennemførelsesforanstaltninger.

| (7) | Nærværende direktiv om ændring af direktiv 73/239/EØF
   (9)
  , 85/611/EØF
   (10)
  , 91/675/EØF
   (11)
  , 92/49/EØF
   (12)
  , 93/6/EØF
   (13)
  , 94/19/EF
   (14)
  , 98/78/EF
   (15)
  , 2000/12/EF
   (16)
  , 2001/34/EF
   (17)
  , 2002/83/EF
   (18)
  og 2002/87/EF
   (19)
  vedrører kun en række ændringer i udvalgenes organisationsstruktur. Ingen af ændringerne udvider de beføjelser til at vedtage gennemførelsesforanstaltninger, som er tillagt Kommissionen ved disse direktiver, eller de beføjelser, som er tillagt Rådet ved direktiv 93/6/EØF. |
| --- | --- |

(7)

Nærværende direktiv om ændring af direktiv 73/239/EØF
   (9)
  , 85/611/EØF
   (10)
  , 91/675/EØF
   (11)
  , 92/49/EØF
   (12)
  , 93/6/EØF
   (13)
  , 94/19/EF
   (14)
  , 98/78/EF
   (15)
  , 2000/12/EF
   (16)
  , 2001/34/EF
   (17)
  , 2002/83/EF
   (18)
  og 2002/87/EF
   (19)
  vedrører kun en række ændringer i udvalgenes organisationsstruktur. Ingen af ændringerne udvider de beføjelser til at vedtage gennemførelsesforanstaltninger, som er tillagt Kommissionen ved disse direktiver, eller de beføjelser, som er tillagt Rådet ved direktiv 93/6/EØF.

| (8) | I
  sin beslutning
  af 5. februar
  2002

   (20)

  gav
  Europa-Parlamentet sin tilslutning til denne metode i fire niveauer på værdipapirområdet
  på grundlag af den højtidelige erklæring, som Kommissionens formand samme dag afgav for Europa-Parlamentet, og skrivelsen af 2. oktober 2001 fra kommissæren med ansvar for det indre marked til formanden for Europa-Parlamentets Udvalg om Økonomi og Valutaspørgsmål om sikring af Europa-Parlamentets rolle i denne proces. I sin beslutning af 21. november 2002
   (21)
  opfordrede Europa-Parlamentet til, at metoden
  for visse aspekters vedkommende udvides til at gælde bank- og forsikringssektoren under forudsætning af, at Rådet gav et klart tilsagn om at garantere den rette institutionelle balance. |
| --- | --- |

(8)

I
  sin beslutning
  af 5. februar
  2002

   (20)

  gav
  Europa-Parlamentet sin tilslutning til denne metode i fire niveauer på værdipapirområdet
  på grundlag af den højtidelige erklæring, som Kommissionens formand samme dag afgav for Europa-Parlamentet, og skrivelsen af 2. oktober 2001 fra kommissæren med ansvar for det indre marked til formanden for Europa-Parlamentets Udvalg om Økonomi og Valutaspørgsmål om sikring af Europa-Parlamentets rolle i denne proces. I sin beslutning af 21. november 2002
   (21)
  opfordrede Europa-Parlamentet til, at metoden
  for visse aspekters vedkommende udvides til at gælde bank- og forsikringssektoren under forudsætning af, at Rådet gav et klart tilsagn om at garantere den rette institutionelle balance.

| (9) | De forpligtelser, som Kommissionen med sin erklæring af 5. februar 2002 og ovennævnte skrivelse af 2. oktober 2001 har påtaget sig med hensyn til værdipapirlovgivningen, bør suppleres med tilstrækkelige garantier for den rette institutionelle balance. |
| --- | --- |

(9)

De forpligtelser, som Kommissionen med sin erklæring af 5. februar 2002 og ovennævnte skrivelse af 2. oktober 2001 har påtaget sig med hensyn til værdipapirlovgivningen, bør suppleres med tilstrækkelige garantier for den rette institutionelle balance.

| (10) | Den 3. december 2002 opfordrede Rådet Kommissionen til at gennemføre arrangementer for de øvrige dele af finanssektoren med udgangspunkt i Vismandsudvalgets endelige rapport. |
| --- | --- |

(10)

Den 3. december 2002 opfordrede Rådet Kommissionen til at gennemføre arrangementer for de øvrige dele af finanssektoren med udgangspunkt i Vismandsudvalgets endelige rapport.

| (11) | Det er ligeledes nødvendigt med garantier i forbindelse med udvidelsen af metoden i fire niveauer, da EU-institutionerne endnu ikke har stor praktisk erfaring med Lamfalussy-processen i fire niveauer. Desuden blev der i den første og anden midlertidige rapport fra Det Interinstitutionelle Overvågningsudvalg, der overvåger Lamfalussy-processen, fremført en række bemærkninger og kritikpunkter vedrørende den måde, hvorpå proceduren fungerer. |
| --- | --- |

(11)

Det er ligeledes nødvendigt med garantier i forbindelse med udvidelsen af metoden i fire niveauer, da EU-institutionerne endnu ikke har stor praktisk erfaring med Lamfalussy-processen i fire niveauer. Desuden blev der i den første og anden midlertidige rapport fra Det Interinstitutionelle Overvågningsudvalg, der overvåger Lamfalussy-processen, fremført en række bemærkninger og kritikpunkter vedrørende den måde, hvorpå proceduren fungerer.

| (12) | Tempoet for vedtagelse af lovgivning og lovgivningens kvalitet er grundlæggende mål for Lamfalussy-processen. Lamfalussy-processens succes afhænger i højere grad af de institutionelle partneres politiske vilje til at etablere en passende ramme for vedtagelsen af lovgivningen end af en fremskyndelse af udarbejdelsen af de tilhørende tekniske bestemmelser i henhold til delegation. Desuden kan overdreven fokusering på tempoet for udarbejdelse af delegerede bestemmelser give anledning til store problemer med hensyn til kvaliteten af disse bestemmelser. |
| --- | --- |

(12)

Tempoet for vedtagelse af lovgivning og lovgivningens kvalitet er grundlæggende mål for Lamfalussy-processen. Lamfalussy-processens succes afhænger i højere grad af de institutionelle partneres politiske vilje til at etablere en passende ramme for vedtagelsen af lovgivningen end af en fremskyndelse af udarbejdelsen af de tilhørende tekniske bestemmelser i henhold til delegation. Desuden kan overdreven fokusering på tempoet for udarbejdelse af delegerede bestemmelser give anledning til store problemer med hensyn til kvaliteten af disse bestemmelser.

| (13) | Udvidelsen af Lamfalussy-proceduren har ingen indflydelse på eventuelle afgørelser vedrørende tilrettelæggelse af overvågning på EU-plan. |
| --- | --- |

(13)

Udvidelsen af Lamfalussy-proceduren har ingen indflydelse på eventuelle afgørelser vedrørende tilrettelæggelse af overvågning på EU-plan.

| (14) | Med henblik herpå bør der for banksektorens vedkommende ske en tilpasning af den rolle, der udøves af Det Rådgivende Udvalg for Banklovgivning, der blev oprettet ved direktiv 2000/12/EF. |
| --- | --- |

(14)

Med henblik herpå bør der for banksektorens vedkommende ske en tilpasning af den rolle, der udøves af Det Rådgivende Udvalg for Banklovgivning, der blev oprettet ved direktiv 2000/12/EF.

| (15) | Til afspejling af denne tilpassede rolle bør Det Rådgivende Udvalg for Banklovgivning erstattes af
  »Det Europæiske Bankudvalg«. |
| --- | --- |

(15)

Til afspejling af denne tilpassede rolle bør Det Rådgivende Udvalg for Banklovgivning erstattes af
  »Det Europæiske Bankudvalg«.

| (16) | Da de foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre direktiv 2000/12/EF, er foranstaltninger af generel karakter i henhold til artikel 2 i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (22), bør de vedtages efter den udvalgsprocedure, der er fastsat i denne afgørelses artikel 5. |
| --- | --- |

(16)

Da de foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre direktiv 2000/12/EF, er foranstaltninger af generel karakter i henhold til artikel 2 i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (22), bør de vedtages efter den udvalgsprocedure, der er fastsat i denne afgørelses artikel 5.

| (17) | De gennemførelsesforanstaltninger, der vedtages, må ikke ændre de væsentlige bestemmelser i direktiverne. |
| --- | --- |

(17)

De gennemførelsesforanstaltninger, der vedtages, må ikke ændre de væsentlige bestemmelser i direktiverne.

| (18) | Europa-Parlamentet skal have en frist på tre måneder fra den første fremsendelse af udkast til gennemførelsesforanstaltninger til at behandle disse og afgive udtalelse. I hastende og begrundede tilfælde kan denne frist dog afkortes. Hvis Europa-Parlamentet inden for fristen vedtager en beslutning, tager Kommissionen de foreslåede bestemmelser op til fornyet behandling, |
| --- | --- |

(18)

Europa-Parlamentet skal have en frist på tre måneder fra den første fremsendelse af udkast til gennemførelsesforanstaltninger til at behandle disse og afgive udtalelse. I hastende og begrundede tilfælde kan denne frist dog afkortes. Hvis Europa-Parlamentet inden for fristen vedtager en beslutning, tager Kommissionen de foreslåede bestemmelser op til fornyet behandling,

| (19) | Kommissionen skal under udøvelsen af sine gennemførelsesbeføjelser overholde følgende principper:








  — | behovet for at sikre investorernes tillid til de finansielle markeder ved at bidrage til stor gennemskuelighed på de finansielle markeder |
| --- | --- | --- |

(19)

Kommissionen skal under udøvelsen af sine gennemførelsesbeføjelser overholde følgende principper:

—

behovet for at sikre investorernes tillid til de finansielle markeder ved at bidrage til stor gennemskuelighed på de finansielle markeder

| — | behovet for at give investorerne en bred vifte af konkurrerende investeringsmuligheder og et oplysnings- og beskyttelsesniveau, der er tilpasset deres forhold |
| --- | --- |

—

behovet for at give investorerne en bred vifte af konkurrerende investeringsmuligheder og et oplysnings- og beskyttelsesniveau, der er tilpasset deres forhold

| — | behovet for at sikre, at uafhængige regulerende myndigheder håndhæver reglerne ensartet, navnlig med hensyn til bekæmpelsen af økonomisk kriminalitet |
| --- | --- |

—

behovet for at sikre, at uafhængige regulerende myndigheder håndhæver reglerne ensartet, navnlig med hensyn til bekæmpelsen af økonomisk kriminalitet

| — | behovet for stor gennemskuelighed og høring af alle markedsdeltagere og Europa-Parlamentet og Rådet |
| --- | --- |

—

behovet for stor gennemskuelighed og høring af alle markedsdeltagere og Europa-Parlamentet og Rådet

| — | behovet for at fremme innovation på de finansielle markeder, hvis de skal være dynamiske og effektive |
| --- | --- |

—

behovet for at fremme innovation på de finansielle markeder, hvis de skal være dynamiske og effektive

| — | behovet for at sikre markedets integritet gennem nøje og reaktiv overvågning af finansielle nyskabelser |
| --- | --- |

—

behovet for at sikre markedets integritet gennem nøje og reaktiv overvågning af finansielle nyskabelser

| — | betydningen af at mindske omkostningerne ved og øge adgangen til kapital |
| --- | --- |

—

betydningen af at mindske omkostningerne ved og øge adgangen til kapital

| — | behovet for på lang sigt at afveje omkostningerne og fordelene ved de enkelte gennemførelsesforanstaltninger for markedsdeltagerne (herunder små og mellemstore virksomheder og små investorer) |
| --- | --- |

—

behovet for på lang sigt at afveje omkostningerne og fordelene ved de enkelte gennemførelsesforanstaltninger for markedsdeltagerne (herunder små og mellemstore virksomheder og små investorer)

| — | behovet for at fremme de finansielle EU-markeders internationale konkurrenceevne uden at hindre den hårdt tiltrængte udvidelse af internationalt samarbejde |
| --- | --- |

—

behovet for at fremme de finansielle EU-markeders internationale konkurrenceevne uden at hindre den hårdt tiltrængte udvidelse af internationalt samarbejde

| — | behovet for at skabe lige vilkår for markedsdeltagere gennem indførelse af EU-bestemmelser i det omfang, det er hensigtsmæssigt |
| --- | --- |

—

behovet for at skabe lige vilkår for markedsdeltagere gennem indførelse af EU-bestemmelser i det omfang, det er hensigtsmæssigt

| — | behovet for at respektere forskelle i de nationale finansielle markeder, hvis de ikke i urimelig grad skader sammenhængen i det indre marked |
| --- | --- |

—

behovet for at respektere forskelle i de nationale finansielle markeder, hvis de ikke i urimelig grad skader sammenhængen i det indre marked

| — | behovet for at sikre sammenhæng med andre fællesskabsbestemmelser på dette område, da forskelle i informationer og manglende gennemskuelighed kan skade markedernes funktion og navnlig skade forbrugerne og de små investorer. |
| --- | --- |

—

behovet for at sikre sammenhæng med andre fællesskabsbestemmelser på dette område, da forskelle i informationer og manglende gennemskuelighed kan skade markedernes funktion og navnlig skade forbrugerne og de små investorer.

| (20) | Visse gældende bestemmelser om tekniske tilpasninger af direktiv 2000/12/EF bør bringes i overensstemmelse med afgørelse 1999/468/EF. |
| --- | --- |

(20)

Visse gældende bestemmelser om tekniske tilpasninger af direktiv 2000/12/EF bør bringes i overensstemmelse med afgørelse 1999/468/EF.

| (21) | For at sikre institutionel og retlig overensstemmelse med den fremgangsmåde, der er benyttet inden for andre fællesskabssektorer, oprettes ved Kommissionens
  afgørelse 2004/10/EF af 5. november 2003 (23)

  Det Europæiske Bankudvalg med rådgivende kompetence til at rådgive Kommissionen om udviklingen i Fællesskabets banklovgivning. |
| --- | --- |

(21)

For at sikre institutionel og retlig overensstemmelse med den fremgangsmåde, der er benyttet inden for andre fællesskabssektorer, oprettes ved Kommissionens
  afgørelse 2004/10/EF af 5. november 2003 (23)

  Det Europæiske Bankudvalg med rådgivende kompetence til at rådgive Kommissionen om udviklingen i Fællesskabets banklovgivning.

| (22) | Henvisninger til Det Rådgivende Udvalg for Banklovgivnings rådgivende funktioner i direktiv 2000/12/EF bør derfor fjernes. |
| --- | --- |

(22)

Henvisninger til Det Rådgivende Udvalg for Banklovgivnings rådgivende funktioner i direktiv 2000/12/EF bør derfor fjernes.

| (23) | Hvad angår overvågningen af observationsnøgletal for kreditinstitutters solvens og likviditet, er Det Rådgivende Udvalg for Banklovgivnings kompetence ikke længere påkrævet i lyset af samordningen af kapitalgrundlagsreglerne og udviklingen af teknikker i kreditinstitutterne til at måle og forvalte deres likviditetsrisici. |
| --- | --- |

(23)

Hvad angår overvågningen af observationsnøgletal for kreditinstitutters solvens og likviditet, er Det Rådgivende Udvalg for Banklovgivnings kompetence ikke længere påkrævet i lyset af samordningen af kapitalgrundlagsreglerne og udviklingen af teknikker i kreditinstitutterne til at måle og forvalte deres likviditetsrisici.

| (24) | Endvidere har den kraftige udbygning af samarbejdet og informationsudvekslingen mellem tilsynsmyndighederne, navnlig via aftalememoranda, overflødiggjort Kommissionens regelmæssige overvågning af visse individuelle tilsynsafgørelser og den systematiske forelæggelse af disse for bankudvalget. |
| --- | --- |

(24)

Endvidere har den kraftige udbygning af samarbejdet og informationsudvekslingen mellem tilsynsmyndighederne, navnlig via aftalememoranda, overflødiggjort Kommissionens regelmæssige overvågning af visse individuelle tilsynsafgørelser og den systematiske forelæggelse af disse for bankudvalget.

| (25) | Oprettelsen af Det Europæiske Bankudvalg udelukker ikke andre former for samarbejde mellem de forskellige myndigheder, der er involveret i reguleringen af og tilsynet med kreditinstitutter, navnlig i Det Europæiske Banktilsynsudvalg, der er oprettet ved Kommissionens
  afgørelse 2004/5/EF af 5. november 2003 (24)

  . |
| --- | --- |

(25)

Oprettelsen af Det Europæiske Bankudvalg udelukker ikke andre former for samarbejde mellem de forskellige myndigheder, der er involveret i reguleringen af og tilsynet med kreditinstitutter, navnlig i Det Europæiske Banktilsynsudvalg, der er oprettet ved Kommissionens
  afgørelse 2004/5/EF af 5. november 2003 (24)

  .

| (26) | Den Forsikringskomité, der blev oprettet ved direktiv 91/675/EØF, har til opgave at bistå Kommissionen i udøvelsen af dens gennemførelsesbeføjelser i medfør af direktiverne på forsikringsområdet og foretage de tekniske tilpasninger, som er nødvendige for at tage hensyn til udviklingen i forsikringssektoren. Sådanne foranstaltninger træffes i overensstemmelse med udvalgsproceduren i afgørelse 1999/468/EF. |
| --- | --- |

(26)

Den Forsikringskomité, der blev oprettet ved direktiv 91/675/EØF, har til opgave at bistå Kommissionen i udøvelsen af dens gennemførelsesbeføjelser i medfør af direktiverne på forsikringsområdet og foretage de tekniske tilpasninger, som er nødvendige for at tage hensyn til udviklingen i forsikringssektoren. Sådanne foranstaltninger træffes i overensstemmelse med udvalgsproceduren i afgørelse 1999/468/EF.

| (27) | Ifølge direktiv 91/675/EØF skal Forsikringskomitéen også behandle ethvert spørgsmål, der vedrører anvendelsen af Fællesskabets bestemmelser om forsikringssektoren, og skal især rådgive Kommissionen om forslag til lovgivning, som Kommissionen agter at forelægge for Europa-Parlamentet og Rådet. |
| --- | --- |

(27)

Ifølge direktiv 91/675/EØF skal Forsikringskomitéen også behandle ethvert spørgsmål, der vedrører anvendelsen af Fællesskabets bestemmelser om forsikringssektoren, og skal især rådgive Kommissionen om forslag til lovgivning, som Kommissionen agter at forelægge for Europa-Parlamentet og Rådet.

| (28) | For at opbygge et indre marked, hvor forsikringstagere og begunstigede er passende beskyttet, er forsikringsselskaber og arbejdsmarkedspensionskasser, der opererer på det indre marked i overensstemmelse med principperne om fri etableringsret og fri udveksling af tjenesteydelser, underlagt specifik fællesskabslovgivning. For at sikre det indre markeds rette funktion og bevare den finansielle stabilitet bør denne lovgivning hurtigt kunne tilpasses de hastige markedsforandringer, der berører disse sektorer, især hvad angår de finansielle og tekniske aspekter. |
| --- | --- |

(28)

For at opbygge et indre marked, hvor forsikringstagere og begunstigede er passende beskyttet, er forsikringsselskaber og arbejdsmarkedspensionskasser, der opererer på det indre marked i overensstemmelse med principperne om fri etableringsret og fri udveksling af tjenesteydelser, underlagt specifik fællesskabslovgivning. For at sikre det indre markeds rette funktion og bevare den finansielle stabilitet bør denne lovgivning hurtigt kunne tilpasses de hastige markedsforandringer, der berører disse sektorer, især hvad angår de finansielle og tekniske aspekter.

| (29) | Forsikringskomitéens rolle bør derfor tilpasses, og komitéen bør som følge heraf omdøbes til »Det Europæiske Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsudvalg«.
  For så vidt angår erhvervspensioner, bør Det Europæiske Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsudvalg dog ikke behandle arbejdsog socialretlige spørgsmål, som f.eks. organisering af de erhvervsmæssige pensionsordninger, navnlig hvad angår obligatorisk medlemskab og resultater af kollektive aftaler. |
| --- | --- |

(29)

Forsikringskomitéens rolle bør derfor tilpasses, og komitéen bør som følge heraf omdøbes til »Det Europæiske Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsudvalg«.
  For så vidt angår erhvervspensioner, bør Det Europæiske Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsudvalg dog ikke behandle arbejdsog socialretlige spørgsmål, som f.eks. organisering af de erhvervsmæssige pensionsordninger, navnlig hvad angår obligatorisk medlemskab og resultater af kollektive aftaler.

| (30) | Da de foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre direktiv 91/675/EØF, er foranstaltninger af generel karakter i henhold til artikel 2 i afgørelse 1999/468/EF, bør de vedtages efter den udvalgsprocedure, der er fastsat i denne afgørelses artikel 5. |
| --- | --- |

(30)

Da de foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre direktiv 91/675/EØF, er foranstaltninger af generel karakter i henhold til artikel 2 i afgørelse 1999/468/EF, bør de vedtages efter den udvalgsprocedure, der er fastsat i denne afgørelses artikel 5.

| (31) | For at sikre institutionel og retlig overensstemmelse med den fremgangsmåde, der er benyttet inden for andre fællesskabssektorer, oprettes ved Kommissionens
  afgørelse 2004/9/EF af 5. november 2003 (25)

  Det Europæiske Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsudvalg med rådgivende kompetence til at rådgive Kommissionen inden for forsikrings- og arbejdsmarkedspensionsområdet. |
| --- | --- |

(31)

For at sikre institutionel og retlig overensstemmelse med den fremgangsmåde, der er benyttet inden for andre fællesskabssektorer, oprettes ved Kommissionens
  afgørelse 2004/9/EF af 5. november 2003 (25)

  Det Europæiske Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsudvalg med rådgivende kompetence til at rådgive Kommissionen inden for forsikrings- og arbejdsmarkedspensionsområdet.

| (32) | Henvisninger til Forsikringskomitéens rådgivende funktioner i direktiv 91/675/EØF bør derfor fjernes. |
| --- | --- |

(32)

Henvisninger til Forsikringskomitéens rådgivende funktioner i direktiv 91/675/EØF bør derfor fjernes.

| (33) | I direktiv 85/611/EØF blev der nedsat et UCITS-kontaktudvalg med det formål at bistå Kommissionen ved at sikre en samordnet gennemførelse af dette direktiv gennem regelmæssige samråd, fremme samråd mellem medlemsstaterne og om nødvendigt rådgive Kommissionen om ændringer, som skal foretages i direktivet. |
| --- | --- |

(33)

I direktiv 85/611/EØF blev der nedsat et UCITS-kontaktudvalg med det formål at bistå Kommissionen ved at sikre en samordnet gennemførelse af dette direktiv gennem regelmæssige samråd, fremme samråd mellem medlemsstaterne og om nødvendigt rådgive Kommissionen om ændringer, som skal foretages i direktivet.

| (34) | UCITS-Kontaktudvalget kan også fungere inden for udvalgsprocedurerne i henhold til afgørelse 1999/468/EF, med henblik på at bistå Kommissionen i forbindelse med tekniske ændringer, som skal foretages i direktiv 85/611/EØF. |
| --- | --- |

(34)

UCITS-Kontaktudvalget kan også fungere inden for udvalgsprocedurerne i henhold til afgørelse 1999/468/EF, med henblik på at bistå Kommissionen i forbindelse med tekniske ændringer, som skal foretages i direktiv 85/611/EØF.

| (35) | Den 3. december 2002 opfordrede Rådet Kommissionen til at tage skridt til bl.a. at overflytte UCITSKontaktudvalgets rådgivende funktioner i forbindelse med udøvelsen af dens gennemførelsesbeføjelser til Det Europæiske Værdipapirudvalg (ESC). |
| --- | --- |

(35)

Den 3. december 2002 opfordrede Rådet Kommissionen til at tage skridt til bl.a. at overflytte UCITSKontaktudvalgets rådgivende funktioner i forbindelse med udøvelsen af dens gennemførelsesbeføjelser til Det Europæiske Værdipapirudvalg (ESC).

| (36) | For at gennemføre den model, der er opstillet i de seneste direktiver på værdipapirområdet, især Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/6/EF af 28. januar 2003 om insiderhandel og kursmanipulation (markedsmisbrug) (26) — som tildeler ESC beføjelser til at rådgive Kommissionen i forbindelse med udøvelsen af dens forskriftsbeføjelser, samtidig med at det lader tilrettelæggelsen af andre aspekter af ESC's arbejde regulere ved afgørelse 2001/528/EF — er det nødvendigt at fjerne de bestemmelser, der i henhold til artikel 53 i direktiv 85/611/EØF fastsætter det nuværende UCITSKontaktudvalgs opbygning og funktioner, når det ikke handler som led i udvalgsproceduren. |
| --- | --- |

(36)

For at gennemføre den model, der er opstillet i de seneste direktiver på værdipapirområdet, især Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/6/EF af 28. januar 2003 om insiderhandel og kursmanipulation (markedsmisbrug) (26) — som tildeler ESC beføjelser til at rådgive Kommissionen i forbindelse med udøvelsen af dens forskriftsbeføjelser, samtidig med at det lader tilrettelæggelsen af andre aspekter af ESC's arbejde regulere ved afgørelse 2001/528/EF — er det nødvendigt at fjerne de bestemmelser, der i henhold til artikel 53 i direktiv 85/611/EØF fastsætter det nuværende UCITSKontaktudvalgs opbygning og funktioner, når det ikke handler som led i udvalgsproceduren.

| (37) | ESC's beføjelser bør derfor udtrykkeligt udvides ud over de beføjelser, ESC allerede har fået tildelt ved direktiv 2003/6/EF, således at de omfatter de funktioner, der på nuværende tidspunkt er fastsat i direktiv 85/611/EØF. Da de foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre dette direktiv, er foranstaltninger af generel karakter i henhold til artikel 2 i afgørelse 1999/468/EF, bør de vedtages efter den udvalgsprocedure, der er fastsat i denne afgørelses artikel 5. |
| --- | --- |

(37)

ESC's beføjelser bør derfor udtrykkeligt udvides ud over de beføjelser, ESC allerede har fået tildelt ved direktiv 2003/6/EF, således at de omfatter de funktioner, der på nuværende tidspunkt er fastsat i direktiv 85/611/EØF. Da de foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre dette direktiv, er foranstaltninger af generel karakter i henhold til artikel 2 i afgørelse 1999/468/EF, bør de vedtages efter den udvalgsprocedure, der er fastsat i denne afgørelses artikel 5.

| (38) | Det er derfor også nødvendigt i overensstemmelse hermed at ændre direktiv 73/239/EØF, 92/49/EØF, 93/6/EØF, 94/19/EF, 98/78/EF, 2000/12/EF, 2001/34/EF, 2002/83/EF og 2002/87/EF — |
| --- | --- |

(38)

Det er derfor også nødvendigt i overensstemmelse hermed at ændre direktiv 73/239/EØF, 92/49/EØF, 93/6/EØF, 94/19/EF, 98/78/EF, 2000/12/EF, 2001/34/EF, 2002/83/EF og 2002/87/EF —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

KAPITEL I

ÆNDRING AF DIREKTIV 93/6/EØF, 94/19/EF og 2000/12/EF OM BANKSEKTOREN

Artikel 1

Direktiv 93/6/EØF

I artikel 7, stk. 9, i direktiv 93/6/EØF udgår
  ordene
  »
  og til
  Det Rådgivende Udvalg for Banklovgivning«.

Artikel 2

Direktiv 94/19/EF

I artikel 3, stk. 1, tredje afsnit, i direktiv 94/19/EF erstattes udtrykket »Det Rådgivende Udvalg for Banklovgivning« af udtrykket »Det Europæiske Bankudvalg«.

Artikel 3

Direktiv 2000/12/EF

Direktiv 2000/12/EF ændres således:

| 1) | Artikel 2, stk. 4, affattes således:
  »4.   Kommissionen træffer efter proceduren i artikel 60, stk. 2, afgørelse om enhver eventuel ændring af den i stk. 3 opstillede fortegnelse.« |
| --- | --- |

1)

Artikel 2, stk. 4, affattes således:

»4.   Kommissionen træffer efter proceduren i artikel 60, stk. 2, afgørelse om enhver eventuel ændring af den i stk. 3 opstillede fortegnelse.«

| 2) | Artikel 2, stk. 5, tredje afsnit, affattes således:

  »Når det drejer sig om andre kreditinstitutter end sådanne, som oprettes i nyinddæmmede regioner eller er et resultat af fusion eller spaltning af eksisterende institutter, der hører ind under centralorganet, kan Kommissionen efter proceduren i artikel 60, stk. 2, fastsætte supplerende regler for anvendelsen af andet afsnit, herunder ophævelse af de i første afsnit fastsatte undtagelser, såfremt den finder, at tilslutningen af nye institutter, der nyder fordel af den i andet afsnit fastsatte ordning, vil kunne påvirke konkurrencen negativt.« |
| --- | --- |

2)

Artikel 2, stk. 5, tredje afsnit, affattes således:

»Når det drejer sig om andre kreditinstitutter end sådanne, som oprettes i nyinddæmmede regioner eller er et resultat af fusion eller spaltning af eksisterende institutter, der hører ind under centralorganet, kan Kommissionen efter proceduren i artikel 60, stk. 2, fastsætte supplerende regler for anvendelsen af andet afsnit, herunder ophævelse af de i første afsnit fastsatte undtagelser, såfremt den finder, at tilslutningen af nye institutter, der nyder fordel af den i andet afsnit fastsatte ordning, vil kunne påvirke konkurrencen negativt.«

| 3) | I artikel 4
  erstattes ordene
  »
  til Kommissionen samt til
  Det Rådgivende Udvalg for Banklovgivning«
  af »til Kommissionen«
  . |
| --- | --- |

3)

I artikel 4
  erstattes ordene
  »
  til Kommissionen samt til
  Det Rådgivende Udvalg for Banklovgivning«
  af »til Kommissionen«
  .

| 4) | Sidste punktum i artikel 22, stk. 9, udgår. |
| --- | --- |

4)

Sidste punktum i artikel 22, stk. 9, udgår.

| 5) | Sidste punktum i artikel 22, stk. 10, udgår. |
| --- | --- |

5)

Sidste punktum i artikel 22, stk. 10, udgår.

| 6) | Artikel 23, stk. 1, første afsnit, indledningen, affattes således: »Medlemsstaternes kompetente myndigheder underretter Kommissionen og de øvrige medlemsstaters kompetente myndigheder om:«, og
  det sidste punktum i litra a) og det sidste punktum i litra b) udgår. |
| --- | --- |

6)

Artikel 23, stk. 1, første afsnit, indledningen, affattes således: »Medlemsstaternes kompetente myndigheder underretter Kommissionen og de øvrige medlemsstaters kompetente myndigheder om:«, og
  det sidste punktum i litra a) og det sidste punktum i litra b) udgår.

| 7) | I artikel 24, stk. 2, og artikel 49, stk. 2, erstattes udtrykket »Det Rådgivende Udvalg for Banklovgivning« af udtrykket »Det Europæiske Bankudvalg«. |
| --- | --- |

7)

I artikel 24, stk. 2, og artikel 49, stk. 2, erstattes udtrykket »Det Rådgivende Udvalg for Banklovgivning« af udtrykket »Det Europæiske Bankudvalg«.

| 8) | Artikel 25, stk. 3, affattes således:
  »3.   Uden at det berører artikel 300, stk. 1 og 2, i traktaten, undersøger Kommissionen bistået af Det Europæiske Bankudvalg resultatet af de i stk. 1 omhandlede forhandlinger og den deraf opståede situation.« |
| --- | --- |

8)

Artikel 25, stk. 3, affattes således:

»3.   Uden at det berører artikel 300, stk. 1 og 2, i traktaten, undersøger Kommissionen bistået af Det Europæiske Bankudvalg resultatet af de i stk. 1 omhandlede forhandlinger og den deraf opståede situation.«

| 9) | Tredje punktum i artikel 52, stk. 9,
  affattes således:




  »De kompetente myndigheder videregiver oplysningerne herom til de øvrige medlemsstaters kompetente myndigheder« |
| --- | --- |

9)

Tredje punktum i artikel 52, stk. 9,
  affattes således:

»De kompetente myndigheder videregiver oplysningerne herom til de øvrige medlemsstaters kompetente myndigheder«

| 10) | I artikel 56 a, andet afsnit, erstattes ordene »Det Rådgivende Udvalg for Banklovgivning kan« med ordene »Kommissionen kan anmode Det Rådgivende Udvalg for Banklovgivning om at« |
| --- | --- |

10)

I artikel 56 a, andet afsnit, erstattes ordene »Det Rådgivende Udvalg for Banklovgivning kan« med ordene »Kommissionen kan anmode Det Rådgivende Udvalg for Banklovgivning om at«

| 11) | Afsnit VI udgår. |
| --- | --- |

11)

Afsnit VI udgår.

| 12) | Artikel 60, stk. 2, affattes således:
  »2.   Kommissionen bistås af Det Europæiske Bankudvalg, der er oprettet ved Kommissionens
  afgørelse 2004/10/EF af 5. november 2003 (27)

  (i det følgende benævnt »udvalget«), består af repræsentanter for medlemsstaterne og har Kommissionens repræsentant som formand.
  Når der henvises til dette stykke, anvendes udvalgsproceduren i artikel 5 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 7, stk. 3, og artikel 8.
  Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder. |
| --- | --- |

12)

Artikel 60, stk. 2, affattes således:

»2.   Kommissionen bistås af Det Europæiske Bankudvalg, der er oprettet ved Kommissionens
  afgørelse 2004/10/EF af 5. november 2003 (27)

  (i det følgende benævnt »udvalget«), består af repræsentanter for medlemsstaterne og har Kommissionens repræsentant som formand.

Når der henvises til dette stykke, anvendes udvalgsproceduren i artikel 5 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 7, stk. 3, og artikel 8.

Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.

| 13) | Artikel 64 ændres således:










  a) | i stk. 2 udgår ordene »og Det Rådgivende Udvalg for Banklovgivning«. |
| --- | --- | --- |

13)

Artikel 64 ændres således:

a)

i stk. 2 udgår ordene »og Det Rådgivende Udvalg for Banklovgivning«.

| b) | i stk. 6 udgår ordene »og Det Rådgivende Udvalg for Banklovgivning«. |
| --- | --- |

b)

i stk. 6 udgår ordene »og Det Rådgivende Udvalg for Banklovgivning«.

KAPITEL II

ÆNDRING AF DIREKTIV 73/239/EØF, 91/675/EØF
  , 92/49/EØF, 98/78/EF
  og
  2002/83/EF
  OM FORSIKRINGSOG ARBEJDSMARKEDSPENSIONSSEKTOREN

Artikel 4

Direktiv 73/239/EØF

Direktiv 73/239/EØF ændres således:

| 1) | Artikel 29 a affattes således:
  »Artikel 29 a
  1.   Medlemsstaternes kompetente myndigheder underretter Kommissionen
  og de øvrige medlemsstaters kompetente myndigheder
  om:






  a) | enhver meddelelse af tilladelse til en direkte eller indirekte dattervirksomhed, hvis modervirksomhed eller modervirksomheder henhører under et tredjelands lovgivning |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 29 a affattes således:

»Artikel 29 a

1.   Medlemsstaternes kompetente myndigheder underretter Kommissionen
  og de øvrige medlemsstaters kompetente myndigheder
  om:

a)

enhver meddelelse af tilladelse til en direkte eller indirekte dattervirksomhed, hvis modervirksomhed eller modervirksomheder henhører under et tredjelands lovgivning

| b) | en sådan modervirksomheds erhvervelse af kapitalinteresser i en forsikringsvirksomhed i Fællesskabet, som bevirker, at denne bliver en dattervirksomhed af førstnævnte
  virksomhed. |
| --- | --- |

b)

en sådan modervirksomheds erhvervelse af kapitalinteresser i en forsikringsvirksomhed i Fællesskabet, som bevirker, at denne bliver en dattervirksomhed af førstnævnte
  virksomhed.

2.   Når der er meddelt den i stk. 1, litra a), omhandlede tilladelse til en direkte eller indirekte dattervirksomhed under en eller flere modervirksomheder, som henhører under et tredjelands lovgivning, skal koncernens opbygning angives i den anmeldelse, som de kompetente myndigheder indgiver til Kommissionen.«

| 2) | Andet afsnit i artikel 29b, stk. 4, affattes således:
  »Under de i første afsnit nævnte omstændigheder kan det ligeledes på et hvilket som helst tidspunkt, samtidig med at der indledes forhandlinger, efter proceduren i
  artikel 5 i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (28), jf. dennes artikel 7, stk. 3, og artikel 8,
  bestemmes, at medlemsstaternes kompetente myndigheder skal begrænse eller suspendere deres afgørelser om:






  a) | anmodninger om tilladelse, uanset om de endnu ikke er færdigbehandlede på tidspunktet for afgørelsen eller indgives derefter |
| --- | --- | --- |

2)

Andet afsnit i artikel 29b, stk. 4, affattes således:

»Under de i første afsnit nævnte omstændigheder kan det ligeledes på et hvilket som helst tidspunkt, samtidig med at der indledes forhandlinger, efter proceduren i
  artikel 5 i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (28), jf. dennes artikel 7, stk. 3, og artikel 8,
  bestemmes, at medlemsstaternes kompetente myndigheder skal begrænse eller suspendere deres afgørelser om:

a)

anmodninger om tilladelse, uanset om de endnu ikke er færdigbehandlede på tidspunktet for afgørelsen eller indgives derefter

| b) | erhververe af kapitalinteresser, for så vidt angår direkte eller indirekte modervirksomheder, som henhører under det pågældende tredjelands lovgivning. |
| --- | --- |

b)

erhververe af kapitalinteresser, for så vidt angår direkte eller indirekte modervirksomheder, som henhører under det pågældende tredjelands lovgivning.

Artikel 5

Direktiv 91/675/EØF

Direktiv 91/675/EØF ændres således:

| 1) | I titlen erstattes ordet »Forsikringskomité« af ordene »Det Europæiske Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsudvalg«. |
| --- | --- |

1)

I titlen erstattes ordet »Forsikringskomité« af ordene »Det Europæiske Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsudvalg«.

| 2) | Artikel 1 affattes således:
  »Artikel 1
  1.   Kommissionen bistås af Det Europæiske Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsudvalg, der er oprettet ved Kommissionens
  afgørelse 2004/9/EF af 5. november 2003 (29)

  (i det følgende benævnt »udvalget«), består af repræsentanter for medlemsstaterne og har Kommissionens repræsentant som
  formand
  .
  2.   
  Formanden
  for Det Europæiske Tilsynsudvalg for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger, der er oprettet ved Kommissionens
  afgørelse 2004/6/EF af 5. november 2003 (30)

  , deltager i udvalgets møder som observatør.
  3.   Udvalget kan invitere sagkyndige og observatører til at deltage i møder.
  4.   Udvalgets sekretariatsopgaver varetages af Kommissionen.
  5.   Udvalget vedtager selv sin forretningsorden. |
| --- | --- |

2)

Artikel 1 affattes således:

»Artikel 1

1.   Kommissionen bistås af Det Europæiske Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsudvalg, der er oprettet ved Kommissionens
  afgørelse 2004/9/EF af 5. november 2003 (29)

  (i det følgende benævnt »udvalget«), består af repræsentanter for medlemsstaterne og har Kommissionens repræsentant som
  formand
  .

2.   
  Formanden
  for Det Europæiske Tilsynsudvalg for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger, der er oprettet ved Kommissionens
  afgørelse 2004/6/EF af 5. november 2003 (30)

  , deltager i udvalgets møder som observatør.

3.   Udvalget kan invitere sagkyndige og observatører til at deltage i møder.

4.   Udvalgets sekretariatsopgaver varetages af Kommissionen.

5.   Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.

| 3) | Artikel 2 affattes således:
  »Artikel 2
  Når retsakter, der vedtages inden for direkte skadesforsikring og direkte livsforsikring, genforsikring og arbejdsmarkedspensioner, tillægger Kommissionen beføjelser til at gennemføre de bestemmelser, de fastsætter, anvendes udvalgsproceduren i artikel 5 i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (31) jf. dennes artikel 7, stk. 3, og artikel 8.
  Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder. |
| --- | --- |

3)

Artikel 2 affattes således:

»Artikel 2

Når retsakter, der vedtages inden for direkte skadesforsikring og direkte livsforsikring, genforsikring og arbejdsmarkedspensioner, tillægger Kommissionen beføjelser til at gennemføre de bestemmelser, de fastsætter, anvendes udvalgsproceduren i artikel 5 i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (31) jf. dennes artikel 7, stk. 3, og artikel 8.

Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.

| 4) | Artikel 3 og 4 udgår. |
| --- | --- |

4)

Artikel 3 og 4 udgår.

Artikel 6

Direktiv 92/49/EØF

I artikel 40, stk. 10, i direktiv 92/49/EØF erstattes ordene »forelægger hvert andet år den Forsikringskomité, der er nedsat ved direktiv 91/675/EØF en rapport, der viser« med ordene »underretter hvert andet år Det Europæiske Udvalg for Forsikringer og Arbejdsmarkedspensionsordninger om«.

Artikel 7

Direktiv 98/78/EF

Direktiv 98/78/EF ændres således:

| 1) | I artikel 10a, stk. 3, erstattes ordene »Kommissionen og Forsikringskomitéen undersøger« af ordene »Uden at det berører artikel 300, stk. 1 og 2, i traktaten undersøger Kommissionen bistået af Det Europæiske Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsudvalg«. |
| --- | --- |

1)

I artikel 10a, stk. 3, erstattes ordene »Kommissionen og Forsikringskomitéen undersøger« af ordene »Uden at det berører artikel 300, stk. 1 og 2, i traktaten undersøger Kommissionen bistået af Det Europæiske Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsudvalg«.

| 2) | I artikel 11, stk. 5, erstattes ordene »forelægger Kommissionen Forsikringskomitéen« af ordene »udarbejder Kommissionen«. |
| --- | --- |

2)

I artikel 11, stk. 5, erstattes ordene »forelægger Kommissionen Forsikringskomitéen« af ordene »udarbejder Kommissionen«.

Artikel 8

Direktiv 2002/83/EF

Direktiv 2002/83/EF ændres således:

| 1) | I artikel 46, stk. 9, første punktum, erstattes ordene »
  Kommissionen
  forelægger Forsikringskomitéen
  en rapport, der viser
  « af
  ordene »Kommissionen underretter hvert andet år udvalget om«
  . |
| --- | --- |

1)

I artikel 46, stk. 9, første punktum, erstattes ordene »
  Kommissionen
  forelægger Forsikringskomitéen
  en rapport, der viser
  « af
  ordene »Kommissionen underretter hvert andet år udvalget om«
  .

| 2) | Artikel 58 erstattes af følgende:


  »
  Artikel 58




  Medlemsstaternes underretning af Kommissionen.




  Medlemsstaternes kompetente myndigheder underretter Kommissionen og de øvrige medlemsstaters kompetente myndigheder om:










  a) | enhver meddelelse af tilladelse til et direkte eller indirekte datterselskab, hvis moderselskab eller moderselskaber henhører under et tredjelands ret |
| --- | --- | --- |

2)

Artikel 58 erstattes af følgende:

»
  Artikel 58

Medlemsstaternes underretning af Kommissionen.

Medlemsstaternes kompetente myndigheder underretter Kommissionen og de øvrige medlemsstaters kompetente myndigheder om:

a)

enhver meddelelse af tilladelse til et direkte eller indirekte datterselskab, hvis moderselskab eller moderselskaber henhører under et tredjelands ret

| b) | et sådant moderselskabs erhvervelse af kapitalinteresser i et forsikringsselskab i Fællesskabet, som bevirker, at dette bliver et datterselskab af førstnævnte selskab. |
| --- | --- |

b)

et sådant moderselskabs erhvervelse af kapitalinteresser i et forsikringsselskab i Fællesskabet, som bevirker, at dette bliver et datterselskab af førstnævnte selskab.

Når der er meddelt den i første afsnit, litra a), omhandlede tilladelse til et direkte eller indirekte datterselskab under et eller flere moderselskaber, som henhører under et tredjelands lovgivning, skal koncernens opbygning angives i den anmeldelse, som de kompetente myndigheder indgiver til Kommissionen og til de øvrige kompetente myndigheder.
  «

| 3) | Artikel 65, stk. 1 og 3, udgår. |
| --- | --- |

3)

Artikel 65, stk. 1 og 3, udgår.

KAPITEL III

ÆNDRING AF DIREKTIV 85/611/EØF
  og 2001/34/EF
  OM VÆRDIPAPIRSEKTOREN

Artikel 9

Direktiv 85/611/EØF

Direktiv 85/611/EØF ændres således:

| 1) | Artikel 6 c ændres således:






  a) | Stk. 9, sidste punktum, affattes således:
  »Hvert andet år udarbejder Kommissionen en rapport om sådanne tilfælde.« |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 6 c ændres således:

a)

Stk. 9, sidste punktum, affattes således:

»Hvert andet år udarbejder Kommissionen en rapport om sådanne tilfælde.«

| b) | Stk. 10, sidste punktum affattes således:
  »Hvert andet år udarbejder Kommissionen en rapport om sådanne tilfælde.« |
| --- | --- |

b)

Stk. 10, sidste punktum affattes således:

»Hvert andet år udarbejder Kommissionen en rapport om sådanne tilfælde.«

| 2) | Artikel 14, stk. 6, andet afsnit udgår. |
| --- | --- |

2)

Artikel 14, stk. 6, andet afsnit udgår.

| 3) | Artikel 21, stk. 4, sidste punktum, affattes således:
  »Sådanne oplysninger gøres til genstand for meningsudvekslinger i Det Europæiske
  Værdipapirudvalg.
  « |
| --- | --- |

3)

Artikel 21, stk. 4, sidste punktum, affattes således:

»Sådanne oplysninger gøres til genstand for meningsudvekslinger i Det Europæiske
  Værdipapirudvalg.
  «

| 4) | I artikel 22, stk. 4, tredje afsnit, affattes sidste punktum således:
  »Sådanne meddelelser kan gøres til genstand for meningsudvekslinger i Det Europæiske Værdipapirudvalg.« |
| --- | --- |

4)

I artikel 22, stk. 4, tredje afsnit, affattes sidste punktum således:

»Sådanne meddelelser kan gøres til genstand for meningsudvekslinger i Det Europæiske Værdipapirudvalg.«

| 5) | Overskriften til afdeling X affattes således: |
| --- | --- |

5)

Overskriften til afdeling X affattes således:

| 6) | Artikel 53 udgår. |
| --- | --- |

6)

Artikel 53 udgår.

| 7) | Artikel 53 a affattes således:
  »Artikel 53 a
  Tekniske ændringer, der skal foretages i dette direktiv på følgende områder, vedtages i overensstemmelse med proceduren i artikel 53b, stk. 2:






  a) | afklaring af definitionerne for at sikre ensartet anvendelse af direktivet overalt i EU og |
| --- | --- | --- |

7)

Artikel 53 a affattes således:

»Artikel 53 a

Tekniske ændringer, der skal foretages i dette direktiv på følgende områder, vedtages i overensstemmelse med proceduren i artikel 53b, stk. 2:

a)

afklaring af definitionerne for at sikre ensartet anvendelse af direktivet overalt i EU og

| b) | justering af terminologien i og formuleringen af definitionerne i overensstemmelse med efterfølgende retsakter om investeringsinstitutter og beslægtede spørgsmål.« |
| --- | --- |

b)

justering af terminologien i og formuleringen af definitionerne i overensstemmelse med efterfølgende retsakter om investeringsinstitutter og beslægtede spørgsmål.«

| 8) | Følgende artikel 53 b indsættes:
  »Artikel 53 b
  1.   Kommissionen bistås af Det Europæiske Værdipapirudvalg, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/6/EF af 28. januar 2003 om insiderhandel og kursmanipulation (markedsmisbrug) (32) (i det følgende benævnt »udvalget«).
  2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes udvalgsproceduren i artikel 5 i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (33), jf. dennes artikel 7, stk. 3, og artikel 8.
  Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder. |
| --- | --- |

8)

Følgende artikel 53 b indsættes:

»Artikel 53 b

1.   Kommissionen bistås af Det Europæiske Værdipapirudvalg, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/6/EF af 28. januar 2003 om insiderhandel og kursmanipulation (markedsmisbrug) (32) (i det følgende benævnt »udvalget«).

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes udvalgsproceduren i artikel 5 i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (33), jf. dennes artikel 7, stk. 3, og artikel 8.

Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.

Artikel 10

Direktiv 2001/34/EF

Direktiv 2001/34/EF ændres således:

| 1. | Artikel 108 udgår. |
| --- | --- |

1.

Artikel 108 udgår.

| 2. | Ordet »udvalget« i artikel 109, stk. 1, erstattes af ordene »Det Europæiske Værdipapirudvalg, som er nedsat ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/6/EF af 28. januar 2003 om insiderhandel og kursmanipulation (markedsmisbrug)« (34). |
| --- | --- |

2.

Ordet »udvalget« i artikel 109, stk. 1, erstattes af ordene »Det Europæiske Værdipapirudvalg, som er nedsat ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/6/EF af 28. januar 2003 om insiderhandel og kursmanipulation (markedsmisbrug)« (34).

KAPITEL IV

ÆNDRING AF DIREKTIV 2002/87/EF OM FINANSIELLE KONGLOMERATER

Artikel 11

Direktiv 2002/87/EF

Artikel 19, stk. 2, i direktiv 2002/87/EF affattes således:

»2.   Uden at dette berører artikel 300, stk. 1 og 2, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, undersøger Kommissionen bistået af Det Europæiske Bankudvalg, Det Europæiske Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsudvalg og Udvalget for Finansielle Konglomerater resultatet af de i stk. 1 omhandlede forhandlinger og den deraf opståede
  situation.
  «

KAPITEL V

Afsluttende bestemmelser

Artikel 12

Artikel 12

1.
     
  De gennemførelsesforanstaltninger, der træffes efter proceduren i artikel 5 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 7, stk. 3, og artikel 8, må ikke ændre de væsentlige bestemmelser i direktiverne.

1.

De gennemførelsesforanstaltninger, der træffes efter proceduren i artikel 5 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 7, stk. 3, og artikel 8, må ikke ændre de væsentlige bestemmelser i direktiverne.

2.
     
  Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.

2.

Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.

3.
     
  Såfremt de betingelser, der er fastsat i medfør af traktaten, for udøvelse af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen, ændres, tager Kommissionen dette direktiv op til fornyet behandling og foreslår om nødvendigt ændringer. En sådan fornyet behandling finder under alle omstændigheder sted senest den 31. december 2007.

3.

Såfremt de betingelser, der er fastsat i medfør af traktaten, for udøvelse af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen, ændres, tager Kommissionen dette direktiv op til fornyet behandling og foreslår om nødvendigt ændringer. En sådan fornyet behandling finder under alle omstændigheder sted senest den 31. december 2007.

Artikel 13

Artikel 13

Gennemførelse

Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv inden for frist på en måned fra datoen for dets ikrafttræden.

Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

Artikel 14

Artikel 14

Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 15

Artikel 15

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Rådets vegne

formanden

---

(1)  EUT C [...] af [...], s. [...].

1

(2)  EUT C [...] af [...], s. [...].

2

(3)  EUT C [...] af [...], s. [...].

3

(4)  EUT C 58 af 6.3.2004, s. 23.

4

(5)  Europa-Parlamentets holdning af 31.3.2004.

5

Europa-Parlamentets holdning af 31.3.2004.

(6)  KOM(1999) 232 endelig udg.

6

(7)  EFT L 191 af 13.7.2001, s. 43.

7

(8)  EFT L 191 af 13.7.2001, s. 45.

8

(9)  Rådets direktiv 73/239/EØF af 24. juli 1973 om samordning af de administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om adgang til udøvelse af direkte forsikringsvirksomhed bortset fra livsforsikring (EFT L 228 af 16.8.1973, s. 3). Senest ændret ved tiltrædelsesakten af 2003.

9

(10)  Rådets direktiv 85/611/EØF af 20. december 1985 om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) (EFT L 375 af 31.12.1985, s. 3). Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF (EUT L 145 af 30.4.2004, s. 1).

10

(11)  Rådets direktiv 91/675/EØF af 19. december 1991 om nedsættelse af en forsikringskomité (EFT L 374 af 31.12.1991, s. 32). Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

11

(12)  Rådets direktiv 92/49/EØF af 18. juni 1992 om samordning af love og administrative bestemmelser vedrørende direkte forsikringsvirksomhed bortset fra livsforsikring (tredje skadesforsikringsdirektiv) (EFT L 228 af 11.8.1992, s. 1). Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/87/EF (EFT L 35 af 11.2.2003, s. 1).

12

(13)  Rådets direktiv 93/6/EØF af 15. marts 1993 om kravene til investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag (EFT L 141 af 11.6.1993, s. 1). Senest ændret ved direktiv 2004/39/EF.

13

(14)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/19/EF af 30. maj 1994 om indskudsgarantiordninger (EFT L 135 af 31.5.1994, s. 5).

14

(15)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/78/EF af 27. oktober 1998 om supplerende tilsyn med forsikringsselskaber i en forsikringsgruppe (EFT L 330 af 5.12.1998, s. 1). Senest ændret ved direktiv 2002/87/EF.

15

(16)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF af 20. marts 2000 om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut (EFT L 126 af 26.5.2000, s. 1). Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2004/69/EF (EUT L 125 af 28.4.2004, s. 44).

16

(17)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/34/EF af 28. maj 2001 vedrørende betingelserne for værdipapirers optagelse til officiel notering på en fondsbørs samt oplysninger, der skal offentliggøres om disse værdipapirer (EFT L 184 af 6.7.2001, s. 1). Senest ændret ved direktiv 2003/71/EF (EUT L 345 af 31.12.2003, s. 64).

17

(18)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/83/EF af 5. november 2002 om livsforsikring (EFT L 345 af 19.12.2002, s. 1).

18

(19)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/87/EF af 16. december 2002 om supplerende tilsyn med kreditinstitutter, forsikringsselskaber og investeringsselskaber i et finansielt konglomerat (EUT L 35 af 11.2.2003, s. 1).

19

(20)  
  EFT C 284 E af 21.11.2002, s. 115.

20

EFT C 284 E af 21.11.2002, s. 115.

(21)  EUT C 25 E af 29.1.2004, s. 382.

21

(22)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

22

(23)  EUT L 3 af 7.1.2004, s. 36.

23

(24)  EUT L 3 af 7.1.2004, s. 28.

24

(25)  EUT L 3 af 7.1.2004, s. 34.

25

(26)  EUT L 96 af 12.4.2003, s. 16.

26

(27)  EUT L 3 af 7.1.2004, s. 36.«

27

(28)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.«

28

(29)  EFT L 3 af 7.1.2004, s. 34.

29

(30)  EFT L 3 af 7.1.2004, s. 30.«

30

(31)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.«

31

(32)  EUT L 96 af 12.4.2003, s. 16.

32

(33)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.«

33

(34)  EUT L 96 af 12.4.2003, s. 16.

34

P5_TA(2004)0225

Sudan

Europa-Parlamentets beslutning om Sudan

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til AVS-EU-partnerskabsaftalen, som blev undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til AVS-EU-partnerskabsaftalen, som blev undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (1),

| — | der henviser til forfatningen for Republikken Sudan, der blev vedtaget den 30. juni 1998, |
| --- | --- |

—

der henviser til forfatningen for Republikken Sudan, der blev vedtaget den 30. juni 1998,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, der blev vedtaget den 16. december 1966, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, der blev vedtaget den 16. december 1966,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 104 a og 104, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 104 a og 104, stk. 4,

| A. | der henviser til, at Europa-Parlamentets Udvalg om Udvikling og Samarbejde sendte en delegation til Sudan den 19.-24. februar 2004, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Europa-Parlamentets Udvalg om Udvikling og Samarbejde sendte en delegation til Sudan den 19.-24. februar 2004,

| B. | der henviser til, at under et angreb den 27. februar 2004 i Tawilah-området i det nordlige Darfur blev 30 landsbyer brændt ned, flere end 200 mennesker dræbt, over 200 kvinder og piger voldtaget og yderligere 150 kvinder og børn bortført, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at under et angreb den 27. februar 2004 i Tawilah-området i det nordlige Darfur blev 30 landsbyer brændt ned, flere end 200 mennesker dræbt, over 200 kvinder og piger voldtaget og yderligere 150 kvinder og børn bortført,

| C. | der henviser til, at FN's humanitære koordinator for Sudan, Mukesh Kapila, den 22. marts 2004 henledte opmærksomheden på den humanitære situation i Darfur, som han beskrev som en af de værste i verden, med omkring 700 000 internt fordrevne, 110 000 flygtninge i nabolandet Tchad og over 10 000 døde, siden oprøret begyndte i februar 2003, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at FN's humanitære koordinator for Sudan, Mukesh Kapila, den 22. marts 2004 henledte opmærksomheden på den humanitære situation i Darfur, som han beskrev som en af de værste i verden, med omkring 700 000 internt fordrevne, 110 000 flygtninge i nabolandet Tchad og over 10 000 døde, siden oprøret begyndte i februar 2003,

| 1. | glæder sig over fremskridtet i forhandlingerne om en fredsaftale mellem Sudans regering og SPLM/A i Naivasha, Kenya; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over fremskridtet i forhandlingerne om en fredsaftale mellem Sudans regering og SPLM/A i Naivasha, Kenya;

| 2. | understreger den politiske betydning af fredsprocessen mellem Sudans regering og SPLM/A for at gøre en ende på en af de længste konflikter i Afrikas historie, som har været skyld i næsten to millioner døde og fordrevet fire millioner mennesker; |
| --- | --- |

2.

understreger den politiske betydning af fredsprocessen mellem Sudans regering og SPLM/A for at gøre en ende på en af de længste konflikter i Afrikas historie, som har været skyld i næsten to millioner døde og fordrevet fire millioner mennesker;

| 3. | insisterer imidlertid på, at man først kan tale om fred i Sudan, når alle parterne i konfliktområderne i hele landet er enige om og respekterer en våbenstilstand, og når fredsprocessen, der skal omfatte lokale ledere og stammeledere, parlamentsmedlemmer, civilsamfundet, hvindegrupper og de krigsførende grupperinger, er blevet iværksat og bragt til ende, herunder også i Darfur; |
| --- | --- |

3.

insisterer imidlertid på, at man først kan tale om fred i Sudan, når alle parterne i konfliktområderne i hele landet er enige om og respekterer en våbenstilstand, og når fredsprocessen, der skal omfatte lokale ledere og stammeledere, parlamentsmedlemmer, civilsamfundet, hvindegrupper og de krigsførende grupperinger, er blevet iværksat og bragt til ende, herunder også i Darfur;

| 4. | opfordrer Sudans regering og SPLM/A til hurtigt at få færdiggjort fredsaftalen; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Sudans regering og SPLM/A til hurtigt at få færdiggjort fredsaftalen;

| 5. | anmoder alle parter i Darfur-konflikten om hurtigst muligt at blive enige om en øjeblikkelig våbenhvile og om at indlede forhandlinger, der kan bringe konflikten i området til ophør; |
| --- | --- |

5.

anmoder alle parter i Darfur-konflikten om hurtigst muligt at blive enige om en øjeblikkelig våbenhvile og om at indlede forhandlinger, der kan bringe konflikten i området til ophør;

| 6. | opfordrer alle parterne i konflikten i Darfur til ufortøvet at aftale en øjeblikkelig våbenstilstand og glæder sig over meddelelsen for nylig om planlagte forhandlinger mellem den sudanske regering og rebellerne; støtter den nederlandske regerings initiativ som repræsentant for det kommende formandskab for Rådet i Sudan til at fremme forhandlinger mellem de forskellige parter i konflikten og anmoder EU om at maksimere støtten i hele det internationale samfund til initiativet og om at sikre, at våbenstilstanden kontrolleres multilateralt og at alle relevante aktører, herunder lokale ledere og stammeledere, kvindegrupper, parlamentsmedlemmer og civilsamfundet inddrages i fredsprocessen; |
| --- | --- |

6.

opfordrer alle parterne i konflikten i Darfur til ufortøvet at aftale en øjeblikkelig våbenstilstand og glæder sig over meddelelsen for nylig om planlagte forhandlinger mellem den sudanske regering og rebellerne; støtter den nederlandske regerings initiativ som repræsentant for det kommende formandskab for Rådet i Sudan til at fremme forhandlinger mellem de forskellige parter i konflikten og anmoder EU om at maksimere støtten i hele det internationale samfund til initiativet og om at sikre, at våbenstilstanden kontrolleres multilateralt og at alle relevante aktører, herunder lokale ledere og stammeledere, kvindegrupper, parlamentsmedlemmer og civilsamfundet inddrages i fredsprocessen;

| 7. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til nøje at overvåge situationen i Darfur, tage de nødvendige skridt for at nå frem til en fredelig løsning og respektere principperne i Cotonou-aftalen, især med hensyn til menneskerettigheder, demokratiske principper og retsstaten; |
| --- | --- |

7.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til nøje at overvåge situationen i Darfur, tage de nødvendige skridt for at nå frem til en fredelig løsning og respektere principperne i Cotonou-aftalen, især med hensyn til menneskerettigheder, demokratiske principper og retsstaten;

| 8. | glæder sig over roen i Nuba-regionen efter iværksættelsen af våbenhvilen og noterer sig med tilfredshed den delvise genoptagelse af den frie bevægelighed for personer mellem regerings- og SPLM/A-områderne; |
| --- | --- |

8.

glæder sig over roen i Nuba-regionen efter iværksættelsen af våbenhvilen og noterer sig med tilfredshed den delvise genoptagelse af den frie bevægelighed for personer mellem regerings- og SPLM/A-områderne;

| 9. | mener, at EU bør støtte en eventuel FN-fredsmission med godkendelse fra Siukkerhedsrådet og at EU's fredsmæglere og observatører kan spille en rolle, men at denne rolle skal tilpasses behovene og anerkende succesen for den eksisterende »light touch« fælles militærkommission (JMC) i Nubabjergene; |
| --- | --- |

9.

mener, at EU bør støtte en eventuel FN-fredsmission med godkendelse fra Siukkerhedsrådet og at EU's fredsmæglere og observatører kan spille en rolle, men at denne rolle skal tilpasses behovene og anerkende succesen for den eksisterende »light touch« fælles militærkommission (JMC) i Nubabjergene;

| 10. | opfordrer Sudans regering og SPLM/A til, når fredsaftalen er indgået, at udvide grundlaget for denne aftale med tanke på national enhed for at bane vej for udvikling af hele landet og for, at fordelingen af rigdommene inklusive indtægterne fra olieproduktionen skal komme alle Sudans regioner til gode; |
| --- | --- |

10.

opfordrer Sudans regering og SPLM/A til, når fredsaftalen er indgået, at udvide grundlaget for denne aftale med tanke på national enhed for at bane vej for udvikling af hele landet og for, at fordelingen af rigdommene inklusive indtægterne fra olieproduktionen skal komme alle Sudans regioner til gode;

| 11. | opfordrer alle olieselskaber, der har aktiviteter i Sudan, til at sikre, at mennesker, der tidligere er blevet drevet på flugt af olieudviklingen har ret til at vende hjem og ydes fuld kompensation for deres flytning og tilbagesendelse eller omplacering, og til at sikre, at olieselskaberne er i fuld overensstemmelse med udvindingsindustriens gennemsigtighedstiltag, Extractive Industries Transparency Initiative, og de internationale frivillige sikkerhedsprincipper; opfordrer Europa-Kommissionen til at overvåge dette i relation til sine politikker om virksomhedernes sociale ansvar; |
| --- | --- |

11.

opfordrer alle olieselskaber, der har aktiviteter i Sudan, til at sikre, at mennesker, der tidligere er blevet drevet på flugt af olieudviklingen har ret til at vende hjem og ydes fuld kompensation for deres flytning og tilbagesendelse eller omplacering, og til at sikre, at olieselskaberne er i fuld overensstemmelse med udvindingsindustriens gennemsigtighedstiltag, Extractive Industries Transparency Initiative, og de internationale frivillige sikkerhedsprincipper; opfordrer Europa-Kommissionen til at overvåge dette i relation til sine politikker om virksomhedernes sociale ansvar;

| 12. | anerkender vigtigheden af en hurtig genoptagelse af EU's udviklingsbistand efter undertegnelsen af fredsaftalen og oprettelsen af en kontrolleret våbenstilstand i Darfur samtidig med, at der indledes forhandlinger, og opfordrer til en trinvis frigivelse af EUF-midlerne baseret på en generel forbedring af demokratiet og respekten for menneskerettigheder i Sudan, herunder:






  — | at der sættes en stopper for den regeringsledede etniske udrensningskampagne i Darfur-regionen og at uhindret adgang for humanitær hjælp til den truede befolkning i området genoptages, |
| --- | --- | --- |

12.

anerkender vigtigheden af en hurtig genoptagelse af EU's udviklingsbistand efter undertegnelsen af fredsaftalen og oprettelsen af en kontrolleret våbenstilstand i Darfur samtidig med, at der indledes forhandlinger, og opfordrer til en trinvis frigivelse af EUF-midlerne baseret på en generel forbedring af demokratiet og respekten for menneskerettigheder i Sudan, herunder:

—

at der sættes en stopper for den regeringsledede etniske udrensningskampagne i Darfur-regionen og at uhindret adgang for humanitær hjælp til den truede befolkning i området genoptages,

| — | at der udpeges en national viceanvisningsberettiget med fuld myndighed for den sydlige del af landet, efter eksemplet fra Zanzibar i Tanzania, |
| --- | --- |

—

at der udpeges en national viceanvisningsberettiget med fuld myndighed for den sydlige del af landet, efter eksemplet fra Zanzibar i Tanzania,

| — | at der i højere grad søges støtte fra FN og de internationale ngo'er til at levere bistand, |
| --- | --- |

—

at der i højere grad søges støtte fra FN og de internationale ngo'er til at levere bistand,

| — | at der fastlægges specifikke kriterier, der tager udgangspunkt i de, der allerede er fastsat som led i den politiske dialog mellem EU og Sudan for så vidt angår demokrati, menneskerettigheder og god regeringsførelse, og at fremskridtene på disse områder vurderes med henblik på at sikre gradvis frigivelse af de tilgængelige midler, |
| --- | --- |

—

at der fastlægges specifikke kriterier, der tager udgangspunkt i de, der allerede er fastsat som led i den politiske dialog mellem EU og Sudan for så vidt angår demokrati, menneskerettigheder og god regeringsførelse, og at fremskridtene på disse områder vurderes med henblik på at sikre gradvis frigivelse af de tilgængelige midler,

| — | at der så vidt mulig gøres brug af de eksisterende horisontale budgetposter og overførslen af midler fra A-bevillinger til B-bevillinger fremmes med henblik på at anvende dem i fredsskabende øjemed før den endelig undertegnelse og for at reducere fremtidige forsinkelser i bistanden, |
| --- | --- |

—

at der så vidt mulig gøres brug af de eksisterende horisontale budgetposter og overførslen af midler fra A-bevillinger til B-bevillinger fremmes med henblik på at anvende dem i fredsskabende øjemed før den endelig undertegnelse og for at reducere fremtidige forsinkelser i bistanden,

| — | at der indkaldes til en international konference for ngo'er, der arbejder med Sudan, med henblik på at løse kapacitetsproblemer med hensyn til formidling af bistand i fremtiden, |
| --- | --- |

—

at der indkaldes til en international konference for ngo'er, der arbejder med Sudan, med henblik på at løse kapacitetsproblemer med hensyn til formidling af bistand i fremtiden,

| 13. | opfordrer Kommissionen til at sætte alle kræfter ind på, at overgangen mellem humanitær bistand, rehabilitering og udvikling sker uden problemer; lægger stor vægt på, at de fremtidige instrumenter til rehabilitering og genopbygning, Rehabilitation and Reconstruction Interventions, som støttes af EUF, har forbindelse til nødafhjælpningsprojekter, som som støttes via midler fra ECHO; mener endvidere, at Kommissionen bør bakke op om, at vellykkede humanitære aktioner, der indeholder et udviklingsaspekt, udvides til også at modtage støtte fra EUF; |
| --- | --- |

13.

opfordrer Kommissionen til at sætte alle kræfter ind på, at overgangen mellem humanitær bistand, rehabilitering og udvikling sker uden problemer; lægger stor vægt på, at de fremtidige instrumenter til rehabilitering og genopbygning, Rehabilitation and Reconstruction Interventions, som støttes af EUF, har forbindelse til nødafhjælpningsprojekter, som som støttes via midler fra ECHO; mener endvidere, at Kommissionen bør bakke op om, at vellykkede humanitære aktioner, der indeholder et udviklingsaspekt, udvides til også at modtage støtte fra EUF;

| 14. | udtrykker sin medfølelse med den nødhjælpsarbejder fra en ngo, der blev påført alvorlige kvæstelser af en landmine i forbindelse med en EU-finansieret fødevaredistribution den 5. februar 2004, og understreger nødvendigheden af udvidede minerydningsprogrammer i hele Sudan; |
| --- | --- |

14.

udtrykker sin medfølelse med den nødhjælpsarbejder fra en ngo, der blev påført alvorlige kvæstelser af en landmine i forbindelse med en EU-finansieret fødevaredistribution den 5. februar 2004, og understreger nødvendigheden af udvidede minerydningsprogrammer i hele Sudan;

| 15. | opfordrer de sudanske myndigheder til at bringe praksis med straffrihed til regerings- og militærpersonel til ophør og stille alle, der har krænket menneskerettighederne og begået andre forbrydelser for en domstol samt retsforfølge de personer, herunder militærpersonale, som har været involveret i voldtægt, mord og våbensmugling, Joseph Konys terrorgruppe Lord's Resistance Army (LRA), kvægtyveri og plyndring; |
| --- | --- |

15.

opfordrer de sudanske myndigheder til at bringe praksis med straffrihed til regerings- og militærpersonel til ophør og stille alle, der har krænket menneskerettighederne og begået andre forbrydelser for en domstol samt retsforfølge de personer, herunder militærpersonale, som har været involveret i voldtægt, mord og våbensmugling, Joseph Konys terrorgruppe Lord's Resistance Army (LRA), kvægtyveri og plyndring;

| 16. | opfordrer Sudans regering, Sudanese Peoples Liberation Movement (SLM) og Justice and Equality Movement (JEM) til at vælge dialogens og forhandlingernes vej, og afholde sig fra direkte eller indirekte brug af væbnet kamp for at beskytte deres interesser; |
| --- | --- |

16.

opfordrer Sudans regering, Sudanese Peoples Liberation Movement (SLM) og Justice and Equality Movement (JEM) til at vælge dialogens og forhandlingernes vej, og afholde sig fra direkte eller indirekte brug af væbnet kamp for at beskytte deres interesser;

| 17. | kritiserer de systematiske hindringer, som Sudans regering stiller for nødhjælpsarbejderes adgang, hvilket er i strid med princippet om neutral humanitær bistand, og anmoder Sudans regering og de oprørstropper, som opererer i Darfur-området, om at tillade, at FN's organisationer, andre nødhjælpsorganisationer og EU-personale ufortøvet gives uhindret adgang til alle områder i Darfur; opfordrer ligeledes Sudans regering til at etablere en ordning, der skal garantere sikkerheden for nødhjælpsarbejderne og for de internt fordrevne, der opholder sig i lejre i regeringskontrollerede områder; |
| --- | --- |

17.

kritiserer de systematiske hindringer, som Sudans regering stiller for nødhjælpsarbejderes adgang, hvilket er i strid med princippet om neutral humanitær bistand, og anmoder Sudans regering og de oprørstropper, som opererer i Darfur-området, om at tillade, at FN's organisationer, andre nødhjælpsorganisationer og EU-personale ufortøvet gives uhindret adgang til alle områder i Darfur; opfordrer ligeledes Sudans regering til at etablere en ordning, der skal garantere sikkerheden for nødhjælpsarbejderne og for de internt fordrevne, der opholder sig i lejre i regeringskontrollerede områder;

| 18. | understreger de overvældende beviser, som FN's repræsentant og humanitære koordinator, ngo'er og journalister har samlet om den sudanske regerings medskyld i de massakrer, som Janjaweed-militsen har begået mod civile i Darfur; |
| --- | --- |

18.

understreger de overvældende beviser, som FN's repræsentant og humanitære koordinator, ngo'er og journalister har samlet om den sudanske regerings medskyld i de massakrer, som Janjaweed-militsen har begået mod civile i Darfur;

| 19. | noterer sig med stor bekymring den nylige offentlige erklæring fra Mukesh Kapila, FN's repræsentant og humanitære koordinator, hvor han understregede, at situationen i Darfur udgør den største humanitære og menneskerettighedsmæssige krise i verden i dag, og at volden i Darfur synes at være nøje rettet mod en specifik gruppe på grund af dens etniske identitet samt at den synes at være systematisk; |
| --- | --- |

19.

noterer sig med stor bekymring den nylige offentlige erklæring fra Mukesh Kapila, FN's repræsentant og humanitære koordinator, hvor han understregede, at situationen i Darfur udgør den største humanitære og menneskerettighedsmæssige krise i verden i dag, og at volden i Darfur synes at være nøje rettet mod en specifik gruppe på grund af dens etniske identitet samt at den synes at være systematisk;

| 20. | fordømmer kraftigt den sudanske regerings rapporterede tilvejebringelse af finansiel, logistisk og anden støtte til Janjaweed-militserne, herunder den vilkårlige bombning af civile den 8. og 12. marts 2004, og opfordrer regeringen til straks at stoppe enhver støtte til disse militser og tage skridt til at opløse Janjaweed-militserne og bringe alle angreb på civile til ophør; |
| --- | --- |

20.

fordømmer kraftigt den sudanske regerings rapporterede tilvejebringelse af finansiel, logistisk og anden støtte til Janjaweed-militserne, herunder den vilkårlige bombning af civile den 8. og 12. marts 2004, og opfordrer regeringen til straks at stoppe enhver støtte til disse militser og tage skridt til at opløse Janjaweed-militserne og bringe alle angreb på civile til ophør;

| 21. | opfordrer til, at der ufortøvet indføres en no-fly zone over Darfur under fuld overvågning og kontrol af FN og opfordrer den sudanske regering til straks at indføre et startforbud for alle fly; |
| --- | --- |

21.

opfordrer til, at der ufortøvet indføres en no-fly zone over Darfur under fuld overvågning og kontrol af FN og opfordrer den sudanske regering til straks at indføre et startforbud for alle fly;

| 22. | udtrykker dyb bekymring over, at mindst en million mennesker er blevet ramt af volden for nylig i Darfur, herunder omkring 110 000 flygtninge i Tchad og cirka 700 000 internt fordrevne; |
| --- | --- |

22.

udtrykker dyb bekymring over, at mindst en million mennesker er blevet ramt af volden for nylig i Darfur, herunder omkring 110 000 flygtninge i Tchad og cirka 700 000 internt fordrevne;

| 23. | opfordrer den sudanske regering til at beskytte sine borgere i deres landsbyer, sørge for, at internt fordrevne kan opholde sig i sikre områder, hvor de har adgang til fornødenheder, mulighed for at skaffe til dagen og vejen og ydes bistand, samt til at standse sin rapporterede praksis med at tvinge Darfurs indbyggere væk fra deres hjem i landdistrikterne og i retning af Tchad og byområder i Darfur-regionen; |
| --- | --- |

23.

opfordrer den sudanske regering til at beskytte sine borgere i deres landsbyer, sørge for, at internt fordrevne kan opholde sig i sikre områder, hvor de har adgang til fornødenheder, mulighed for at skaffe til dagen og vejen og ydes bistand, samt til at standse sin rapporterede praksis med at tvinge Darfurs indbyggere væk fra deres hjem i landdistrikterne og i retning af Tchad og byområder i Darfur-regionen;

| 24. | fordømmer kraftigt, at Janjaweed-tropperne retter angreb mod civile i landsbyer og opsamlingscentre for fordrevne, herunder deres myrderier, seksuelle vold mod kvinder, plyndring og almindelige chikanering samt deres tvangsrekruttering af blandt andet børn; |
| --- | --- |

24.

fordømmer kraftigt, at Janjaweed-tropperne retter angreb mod civile i landsbyer og opsamlingscentre for fordrevne, herunder deres myrderier, seksuelle vold mod kvinder, plyndring og almindelige chikanering samt deres tvangsrekruttering af blandt andet børn;

| 25. | udtrykker sin dybe bekymring over de fortsatte rapporter om forsvindinger, bortførelser og voldtægter, som er klare overtrædelser af folkeretten og ensbetydende med krigsforbrydelser; |
| --- | --- |

25.

udtrykker sin dybe bekymring over de fortsatte rapporter om forsvindinger, bortførelser og voldtægter, som er klare overtrædelser af folkeretten og ensbetydende med krigsforbrydelser;

| 26. | opfordrer alle de involverede parter i konflikten til at afstå fra at rekruttere og benytte børnesoldater under 18 år; |
| --- | --- |

26.

opfordrer alle de involverede parter i konflikten til at afstå fra at rekruttere og benytte børnesoldater under 18 år;

| 27. | opfordrer FN til at udnævne en særlig repræsentant for generalsekretæren, som kan overvåge situationen i Darfur og være ansvarlig for en dybtgående undersøgelse af de grusomheder, som er begået af Janjaweed-tropperne imod de civile, og retsforfølge gerningsmændene; |
| --- | --- |

27.

opfordrer FN til at udnævne en særlig repræsentant for generalsekretæren, som kan overvåge situationen i Darfur og være ansvarlig for en dybtgående undersøgelse af de grusomheder, som er begået af Janjaweed-tropperne imod de civile, og retsforfølge gerningsmændene;

| 28. | opfordrer EU og andre donorlande til at sætte alle kræfter ind på at deltage i det humanitære arbejde til genopretning af de ødelæggelser, der blev begået under kampene i Sudan og nabolandene, navnlig Tchad, og til at beskytte og støtte internt fordrevne og flygtninge; |
| --- | --- |

28.

opfordrer EU og andre donorlande til at sætte alle kræfter ind på at deltage i det humanitære arbejde til genopretning af de ødelæggelser, der blev begået under kampene i Sudan og nabolandene, navnlig Tchad, og til at beskytte og støtte internt fordrevne og flygtninge;

| 29. | anmoder regeringerne i Tchad, Libyen og Den Centralafrikanske Republik om at føre en skærpet kontrol med handelen med lette våben i området; |
| --- | --- |

29.

anmoder regeringerne i Tchad, Libyen og Den Centralafrikanske Republik om at føre en skærpet kontrol med handelen med lette våben i området;

| 30. | glæder sig over de forbedrede forbindelser mellem Sudan og Uganda; opfordrer den sudanske regering til at gøre sit yderste for at forhindre, at LRA opererer fra Sudan; |
| --- | --- |

30.

glæder sig over de forbedrede forbindelser mellem Sudan og Uganda; opfordrer den sudanske regering til at gøre sit yderste for at forhindre, at LRA opererer fra Sudan;

| 31. | konstaterer med bekymring, at gennemførelsen af sanktioner mod utroskab i henhold til sharialoven i første række rammer kvinder, eftersom der næsten aldrig kan samles tilstrækkeligt med beviser imod mændene, mens en gravid kvinde automatisk findes skyldig; |
| --- | --- |

31.

konstaterer med bekymring, at gennemførelsen af sanktioner mod utroskab i henhold til sharialoven i første række rammer kvinder, eftersom der næsten aldrig kan samles tilstrækkeligt med beviser imod mændene, mens en gravid kvinde automatisk findes skyldig;

| 32. | fordømmer praksis med brugen af piskning og amputering og alle former for korporlig afstraffelse, der finder sted i Sudan, og understreger, at dette er i strid med de forpligtelser, der påhviler landet i medfør af den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og det menneskerettighedskriterium, der indgår i den politiske dialog mellem EU og Sudan; |
| --- | --- |

32.

fordømmer praksis med brugen af piskning og amputering og alle former for korporlig afstraffelse, der finder sted i Sudan, og understreger, at dette er i strid med de forpligtelser, der påhviler landet i medfør af den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og det menneskerettighedskriterium, der indgår i den politiske dialog mellem EU og Sudan;

| 33. | mener, at anvendelse af dele af sharialoven er i strid med folkeretten, herunder den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som Sudan har tiltrådt; |
| --- | --- |

33.

mener, at anvendelse af dele af sharialoven er i strid med folkeretten, herunder den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som Sudan har tiltrådt;

| 34. | opfordrer de sudanske myndigheder til at reformere systemet med langvarig fængsling på grund af ubetalte bøder (meget ofte kvinder, der idømmes straf for alkoholproduktion) og sørge for, at de tiltalte, som afventer deres dom, får en hurtig og retfærdig sagsbehandling, og at deres ret til at forsvare sig respekteres i overensstemmelse med forfatningens artikel 32; |
| --- | --- |

34.

opfordrer de sudanske myndigheder til at reformere systemet med langvarig fængsling på grund af ubetalte bøder (meget ofte kvinder, der idømmes straf for alkoholproduktion) og sørge for, at de tiltalte, som afventer deres dom, får en hurtig og retfærdig sagsbehandling, og at deres ret til at forsvare sig respekteres i overensstemmelse med forfatningens artikel 32;

| 35. | gør opmærksom på det næsten totale fravær af ytringsfrihed, mediefrihed og uafhængige menneskerettighedsinstrumenter i Sudan og opfordrer Sudans myndigheder til i overensstemmelse med de internationale instrumenter, landet har tiltrådt, at revidere arbejdsmetoderne og de ledende principper for de særlige politi- og militærstyrker, militære efterretningstjenester og interne sikkerhedsstyrker, såsom det nationale sikkerhedsagentur, National Security Bureau (NSB), der blev oprettet under krigen; |
| --- | --- |

35.

gør opmærksom på det næsten totale fravær af ytringsfrihed, mediefrihed og uafhængige menneskerettighedsinstrumenter i Sudan og opfordrer Sudans myndigheder til i overensstemmelse med de internationale instrumenter, landet har tiltrådt, at revidere arbejdsmetoderne og de ledende principper for de særlige politi- og militærstyrker, militære efterretningstjenester og interne sikkerhedsstyrker, såsom det nationale sikkerhedsagentur, National Security Bureau (NSB), der blev oprettet under krigen;

| 36. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen, Sudans regering, regeringerne i medlemsstaterne, De Forenede Stater og Norge og regeringerne i Sudans nabolande samt formændene for Den Fælles Parlamentariske Forsamling AVS-EU og AVS-Rådet. |
| --- | --- |

36.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen, Sudans regering, regeringerne i medlemsstaterne, De Forenede Stater og Norge og regeringerne i Sudans nabolande samt formændene for Den Fælles Parlamentariske Forsamling AVS-EU og AVS-Rådet.

---

(1)  EFT L 317 af 15.12.2000, s. 3.

P5_TA(2004)0226

Typegodkendelse af forbrændingsmotorer ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs holdning til udkast til regulativ fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa om ensartede vilkår for typegodkendelse af forbrændingsmotorer til montering i landbrugs- og skovbrugstraktorer og mobile ikke-vejgående maskiner, for så vidt angår måling af nettoeffekt, nettodrejningsmoment og specifikt brændstofforbrug (KOM(2003) 414 — 5924/2004 — C5-0151/2004 — 2003/0155(AVC))

(Procedure med samstemmende udtalelse)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til Rådets afgørelse (KOM(2003) 414 — 5924/2004) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets afgørelse (KOM(2003) 414 — 5924/2004) (1),

| — | der henviser til Rådets afgørelse 97/836/EF af 27. november 1997 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 97/836/EF af 27. november 1997 (2),

| — | der henviser til Rådets anmodning om samstemmende udtalelse, jf. EF-traktatens artikel 300, stk. 3, andet afsnit (C5-0151/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets anmodning om samstemmende udtalelse, jf. EF-traktatens artikel 300, stk. 3, andet afsnit (C5-0151/2004),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 86, stk. 1, artikel 97, stk. 7, og artikel 158, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 86, stk. 1, artikel 97, stk. 7, og artikel 158, stk. 1,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi (A5-0223/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi (A5-0223/2004),

| 1. | afgiver samstemmende udtalelse om forslag til Rådets afgørelse; |
| --- | --- |

1.

afgiver samstemmende udtalelse om forslag til Rådets afgørelse;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(2)  EFT L 346 af 17.12.1997, s. 78.

P5_TA(2004)0227

Aftale om politisk dialog og samarbejde EF/Centralamerika*

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af en aftale om politisk dialog og samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua og Panama på den anden side (KOM(2003) 677 — C5-0658/2003 — 2003/0266(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til Rådets afgørelse (KOM(2003) 677) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets afgørelse (KOM(2003) 677) (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 181 sammenholdt med artikel 300, stk. 2, første afsnit, første punktum, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 181 sammenholdt med artikel 300, stk. 2, første afsnit, første punktum,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0658/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0658/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67 og artikel 97, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67 og artikel 97, stk. 7,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik og udtalelse fra Udvalget om Udvikling og Samarbejde og Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi (A5-0120/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik og udtalelse fra Udvalget om Udvikling og Samarbejde og Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi (A5-0120/2004),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Costa Ricas, El Salvadors, Guatemalas, Honduras', Nicaraguas og Panamas regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Costa Ricas, El Salvadors, Guatemalas, Honduras', Nicaraguas og Panamas regeringer og parlamenter.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0228

Aftale om politisk dialog og samarbejde EF/Det Andinske Fællesskab *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af en aftale om politisk dialog og samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Andinske Fællesskab og dets medlemslande Republikken Bolivia, Republikken Colombia, Republikken Ecuador, Republikken Peru og Den Bolivariske Republik Venezuela på den anden side (KOM(2003) 695 — C5-0657/2003 — 2003/0268(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til Rådets afgørelse (KOM(2003) 695) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets afgørelse (KOM(2003) 695) (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 181 sammenholdt med dens artikel 300, stk. 2, første afsnit, første punktum, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 181 sammenholdt med dens artikel 300, stk. 2, første afsnit, første punktum,

| — | der har fået forslaget forelagt af Rådet, jf. EF-traktatens artikel 300, stk. 3 (C5-0657/2003), |
| --- | --- |

—

der har fået forslaget forelagt af Rådet, jf. EF-traktatens artikel 300, stk. 3 (C5-0657/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67 og artikel 97, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67 og artikel 97, stk. 7,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik og udtalelser fra Udvalget om Udvikling og Samarbejde og Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi (A5-0119/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik og udtalelser fra Udvalget om Udvikling og Samarbejde og Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi (A5-0119/2004),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og til Det Andinske Fællesskab og dets medlemslande, Republikken Bolivia, Republikken Colombia, Republikken Ecuador, Republikken Peru og Den Bolivariske Republik Venezuela. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og til Det Andinske Fællesskab og dets medlemslande, Republikken Bolivia, Republikken Colombia, Republikken Ecuador, Republikken Peru og Den Bolivariske Republik Venezuela.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0229

Garantifond for aktioner i forhold til tredjeland *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 2728/94 om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold til tredjeland (KOM(2003) 604 — C5-0502/2003 — 2003/0233(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2003) 604) (1) |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2003) 604) (1)

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 308, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0502/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 308, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0502/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget og udtalelse fra Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik (A5-0199/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget og udtalelse fra Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik (A5-0199/2004),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRINGER |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| BETRAGTNING 3A (ny) |
| | (3 a) Lån fra Euratoms garantifond til tredjelande skal også fremover udelukkende bevilges i henhold til Rådets afgørelse 94/179/Euratom (2), hvilket indebærer, at tredjelande ikke kan få bevilget lån til finansiering af nye atomkraftværker, men kun til foranstaltninger til højnelse af sikkerhedsniveauet i eksisterende atomkraftanlæg. |
| Ændring 2 |
| BETRAGTNING 5A (ny) |
| | (5 a) Det forhold, at EIB-lån til tiltrædelseslande ikke længere vil være dækket af garantifonden, giver yderligere spillerum for lån til andre lande og/eller regioner, der er omfattet af Rådets afgørelse 2000/24/EF (3)

  . |
| Ændring 3 |
| BETRAGTNING 5 B (ny) |
| | (5 b) Det yderligere spillerum, der opstår under EIB's långivningsmandat som følge af udvidelsen, udgør 2 180 mio. EUR. Med henblik på en eventuel anvendelse af dette beløb har Kommissionen fremsat et særskilt forslag til afgørelse (KOM(2003) 603). |
| Ændring 4 |
| BETRAGTNING 5 C (ny) |
| | (5 c) Det bevillingsbeløb til garantifonden, der svarer til lån, der ikke længere dækkes, udgør ca. 343 mio. EUR, og dette beløb vil blive tilbageført til budgettet som indtægt. |
| Ændring 5 |
| ARTIKEL 1, NR. 3
  Artikel 7 (forordning (EF, Euratom) nr. 2728/94) |
| 3. I artikel 7 ændres datoen »31. marts« til datoen »
  30. juni
  «. | 3. I artikel 7 ændres datoen »31. marts« til datoen
  »31. maj«
  . |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRINGER

Ændring 1

BETRAGTNING 3A (ny)

(3 a) Lån fra Euratoms garantifond til tredjelande skal også fremover udelukkende bevilges i henhold til Rådets afgørelse 94/179/Euratom (2), hvilket indebærer, at tredjelande ikke kan få bevilget lån til finansiering af nye atomkraftværker, men kun til foranstaltninger til højnelse af sikkerhedsniveauet i eksisterende atomkraftanlæg.

Ændring 2

BETRAGTNING 5A (ny)

(5 a) Det forhold, at EIB-lån til tiltrædelseslande ikke længere vil være dækket af garantifonden, giver yderligere spillerum for lån til andre lande og/eller regioner, der er omfattet af Rådets afgørelse 2000/24/EF (3)

  .

Ændring 3

BETRAGTNING 5 B (ny)

(5 b) Det yderligere spillerum, der opstår under EIB's långivningsmandat som følge af udvidelsen, udgør 2 180 mio. EUR. Med henblik på en eventuel anvendelse af dette beløb har Kommissionen fremsat et særskilt forslag til afgørelse (KOM(2003) 603).

Ændring 4

BETRAGTNING 5 C (ny)

(5 c) Det bevillingsbeløb til garantifonden, der svarer til lån, der ikke længere dækkes, udgør ca. 343 mio. EUR, og dette beløb vil blive tilbageført til budgettet som indtægt.

Ændring 5

ARTIKEL 1, NR. 3

Artikel 7 (forordning (EF, Euratom) nr. 2728/94)

3. I artikel 7 ændres datoen »31. marts« til datoen »
  30. juni
  «.

3. I artikel 7 ændres datoen »31. marts« til datoen
  »31. maj«
  .

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(2)  
  Rådets afgørelse af 21. marts 1994 om ændring af afgørelse 77/270/Euratom om bemyndigelse for Kommissionen til at optage Euratom-lån med henblik på bidrag til finansiering af forbedring af sikkerheden og effektiviteten i atomkraftværkerne i visse tredjelande (EFT L 84 af 29.3.1994, s. 41).

(3)  
  Rådets afgørelse 2000/24/EF af 22. december 1999 om en fællesskabsgaranti til Den Europæiske Investeringsbank mod tab i forbindelse med lån til projekter uden for Fællesskabet (Central- og Østeuropa, Middelhavslandene, Latinamerika og Asien samt Den Sydafrikanske Republik) (EFT L 9 af 13.1.2000, s. 24).

P5_TA(2004)0230

EU's nye naboskabspolitik for det bredere Europa *

Forslag til Rådets afgørelse om ændring af afgørelse 2000/24/EF for at tage højde for udvidelsen af Den Europæiske Union og EU's nye naboskabspolitik for det bredere Europa (KOM(2003) 603 — C5-0501/2003 — 2003/0232(CNS))

(Høringsprocedure)

Forslaget ændret som følger (1):

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRINGER |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| BETRAGTNING 4 |
| (4) Der bør planlægges en betinget udvidelse af Den Europæiske Investeringsbanks (EIB) generallånemandat til at omfatte Rusland og de vestlige nye uafhængige stater (de vestlige NISlande) for at støtte den politik, der er baseret på Kommissionens meddelelse »Det bredere europæiske naboskab: en ny ramme for forbindelserne med vores naboer i øst og syd«. | (4) Der bør planlægges en betinget udvidelse af Den Europæiske Investeringsbanks (EIB) generallånemandat til at omfatte Rusland og de vestlige nye uafhængige stater (de vestlige NISlande) for at støtte den politik, der er baseret på Kommissionens meddelelse »Det bredere europæiske naboskab: en ny ramme for forbindelserne med vores naboer i øst og syd«
  , i overensstemmelse med Europa-Parlamentets beslutning herom af 20. november 2003
  . |
| Ændring 2 |
| BETRAGTNING 4A (ny) |
| | (4 a) Det bør overvejes at medtage lande i Sydkaukasus og Centralasien i långivningsmandatet efter 2006. |
| Ændring 3 |
| BETRAGTNING 4 B (ny) |
| | (4 b) Fra og med næste generation af EIB-udlånsmandater, der træder i kraft senest den 1. januar 2008, bør der iværksættes de nødvendige forberedende foranstaltninger for at inkludere følgende lande: Armenien, Aserbajdsjan, Georgien, Kasakhstan, Kirgisistan, Tadsjikistan, Turkmenistan og Usbekistan. |
| Ændring 4 |
| BETRAGTNING 8 |
| (8) De finansielle overslag for 2000-2006 i henhold til den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren omfatter et loft for lånegarantireserven i Fællesskabets budget på 200 mio. EUR pr. år. | (8) De finansielle overslag for 2000-2006 i henhold til den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren omfatter et loft for lånegarantireserven i Fællesskabets budget på 200 mio. EUR
  (i 1999-priser)
  pr. år. |
| Ændring 5 |
| BETRAGTNING 8A (ny) |
| | (8 a) Et tæt samarbejde mellem EIB og Kommissionen bør sikre konsekvens og synergi i forhold til EU's geografiske samarbejdsprogrammer og at EIB's lånetransaktioner supplerer og styrker EU's politikker for disse regioner. |
| Ændring 6 |
| ARTIKEL 1, NR. 1, LITRA A, NR. II
  Artikel 1, stk. 1, afsnit 2, punktum 2 (afgørelse 2000/24/EF) |
| Det samlede låneloft beløber sig til
  19 760 mio. EUR
  fordelt således:






  — | sydøstlige nabolande:
  9 185 mio. EUR |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRINGER

Ændring 1

BETRAGTNING 4

(4) Der bør planlægges en betinget udvidelse af Den Europæiske Investeringsbanks (EIB) generallånemandat til at omfatte Rusland og de vestlige nye uafhængige stater (de vestlige NISlande) for at støtte den politik, der er baseret på Kommissionens meddelelse »Det bredere europæiske naboskab: en ny ramme for forbindelserne med vores naboer i øst og syd«.

(4) Der bør planlægges en betinget udvidelse af Den Europæiske Investeringsbanks (EIB) generallånemandat til at omfatte Rusland og de vestlige nye uafhængige stater (de vestlige NISlande) for at støtte den politik, der er baseret på Kommissionens meddelelse »Det bredere europæiske naboskab: en ny ramme for forbindelserne med vores naboer i øst og syd«
  , i overensstemmelse med Europa-Parlamentets beslutning herom af 20. november 2003
  .

Ændring 2

BETRAGTNING 4A (ny)

(4 a) Det bør overvejes at medtage lande i Sydkaukasus og Centralasien i långivningsmandatet efter 2006.

Ændring 3

BETRAGTNING 4 B (ny)

(4 b) Fra og med næste generation af EIB-udlånsmandater, der træder i kraft senest den 1. januar 2008, bør der iværksættes de nødvendige forberedende foranstaltninger for at inkludere følgende lande: Armenien, Aserbajdsjan, Georgien, Kasakhstan, Kirgisistan, Tadsjikistan, Turkmenistan og Usbekistan.

Ændring 4

BETRAGTNING 8

(8) De finansielle overslag for 2000-2006 i henhold til den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren omfatter et loft for lånegarantireserven i Fællesskabets budget på 200 mio. EUR pr. år.

(8) De finansielle overslag for 2000-2006 i henhold til den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren omfatter et loft for lånegarantireserven i Fællesskabets budget på 200 mio. EUR
  (i 1999-priser)
  pr. år.

Ændring 5

BETRAGTNING 8A (ny)

(8 a) Et tæt samarbejde mellem EIB og Kommissionen bør sikre konsekvens og synergi i forhold til EU's geografiske samarbejdsprogrammer og at EIB's lånetransaktioner supplerer og styrker EU's politikker for disse regioner.

Ændring 6

ARTIKEL 1, NR. 1, LITRA A, NR. II

Artikel 1, stk. 1, afsnit 2, punktum 2 (afgørelse 2000/24/EF)

Det samlede låneloft beløber sig til
  19 760 mio. EUR
  fordelt således:

—

sydøstlige nabolande:

9 185 mio. EUR

| — | Middelhavslande:
  6 520 mio. EUR |
| --- | --- |

—

Middelhavslande:

6 520 mio. EUR

| — | Latinamerika og Asien:
  2 480 mio. EUR |
| --- | --- |

—

Latinamerika og Asien:

2 480 mio. EUR

| — | Den Sydafrikanske Republik:
  825 mio. EUR |
| --- | --- |

—

Den Sydafrikanske Republik:

825 mio. EUR

| — | særligt handlingsprogram til støtte for konsolideringen og intensiveringen af toldunionen EF-Tyrkiet:
  450 mio. EUR |
| --- | --- |

—

særligt handlingsprogram til støtte for konsolideringen og intensiveringen af toldunionen EF-Tyrkiet:

450 mio. EUR

| — | Rusland og de vestlige nye uafhængige stater (de vestlige NIS-lande):


  300 mio. EUR |
| --- | --- |

—

Rusland og de vestlige nye uafhængige stater (de vestlige NIS-lande):

300 mio. EUR

og skal være udnyttet senest den 31. januar 2007. Der tages højde for allerede undertegnede lån i form af et fradrag i de regionale lånelofter. Den reelle mulighed for at udnytte låneloftet for Rusland og de vestlige nye uafhængige stater (de vestlige NIS-lande) er dog betinget af, at landene opfylder særlige betingelser, der er fastsat af Kommissionen i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse Det bredere europæiske naboskab: en ny ramme for forbindelserne med vores naboer i øst og syd. Kommissionen giver bemyndigelse til frigivelse af låneloftet for Rusland og de vestlige nye uafhængige stater for et land ad gangen. For Ruslands vedkommende vil projekter, der opfylder kriterierne i artikel 2, stk. 3, i Rådets afgørelse 2001/777/EF, dog være låneberettigede, så snart låneloftet på 100 mio. EUR under afgørelsen er nået.

Det samlede låneloft beløber sig til
  20 260 mio. EUR
  fordelt således:

| — | sydøstlige nabolande:
  9 185 mio. EUR |
| --- | --- |

—

sydøstlige nabolande:

9 185 mio. EUR

| — | Middelhavslande:
  6 520 mio. EUR |
| --- | --- |

—

Middelhavslande:

6 520 mio. EUR

| — | Latinamerika og Asien:
  2 480 mio. EUR |
| --- | --- |

—

Latinamerika og Asien:

2 480 mio. EUR

| — | Den Sydafrikanske Republik:
  825 mio. EUR |
| --- | --- |

—

Den Sydafrikanske Republik:

825 mio. EUR

| — | særligt handlingsprogram til støtte for konsolideringen og intensiveringen af toldunionen EF-Tyrkiet:
  450 mio. EUR |
| --- | --- |

—

særligt handlingsprogram til støtte for konsolideringen og intensiveringen af toldunionen EF-Tyrkiet:

450 mio. EUR

| — | Rusland og de vestlige nye uafhængige stater (de vestlige NIS-lande):


  800 mio. EUR |
| --- | --- |

—

Rusland og de vestlige nye uafhængige stater (de vestlige NIS-lande):

800 mio. EUR

og skal være udnyttet senest den 31. januar 2007. Der tages højde for allerede undertegnede lån i form af et fradrag i de regionale lånelofter. Den reelle mulighed for at udnytte låneloftet for Rusland og de vestlige nye uafhængige stater (de vestlige NIS-lande) er dog betinget af, at landene opfylder særlige betingelser, der er fastsat af Kommissionen i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse Det bredere europæiske naboskab: en ny ramme for forbindelserne med vores naboer i øst og syd. Kommissionen giver bemyndigelse til frigivelse af låneloftet for Rusland og de vestlige nye uafhængige stater for et land ad gangen. For Ruslands vedkommende vil projekter, der opfylder, kriterierne i artikel 2, stk. 3, i Rådets afgørelse 2001/777/EF, dog være låneberettigede, så snart låneloftet på 100 mio. EUR under afgørelsen er nået.

Ændring 7

ARTIKEL 1, NR. 1, LITRA BA (nyt)

Artikel 1, stk. 3 a (nyt) (afgørelse 2000/24/EF)

| b a) | Efter stk. 3 tilføjes følgende stykke:



  »3 a. EIB opfordres til at udarbejde feasibility-undersøgelser vedrørende medtagelse af lande i Sydkaukasus og områder i Centralasien i mandatet fra 2007.« |
| --- | --- |

b a)

»3 a. EIB opfordres til at udarbejde feasibility-undersøgelser vedrørende medtagelse af lande i Sydkaukasus og områder i Centralasien i mandatet fra 2007.«

---

(1)  Efter vedtagelsen af ændringsforslagene blev sagen henvist til fornyet udvalgsbehandling, jf. forretningsordenens artikel 69, stk. 2 (A5-0198/2004).

P5_TA(2004)0231

Makrofinansiel bistand til Albanien *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om makrofinansiel bistand til Albanien og om ophævelse af afgørelse 1999/282/EF (KOM(2003) 834 — C5-0048/2004 — 2003/0330(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2003) 834) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2003) 834) (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 308, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0048/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 308, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0048/2004),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi og udtalelser fra Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik og Budgetudvalget (A5-0225/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi og udtalelser fra Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik og Budgetudvalget (A5-0225/2004),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRINGSFORSLAG |
| --- | --- |
| Ændringsforslag 2 |
| Betragtning 3 a (ny) |
| | (3 a) Denne bistand og navnlig gaveelementet vil blive ydet, efter at det er godtgjort, at de opstillede finansielle og politiske betingelser kan overholdes. |
| Ændringsforslag 1 |
| Betragtning 4 a (ny) |
| | (4 a) Den Internationale Valutafond har afsluttet den tredje revision af Albaniens program til bekæmpelse af fattigdom og fremme af vækst (PRGF). |
| Ændringsforslag 3 |
| Betragtning 11 |
| (11) Gaveelementet i denne bistand foregriber ikke budgetmyndighedens kompetence. | (11) Gaveelementet i denne bistand foregriber ikke budgetmyndighedens kompetence.
  Gaveelementet stilles til rådighed inden for rammerne af artikel 6, stk. 4, i forordning (EF) nr. 2666/2000 (2) (Cards-programmet). |
| Ændringsforslag 4 |
| Betragtning 12 a (ny) |
| | (12 a) Denne form for bistand omfattende både det langsigtede lån og gaveelementet ydes rent undtagelsesvis og danner på ingen måde præcedens for fremtiden. |
| Ændringsforslag 5 |
| Artikel 2, stk. 1 |
| 1. Kommissionen bemyndiges til efter samråd med Det Økonomiske og Finansielle Udvalg sammen med de albanske myndigheder at aftale de økonomisk-politiske og finansielle betingelser, der er knyttet til bistanden, og nedfælde disse i et aftalememorandum. Disse betingelser skal være i overensstemmelse med de aftaler, der er nævnt i artikel 1, stk. 4. | 1. Kommissionen bemyndiges til efter samråd med Det Økonomiske og Finansielle Udvalg sammen med de albanske myndigheder at aftale de økonomisk-politiske og finansielle betingelser, der er knyttet til bistanden, og nedfælde disse i et aftalememorandum. Disse betingelser skal være i overensstemmelse med de aftaler, der er nævnt i artikel 1, stk. 4.
  Europa-Parlamentet underrettes om den endelige tekst, deropnås enighed om i aftalememorandummet. |
| Ændringsforslag 6 |
| Artikel 2, stk. 3 a (nyt) |
| | 3 a. Kommissionen overvåger og bistår især med forbedringer i forbindelse med tilvejebringelsen af indtægter via skattepolitiske og forvaltningstekniske foranstaltninger og en deraf følgende mindskelse af omfanget af undergrundsøkonomien, da dette i væsentlig grad vil bidrage til at udfylde det nuværende hul i indtægterne, som den eksterne makrofinansielle bistand som f.eks. gavebistand og lån skal dække. |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRINGSFORSLAG

Ændringsforslag 2

Betragtning 3 a (ny)

(3 a) Denne bistand og navnlig gaveelementet vil blive ydet, efter at det er godtgjort, at de opstillede finansielle og politiske betingelser kan overholdes.

Ændringsforslag 1

Betragtning 4 a (ny)

(4 a) Den Internationale Valutafond har afsluttet den tredje revision af Albaniens program til bekæmpelse af fattigdom og fremme af vækst (PRGF).

Ændringsforslag 3

Betragtning 11

(11) Gaveelementet i denne bistand foregriber ikke budgetmyndighedens kompetence.

(11) Gaveelementet i denne bistand foregriber ikke budgetmyndighedens kompetence.
  Gaveelementet stilles til rådighed inden for rammerne af artikel 6, stk. 4, i forordning (EF) nr. 2666/2000 (2) (Cards-programmet).

Ændringsforslag 4

Betragtning 12 a (ny)

(12 a) Denne form for bistand omfattende både det langsigtede lån og gaveelementet ydes rent undtagelsesvis og danner på ingen måde præcedens for fremtiden.

Ændringsforslag 5

Artikel 2, stk. 1

1. Kommissionen bemyndiges til efter samråd med Det Økonomiske og Finansielle Udvalg sammen med de albanske myndigheder at aftale de økonomisk-politiske og finansielle betingelser, der er knyttet til bistanden, og nedfælde disse i et aftalememorandum. Disse betingelser skal være i overensstemmelse med de aftaler, der er nævnt i artikel 1, stk. 4.

1. Kommissionen bemyndiges til efter samråd med Det Økonomiske og Finansielle Udvalg sammen med de albanske myndigheder at aftale de økonomisk-politiske og finansielle betingelser, der er knyttet til bistanden, og nedfælde disse i et aftalememorandum. Disse betingelser skal være i overensstemmelse med de aftaler, der er nævnt i artikel 1, stk. 4.
  Europa-Parlamentet underrettes om den endelige tekst, deropnås enighed om i aftalememorandummet.

Ændringsforslag 6

Artikel 2, stk. 3 a (nyt)

3 a. Kommissionen overvåger og bistår især med forbedringer i forbindelse med tilvejebringelsen af indtægter via skattepolitiske og forvaltningstekniske foranstaltninger og en deraf følgende mindskelse af omfanget af undergrundsøkonomien, da dette i væsentlig grad vil bidrage til at udfylde det nuværende hul i indtægterne, som den eksterne makrofinansielle bistand som f.eks. gavebistand og lån skal dække.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(2)  

  EFT L 306 af 7.12.2000, s. 1.

P5_TA(2004)0232

EU's udviklingspolitik

Europa-Parlamentets beslutning om nye styreformer for EU's udviklingspolitik (2003/2164(INI))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om regeringsførelse og udvikling (KOM(2003) 615), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om regeringsførelse og udvikling (KOM(2003) 615),

| — | der henviser til konklusionerne fra Rådets møde den 17. november 2003 om denne meddelelse (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Rådets møde den 17. november 2003 om denne meddelelse (1),

| — | der henviser til artikel 177, 178, 179, 180, 181 og 181a i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 177, 178, 179, 180, 181 og 181a i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

| — | der henviser til FN's Udviklingsprograms rapport om menneskelig udvikling fra 2003, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Udviklingsprograms rapport om menneskelig udvikling fra 2003,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om udfordringer i partnerskabet mellem Den Europæiske Union og AVS-staterne: demokratiets og retsstatens principper, menneskerettigheder og god regeringsførelse (KOM(1998) 146) og sin beslutning af 15. januar 1999 (2) om denne meddelelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om udfordringer i partnerskabet mellem Den Europæiske Union og AVS-staterne: demokratiets og retsstatens principper, menneskerettigheder og god regeringsførelse (KOM(1998) 146) og sin beslutning af 15. januar 1999 (2) om denne meddelelse,

| — | der henviser til sin beslutning af 25. april 2002 om Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om handlingsprogrammet for generel hensyntagen til kønsaspektet i Fællesskabets udviklingssamarbejde (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. april 2002 om Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om handlingsprogrammet for generel hensyntagen til kønsaspektet i Fællesskabets udviklingssamarbejde (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. april 2002 om Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om, hvordan Den Europæiske Union kan medvirke til at fremme menneskerettigheder og demokratisering i tredjelande (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. april 2002 om Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om, hvordan Den Europæiske Union kan medvirke til at fremme menneskerettigheder og demokratisering i tredjelande (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. maj 2003 om kapacitetsopbygning i udviklingslandene (5) |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. maj 2003 om kapacitetsopbygning i udviklingslandene (5)

| — | der henviser til Kommissionens hvidbog om nye styreformer i EU (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens hvidbog om nye styreformer i EU (6),

| — | der henviser til Rådets fælles holdning 98/350/FUSP af 25. maj 1998 om Den Europæiske Union vedrørende menneskerettigheder, demokratiske principper, retsstatsprincippet og god regeringsførelse i Afrika (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles holdning 98/350/FUSP af 25. maj 1998 om Den Europæiske Union vedrørende menneskerettigheder, demokratiske principper, retsstatsprincippet og god regeringsførelse i Afrika (7),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 976/1999 af 29. april 1999 om kravene til gennemførelsen af andre fællesskabsaktioner end udviklingssamarbejdsaktioner, der inden for rammerne af Fællesskabets samarbejdspolitik bidrager til at opnå de generelle mål om udvikling og befæstelse af demokratiet og af retsstaten samt respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder i tredjelande (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 976/1999 af 29. april 1999 om kravene til gennemførelsen af andre fællesskabsaktioner end udviklingssamarbejdsaktioner, der inden for rammerne af Fællesskabets samarbejdspolitik bidrager til at opnå de generelle mål om udvikling og befæstelse af demokratiet og af retsstaten samt respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder i tredjelande (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 4. september 2003 om Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg om ikke-statslige aktørers inddragelse i EU's udviklingspolitik (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 4. september 2003 om Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg om ikke-statslige aktørers inddragelse i EU's udviklingspolitik (9),

| — | der henviser til millenniumudviklingsmålene som omhandlet i FN's millennium-erklæring vedtaget på FN's topmøde den 6.-8. september 2000, hvor det fastslås, at mulighederne for at nå disse udviklingsmål i et land blandt andet afhænger af god regeringsførelse, og hvor der indgås forpligtelser til god regeringsførelse, udvikling og fattigdomsbekæmpelse — nationalt og internationalt, |
| --- | --- |

—

der henviser til millenniumudviklingsmålene som omhandlet i FN's millennium-erklæring vedtaget på FN's topmøde den 6.-8. september 2000, hvor det fastslås, at mulighederne for at nå disse udviklingsmål i et land blandt andet afhænger af god regeringsførelse, og hvor der indgås forpligtelser til god regeringsførelse, udvikling og fattigdomsbekæmpelse — nationalt og internationalt,

| — | der henviser til Rådets og Kommissionens fælles erklæring af 10. november 2000 om Det Europæiske Fællesskabs udviklingspolitik, der nævner institutionel kapacitetsopbygning med henblik på god regeringsførelse som et af de seks prioriterede områder i Fællesskabets udviklingspolitik, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets og Kommissionens fælles erklæring af 10. november 2000 om Det Europæiske Fællesskabs udviklingspolitik, der nævner institutionel kapacitetsopbygning med henblik på god regeringsførelse som et af de seks prioriterede områder i Fællesskabets udviklingspolitik,

| — | der henviser til OECD's rapport om, hvordan globalisering forbedrer regeringsførelsen (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til OECD's rapport om, hvordan globalisering forbedrer regeringsførelsen (10),

| — | der henviser til Rådets konklusioner om konferencen om udviklingsfinansiering i Monterrey, der blev vedtaget den 22. marts 2002, og hvori det understreges, at udviklingslandene har det primære ansvar for at skabe et sundt makroøkonomisk miljø og passende rammer for investeringer, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner om konferencen om udviklingsfinansiering i Monterrey, der blev vedtaget den 22. marts 2002, og hvori det understreges, at udviklingslandene har det primære ansvar for at skabe et sundt makroøkonomisk miljø og passende rammer for investeringer,

| — | der henviser til handlingsplanen fra Johannesburg, som blandt andet fastslår, at god regeringsførelse på nationalt og internationalt plan er væsentlig for en bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til handlingsplanen fra Johannesburg, som blandt andet fastslår, at god regeringsførelse på nationalt og internationalt plan er væsentlig for en bæredygtig udvikling,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 30. maj 2002, der bifalder Kommissionens forslag om styrkelse af indsatsen til fordel for god regeringsførelse som et af de prioriterede områder i Fællesskabets udviklingspolitik og især om oprettelse af en ekspertgruppe i samarbejde med medlemsstaterne med henblik på at definere en konsekvent fælles EU-strategi vedrørende disse spørgsmål med det formål sammen med partnerlandene og under inddragelse af ikke-statslige aktører at skabe politiske rammer baseret på sammenhængen mellem demokrati, god regeringsførelse og udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 30. maj 2002, der bifalder Kommissionens forslag om styrkelse af indsatsen til fordel for god regeringsførelse som et af de prioriterede områder i Fællesskabets udviklingspolitik og især om oprettelse af en ekspertgruppe i samarbejde med medlemsstaterne med henblik på at definere en konsekvent fælles EU-strategi vedrørende disse spørgsmål med det formål sammen med partnerlandene og under inddragelse af ikke-statslige aktører at skabe politiske rammer baseret på sammenhængen mellem demokrati, god regeringsførelse og udvikling,

| — | der henviser til partnerskabsaftalen mellem AVS-landene og EU undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (11), særlig artikel 9, stk. 3, som omhandler en effektiv strategi for regeringsførelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabsaftalen mellem AVS-landene og EU undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (11), særlig artikel 9, stk. 3, som omhandler en effektiv strategi for regeringsførelse,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 163, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 163,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Udvikling og Samarbejde (A5-0219/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Udvikling og Samarbejde (A5-0219/2004),

| A. | der henviser til, at begrebet god regeringsførelse er helt afgørende for et lands evne til at gennemføre en økonomisk, socialt og miljømæssigt bæredygtig udvikling, og at det rækker ud over begrebet menneskerettigheder, retsstatsprincipper og demokrati og omfatter effektiv administration og bekæmpelse af korruption og i sidste instans vedrører statens evne til at tjene sine borgere gennem en effektiv og gennemskuelig forvaltning af de naturlige og menneskelige ressourcer, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at begrebet god regeringsførelse er helt afgørende for et lands evne til at gennemføre en økonomisk, socialt og miljømæssigt bæredygtig udvikling, og at det rækker ud over begrebet menneskerettigheder, retsstatsprincipper og demokrati og omfatter effektiv administration og bekæmpelse af korruption og i sidste instans vedrører statens evne til at tjene sine borgere gennem en effektiv og gennemskuelig forvaltning af de naturlige og menneskelige ressourcer,

| B. | der henviser til, at Kommissionen ønsker at støtte regeringsførelsen i udviklingslandene på grundlag af dialog og kapacitetsopbygning og fastholder, at der ikke er nogen patentløsning, og at regeringsførelse bør undersøges og fremmes specifikt for de enkelte lande, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Kommissionen ønsker at støtte regeringsførelsen i udviklingslandene på grundlag af dialog og kapacitetsopbygning og fastholder, at der ikke er nogen patentløsning, og at regeringsførelse bør undersøges og fremmes specifikt for de enkelte lande,

| C. | der henviser til, at regeringspolitikkens og de administrative systemers dårlige forfatning i mange udviklingslande i alvorlig grad hæmmer en bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at regeringspolitikkens og de administrative systemers dårlige forfatning i mange udviklingslande i alvorlig grad hæmmer en bæredygtig udvikling,

| D. | der henviser til, at regeringsførelse er et centralt element i både det internationale donorsamfunds udviklingsstrategi og den strategi, der fremgår af EU's udviklingsdagsorden, og en integreret del af processerne som led i fattigdomsbekæmpelsesstrategien, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at regeringsførelse er et centralt element i både det internationale donorsamfunds udviklingsstrategi og den strategi, der fremgår af EU's udviklingsdagsorden, og en integreret del af processerne som led i fattigdomsbekæmpelsesstrategien,

| E. | der henviser til, at indførelsen af begrebet regeringsførelse på udviklingsdagsordenen i slutningen af 80'erne vidnede om voksende bekymring, hvad angår bistandens effektivitet, og at det er blevet klart, at bistandspolitikkerne trænger stærkt til at blive reformeret, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at indførelsen af begrebet regeringsførelse på udviklingsdagsordenen i slutningen af 80'erne vidnede om voksende bekymring, hvad angår bistandens effektivitet, og at det er blevet klart, at bistandspolitikkerne trænger stærkt til at blive reformeret,

| F. | der henviser til, at udviklingsbistanden tidligere ofte er blevet ydet uden reel hensyntagen til modtagerlandets og dets aktørers prioriteringer og undertiden er blevet givet til udemokratiske regimer; der henviser til, at dette har ført til makroøkonomiske skævheder og ressourcespild, overdreven afhængighed af bistand, mindre incitament til at gennemføre økonomiske reformer og til, at korrupte regimer har kunnet holde sig ved magten ved at udnytte udviklingsbistanden til egne formål, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at udviklingsbistanden tidligere ofte er blevet ydet uden reel hensyntagen til modtagerlandets og dets aktørers prioriteringer og undertiden er blevet givet til udemokratiske regimer; der henviser til, at dette har ført til makroøkonomiske skævheder og ressourcespild, overdreven afhængighed af bistand, mindre incitament til at gennemføre økonomiske reformer og til, at korrupte regimer har kunnet holde sig ved magten ved at udnytte udviklingsbistanden til egne formål,

| G. | der henviser til, at det gennem konditionalitet generelt ikke er lykkedes at nå målet med at skabe bæredygtige politiske reformer, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det gennem konditionalitet generelt ikke er lykkedes at nå målet med at skabe bæredygtige politiske reformer,

| H. | der henviser til, at en form for konditionalitet ikke desto mindre er nødvendig, eftersom donorsamfundet skal stå til regnskab for EU-borgerne, der kræver en mere målrettet og bedre kontrolleret hjælpeindsats, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at en form for konditionalitet ikke desto mindre er nødvendig, eftersom donorsamfundet skal stå til regnskab for EU-borgerne, der kræver en mere målrettet og bedre kontrolleret hjælpeindsats,

| I. | der henviser til, at nytænkning omkring bistand allerede har ændret de internationale donorers bistandspolitikkker, idet de koncentrerer deres bistand på lande, der har kunnet fremvise gode resultater på områderne makroøkonomisk politik og regeringsførelse, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at nytænkning omkring bistand allerede har ændret de internationale donorers bistandspolitikkker, idet de koncentrerer deres bistand på lande, der har kunnet fremvise gode resultater på områderne makroøkonomisk politik og regeringsførelse,

| J. | der henviser til, at bistanden er mest effektiv, hvis den enten mere systematisk rettes mod fattige lande med sunde økonomiske reformprogrammer eller bruges til at fremme en god politik, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at bistanden er mest effektiv, hvis den enten mere systematisk rettes mod fattige lande med sunde økonomiske reformprogrammer eller bruges til at fremme en god politik,

| K. | der minder om, at der siden tidligt i 90'erne systematisk har været indføjet en menneskerettighedsklausul i EU-aftaler med tredjelande, herunder handels- og samarbejdsaftaler og associeringsaftaler, |
| --- | --- |

K.

der minder om, at der siden tidligt i 90'erne systematisk har været indføjet en menneskerettighedsklausul i EU-aftaler med tredjelande, herunder handels- og samarbejdsaftaler og associeringsaftaler,

| L. | der henviser til, at der er en sammenhæng mellem demokrati og god regeringsførelse, og at ethvert samfund derfor bør skabe sine egne metoder baseret på de hjemlige forhold med henblik på at gøre fremskridt hen imod demokrati, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at der er en sammenhæng mellem demokrati og god regeringsførelse, og at ethvert samfund derfor bør skabe sine egne metoder baseret på de hjemlige forhold med henblik på at gøre fremskridt hen imod demokrati,

| M. | der henviser til, at ligestilling mellem kønnene og selvstændiggørelse af kvinder indgår som væsentlige elementer i god regeringsførelse, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at ligestilling mellem kønnene og selvstændiggørelse af kvinder indgår som væsentlige elementer i god regeringsførelse,

| N. | der henviser til, at EU ved at fremme god regeringsførelse tager fat på en af de væsentlige årsager til migration, marginalisering, borgerlige uroligheder og væbnede konflikter, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at EU ved at fremme god regeringsførelse tager fat på en af de væsentlige årsager til migration, marginalisering, borgerlige uroligheder og væbnede konflikter,

| O. | der henviser til, at fattigdomsbekæmpelse er umulig, med mindre de fattige befolkninger selv gør en indsats, og at deres deltagelse er væsentlig for den form for regeringsførelse, som det internationale samfund gerne vil se, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at fattigdomsbekæmpelse er umulig, med mindre de fattige befolkninger selv gør en indsats, og at deres deltagelse er væsentlig for den form for regeringsførelse, som det internationale samfund gerne vil se,

| P. | der henviser til, at lokale regeringer og politiske beslutningstagere er nødt til at deltage i processen med at styrke regeringsførelsen og demokratiet, eftersom det er dem, der er tættest på befolkningen, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at lokale regeringer og politiske beslutningstagere er nødt til at deltage i processen med at styrke regeringsførelsen og demokratiet, eftersom det er dem, der er tættest på befolkningen,

| 1. | glæder sig over, at Kommissionens bredt anlagte, åbne og pragmatiske synsvinkel på, hvad der er de afgørende faktorer for staternes evne til at afskaffe fattigdom og fremme en bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over, at Kommissionens bredt anlagte, åbne og pragmatiske synsvinkel på, hvad der er de afgørende faktorer for staternes evne til at afskaffe fattigdom og fremme en bæredygtig udvikling;

| 2. | glæder sig over, at Kommissionen mener, at regeringsførelse skal være kendetegnet ved dialog og opbygning af kapacitet; |
| --- | --- |

2.

glæder sig over, at Kommissionen mener, at regeringsførelse skal være kendetegnet ved dialog og opbygning af kapacitet;

| 3. | mener, at tilbageholdelse af bistand kun bør komme på tale i tilfælde, hvor regeringen enten ikke gør en indsats for at bekæmpe vedvarende krænkelser af mænds, kvinders og børns grundlæggende og universelle rettigheder, eller hvor den selv direkte gør sig skyldig i sådanne krænkelser; |
| --- | --- |

3.

mener, at tilbageholdelse af bistand kun bør komme på tale i tilfælde, hvor regeringen enten ikke gør en indsats for at bekæmpe vedvarende krænkelser af mænds, kvinders og børns grundlæggende og universelle rettigheder, eller hvor den selv direkte gør sig skyldig i sådanne krænkelser;

| 4. | understreger i denne forbindelse, at dialogen bør fortsættes, og at humanitær bistand og fødevarehjælp under alle omstændigheder bør bevares; |
| --- | --- |

4.

understreger i denne forbindelse, at dialogen bør fortsættes, og at humanitær bistand og fødevarehjælp under alle omstændigheder bør bevares;

| 5. | anser det for vigtigt at koncentrere sig om specifikke, pragmatiske og konkrete metoder til at omforme disse principper til programmer, politikker og aktioner baseret på udviklingslandenes egne nationale erfaringer samt om aktiv deltagelse af organisationer i civilsamfundet, herunder netværk af samarbejdende kommuner; |
| --- | --- |

5.

anser det for vigtigt at koncentrere sig om specifikke, pragmatiske og konkrete metoder til at omforme disse principper til programmer, politikker og aktioner baseret på udviklingslandenes egne nationale erfaringer samt om aktiv deltagelse af organisationer i civilsamfundet, herunder netværk af samarbejdende kommuner;

| 6. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at meddelelsen om regeringsførelse og udvikling følges op, og til at udvikle principperne og gøre dem operative ved at udforme retningslinjer og i den årlige beretning redegøre for indsatsen på området for regeringsførelse: |
| --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at meddelelsen om regeringsførelse og udvikling følges op, og til at udvikle principperne og gøre dem operative ved at udforme retningslinjer og i den årlige beretning redegøre for indsatsen på området for regeringsførelse:

| 7. | mener, at de forskellige scenarier, der præsenteres i Kommissionens ovennævnte meddelelse, er en god ramme for analyse og nærmere fastlæggelse af de politiske rammer for mere konsekvens i EU's og medlemsstaternes tilgang til regeringsførelse; |
| --- | --- |

7.

mener, at de forskellige scenarier, der præsenteres i Kommissionens ovennævnte meddelelse, er en god ramme for analyse og nærmere fastlæggelse af de politiske rammer for mere konsekvens i EU's og medlemsstaternes tilgang til regeringsførelse;

| 8. | mener, at EU's politik for regeringsførelse bør integreres i udviklingsinstrumenterne og de beslægtede instrumenter, herunder projekter, sektorspecifikke programmer, budgetstøtte og handelsaftaler; understreger i denne sammenhæng den afgørende betydning af en bedre evaluering af effektiviteten af de enkelte udviklingslandes udviklingsplaner med henblik på at forbedre udenrigshandelen og gøre en ende på ineffektiv anvendelse eller spild af ressourcer og unødig gældsætning; |
| --- | --- |

8.

mener, at EU's politik for regeringsførelse bør integreres i udviklingsinstrumenterne og de beslægtede instrumenter, herunder projekter, sektorspecifikke programmer, budgetstøtte og handelsaftaler; understreger i denne sammenhæng den afgørende betydning af en bedre evaluering af effektiviteten af de enkelte udviklingslandes udviklingsplaner med henblik på at forbedre udenrigshandelen og gøre en ende på ineffektiv anvendelse eller spild af ressourcer og unødig gældsætning;

| 9. | mener, at donorerne kan overdrage kontrollen til modtagerlandet inden for rammerne af vedtagne mål, hvis der er sikret gennemskuelighed og tilstrækkelig overvågning; mener i denne forbindelse, at budgetstøtte i et vist omfang kan være et værdifuldt instrument til at fremme regeringsførelsen gennem forbedringer, både i forvaltningen af de offentlige finanser og funktionen af de offentlige tjenesteydelser; |
| --- | --- |

9.

mener, at donorerne kan overdrage kontrollen til modtagerlandet inden for rammerne af vedtagne mål, hvis der er sikret gennemskuelighed og tilstrækkelig overvågning; mener i denne forbindelse, at budgetstøtte i et vist omfang kan være et værdifuldt instrument til at fremme regeringsførelsen gennem forbedringer, både i forvaltningen af de offentlige finanser og funktionen af de offentlige tjenesteydelser;

| 10. | understreger, at indikatorerne for regeringsførelse bør skræddersys efter de særlige behov, der gør sig gældende i partnerlandet; |
| --- | --- |

10.

understreger, at indikatorerne for regeringsførelse bør skræddersys efter de særlige behov, der gør sig gældende i partnerlandet;

| 11. | fastholder, at en fleksibel strategi er nødvendig, eftersom de scenarier, som Kommissionen har udstukket, i visse tilfælde måske vil overlappe hinanden, og kræver, at EU's politik i tilstrækkeligt omfang tilpasses det pågældende land; |
| --- | --- |

11.

fastholder, at en fleksibel strategi er nødvendig, eftersom de scenarier, som Kommissionen har udstukket, i visse tilfælde måske vil overlappe hinanden, og kræver, at EU's politik i tilstrækkeligt omfang tilpasses det pågældende land;

| 12. | mener, at arbejdet i forbindelse med vanskelige partnerskaber er en særlig vigtig udfordring for EU, og understreger, at opmærksomheden især bør rettes mod udarbejdelse af effektive strategier for disse partnerskaber, ikke mindst i efter-konfliktsituationer; |
| --- | --- |

12.

mener, at arbejdet i forbindelse med vanskelige partnerskaber er en særlig vigtig udfordring for EU, og understreger, at opmærksomheden især bør rettes mod udarbejdelse af effektive strategier for disse partnerskaber, ikke mindst i efter-konfliktsituationer;

| 13. | glæder sig over, at Kommissionen mener, at donorer ikke kan tillade sig helt at svigte lande med dårlige resultater, eftersom befolkningerne ikke bør betale prisen for deres regeringers manglende engagement; |
| --- | --- |

13.

glæder sig over, at Kommissionen mener, at donorer ikke kan tillade sig helt at svigte lande med dårlige resultater, eftersom befolkningerne ikke bør betale prisen for deres regeringers manglende engagement;

| 14. | opfordrer Kommissionen til i højere grad at koncentrere sig om spørgsmål vedrørende ansvarlighed og gennemskuelighed, eftersom svage mekanismer med hensyn til ansvarlighed er tilbøjelige til at fremme korruption og derved underminere god regeringsførelse; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Kommissionen til i højere grad at koncentrere sig om spørgsmål vedrørende ansvarlighed og gennemskuelighed, eftersom svage mekanismer med hensyn til ansvarlighed er tilbøjelige til at fremme korruption og derved underminere god regeringsførelse;

| 15. | mener, at princippet om »virksomhedernes sociale ansvar« skal udformes på en bedre måde, især hvad angår børnearbejde, for at skabe et sundt investeringsklima; |
| --- | --- |

15.

mener, at princippet om »virksomhedernes sociale ansvar« skal udformes på en bedre måde, især hvad angår børnearbejde, for at skabe et sundt investeringsklima;

| 16. | mener, at der bør fastsættes specifikke sociale indikatorer for at indhente mere præcise oplysninger fra de enkelte lande om regeringsførelsen og anmoder om, at civilsamfundet i højere grad inddrages; |
| --- | --- |

16.

mener, at der bør fastsættes specifikke sociale indikatorer for at indhente mere præcise oplysninger fra de enkelte lande om regeringsførelsen og anmoder om, at civilsamfundet i højere grad inddrages;

| 17. | mener, at en bredere synsvinkel på menneskerettigheder og grundlæggende rettigheder er nødvendig; |
| --- | --- |

17.

mener, at en bredere synsvinkel på menneskerettigheder og grundlæggende rettigheder er nødvendig;

| 18. | opfordrer Kommissionen til især at være opmærksom på ytrings- og forsamlingsfriheden for at sikre, at de politiske partier i opposition frit kan give udtryk for deres synspunkter, ligesom medierne skal kunne fungere uafhængigt; |
| --- | --- |

18.

opfordrer Kommissionen til især at være opmærksom på ytrings- og forsamlingsfriheden for at sikre, at de politiske partier i opposition frit kan give udtryk for deres synspunkter, ligesom medierne skal kunne fungere uafhængigt;

| 19. | understreger, at der bør lægges mere vægt på nødvendigheden af, at EU udbreder forståelsen af, at demokratiet bør styrkes på lokalt, regionalt og nationalt plan; understreger betydningen af decentralisering og lokale regeringsinstitutioner med det formål at bringe de statslige myndigheder nærmere til befolkningen og slår til lyd for strategier, der vil gøre det muligt at udvikle effektiv regeringsførelse på lokalt plan; |
| --- | --- |

19.

understreger, at der bør lægges mere vægt på nødvendigheden af, at EU udbreder forståelsen af, at demokratiet bør styrkes på lokalt, regionalt og nationalt plan; understreger betydningen af decentralisering og lokale regeringsinstitutioner med det formål at bringe de statslige myndigheder nærmere til befolkningen og slår til lyd for strategier, der vil gøre det muligt at udvikle effektiv regeringsførelse på lokalt plan;

| 20. | understreger i denne forbindelse betydningen af at gennemføre valgreformer og parlamentariske reformer, der rækker ud over skabelsen af flerpartisystemer, for at sikre mere omfattende og virkningsfuld politisk aktivitet i befolkningen; er klar over, at dette i visse lande er et mål på lang sigt; |
| --- | --- |

20.

understreger i denne forbindelse betydningen af at gennemføre valgreformer og parlamentariske reformer, der rækker ud over skabelsen af flerpartisystemer, for at sikre mere omfattende og virkningsfuld politisk aktivitet i befolkningen; er klar over, at dette i visse lande er et mål på lang sigt;

| 21. | gør opmærksom på den grundlæggende funktion, som EU kan udøve ved at bistå og overvåge valg med henblik på at bidrage til mere demokrati i de pågældende lande; |
| --- | --- |

21.

gør opmærksom på den grundlæggende funktion, som EU kan udøve ved at bistå og overvåge valg med henblik på at bidrage til mere demokrati i de pågældende lande;

| 22. | understreger, at det med henblik på god regeringsførelse er væsentligt, at der ikke længere findes straffrihed; |
| --- | --- |

22.

understreger, at det med henblik på god regeringsførelse er væsentligt, at der ikke længere findes straffrihed;

| 23. | påpeger, at det derfor er vigtigt at oprette et uafhængigt retssystem og skabe let adgang til retsvæsenet og offentlig information for borgerne; |
| --- | --- |

23.

påpeger, at det derfor er vigtigt at oprette et uafhængigt retssystem og skabe let adgang til retsvæsenet og offentlig information for borgerne;

| 24. | understreger, at uddannelse er af stor betydning for alle for at sætte civilsamfundet i stand til at deltage i indsatsen for at fremme regeringsførelse og demokrati på samtlige regeringsplaner; |
| --- | --- |

24.

understreger, at uddannelse er af stor betydning for alle for at sætte civilsamfundet i stand til at deltage i indsatsen for at fremme regeringsførelse og demokrati på samtlige regeringsplaner;

| 25. | understreger, at inddragelse af kønsaspektet, som er et væsentligt værktøj i forbindelse med regeringsførelse, ikke er prioriteret i tilstrækkeligt omfang i meddelelsen om regeringsførelse og udvikling; opfordrer EU til at integrere en ligestillingsbaseret strategi i analysen af regeringsførelse, eftersom det med henblik på udryddelse af fattigdom er væsentligt, at ligestillingsaspekterne ved årsagerne til fattigdom udtrykkeligt er medtaget i analysen af fattigdom; |
| --- | --- |

25.

understreger, at inddragelse af kønsaspektet, som er et væsentligt værktøj i forbindelse med regeringsførelse, ikke er prioriteret i tilstrækkeligt omfang i meddelelsen om regeringsførelse og udvikling; opfordrer EU til at integrere en ligestillingsbaseret strategi i analysen af regeringsførelse, eftersom det med henblik på udryddelse af fattigdom er væsentligt, at ligestillingsaspekterne ved årsagerne til fattigdom udtrykkeligt er medtaget i analysen af fattigdom;

| 26. | understreger, at der bør tages øget hensyn til den private sektors rolle i bestræbelserne på at fremme god regeringsførelse og frivillig kontrol med korruption, eftersom bekæmpelse af korruption er et væsentligt element i de rammer, inden for hvilke økonomierne kan gøre fremskridt og blive integreret fuldt ud i det multilaterale handelssystem; |
| --- | --- |

26.

understreger, at der bør tages øget hensyn til den private sektors rolle i bestræbelserne på at fremme god regeringsførelse og frivillig kontrol med korruption, eftersom bekæmpelse af korruption er et væsentligt element i de rammer, inden for hvilke økonomierne kan gøre fremskridt og blive integreret fuldt ud i det multilaterale handelssystem;

| 27. | understreger, at sund forvaltning af indvandring er en vigtig faktor for sikringen af god regeringsførelse generelt, og slår i den forbindelse til lyd for en forbedring af dialogen med udviklingslandene; |
| --- | --- |

27.

understreger, at sund forvaltning af indvandring er en vigtig faktor for sikringen af god regeringsførelse generelt, og slår i den forbindelse til lyd for en forbedring af dialogen med udviklingslandene;

| 28. | opfordrer EU til at støtte kapacitetsopbygningen for regeringerne og civilsamfundet og lægge vægt på at styrke ngo'ernes organisatoriske, institutionelle og netbaserede kapacitet i udviklingslandene og at støtte de uafhængige medier; |
| --- | --- |

28.

opfordrer EU til at støtte kapacitetsopbygningen for regeringerne og civilsamfundet og lægge vægt på at styrke ngo'ernes organisatoriske, institutionelle og netbaserede kapacitet i udviklingslandene og at støtte de uafhængige medier;

| 29. | mener, at der, hvis der skal kunne ydes den nødvendige støtte til kapacitetsopbygning, er behov for veluddannet personale på delegationsniveau; |
| --- | --- |

29.

mener, at der, hvis der skal kunne ydes den nødvendige støtte til kapacitetsopbygning, er behov for veluddannet personale på delegationsniveau;

| 30. | efterlyser et forbedret samarbejde med FN, OECD, Verdensbanken og andre internationale donorer vedrørende støtte til programmer for god regeringsførelse og især for bedre sammenhæng mellem donorernes politikker og de makroøkonomiske politikker; |
| --- | --- |

30.

efterlyser et forbedret samarbejde med FN, OECD, Verdensbanken og andre internationale donorer vedrørende støtte til programmer for god regeringsførelse og især for bedre sammenhæng mellem donorernes politikker og de makroøkonomiske politikker;

| 31. | understreger, at NEPAD-programmet, et selvstændigt afrikansk initiativ, er et vigtigt instrument til at vurdere god regeringsførelse i de afrikanske lande; |
| --- | --- |

31.

understreger, at NEPAD-programmet, et selvstændigt afrikansk initiativ, er et vigtigt instrument til at vurdere god regeringsførelse i de afrikanske lande;

| 32. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

32.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  DEVGEN 144/dok. 14773/03.

(2)  EFT C 104 af 14.4.1999, s. 185.

(3)  EUT C 131 E af 5.6.2003, s. 153.

(4)  EUT C 131 E af 5.6.2003, s. 147.

(5)  EUT C 67 E af 17.3.2004, s. 255.,

(6)  EFT C 287 af 12.10.2001, s. 1.

(7)  EFT L 158 af 2.6.1998, s. 1.

(8)  EFT L 120 af 8.5.1999, s. 8.

(9)  P5_TA(2003)0380.

(10)  CD/DOK(2001)13.

(11)  EFT L 317 af 15.12.2000, s. 3.

P5_TA(2004)0233

Miljøansvar ***III

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Forligsudvalgets fælles udkast til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om miljøansvar for så vidt angår forebyggelse og afhjælpning af miljøskader (PE-CONS 3622/2004 — C5-0079/2004 — 2002/0021(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: tredjebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Forligsudvalgets fælles udkast og Kommissionens erklæring hertil (PE-CONS 3622/2004 — C5-0079/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til Forligsudvalgets fælles udkast og Kommissionens erklæring hertil (PE-CONS 3622/2004 — C5-0079/2004),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (1) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2002) 17) (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (1) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2002) 17) (2),

| — | der henviser til sin holdning ved andenbehandling (3) til Rådets fælles holdning (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved andenbehandling (3) til Rådets fælles holdning (4),

| — | der henviser til Kommissionens udtalelse om Parlamentets ændringer til den fælles holdning (KOM(2004) 55 — C5-0044/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens udtalelse om Parlamentets ændringer til den fælles holdning (KOM(2004) 55 — C5-0044/2004),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 5,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 83, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 83,

| — | der henviser til betænkning fra sin delegation til Forligsudvalget (A5-0139/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra sin delegation til Forligsudvalget (A5-0139/2004),

| 1. | godkender det fælles udkast og henviser til Kommissionens erklæring; |
| --- | --- |

1.

godkender det fælles udkast og henviser til Kommissionens erklæring;

| 2. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. EF-traktatens artikel 254, stk. 1; |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. EF-traktatens artikel 254, stk. 1;

| 3. | pålægger sin generalsekretær for sit ansvarsområde at undertegne retsakten og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende sammen med den tilhørende erklæring fra Kommissionen; |
| --- | --- |

3.

pålægger sin generalsekretær for sit ansvarsområde at undertegne retsakten og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende sammen med den tilhørende erklæring fra Kommissionen;

| 4. | pålægger sin formand at sende denne lovgivningsmæssige beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende denne lovgivningsmæssige beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  »Vedtagne tekster« af 14.5.2003, P5_TA(2003)0211.

(2)  EFT C 151 E af 25.6.2002, s. 132.

(3)  »Vedtagne tekster« af 17.12.2003, P5_TA(2003)0575.

(4)  EUT C 277 E af 18.11.2003, s. 10.

P5_TA(2004)0234

Foderstofhygiejne ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om krav til foderstofhygiejne (KOM(2003) 180 — C5-0175/2003 — 2003/0071(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003) 180) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003) 180) (1),

| — | der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, artikel 37, stk. 2, og artikel 152, stk. 4, (C5-0175/2003), |
| --- | --- |

—

der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, artikel 37, stk. 2, og artikel 152, stk. 4, (C5-0175/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik og udtalelse fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A5-0133/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik og udtalelse fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A5-0133/2004),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TC1-COD(2003)0071

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 31. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 om krav til foderstofhygiejne

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 37, stk. 2, og artikel 152, stk. 4, litra b),

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (3),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (4), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den animalske produktion er af stor betydning for landbruget inden for Fællesskabet. Tilfredsstillende resultater er i høj grad afhængige af anvendelsen af sikre og gode kvalitetsfoderstoffer. |
| --- | --- |

(1)

Den animalske produktion er af stor betydning for landbruget inden for Fællesskabet. Tilfredsstillende resultater er i høj grad afhængige af anvendelsen af sikre og gode kvalitetsfoderstoffer.

| (2) | Et af de grundlæggende mål med fødevarelovgivning er at opnå et højt niveau for beskyttelsen af menneskers sundhed og af dyrs sundhed og velfærd, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (5). I forordning (EF) nr. 178/2002 fastsættes desuden andre fælles principper og definitioner for medlemsstaternes og Fællesskabets fødevarelovgivning, herunder målsætningen om at opnå fri bevægelighed for foderstoffer i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(2)

Et af de grundlæggende mål med fødevarelovgivning er at opnå et højt niveau for beskyttelsen af menneskers sundhed og af dyrs sundhed og velfærd, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (5). I forordning (EF) nr. 178/2002 fastsættes desuden andre fælles principper og definitioner for medlemsstaternes og Fællesskabets fødevarelovgivning, herunder målsætningen om at opnå fri bevægelighed for foderstoffer i Fællesskabet.

| (3) | Ved Rådets direktiv 95/69/EF af 22. december 1995 om betingelser og bestemmelser for godkendelse og registrering af visse foderstofvirksomheder og mellemhandlere og om ændring af direktiv 70/542/EØF, 74/63/EØF, 79/373/EØF og 82/471/EØF (6) fastsattes betingelser og bestemmelser for visse foderstofvirksomheder og mellemhandlere for udøvelse af deres virksomhed. Erfaringen har vist, at disse betingelser og bestemmelser udgør et solidt grundlag for foderstofsikkerheden. |
| --- | --- |

(3)

Ved Rådets direktiv 95/69/EF af 22. december 1995 om betingelser og bestemmelser for godkendelse og registrering af visse foderstofvirksomheder og mellemhandlere og om ændring af direktiv 70/542/EØF, 74/63/EØF, 79/373/EØF og 82/471/EØF (6) fastsattes betingelser og bestemmelser for visse foderstofvirksomheder og mellemhandlere for udøvelse af deres virksomhed. Erfaringen har vist, at disse betingelser og bestemmelser udgør et solidt grundlag for foderstofsikkerheden.

| (4) | Ved Kommissionens direktiv 98/51/EF af 9. juli 1998 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets direktiv 95/69/EF om betingelser og bestemmelser for godkendelse og registrering af visse foderstofvirksomheder og mellemhandlere (7) indførtes gennemførelsesbestemmelser til Rådets direktiv 95/69/EF, bl.a. bestemmelser om import fra tredjelande. |
| --- | --- |

(4)

Ved Kommissionens direktiv 98/51/EF af 9. juli 1998 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets direktiv 95/69/EF om betingelser og bestemmelser for godkendelse og registrering af visse foderstofvirksomheder og mellemhandlere (7) indførtes gennemførelsesbestemmelser til Rådets direktiv 95/69/EF, bl.a. bestemmelser om import fra tredjelande.

| (5) | Ved Rådets direktiv 95/69/EF fastsattes betingelser for godkendelse af virksomheder, der fremstiller visse stoffer, som er omhandlet i Rådets direktiv 82/471/EØF af 30. juni 1982 om visse produkter, der anvendes i
  foderstoffer

   (8). |
| --- | --- |

(5)

Ved Rådets direktiv 95/69/EF fastsattes betingelser for godkendelse af virksomheder, der fremstiller visse stoffer, som er omhandlet i Rådets direktiv 82/471/EØF af 30. juni 1982 om visse produkter, der anvendes i
  foderstoffer

   (8).

| (6) | Erfaringen
  har endvidere vist, at det er nødvendigt at sikre, at alle foderstofvirksomheder
  , herunder inden for akvakultur,
  drives i overensstemmelse med harmoniserede krav til sikkerheden, og at det er nødvendigt at gennemføre en generel revision af reglerne for at tage hensyn til behovet for at sikre et højere niveau for beskyttelsen af menneskers og dyrs sundhed og velfærd og af miljøet. |
| --- | --- |

(6)

Erfaringen
  har endvidere vist, at det er nødvendigt at sikre, at alle foderstofvirksomheder
  , herunder inden for akvakultur,
  drives i overensstemmelse med harmoniserede krav til sikkerheden, og at det er nødvendigt at gennemføre en generel revision af reglerne for at tage hensyn til behovet for at sikre et højere niveau for beskyttelsen af menneskers og dyrs sundhed og velfærd og af miljøet.

| (7) | Det primære formål med de nye hygiejnebestemmelser i denne forordning er at opnå et højt forbrugerbeskyttelsesniveau med hensyn til foderstof- og fødevaresikkerhed, hvor især følgende principper tages i betragtning:






  a) | Det er lederen af en foderstofvirksomhed, der er primært ansvarlig for foderstofsikkerheden. |
| --- | --- | --- |

(7)

Det primære formål med de nye hygiejnebestemmelser i denne forordning er at opnå et højt forbrugerbeskyttelsesniveau med hensyn til foderstof- og fødevaresikkerhed, hvor især følgende principper tages i betragtning:

a)

Det er lederen af en foderstofvirksomhed, der er primært ansvarlig for foderstofsikkerheden.

| b) | Det er nødvendigt med foderstofsikkerhed igennem hele fødevarekæden startende med primærproduktionen af foderstoffer til fodring af dyr, som anvendes i fødevareproduktionen. |
| --- | --- |

b)

Det er nødvendigt med foderstofsikkerhed igennem hele fødevarekæden startende med primærproduktionen af foderstoffer til fodring af dyr, som anvendes i fødevareproduktionen.

| c) | Der skal ske en almindelig gennemførelse af procedurer baseret på HACCP-principperne (Hazard Analysis and Critical Control Points), der sammen med anvendelsen af god hygiejnepraksis øger foderstofvirksomhedsledernes ansvar. |
| --- | --- |

c)

Der skal ske en almindelig gennemførelse af procedurer baseret på HACCP-principperne (Hazard Analysis and Critical Control Points), der sammen med anvendelsen af god hygiejnepraksis øger foderstofvirksomhedsledernes ansvar.

| d) | Retningslinjer for god praksis er et værdifuldt instrument til at hjælpe foderstofvirksomhedsledere i alle led af foderstofkæden med at overholde foderstofhygiejnebestemmelserne og med at anvende HACCP-principperne. |
| --- | --- |

d)

Retningslinjer for god praksis er et værdifuldt instrument til at hjælpe foderstofvirksomhedsledere i alle led af foderstofkæden med at overholde foderstofhygiejnebestemmelserne og med at anvende HACCP-principperne.

| e) | Mikrobiologiske kriterier fastsættes på basis af videnskabelige risikokriterier. |
| --- | --- |

e)

Mikrobiologiske kriterier fastsættes på basis af videnskabelige risikokriterier.

| f) | Det er nødvendigt at sikre, at importerede foderstoffer er mindst af tilsvarende standard som foderstoffer produceret i Fællesskabet. |
| --- | --- |

f)

Det er nødvendigt at sikre, at importerede foderstoffer er mindst af tilsvarende standard som foderstoffer produceret i Fællesskabet.

| (8) | For at sikre, at registrerings- og godkendelsesordningen finder anvendelse i fuldt omfang på alle foderstofvirksomhedsledere, og dermed at garantere fuld sporbarhed må det sikres, at foderstofvirksomhedslederne kun forsyner sig hos og anvender foderstoffer fra virksomheder, der er registreret og/eller godkendt i henhold til denne forordning. |
| --- | --- |

(8)

For at sikre, at registrerings- og godkendelsesordningen finder anvendelse i fuldt omfang på alle foderstofvirksomhedsledere, og dermed at garantere fuld sporbarhed må det sikres, at foderstofvirksomhedslederne kun forsyner sig hos og anvender foderstoffer fra virksomheder, der er registreret og/eller godkendt i henhold til denne forordning.

| (9) | Det er nødvendigt med en integreret fremgangsmåde for at sikre foderstofsikkerheden fra primærproduktionen
  af foderstoffer
  til markedsføring eller eksport af foderstoffer.
  Primærproduktion af foderstoffer omfatter produkter, der kun undergår en simpel fysisk behandling såsom rensning, indpakning, opbevaring, tørring eller ensilering. |
| --- | --- |

(9)

Det er nødvendigt med en integreret fremgangsmåde for at sikre foderstofsikkerheden fra primærproduktionen
  af foderstoffer
  til markedsføring eller eksport af foderstoffer.
  Primærproduktion af foderstoffer omfatter produkter, der kun undergår en simpel fysisk behandling såsom rensning, indpakning, opbevaring, tørring eller ensilering.

| (10) | I overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet og proportionalitetsprincippet bør fællesskabsbestemmelserne ikke gælde for visse former for produktion af foderstoffer til eget forbrug og fodring af bestemte dyr eller for direkte leverance af små mængder primærproduktion
  af foderstoffer
  på lokalt niveau og detailhandel med foder til selskabsdyr. |
| --- | --- |

(10)

I overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet og proportionalitetsprincippet bør fællesskabsbestemmelserne ikke gælde for visse former for produktion af foderstoffer til eget forbrug og fodring af bestemte dyr eller for direkte leverance af små mængder primærproduktion
  af foderstoffer
  på lokalt niveau og detailhandel med foder til selskabsdyr.

| (11) | Det er nødvendigt, at de risici, der allerede findes i forbindelse med primærproduktionen
  af foderstoffer
  , identificeres og kontrolleres hensigtsmæssigt for at sikre, at målene i denne forordning opfyldes. De principper, der ligger til grund for denne forordnings bestemmelser, bør derfor gælde såvel for bedrifter, der fremstiller foderstoffer udelukkende til brug for deres egen produktion, som for bedrifter, der markedsfører foderstoffer.
  Der må tages hensyn til det forhold, at risikoen er mindre, hvis foderstofferne kun produceres og anvendes til dyr til eget forbrug eller til dyr, der overhovedet ikke anvendes til fødevareproduktion. Handel med
  små mængder
  foderstofprodukter
  på lokalt niveau
  og detailhandel med foder til selskabsdyr behandles særskilt i forbindelse med denne forordning. |
| --- | --- |

(11)

Det er nødvendigt, at de risici, der allerede findes i forbindelse med primærproduktionen
  af foderstoffer
  , identificeres og kontrolleres hensigtsmæssigt for at sikre, at målene i denne forordning opfyldes. De principper, der ligger til grund for denne forordnings bestemmelser, bør derfor gælde såvel for bedrifter, der fremstiller foderstoffer udelukkende til brug for deres egen produktion, som for bedrifter, der markedsfører foderstoffer.
  Der må tages hensyn til det forhold, at risikoen er mindre, hvis foderstofferne kun produceres og anvendes til dyr til eget forbrug eller til dyr, der overhovedet ikke anvendes til fødevareproduktion. Handel med
  små mængder
  foderstofprodukter
  på lokalt niveau
  og detailhandel med foder til selskabsdyr behandles særskilt i forbindelse med denne forordning.

| (12) | Det er
  på mellemlang sigt målet for EU's hygiejnelovgivning
  at anvende HACCP-systemet i primærproduktionen af foderstoffer. Ved hjælp af retningslinjer for god praksis bør anvendelsen af relevante hygiejnekrav dog fremmes
  allerede nu
  . |
| --- | --- |

(12)

Det er
  på mellemlang sigt målet for EU's hygiejnelovgivning
  at anvende HACCP-systemet i primærproduktionen af foderstoffer. Ved hjælp af retningslinjer for god praksis bør anvendelsen af relevante hygiejnekrav dog fremmes
  allerede nu
  .

| (13) | Foderstofsikkerhed afhænger af en række faktorer. Lovgivningen bør foreskrive minimumskrav til hygiejne. Der bør gennemføres offentlig kontrol for at efterprøve, om foderstofvirksomhedslederne overholder reglerne. Foderstofvirksomhedslederne bør desuden træffe foranstaltninger eller indføre procedurer med henblik på at opnå et højt niveau for foderstofsikkerhed. |
| --- | --- |

(13)

Foderstofsikkerhed afhænger af en række faktorer. Lovgivningen bør foreskrive minimumskrav til hygiejne. Der bør gennemføres offentlig kontrol for at efterprøve, om foderstofvirksomhedslederne overholder reglerne. Foderstofvirksomhedslederne bør desuden træffe foranstaltninger eller indføre procedurer med henblik på at opnå et højt niveau for foderstofsikkerhed.

| (14) | HACCP-systemet kan hjælpe ledere af fødevarevirksomheder til at opnå en højere foderstofsikkerhedsstandard. HACCP-systemet bør ikke anses for en selvreguleringsmekanisme og må ikke træde i stedet for offentlig kontrol. |
| --- | --- |

(14)

HACCP-systemet kan hjælpe ledere af fødevarevirksomheder til at opnå en højere foderstofsikkerhedsstandard. HACCP-systemet bør ikke anses for en selvreguleringsmekanisme og må ikke træde i stedet for offentlig kontrol.

| (15) | Det er nødvendigt, at foderstofvirksomhedernes ansatte samarbejder fuldt ud og er fuldt engagerede, for at HACCP-principperne kan gennemføres. |
| --- | --- |

(15)

Det er nødvendigt, at foderstofvirksomhedernes ansatte samarbejder fuldt ud og er fuldt engagerede, for at HACCP-principperne kan gennemføres.

| (16) | HACCP-systemet i foderstofproduktionen bør tage hensyn til principperne i Codex Alimentarius, men det bør rumme tilstrækkelig fleksibilitet i alle situationer. I visse foderstofvirksomheder er det ikke muligt at identificere kritiske kontrolpunkter, og i visse tilfælde kan god praksis træde i stedet for overvågning af kritiske kontrolpunkter. Ligeledes forudsætter kravet om fastsættelse af »kritiske grænser « heller ikke, at der i alle tilfælde skal fastsættes en numerisk grænseværdi. Kravet om, at dokumenter skal opbevares, bør være fleksibelt, så meget små virksomheder ikke belastes unødigt.
  Det bør sikres, at aktiviteter, der udføres af en foderstofvirksomhed i forbindelse med primærproduktion af foderstoffer, herunder aktiviteter i tilknytning hertil og til blanding af foderstoffer med tilskudsfoder udelukkende til brug på egen bedrift, ikke nødvendigvis skal være i overensstemmelse med HACCP-systemet. |
| --- | --- |

(16)

HACCP-systemet i foderstofproduktionen bør tage hensyn til principperne i Codex Alimentarius, men det bør rumme tilstrækkelig fleksibilitet i alle situationer. I visse foderstofvirksomheder er det ikke muligt at identificere kritiske kontrolpunkter, og i visse tilfælde kan god praksis træde i stedet for overvågning af kritiske kontrolpunkter. Ligeledes forudsætter kravet om fastsættelse af »kritiske grænser « heller ikke, at der i alle tilfælde skal fastsættes en numerisk grænseværdi. Kravet om, at dokumenter skal opbevares, bør være fleksibelt, så meget små virksomheder ikke belastes unødigt.
  Det bør sikres, at aktiviteter, der udføres af en foderstofvirksomhed i forbindelse med primærproduktion af foderstoffer, herunder aktiviteter i tilknytning hertil og til blanding af foderstoffer med tilskudsfoder udelukkende til brug på egen bedrift, ikke nødvendigvis skal være i overensstemmelse med HACCP-systemet.

| (17) | Det er ligeledes nødvendigt med fleksibilitet for at tilgodese foderstofvirksomheder, der ligger i områder med særligt vanskelige geografiske forhold, eller i forhold til strukturkrav. En sådan fleksibilitet bør dog ikke anfægte målene vedrørende
  foderstofhygiejne. Der
  bør indføres bestemmelser om drøftelser i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, når det er
  hensigtsmæssigt
  . |
| --- | --- |

(17)

Det er ligeledes nødvendigt med fleksibilitet for at tilgodese foderstofvirksomheder, der ligger i områder med særligt vanskelige geografiske forhold, eller i forhold til strukturkrav. En sådan fleksibilitet bør dog ikke anfægte målene vedrørende
  foderstofhygiejne. Der
  bør indføres bestemmelser om drøftelser i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, når det er
  hensigtsmæssigt
  .

| (18) | Der bør være en ordning for registrering og godkendelse af alle foderstofvirksomheder foretaget af medlemsstatens kompetente myndighed for at sikre sporbarhed fra fremstillingsvirksomheden til den endelige bruger og for at gøre det lettere at foretage en effektiv offentlig kontrol. De eksisterende systemer for indsamling af data om foderstofvirksomheder kan anvendes af medlemsstaternes kompetente myndigheder til at indføre og gennemføre det system, der følger af denne forordning. |
| --- | --- |

(18)

Der bør være en ordning for registrering og godkendelse af alle foderstofvirksomheder foretaget af medlemsstatens kompetente myndighed for at sikre sporbarhed fra fremstillingsvirksomheden til den endelige bruger og for at gøre det lettere at foretage en effektiv offentlig kontrol. De eksisterende systemer for indsamling af data om foderstofvirksomheder kan anvendes af medlemsstaternes kompetente myndigheder til at indføre og gennemføre det system, der følger af denne forordning.

| (19) | Der bør fortsat være en ordning for godkendelse af foderstofvirksomheder i forbindelse med aktiviteter, der kan udgøre en højere risiko ved fremstillingen af foderstoffer. Der bør indføres bestemmelser om procedurer for udvidelsen af det eksisterende anvendelsesområde for godkendelsesordningen i henhold til direktiv 95/69/EF. |
| --- | --- |

(19)

Der bør fortsat være en ordning for godkendelse af foderstofvirksomheder i forbindelse med aktiviteter, der kan udgøre en højere risiko ved fremstillingen af foderstoffer. Der bør indføres bestemmelser om procedurer for udvidelsen af det eksisterende anvendelsesområde for godkendelsesordningen i henhold til direktiv 95/69/EF.

| (20) | For at blive
  registreret eller
  godkendt bør foderstofvirksomheder opfylde en række betingelser,
  som er relevante for deres aktiviteter,
  med hensyn til faciliteter, udstyr, personale, produktion, kvalitetskontrol, opbevaring og dokumentation for at sikre såvel foderstofsikkerhed som produkternes sporbarhed.
  Det bør fastsættes bestemmelser om, at disse betingelser skal kunne differentieres, så det sikres, at de er relevante for de forskellige typer foderstofvirksomheder. Medlemsstaterne bør kunne give en betinget godkendelse af en virksomhed, hvis det ved et besøg på stedet viser sig, at virksomheden opfylder alle kravene til infrastruktur og udstyr. Der bør dog også fastsættes en maksimal varighed af en sådan betinget godkendelse. |
| --- | --- |

(20)

For at blive
  registreret eller
  godkendt bør foderstofvirksomheder opfylde en række betingelser,
  som er relevante for deres aktiviteter,
  med hensyn til faciliteter, udstyr, personale, produktion, kvalitetskontrol, opbevaring og dokumentation for at sikre såvel foderstofsikkerhed som produkternes sporbarhed.
  Det bør fastsættes bestemmelser om, at disse betingelser skal kunne differentieres, så det sikres, at de er relevante for de forskellige typer foderstofvirksomheder. Medlemsstaterne bør kunne give en betinget godkendelse af en virksomhed, hvis det ved et besøg på stedet viser sig, at virksomheden opfylder alle kravene til infrastruktur og udstyr. Der bør dog også fastsættes en maksimal varighed af en sådan betinget godkendelse.

| (21) | Der bør fastsættes bestemmelser om midlertidig suspension, ændring
  eller tilbagetrækning af registreringen eller
  godkendelsen, hvis der foretages ændringer på virksomheder, disse ophører med deres aktivitet, eller det viser sig, at de ikke længere opfylder betingelserne for at udøve deres
  aktivitet
  . |
| --- | --- |

(21)

Der bør fastsættes bestemmelser om midlertidig suspension, ændring
  eller tilbagetrækning af registreringen eller
  godkendelsen, hvis der foretages ændringer på virksomheder, disse ophører med deres aktivitet, eller det viser sig, at de ikke længere opfylder betingelserne for at udøve deres
  aktivitet
  .

| (22) | Det
  er et vigtigt led i foderstofsikkerheden, at foderstoffer og foderstofingredienser kan spores hele vejen igennem foderkæden. I forordning (EF) nr. 178/2002 er der fastsat bestemmelser, der skal sikre foderstoffer og foderstofingrediensers sporbarhed, og den foreskriver en procedure for vedtagelse af gennemførelsesbestemmelser, der gælder for specifikke sektorer. |
| --- | --- |

(22)

Det
  er et vigtigt led i foderstofsikkerheden, at foderstoffer og foderstofingredienser kan spores hele vejen igennem foderkæden. I forordning (EF) nr. 178/2002 er der fastsat bestemmelser, der skal sikre foderstoffer og foderstofingrediensers sporbarhed, og den foreskriver en procedure for vedtagelse af gennemførelsesbestemmelser, der gælder for specifikke sektorer.

| (23) | De forskellige foderstofkriser har vist, at mangler i foderkæden, uanset hvor i kæden de er, kan have betydelige økonomiske konsekvenser. Foderstofproduktionen og dens komplekse distributionskæde gør det ikke let at trække foder tilbage fra markedet. Udgifterne til at afhjælpe økonomiske skader i foder- og fødevarekæden dækkes ofte af offentlige midler. Det ville være mindre omkostningsbehæftet for samfundet at afbøde sådanne økonomiske konsekvenser, hvis den virksomhedsleder, hvis aktivitet er skyld i økonomiske skader i foderstofsektoren, holdes økonomisk ansvarlig.
  Det vil muligvis ikke kunne lade sig gøre eller være hensigtsmæssigt at oprette et generelt obligatorisk system med økonomisk ansvar og finansiel sikkerhedsstillelse, f.eks. gennem forsikring, der gælder for alle foderstofvirksomhedsledere. Kommissionen bør derfor overveje dette spørgsmål mere indgående og i den forbindelse tage hensyn til bestemmelser i eksisterende lovgivning om ansvar på andre områder og til systemer og praksis, som anvendes i medlemsstaterne. Kommissionen bør i den forbindelse fremlægge en rapport, i givet fald ledsaget af forslag til retsakter. |
| --- | --- |

(23)

De forskellige foderstofkriser har vist, at mangler i foderkæden, uanset hvor i kæden de er, kan have betydelige økonomiske konsekvenser. Foderstofproduktionen og dens komplekse distributionskæde gør det ikke let at trække foder tilbage fra markedet. Udgifterne til at afhjælpe økonomiske skader i foder- og fødevarekæden dækkes ofte af offentlige midler. Det ville være mindre omkostningsbehæftet for samfundet at afbøde sådanne økonomiske konsekvenser, hvis den virksomhedsleder, hvis aktivitet er skyld i økonomiske skader i foderstofsektoren, holdes økonomisk ansvarlig.
  Det vil muligvis ikke kunne lade sig gøre eller være hensigtsmæssigt at oprette et generelt obligatorisk system med økonomisk ansvar og finansiel sikkerhedsstillelse, f.eks. gennem forsikring, der gælder for alle foderstofvirksomhedsledere. Kommissionen bør derfor overveje dette spørgsmål mere indgående og i den forbindelse tage hensyn til bestemmelser i eksisterende lovgivning om ansvar på andre områder og til systemer og praksis, som anvendes i medlemsstaterne. Kommissionen bør i den forbindelse fremlægge en rapport, i givet fald ledsaget af forslag til retsakter.

| (24) | Foderstoffer, der importeres til EF, skal overholde de generelle krav i forordning (EF) nr. 178/2002 og importbetingelserne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 [om offentlig foderstofog fødevarekontrol]
   (9).
  For at undgå forstyrrelser af handelen bør import fortsat være tilladt på de betingelser, der er fastsat i direktiv 98/51/EF, indtil arbejdet med gennemførelsesforanstaltningerne er afsluttet. |
| --- | --- |

(24)

Foderstoffer, der importeres til EF, skal overholde de generelle krav i forordning (EF) nr. 178/2002 og importbetingelserne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 [om offentlig foderstofog fødevarekontrol]
   (9).
  For at undgå forstyrrelser af handelen bør import fortsat være tilladt på de betingelser, der er fastsat i direktiv 98/51/EF, indtil arbejdet med gennemførelsesforanstaltningerne er afsluttet.

| (25) | Foderstoffer, der er fremstillet i Fællesskabet, og som eksporteres til tredjelande, skal overholde de generelle krav i forordning (EF) nr. 178/2002. |
| --- | --- |

(25)

Foderstoffer, der er fremstillet i Fællesskabet, og som eksporteres til tredjelande, skal overholde de generelle krav i forordning (EF) nr. 178/2002.

| (26) | Anvendelsesområdet for det hurtige varslingssystem for fødevarer og foder, der er indført ved forordning (EF) nr. 178/2002, bør udvides til også at omfatte risici for dyresundheden og miljøet, som stammer fra foderstoffer, der anvendes til dyr, der ikke anvendes i fødevareproduktionen. |
| --- | --- |

(26)

Anvendelsesområdet for det hurtige varslingssystem for fødevarer og foder, der er indført ved forordning (EF) nr. 178/2002, bør udvides til også at omfatte risici for dyresundheden og miljøet, som stammer fra foderstoffer, der anvendes til dyr, der ikke anvendes i fødevareproduktionen.

| (27) | Fællesskabslovgivningen om foderstofhygiejne bør baseres på videnskabelig rådgivning. Derfor bør Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet høres, når det er nødvendigt. |
| --- | --- |

(27)

Fællesskabslovgivningen om foderstofhygiejne bør baseres på videnskabelig rådgivning. Derfor bør Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet høres, når det er nødvendigt.

| (28) | For at tage hensyn til den tekniske og videnskabelige udvikling bør der være et snævert og effektivt samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed. |
| --- | --- |

(28)

For at tage hensyn til den tekniske og videnskabelige udvikling bør der være et snævert og effektivt samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed.

| (29) | I denne forordning tages der hensyn til de internationale forpligtelser, der er fastsat i WTO's aftale om anvendelsen af sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger, og de internationale standarder for fødevaresikkerhed i Codex Alimentarius. |
| --- | --- |

(29)

I denne forordning tages der hensyn til de internationale forpligtelser, der er fastsat i WTO's aftale om anvendelsen af sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger, og de internationale standarder for fødevaresikkerhed i Codex Alimentarius.

| (30) | Direktiv 95/69/EF og 98/51/EF bør
  ophæves
  . |
| --- | --- |

(30)

Direktiv 95/69/EF og 98/51/EF bør
  ophæves
  .

| (31) | Medlemsstaterne
  bør indføre sanktioner for overtrædelse af denne forordnings bestemmelser og sikre, at de gennemføres. Sanktionerne skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning. |
| --- | --- |

(31)

Medlemsstaterne
  bør indføre sanktioner for overtrædelse af denne forordnings bestemmelser og sikre, at de gennemføres. Sanktionerne skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning.

| (32) | Datoen for anvendelse af forordningen bør udsættes
  , så de berørte foderstofvirksomheder får tid til at tilpasse sig. |
| --- | --- |

(32)

Datoen for anvendelse af forordningen bør udsættes
  , så de berørte foderstofvirksomheder får tid til at tilpasse sig.

| (33) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbestemmelser, der tillægges Kommissionen (10) — |
| --- | --- |

(33)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbestemmelser, der tillægges Kommissionen (10) —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

KAPITEL I

FORMÅL, ANVENDELSESOMRÅDE OG DEFINITIONER

Artikel 1

Formål

Ved denne forordning fastsættes:

| a) | generelle bestemmelser om foderstofhygiejne |
| --- | --- |

a)

generelle bestemmelser om foderstofhygiejne

| b) | betingelser og ordninger, der sikrer
  foderstoffers sporbarhed |
| --- | --- |

b)

betingelser og ordninger, der sikrer
  foderstoffers sporbarhed

| c) | betingelser og ordninger for registrering og godkendelse. |
| --- | --- |

c)

betingelser og ordninger for registrering og godkendelse.

Artikel 2

Anvendelsesområde

1.   Denne forordning gælder for:

| a) | foderstofvirksomhedslederes aktiviteter i alle led fra primærproduktion
  af foderstoffer
  til markedsføring af foderstoffer |
| --- | --- |

a)

foderstofvirksomhedslederes aktiviteter i alle led fra primærproduktion
  af foderstoffer
  til markedsføring af foderstoffer

| b) | fodring af dyr, der anvendes i fødevareproduktionen |
| --- | --- |

b)

fodring af dyr, der anvendes i fødevareproduktionen

| c) | import
  af foderstoffer
  fra
  og eksport til
  tredjelande. |
| --- | --- |

c)

import
  af foderstoffer
  fra
  og eksport til
  tredjelande.

2.   Denne forordning gælder ikke for:

| a) | egenproduktion af foderstoffer til






  — | dyr, der anvendes til produktion af fødevarer til privatpersoners eget forbrug, og |
| --- | --- | --- |

a)

egenproduktion af foderstoffer til

—

dyr, der anvendes til produktion af fødevarer til privatpersoners eget forbrug, og

| — | dyr, der ikke anvendes i fødevareproduktionen |
| --- | --- |

—

dyr, der ikke anvendes i fødevareproduktionen

| b) | fodring af dyr, der anvendes til produktion af fødevarer til privatpersoners eget forbrug,
  eller for de aktiviteter, der er nævnt i artikel 1, stk. 2, litra c), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 [om fødevarehygiejne]

   (11) |
| --- | --- |

b)

fodring af dyr, der anvendes til produktion af fødevarer til privatpersoners eget forbrug,
  eller for de aktiviteter, der er nævnt i artikel 1, stk. 2, litra c), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 [om fødevarehygiejne]

   (11)

| c) | fodring af dyr, der ikke anvendes i fødevareproduktionen |
| --- | --- |

c)

fodring af dyr, der ikke anvendes i fødevareproduktionen

| d) | direkte leverance af små mængder af
  primærproduktion af foderstoffer
  på lokalt niveau fra producenten til lokale bedrifter
  til anvendelse i disse bedrifter |
| --- | --- |

d)

direkte leverance af små mængder af
  primærproduktion af foderstoffer
  på lokalt niveau fra producenten til lokale bedrifter
  til anvendelse i disse bedrifter

| e) | detailhandel med foder til selskabsdyr. |
| --- | --- |

e)

detailhandel med foder til selskabsdyr.

3.   Medlemsstaterne
  kan fastsætte
  forskrifter og vejledninger for de aktiviteter, der er omhandlet i stk. 2. Sådanne nationale forskrifter og vejledninger skal sikre, at målene i denne forordning nås.

Artikel 3

Definitioner

Ved anvendelsen af denne forordning gælder definitionerne i forordning (EF) nr. 178/2002; dog gælder følgende særlige definitioner:

| a) | »foderstofhygiejne«: foranstaltninger og betingelser, der er nødvendige for at kontrollere risici og sikre, at et foderstof er egnet til foder, hvis det anvendes som tilsigtet |
| --- | --- |

a)

»foderstofhygiejne«: foranstaltninger og betingelser, der er nødvendige for at kontrollere risici og sikre, at et foderstof er egnet til foder, hvis det anvendes som tilsigtet

| b) | »leder af en foderstofvirksomhed«/»foderstofvirksomhedsleder«: den fysiske eller juridiske person, der er ansvarlig for, at kravene i denne forordning overholdes i den foderstofvirksomhed, som er under vedkommendes ledelse |
| --- | --- |

b)

»leder af en foderstofvirksomhed«/»foderstofvirksomhedsleder«: den fysiske eller juridiske person, der er ansvarlig for, at kravene i denne forordning overholdes i den foderstofvirksomhed, som er under vedkommendes ledelse

| c) | »fodertilsætningsstoffer«: stoffer eller mikroorganismer, der er tilladt i henhold til Europa-Parlamentets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer (12) |
| --- | --- |

c)

»fodertilsætningsstoffer«: stoffer eller mikroorganismer, der er tilladt i henhold til Europa-Parlamentets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer (12)

| d) | »virksomhed«: enhver enhed af en foderstofvirksomhed |
| --- | --- |

d)

»virksomhed«: enhver enhed af en foderstofvirksomhed

| e) | »kompetent myndighed«: den myndighed i en medlemsstat eller et tredjeland, der er udpeget til at foretage offentlig kontrol |
| --- | --- |

e)

»kompetent myndighed«: den myndighed i en medlemsstat eller et tredjeland, der er udpeget til at foretage offentlig kontrol

| f) | »primærproduktion af foderstoffer«: produktion af landbrugsprodukter, herunder navnlig dyrkning, høst, malkning, opdræt af dyr (forud for slagtning) eller fiskeri, hvorved der udelukkende frembringes produkter, som ikke undergår nogen anden behandling, efter at de er høstet, indsamlet eller fanget, bortset fra en simpel fysisk behandling. |
| --- | --- |

f)

»primærproduktion af foderstoffer«: produktion af landbrugsprodukter, herunder navnlig dyrkning, høst, malkning, opdræt af dyr (forud for slagtning) eller fiskeri, hvorved der udelukkende frembringes produkter, som ikke undergår nogen anden behandling, efter at de er høstet, indsamlet eller fanget, bortset fra en simpel fysisk behandling.

KAPITEL II

FORPLIGTELSER

Artikel 4

Generelle forpligtelser

1.   Foderstofvirksomhedslederne påser, at produktionen, tilvirkningen og distributionen i alle de led, som er under deres ledelse, udføres i overensstemmelse med
  gældende fællesskabslovgivning, nationale retsforskrifter, der er forenelige hermed, og
  god
  praksis, og navnlig at de
  opfylder de relevante hygiejnekrav i denne forordning.

2.   I forbindelse med fodring af dyr, som anvendes i fødevareproduktionen, skal
  producenterne træffe
  foranstaltninger og indføre procedurer med henblik på at
  holde
  risikoen for biologisk, kemisk og fysisk forurening af foderstoffer, dyr og animalske
  produkter på et så lavt niveau, som det med rimelighed er muligt
  .

Artikel 5

Specifikke forpligtelser

1.   
  For aktiviteter i tilknytning til
  primærproduktion af foderstoffer
  og
  følgende aktiviteter i
  forbindelse hermed
  :

| a) | transport, opbevaring og håndtering af primærprodukter på
  produktionsstedet |
| --- | --- |

a)

transport, opbevaring og håndtering af primærprodukter på
  produktionsstedet

| b) | transport med henblik på levering af
  primærprodukter fra
  produktionsstedet til en virksomhed |
| --- | --- |

b)

transport med henblik på levering af
  primærprodukter fra
  produktionsstedet til en virksomhed

| c) | blanding af foderstoffer udelukkende til brug på egen bedrift uden anvendelse af tilsætningsstoffer eller forblandinger af tilsætningsstoffer med undtagelse af ensileringtilsætningsstoffer |
| --- | --- |

c)

blanding af foderstoffer udelukkende til brug på egen bedrift uden anvendelse af tilsætningsstoffer eller forblandinger af tilsætningsstoffer med undtagelse af ensileringtilsætningsstoffer

skal foderstofvirksomhedsledere overholde bestemmelserne i bilag I, hvor det er relevant for de pågældende aktiviteter.

2.   
  For andre aktiviteter end dem, der er omhandlet i stk. 1, herunder blanding af foderstoffer udelukkende til brug på egen bedrift med anvendelse af tilsætningsstoffer eller forblandinger af tilsætningsstoffer med undtagelse af ensileringstilsætningsstoffer, skal foderstofvirksomhedslederne
  overholde bestemmelserne i bilag II,
  hvor det er relevant for de pågældende aktiviteter
  .

3.   Ledere af foderstofvirksomheder skal:

| a) | overholde specifikke mikrobiologiske kriterier |
| --- | --- |

a)

overholde specifikke mikrobiologiske kriterier

| b) | træffe de foranstaltninger eller indføre de procedurer, der er nødvendig for at nå specifikke mål. |
| --- | --- |

b)

træffe de foranstaltninger eller indføre de procedurer, der er nødvendig for at nå specifikke mål.

De kriterier og mål, der omhandles i litra a) og b), vedtages efter proceduren i artikel 31, stk. 2.

4.   Foderstofvirksomhedsledere kan anvende de retningslinjer, der er omhandlet i artikel 20, 21 og 22, som hjælp til at overholde de forpligtelser, der påhviler dem i henhold til denne forordning.

5.   Ved fodring af dyr, som anvendes i fødevareproduktionen, skal
  landbrugere
  overholde bestemmelserne i bilag III.

6.
     
  Foderstofvirksomhedsledere og landbrugere må kun forsyne sig hos og anvende foderstoffer fra virksomheder, der er registreret og/eller godkendt i henhold til denne forordning.

Artikel 6

HACCP-systemet (risikoanalyse og kritiske kontrolpunkter)

1.   
  Foderstofvirksomhedsledere, der udfører andre aktiviteter
  end dem, der er
  omhandlet i artikel 5, stk. 1
  , skal indføre, iværksætte og følge en fast
  skriftlig
  procedure eller faste
  skriftlige
  procedurer, der er baseret på HACCP-principperne:

2.   HACCP-principperne, jf. stk. 1, går ud på at:

| a) | identificere risici, som skal forebygges, fjernes eller reduceres til et acceptabelt niveau |
| --- | --- |

a)

identificere risici, som skal forebygges, fjernes eller reduceres til et acceptabelt niveau

| b) | identificere de kritiske kontrolpunkter, hvor det er vigtigt at føre kontrol for at forebygge eller fjerne en risiko eller reducere den til et acceptabelt niveau |
| --- | --- |

b)

identificere de kritiske kontrolpunkter, hvor det er vigtigt at føre kontrol for at forebygge eller fjerne en risiko eller reducere den til et acceptabelt niveau

| c) | fastsætte kritiske grænser på kritiske kontrolpunkter, som adskiller acceptable forhold fra uacceptable forhold, med henblik på at forebygge, fjerne eller reducere konstaterede risici |
| --- | --- |

c)

fastsætte kritiske grænser på kritiske kontrolpunkter, som adskiller acceptable forhold fra uacceptable forhold, med henblik på at forebygge, fjerne eller reducere konstaterede risici

| d) | fastlægge og gennemføre effektive overvågningsprocedurer på kritiske kontrolpunkter |
| --- | --- |

d)

fastlægge og gennemføre effektive overvågningsprocedurer på kritiske kontrolpunkter

| e) | træffe korrigerende foranstaltninger, hvis det ved overvågningen viser sig, at et kritisk kontrolpunkt ikke er under kontrol |
| --- | --- |

e)

træffe korrigerende foranstaltninger, hvis det ved overvågningen viser sig, at et kritisk kontrolpunkt ikke er under kontrol

| f) | fastsætte procedurer for at verificere, om de foranstaltninger, der er beskrevet i litra a)-e), er fuldstændige og
  fungerer effektivt; verifikationsprocedurerne skal gennemføres med regelmæssige mellemrum |
| --- | --- |

f)

fastsætte procedurer for at verificere, om de foranstaltninger, der er beskrevet i litra a)-e), er fuldstændige og
  fungerer effektivt; verifikationsprocedurerne skal gennemføres med regelmæssige mellemrum

| g) | udfærdige dokumenter og føre registre, der står i forhold til foderstofvirksomhedens størrelse og art, for at dokumentere, at foranstaltningerne i litra a)-f) anvendes effektivt. |
| --- | --- |

g)

udfærdige dokumenter og føre registre, der står i forhold til foderstofvirksomhedens størrelse og art, for at dokumentere, at foranstaltningerne i litra a)-f) anvendes effektivt.

3.   Når et produkt, en proces eller et led i produktionen, tilvirkningen, opbevaringen og distributionen ændres, gennemgår foderstofvirksomhedslederen proceduren og foretager de fornødne ændringer.

4.   Som led i det system af procedurer, der er nævnt i stk. 1, kan foderstofvirksomhedslederne anvende retningslinjer for god praksis sammen med de retningslinjer for anvendelsen af HACCP, som er udviklet i henhold til artikel 20.

5.   Efter proceduren i artikel 31, stk. 2, kan der vedtages foranstaltninger for at lette gennemførelsen af denne artikel, herunder for små virksomheder.

Artikel 7

Dokumentation vedørende HACCP-systemet

1.   Ledere af foderstofvirksomheder skal:

| a) | over for den kompetente myndighed i det format, den kompetente myndighed kræver, dokumentere, at de overholder kravene i artikel 6 |
| --- | --- |

a)

over for den kompetente myndighed i det format, den kompetente myndighed kræver, dokumentere, at de overholder kravene i artikel 6

| b) | sikre, at dokumentation, der beskriver procedurerne udarbejdet i henhold til artikel 6, løbende holdes ajour. |
| --- | --- |

b)

sikre, at dokumentation, der beskriver procedurerne udarbejdet i henhold til artikel 6, løbende holdes ajour.

2.   Den kompetente myndighed tager hensyn til foderstofvirksomhedens art og størrelse, når den fastsætter krav til formatet, jf. stk. 1, litra a).

3.   Der kan vedtages gennemførelsesbestemmelser til denne artikel efter proceduren i
  artikel 31, stk. 2
  . Sådanne bestemmelser kan lette visse foderstofvirksomhedslederes gennemførelse af HACCP-principperne udarbejdet i henhold til artikel 20, 21 og 22 med henblik på overholdelse af kravene i artikel 6, stk. 1.

Artikel 8

Finansielle garantier

1.
     
  Med henblik på at udarbejde et effektivt system med finansiel sikkerhedsstillelse for foderstofvirksomhedsledere, forelægger Kommissionen inden den ... (13) en rapport om finansiel sikkerhedsstillelse inden for foderstofsektoren, der ud over at undersøge eksisterende national lovgivning, systemer og praksis med hensyn til ansvar inden for foderstofsektoren og relaterede sektorer i givet fald ledsages af forslag til retsakter om et sådant gennemførligt og brugbart sikkerhedsstillelsessystem på EU-plan. Denne sikkerhedsstillelse bør
  dække
  alle de omkostninger, som lederne kan gøres ansvarlige for som en direkte følge af
  at trække produkter tilbage fra markedet og behandle og/eller destruere
  foderstoffer, dyr
  og fødevarer fremstillet heraf.

2.
     
  Foderstofvirksomhedsledere er ansvarlige for enhver overtrædelse af relevant lovgivning om foderstofsikkerhed, og ledere som omhandlet i artikel 5, stk. 2, skal dokumentere, at de er omfattet af den finansielle sikkerhedsstillelse, der kræves i de fælles lovgivningsmæssige foranstaltninger, der er omhandlet i stk. 1.

Artikel 9

Offentlig kontrol, anmeldelse og registrering

1.   Foderstofvirksomhedslederne samarbejder med de kompetente myndigheder i overensstemmelse
  med gældende fællesskabslovgivning og med
  national lovgivning
  , der er forenelig hermed
  .

2.   
  Ledere
  af foderstofvirksomheder skal:

| a) | i registreringsøjemed give den relevante kompetente myndighed i det format, den kompetente myndighed kræver, meddelelse om alle virksomheder, som er under deres ledelse, og som har aktiviteter i et led i produktionen, tilvirkningen,
  oplagringen, transporten
  eller distributionen af foderstoffer |
| --- | --- |

a)

i registreringsøjemed give den relevante kompetente myndighed i det format, den kompetente myndighed kræver, meddelelse om alle virksomheder, som er under deres ledelse, og som har aktiviteter i et led i produktionen, tilvirkningen,
  oplagringen, transporten
  eller distributionen af foderstoffer

| b) | give den kompetente myndighed ajourførte oplysninger om alle virksomheder, som er under deres ledelse, jf. litra a), f.eks. ved at give den kompetente myndighed meddelelse om væsentlige ændringer i aktiviteterne og lukning af en eksisterende virksomhed. |
| --- | --- |

b)

give den kompetente myndighed ajourførte oplysninger om alle virksomheder, som er under deres ledelse, jf. litra a), f.eks. ved at give den kompetente myndighed meddelelse om væsentlige ændringer i aktiviteterne og lukning af en eksisterende virksomhed.

3.
     
  Den kompetente myndighed fører et eller flere registre over virksomheder.

Artikel 10

Godkendelse af foderstofvirksomheder

Foderstofvirksomhedslederne skal sikre, at virksomheder, som er under deres ledelse, og som er omfattet af denne forordning, er godkendt af myndighederne, hvis

| 1) | de pågældende virksomheder har en af følgende aktiviteter:






  a) | fremstilling og/eller markedsføring af
  fodertilsætningsstoffer, der
  er omfattet af
  forordning (EF) nr. 1831/2003, eller produkter, der er omfattet af
  direktiv 82/471/EØF, og som er omhandlet i kapitel 1 i bilag IV til denne forordning |
| --- | --- | --- |

1)

de pågældende virksomheder har en af følgende aktiviteter:

a)

fremstilling og/eller markedsføring af
  fodertilsætningsstoffer, der
  er omfattet af
  forordning (EF) nr. 1831/2003, eller produkter, der er omfattet af
  direktiv 82/471/EØF, og som er omhandlet i kapitel 1 i bilag IV til denne forordning

| b) | fremstilling og/eller markedsføring af forblandinger
  , der er
  fremstillet
  under anvendelse
  af fodertilsætningsstoffer, som er omhandlet i kapitel 2 i bilag IV til denne forordning |
| --- | --- |

b)

fremstilling og/eller markedsføring af forblandinger
  , der er
  fremstillet
  under anvendelse
  af fodertilsætningsstoffer, som er omhandlet i kapitel 2 i bilag IV til denne forordning

| c) | fremstilling
  med henblik på
  markedsføring eller produktion udelukkende til brug
  på egen bedrift
  af foderblandinger
  under anvendelse af fodertilsætningsstoffer eller forblandinger, som indeholder
  fodertilsætningsstoffer, der er omhandlet i kapitel 3 i bilag IV til denne forordning |
| --- | --- |

c)

fremstilling
  med henblik på
  markedsføring eller produktion udelukkende til brug
  på egen bedrift
  af foderblandinger
  under anvendelse af fodertilsætningsstoffer eller forblandinger, som indeholder
  fodertilsætningsstoffer, der er omhandlet i kapitel 3 i bilag IV til denne forordning

| 2) | godkendelse kræves ifølge national lovgivning i den medlemsstat, hvor virksomheden befinder sig |
| --- | --- |

2)

godkendelse kræves ifølge national lovgivning i den medlemsstat, hvor virksomheden befinder sig

| 3) | godkendelse kræves i henhold til en
  forordning vedtaget
  efter proceduren i artikel 31, stk. 2. |
| --- | --- |

3)

godkendelse kræves i henhold til en
  forordning vedtaget
  efter proceduren i artikel 31, stk. 2.

Artikel 11

Ledere af foderstofvirksomheder må ikke drive virksomhed uden at være

| a) | registreret som foreskrevet i artikel 9 eller |
| --- | --- |

a)

registreret som foreskrevet i artikel 9 eller

| b) | godkendt, hvis det kræves i henhold til
  artikel 10
  . |
| --- | --- |

b)

godkendt, hvis det kræves i henhold til
  artikel 10
  .

Artikel 12

Oplysninger fra medlemsstaterne om nationale bestemmelser om godkendelse

Medlemsstater, der ifølge
  artikel 10, stk. 2,
  kræver, at bestemte virksomheder på deres område skal godkendes, meddeler Kommissionen og de øvrige medlemsstater de relevante nationale bestemmelser.

Artikel 13

Den kompetente myndigheds godkendelse af virksomheder

1.
     Den kompetente myndighed godkender kun en virksomhed, hvis det ved et besøg på stedet forud for aktivitetsstart er konstateret, at den opfylder de relevante krav i denne forordning.

2.
     
  Den kompetente myndighed kan give betinget godkendelse, hvis det ved besøget på stedet konstateres, at virksomheden opfylder alle krav til infrastrukturer og udstyr. Den giver kun fuld godkendelse, hvis det ved endnu et besøg på stedet senest tre måneder efter den betingede godkendelse konstateres, at de øvrige krav i stk. 1 er overholdt. Hvis der er gjort klare fremskridt, men virksomheden endnu ikke overholder alle disse krav, kan den kompetente myndighed forlænge den betingede godkendelse. En betinget godkendelse må dog ikke gælde i mere end sammenlagt seks måneder.

Artikel 14

Den kompetente myndigheds suspension af registrering eller godkendelse

Den kompetente myndigheder suspenderer midlertidigt en virksomheds registrering eller godkendelse for en eller flere af aktiviteterne eller for alle aktiviteterne, hvis det konstateres, at virksomheden ikke længere opfylder de betingelser, der gælder for aktiviteterne.

Suspensionen varer, indtil virksomheden atter opfylder betingelserne. Hvis betingelserne ikke er opfyldt inden et år, anvendes artikel 15.

Artikel 15

Den kompetente myndigheds tilbagekaldelse af registrering eller godkendelse

Den kompetente myndighed tilbagekalder registreringen eller godkendelsen af en virksomhed for en eller flere af aktiviteterne, hvis

| a) | virksomheden ophører med en eller flere af sine aktiviteter |
| --- | --- |

a)

virksomheden ophører med en eller flere af sine aktiviteter

| b) | det konstateres, at virksomheden i et år ikke har opfyldt de betingelser, der gælder for dens aktiviteter |
| --- | --- |

b)

det konstateres, at virksomheden i et år ikke har opfyldt de betingelser, der gælder for dens aktiviteter

| c) | den kompetente myndighed finder alvorlige mangler eller må standse produktionen i en virksomhed gentagne gange, og lederen af foderstofvirksomheden ikke kan give tilstrækkelige garantier med hensyn til den fremtidige produktion. |
| --- | --- |

c)

den kompetente myndighed finder alvorlige mangler eller må standse produktionen i en virksomhed gentagne gange, og lederen af foderstofvirksomheden ikke kan give tilstrækkelige garantier med hensyn til den fremtidige produktion.

Artikel 16

Ændringer af registreringen eller godkendelsen af en virksomhed

Den kompetente myndighed ændrer
  efter anmodning
  registreringen eller godkendelsen af en virksomhed, hvis virksomheden har godtgjort, at den er i stand til at udøve aktiviteter, som supplerer eller træder i stedet for dem, for hvilke den blev
  registreret eller
  godkendt i første
  omgang
  .

Artikel 17

Fravigelse fra kravet om besøg på stedet

Det er ikke obligatorisk for medlemsstaterne at foretage besøg på stedet, jf.
  artikel 13
  , hos foderstofvirksomheder, der udelukkende fungerer som handlende, uden at produkterne befinder sig på deres driftssteder.

De pågældende foderstofvirksomheder forelægger
  i en form, som
  den kompetente myndighed bestemmer,
  denne
  en erklæring om, at det markedsførte foderstof opfylder betingelserne i denne forordning.

Artikel 18

Overgangsforanstaltninger

1.   Virksomheder og mellemhandlere, der er godkendt og/eller registreret i henhold til direktiv 95/69/EF, kan videreføre deres
  aktiviteter, forudsat
  at de
  senest på
  denne forordnings anvendelsesdato
  giver meddelelse herom
  til den relevante kompetente myndighed i det område, hvor deres faciliteter befinder
  sig
  .

2.   Virksomheder og mellemhandlere, for hvilke der i henhold til direktiv 95/69/EF hverken var krav om godkendelse eller registrering, men som skal registreres i henhold til denne forordning, kan videreføre deres
  aktiviteter, forudsat
  at de
  senest på
  denne forordnings anvendelsesdato indgiver en ansøgning om registrering til den relevante kompetente myndighed i det område, hvor deres faciliteter befinder sig.

3.
     
  Inden to år efter denne forordnings anvendelsesdato erklærer ansøgeren i en form, som den kompetente myndighed bestemmer, at de i denne forordning omhandlede betingelser er opfyldt.

4.
     
  De kompetente myndigheder tager hensyn til de allerede eksisterende dataindsamlingssystemer og anmoder kun ansøgeren om at fremlægge sådanne supplerende oplysninger, som er nødvendige for at overholde betingelserne i denne forordning. De kompetente myndigheder kan navnlig anse en meddelelse i henhold til artikel 6 i forordning (EF) nr. .../2004 [om fødevarehygiejne] for en ansøgning i henhold til stk. 2.

Artikel 19

Liste over
  registrerede og
  godkendte virksomheder

1.   Den kompetente myndighed optager for hver enkelt aktivitet de virksomheder, den har
  registreret
  i henhold til
  artikel 9
  , på en
  eller flere nationale lister
  .

2.
     
  Virksomheder, der er godkendt af den kompetente myndighed i henhold til artikel 13, optages på en national liste under et individuelt identifikationsnummer.

3.    Medlemsstaterne
  holder
  oplysningerne om virksomheder
  på
  den liste, der er omhandlet i
  stk. 1 og 2, ajourført
  i overensstemmelse med de i artikel 14, 15 og 16 omhandlede beslutninger om suspension, tilbagetrækning eller ændring af
  registreringen eller
  godkendelsen.

4.   Den i
  stk. 2
  omhandlede liste udarbejdes i overensstemmelse med modellen i kapitel I i bilag V.

5.   Det i
  stk. 2
  omhandlede godkendelsesnummer skal have det format, der er angivet i kapitel II i bilag V.

Kommissionen samler og
  offentliggør første gang i
  november 2007 den del af medlemsstaternes lister, der indeholder den liste
  over virksomheder, der er
  omhandlet i stk. 2
  , og derefter hvert år senest den 30. november en samlet liste
  , hvor der tages hensyn til
  de i årets løb foretagne ændringer.

Medlemsstaterne offentliggør listen/listerne over virksomheder, der er omhandlet i stk. 1.

KAPITEL III

RETNINGSLINJER FOR GOD PRAKSIS

Artikel 20

Udarbejdelse, formidling og anvendelse af retningslinjer

1.   
  Kommissionen støtter
  udviklingen af
  EF-retningslinjer for god praksis i fodersektoren og for anvendelse af HACCP-principper i overensstemmelse med artikel 22
  .

Om nødvendigt støtter medlemsstaterne udviklingen af nationale retningslinjer
  i overensstemmelse med artikel 21
  .

2.   De kompetente myndigheder fremmer formidlingen og anvendelsen af nationale retningslinjer såvel som EF-retningslinjer.

3.   Det er dog frivilligt, om foderstofvirksomhedslederne anvender sådanne retningslinjer.

Artikel 21

Nationale retningslinjer

1.   
  Når der udvikles
  nationale retningslinjer for god praksis
  , skal fødevaresektoren udvikle og formidle disse:

| a) | i samråd med repræsentanter for de parter, hvis interesser i væsentlig grad er berørt, f.eks. de kompetente myndigheder og brugergrupper |
| --- | --- |

a)

i samråd med repræsentanter for de parter, hvis interesser i væsentlig grad er berørt, f.eks. de kompetente myndigheder og brugergrupper

| b) | under hensyn til de relevante adfærdskodekser i Codex Alimentarius, og |
| --- | --- |

b)

under hensyn til de relevante adfærdskodekser i Codex Alimentarius, og

| c) | under hensyn til
  kravene i bilag I, når de vedrører primærproduktionen
  af foder
  . |
| --- | --- |

c)

under hensyn til
  kravene i bilag I, når de vedrører primærproduktionen
  af foder
  .

2.   
  Medlemsstaterne
  vurderer de nationale retningslinjer for at sikre sig

| a) | at de er udarbejdet i overensstemmelse med stk. 1 |
| --- | --- |

a)

at de er udarbejdet i overensstemmelse med stk. 1

| b) | at deres indhold er praktisk anvendeligt for de sektorer, som de gælder for |
| --- | --- |

b)

at deres indhold er praktisk anvendeligt for de sektorer, som de gælder for

| c) | at de er egnede som retningslinjer for korrekt anvendelse af artikel 4, 5 og 6 i de sektorer og/eller for de foderstoffer, som de gælder for. |
| --- | --- |

c)

at de er egnede som retningslinjer for korrekt anvendelse af artikel 4, 5 og 6 i de sektorer og/eller for de foderstoffer, som de gælder for.

3.    Medlemsstaterne sender Kommissionen deres nationale
  retningslinjer
  .

Kommissionen etablerer og driver et system til registrering af disse retningslinjer og giver medlemsstaterne adgang til systemet.

Artikel 22

EF-retningslinjer

1.   Inden der udarbejdes EF-retningslinjer for god hygiejnepraksis og for anvendelse af HACCP-principperne, hører Kommissionen den komité, der er omhandlet i artikel 31, stk. 1. Formålet med denne høring er at overveje, om der er behov for sådanne retningslinjer, deres anvendelsesområde og indhold.

2.   Når der udarbejdes EF-retningslinjer, påser Kommissionen, at de udarbejdes og formidles

| a) | efter høring af eller i samråd med relevante repræsentanter for den europæiske foderstofsektor og andre interesserede parter som f.eks. forbrugergrupper |
| --- | --- |

a)

efter høring af eller i samråd med relevante repræsentanter for den europæiske foderstofsektor og andre interesserede parter som f.eks. forbrugergrupper

| b) | i samarbejde med kredse, hvis interesser kan blive berørt væsentligt, herunder kompetente myndigheder. |
| --- | --- |

b)

i samarbejde med kredse, hvis interesser kan blive berørt væsentligt, herunder kompetente myndigheder.

3.   EF-retningslinjer udarbejdes og formidles, idet der tages hensyn til

| a) | Codex Alimentarius' relevante adfærdskodekser |
| --- | --- |

a)

Codex Alimentarius' relevante adfærdskodekser

| b) | kravene i bilag I, når de vedrører primærproduktionen
  af foder
  . |
| --- | --- |

b)

kravene i bilag I, når de vedrører primærproduktionen
  af foder
  .

4.   Den i artikel 31, stk. 1, omhandlede komité vurderer udkastet til EF-retningslinjer med henblik på at sørge for:

| a) | at de er udarbejdet i overensstemmelse med stk. 2 og 3 |
| --- | --- |

a)

at de er udarbejdet i overensstemmelse med stk. 2 og 3

| b) | at deres indhold er praktisk anvendeligt i hele Fællesskabet for de sektorer, som de gælder for |
| --- | --- |

b)

at deres indhold er praktisk anvendeligt i hele Fællesskabet for de sektorer, som de gælder for

| c) | at de er egnede som retningslinjer for korrekt anvendelse af artikel 4, 5 og 6 i de sektorer og/eller for de foderstoffer, som de gælder for. |
| --- | --- |

c)

at de er egnede som retningslinjer for korrekt anvendelse af artikel 4, 5 og 6 i de sektorer og/eller for de foderstoffer, som de gælder for.

5.   Kommissionen opfordrer den i artikel 31, stk. 1, omhandlede komité til med jævne mellemrum at gennemgå EF-retningslinjer, der er udarbejdet i overensstemmelse med denne artikel, i samarbejde med de kredse, der er nævnt i stk. 2. Gennemgangen skal have til formål at sikre, at retningslinjerne fortsat er praktisk anvendelige, og at tage den videnskabelige og teknologiske udvikling i betragtning.

6.   Titlerne på EF-retningslinjer, der er udarbejdet i overensstemmelse med denne artikel, samt referencerne hertil offentliggøres i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende.

KAPITEL IV

IMPORT
  OG EKSPORT

Artikel 23

Import

1.   Foderstofvirksomhedsledere, der importerer foderstoffer fra tredjelande, sikrer, at import kun finder sted, hvis følgende betingelser er opfyldt:

| a) | afsendelsestredjelandet er opført på en liste, der er udarbejdet i henhold til artikel 48 i forordning (EF) nr. .../2004 [om offentlig foderstof- og fødevarekontrol], over tredjelande, som det er tilladt at importere foderstoffer fra |
| --- | --- |

a)

afsendelsestredjelandet er opført på en liste, der er udarbejdet i henhold til artikel 48 i forordning (EF) nr. .../2004 [om offentlig foderstof- og fødevarekontrol], over tredjelande, som det er tilladt at importere foderstoffer fra

| b) | afsendelsesvirksomheden er opført på en liste, der er udarbejdet og ajourføres af det pågældende tredjeland i henhold til artikel 48 i forordning (EF) nr. .../2004 [om offentlig foderstof- og fødevarekontrol], over virksomheder, som det er tilladt at importere foderstoffer fra |
| --- | --- |

b)

afsendelsesvirksomheden er opført på en liste, der er udarbejdet og ajourføres af det pågældende tredjeland i henhold til artikel 48 i forordning (EF) nr. .../2004 [om offentlig foderstof- og fødevarekontrol], over virksomheder, som det er tilladt at importere foderstoffer fra

| c) | foderstoffet er fremstillet af
  afsendelsesvirksomheden
  eller af
  en anden virksomhed, der er opført på den i litra b) omhandlede liste, eller
  i
  Fællesskabet |
| --- | --- |

c)

foderstoffet er fremstillet af
  afsendelsesvirksomheden
  eller af
  en anden virksomhed, der er opført på den i litra b) omhandlede liste, eller
  i
  Fællesskabet

| d) | foderstoffet opfylder






  i) | kravene i denne forordning og i al anden Fællesskabslovgivning, der indeholder regler
  for foderstoffer eller |
| --- | --- | --- |

d)

foderstoffet opfylder

i)

kravene i denne forordning og i al anden Fællesskabslovgivning, der indeholder regler
  for foderstoffer eller

| ii) | betingelser, Fællesskabet har anerkendt som værende ligestillede hermed, eller |
| --- | --- |

ii)

betingelser, Fællesskabet har anerkendt som værende ligestillede hermed, eller

| iii) | kravene i en særlig aftale mellem Fællesskabet og eksportlandet, hvis en sådan eksisterer. |
| --- | --- |

iii)

kravene i en særlig aftale mellem Fællesskabet og eksportlandet, hvis en sådan eksisterer.

2.   Der kan vedtages bestemmelser om et standardimportcertifikat efter proceduren i artikel 31, stk. 2.

Artikel 24

Midlertidige foranstaltninger

Uanset artikel 33 og
  indtil de lister, der skal opstilles i henhold til artikel 23, stk. 1, litra a) og b), foreligger,
  er import fortsat tilladt på de betingelser, der er fastsat i artikel 6 i direktiv 98/51/EF.

Artikel 25

Eksport

Foder, herunder foder til dyr, som ikke anvendes i fødevareproduktionen, der er fremstillet i Fællesskabet og bestemt til markedsføring i tredjelande, skal opfylde bestemmelserne i artikel 12 i forordning (EF) nr. 178/2002.

KAPITEL V

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 26

Gennemførelsesbestemmelser

Gennemførelsesbestemmelser kan vedtages efter proceduren i artikel 31, stk. 2.

Artikel 27

Ændringer af bilag I, II og III

Bilag I, II og III kan
  ændres efter
  proceduren i artikel 31, stk. 2, for at tage hensyn til

| a) | udvikling af kodekser for god praksis |
| --- | --- |

a)

udvikling af kodekser for god praksis

| b) | erfaringer fra gennemførelsen af HACCP-baserede systemer, jf. artikel 6 |
| --- | --- |

b)

erfaringer fra gennemførelsen af HACCP-baserede systemer, jf. artikel 6

| c) | den teknologiske udvikling |
| --- | --- |

c)

den teknologiske udvikling

| d) | videnskabelig rådgivning, især ny risikovurderinger |
| --- | --- |

d)

videnskabelig rådgivning, især ny risikovurderinger

| e) | fastsættelse af mål for foderstofsikkerhed |
| --- | --- |

e)

fastsættelse af mål for foderstofsikkerhed

| f) | udarbejdelse af forskrifter vedrørende særlige aktiviteter. |
| --- | --- |

f)

udarbejdelse af forskrifter vedrørende særlige aktiviteter.

Artikel 28

Dispensationer fra bestemmelserne i bilag I, II og III

Der kan
  af særlige grunde
  gives dispensation fra bestemmelserne i bilag I, II og III efter proceduren i artikel 31, stk. 2, hvis sådanne dispensationer ikke er til hinder for at nå forordningens
  mål
  .

Artikel 29

Hurtigt varslingssystem

Hvis et foderstof, herunder foderstoffer til dyr, som ikke anvendes i fødevareproduktionen, udgør en alvorlig fare for menneskers eller dyrs sundhed eller for miljøet, finder bestemmelserne i artikel 50 i forordning (EF) nr. 178/2002 tilsvarende anvendelse.

Artikel 30

Sanktioner

Medlemsstaterne fastsætter de sanktioner, der skal anvendes i tilfælde af overtrædelse af denne forordning, og træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre deres iværksættelse. Sanktionerne skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning. Medlemsstaterne giver senest ... (14) Kommissionen meddelelse om sådanne bestemmelser, og meddeler den omgående enhver senere ændring heraf.

Artikel 31

Den stående komité-procedure

1.   Kommissionen bistås af Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, der er nedsat ved forordning (EF) nr. 178/2002 (i det følgende benævnt »komitéen«).

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF, fastsættes til tre måneder.

3.   Komitéen vedtager selv sin forretningsorden.

Artikel 32

Høring af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet

Kommissionen hører Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet om alle spørgsmål, der hører under denne forordnings anvendelsesområde, som kan have stor betydning for folkesundheden, navnlig inden Kommissionen foreslår kriterier eller mål, jf. artikel 5, stk. 3.

Artikel 33

Ophævelse

Direktiv 95/69/EF og 98/51/EF ophæves med virkning fra den dato, hvorfra denne forordning anvendes, uden at det tilsidesætter medlemsstaternes forpligtelser vedrørende gennemførelsesfristerne.

Artikel 34

Ikrafttrædelse

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra
  datoen for anvendelse af forordning (EF) nr. .../2004 af ... [om fødevarehygiejne] (15)

  .

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Rådets vegne

formanden

---

(1)  EUT C ...

1

(2)  EUT C ...

2

(3)  EUT C ...

3

(4)  Europa-Parlamentets holdning af 31.3.2004.

4

Europa-Parlamentets holdning af 31.3.2004.

(5)  EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1642/2003 (EUT L 245 af 29.9.2003, s. 4).

5

Ændret ved forordning (EF) nr. 1642/2003 (EUT L 245 af 29.9.2003, s. 4).

(6)  EFT L 332 af 30.12.1995, s. 15. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 806/2003 (EUT L 182 af 16.5.2003, s. 1).

6

Senest

forordning (EF) nr. 806/2003 (EUT L 182 af 16.5.2003, s. 1)

(7)  EFT L 208 af 24.7.1998, s. 43.

7

(8)  EFT L 213 af 21.7.1982, s. 8. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

8

Senest

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1)

(9)  EUT L ...

9

(10)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

10

(11)  EUT L ...

11

(12)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 29.

12

(13)  Tolv måneder efter denne forordnings ikrafttræden.

13

(14)  
  To år efter offentliggørelsen af denne forordning.

14

To år

(15)  Jf. artikel 22 i nævnte forordning: datoen vil være den 1. januar 2006 eller en senere dato, afhængig af datoen for offentliggørelse af »hygiejnepakken« i EUT.

15

BILAG I

DEL A

KRAV TIL FODERSTOFVIRKSOMHEDER I PRIMÆRPRODUKTIONSLEDDET
  FOR FODER
  , JF. ARTIKEL 5, STK. 1

1. Foderstofvirksomhedsledere med ansvar for primærproduktion sikrer, at driften styres og foregår, så risici, der evt. kan gå ud over foderstofsikkerheden, forebygges, fjernes eller
  minimeres
  .

2. Foderstofvirksomhedslederne sikrer så vidt muligt, at primærprodukter, der fremstilles, tilberedes, renses, pakkes, opbevares og transporteres under deres ansvar, beskyttes mod forurening og fordærv.

3. Foderstofvirksomhedslederne skal opfylde forpligtelserne i punkt 1 og 2 ved at overholde relevant EF-lovgivning og national lovgivning om kontrol af risici i primærproduktionen, herunder:

| i) | foranstaltninger til at bekæmpe
  farlig
  forurening
  f.eks.
  fra luft, jord, vand, gødning, plantebeskyttelsesmidler, biocider og veterinærlægemidler samt håndtering og bortskaffelse af affald |
| --- | --- |

i)

foranstaltninger til at bekæmpe
  farlig
  forurening
  f.eks.
  fra luft, jord, vand, gødning, plantebeskyttelsesmidler, biocider og veterinærlægemidler samt håndtering og bortskaffelse af affald

| ii) | foranstaltninger vedrørende plantesundhed, dyresundhed og miljø, der har betydning for foderstofsikkerheden, herunder programmer for overvågning og bekæmpelse af zoonoser og zoonotiske agenser. |
| --- | --- |

ii)

foranstaltninger vedrørende plantesundhed, dyresundhed og miljø, der har betydning for foderstofsikkerheden, herunder programmer for overvågning og bekæmpelse af zoonoser og zoonotiske agenser.

4. Foderstofvirksomhedslederne skal
  i givet fald
  træffe relevante foranstaltninger med henblik på
  især

| a) | at renholde faciliteter, udstyr, beholdere, kasser og køretøjer, der anvendes til fremstilling, tilberedning, sortering, pakning, opbevaring og transport af foderstoffer, og at desinficere dem på passende vis, hvis det er nødvendigt efter rengøringen |
| --- | --- |

a)

at renholde faciliteter, udstyr, beholdere, kasser og køretøjer, der anvendes til fremstilling, tilberedning, sortering, pakning, opbevaring og transport af foderstoffer, og at desinficere dem på passende vis, hvis det er nødvendigt efter rengøringen

| b) | om nødvendigt at sikre hygiejniske vilkår for produktion, transport og opbevaring af foderstoffer, samt at foderstofferne er rene |
| --- | --- |

b)

om nødvendigt at sikre hygiejniske vilkår for produktion, transport og opbevaring af foderstoffer, samt at foderstofferne er rene

| c) | at anvende rent vand, når det er nødvendigt for at forebygge
  farlig
  forurening |
| --- | --- |

c)

at anvende rent vand, når det er nødvendigt for at forebygge
  farlig
  forurening

| d) | så vidt muligt at forhindre dyr og skadegørere i at forårsage
  farlig
  forurening |
| --- | --- |

d)

så vidt muligt at forhindre dyr og skadegørere i at forårsage
  farlig
  forurening

| e) | at opbevare og håndtere affald og farlige stoffer separat og sikkert, så
  farlig
  forurening undgås |
| --- | --- |

e)

at opbevare og håndtere affald og farlige stoffer separat og sikkert, så
  farlig
  forurening undgås

| f) | at sikre, at emballager ikke er en kilde til
  farlig
  forurening af foderstoffer |
| --- | --- |

f)

at sikre, at emballager ikke er en kilde til
  farlig
  forurening af foderstoffer

| g) | at tage hensyn til resultaterne af relevante analyser af prøver fra primærprodukter eller andre prøver, der er relevante for foderstofsikkerheden. |
| --- | --- |

g)

at tage hensyn til resultaterne af relevante analyser af prøver fra primærprodukter eller andre prøver, der er relevante for foderstofsikkerheden.

Registrering

1. Foderstofvirksomhedslederne skal føre og opbevare registre over foranstaltninger, der er truffet for at kontrollere risici på passende måde og i et passende tidsrum, og som svarer til foderstofvirksomhedens størrelse og art. Foderstofvirksomhedslederne skal stille relevante oplysninger i disse registre til rådighed for den kompetente myndighed.

2. Foderstofvirksomhedslederne skal navnlig føre registre over:

| a) | enhver anvendelse af plantebeskyttelsesmidler og biocider |
| --- | --- |

a)

enhver anvendelse af plantebeskyttelsesmidler og biocider

| b) | enhver anvendelse af genetisk modificerede frø |
| --- | --- |

b)

enhver anvendelse af genetisk modificerede frø

| c) | enhver forekomst af skadegørere og sygdomme, der kan påvirke primærprodukternes sikkerhed |
| --- | --- |

c)

enhver forekomst af skadegørere og sygdomme, der kan påvirke primærprodukternes sikkerhed

| d) | resultaterne af analyser af prøver fra primærprodukter eller andre prøver, der er udtaget med henblik på diagnose, og som har betydning for foderstofsikkerheden |
| --- | --- |

d)

resultaterne af analyser af prøver fra primærprodukter eller andre prøver, der er udtaget med henblik på diagnose, og som har betydning for foderstofsikkerheden

| e) | det enkelte foderinputs oprindelse og mængde samt det enkelte foderoutputs bestemmelsessted og mængde |
| --- | --- |

e)

det enkelte foderinputs oprindelse og mængde samt det enkelte foderoutputs bestemmelsessted og mængde

3. Andre, f.eks. dyrlæger, agronomer og konsulenter, kan bistå foderstofvirksomhedslederne med at føre registre, der er relevante for deres aktiviteter på bedriften.

DEL B

ANBEFALINGER VEDRØRENDE RETNINGSLINJER FOR
  GOD PRAKSIS

1.
  Såfremt der er udarbejdet
  nationale retningslinjer og EF-retningslinjer, jf. artikel 20, 21 og 22, skal
  de
  indeholde vejledning i god praksis med henblik på kontrol af risici i primærproduktionen
  af foder
  .

2. Retningslinjer for god praksis skal indeholde relevante oplysninger om risici, der opstår i primærproduktionen
  af foder
  , og om foranstaltninger til kontrol af risici, herunder relevante foranstaltninger, der er fastsat i EF-lovgivning og national lovgivning, eller i nationale programmer og EF-programmer, f.eks. om:

| a) | bekæmpelse af forurening, såsom mykotoksiner, tungmetaller og radioaktivt materiale |
| --- | --- |

a)

bekæmpelse af forurening, såsom mykotoksiner, tungmetaller og radioaktivt materiale

| b) | anvendelsen af vand, organisk affald og gødningsstoffer |
| --- | --- |

b)

anvendelsen af vand, organisk affald og gødningsstoffer

| c) | korrekt og hensigtsmæssig brug af plantebeskyttelsesmidler og biocider og deres sporbarhed |
| --- | --- |

c)

korrekt og hensigtsmæssig brug af plantebeskyttelsesmidler og biocider og deres sporbarhed

| d) | korrekt og hensigtsmæssig anvendelse af veterinærlægemidler og fodertilsætningsstoffer og deres sporbarhed |
| --- | --- |

d)

korrekt og hensigtsmæssig anvendelse af veterinærlægemidler og fodertilsætningsstoffer og deres sporbarhed

| e) | (tilberedning, opbevaring og) sporbarhed af fodermidler |
| --- | --- |

e)

(tilberedning, opbevaring og) sporbarhed af fodermidler

| f) | korrekt bortskaffelse af døde dyr, affald og strøelse |
| --- | --- |

f)

korrekt bortskaffelse af døde dyr, affald og strøelse

| g) | beskyttelsesforanstaltninger for at forebygge indslæbning af smitsomme sygdomme, der kan overføres til dyr gennem foder, samt om enhver pligt til at underrette myndighederne |
| --- | --- |

g)

beskyttelsesforanstaltninger for at forebygge indslæbning af smitsomme sygdomme, der kan overføres til dyr gennem foder, samt om enhver pligt til at underrette myndighederne

| h) | procedurer, praksis og metoder til sikring af, at foderstoffer produceres, tilberedes, pakkes, opbevares og transporteres under passende hygiejneforhold, herunder effektiv rengøring og bekæmpelse af skadegørere |
| --- | --- |

h)

procedurer, praksis og metoder til sikring af, at foderstoffer produceres, tilberedes, pakkes, opbevares og transporteres under passende hygiejneforhold, herunder effektiv rengøring og bekæmpelse af skadegørere

| i) | foranstaltninger vedrørende føring af registre. |
| --- | --- |

i)

foranstaltninger vedrørende føring af registre.

BILAG II

KRAV TIL FODERSTOFVIRKSOMHEDER I ANDRE LED END PRIMÆRPRODUKTIONSLEDDET, JF. ARTIKEL 5, STK. 1

Faciliteter og udstyr

1. Faciliteter, udstyr, beholdere, kasser og køretøjer til tilvirkning og opbevaring af foderstoffer og deres umiddelbare omgivelser skal holdes rene, og der skal gennemføres effektive programmer til bekæmpelse af skadegørere.

2. Faciliteternes og udstyrets grundplan, udformning, udførelse og dimensioner skal være således,

| a) | at det er muligt at foretage tilfredsstillende rengøring og/eller desinficering |
| --- | --- |

a)

at det er muligt at foretage tilfredsstillende rengøring og/eller desinficering

| b) | at fejlrisikoen minimeres med henblik på at undgå forurening, krydsforurening og generelt enhver uheldig indvirkning på produkternes sikkerhed og kvalitet. Maskiner, der kommer i kontakt med foderstoffer, skal tørres efter vådrengøring. |
| --- | --- |

b)

at fejlrisikoen minimeres med henblik på at undgå forurening, krydsforurening og generelt enhver uheldig indvirkning på produkternes sikkerhed og kvalitet. Maskiner, der kommer i kontakt med foderstoffer, skal tørres efter vådrengøring.

3. Faciliteter og udstyr, der benyttes til blanding og/eller fremstillingsprocesser, skal regelmæssigt evalueres på passende vis i overensstemmelse med skriftlige procedurer, som producenten på forhånd har fastlagt for produkterne.

| a) | Alt måle- og vejeudstyr, der anvendes ved fremstilling af foderstoffer, skal være egnet til det relevante vægt- og rummålsinterval, og dets nøjagtighed skal testes regelmæssigt. |
| --- | --- |

a)

Alt måle- og vejeudstyr, der anvendes ved fremstilling af foderstoffer, skal være egnet til det relevante vægt- og rummålsinterval, og dets nøjagtighed skal testes regelmæssigt.

| b) | Alle blandere, der anvendes ved fremstilling af foderstoffer, skal være egnet til det relevante vægt- og rummålsinterval, og de skal kunne fremstille egnede homogene blandinger og homogene opløsninger.
  Producenterne skal godtgøre, at blanderne er effektive med hensyn til homogenitet
  . |
| --- | --- |

b)

Alle blandere, der anvendes ved fremstilling af foderstoffer, skal være egnet til det relevante vægt- og rummålsinterval, og de skal kunne fremstille egnede homogene blandinger og homogene opløsninger.
  Producenterne skal godtgøre, at blanderne er effektive med hensyn til homogenitet
  .

4. Faciliteterne skal have tilstrækkelig naturlig og/eller kunstig belysning.

5. Afløbsforholdene skal imødekomme behovet; de skal være udformet og udført således, at der ikke er risiko for forurening af foderstofferne.

6. Vand, der anvendes ved fremstilling af foderstoffer, skal være af en kvalitet, der gør det
  egnet til
  dyr; vandledningerne skal være af inaktivt materiale.

7. Spildevand, affald og regnvand skal bortskaffes, så det sikres, at udstyret og foderstoffernes sikkerhed og kvalitet ikke påvirkes. Fordærv og støv skal bekæmpes for at forebygge angreb af skadegørere.

8. Vinduer og andre åbninger skal om fornødent
  kunne holde
  skadegørere ude. Døre skal slutte tæt og kunne holde skadegørere ude, når de er lukkede.

9. Lofter, forsænkede lofter og andre overhængende dele af det faste inventar skal være udformet, konstrueret og fuldført, så ansamling af snavs undgås og dannelse af kondensvand, uønsket skimmelvækst og afgivelse af partikler, der kan påvirke foderstoffernes sikkerhed og kvalitet, begrænses.

Personale

Foderstofvirksomhederne skal råde over et tilstrækkeligt stort personale, der er i besiddelse af den viden og de kvalifikationer, som er nødvendige for at fremstille de pågældende produkter. Der skal opstilles en organisationsplan med oplysninger om det ledende personales kvalifikationer (f.eks. eksamensbeviser og erhvervserfaring) og ansvarsområder, som skal forelægges de kompetente kontrolmyndigheder. Alle ansatte skal have klare, skriftlige oplysninger om deres opgaver, ansvarsområder og beføjelser, især hver gang der foretages ændringer, så den ønskede produktkvalitet opnås.

Produktion

1. Der skal udpeges en kvalificeret person som ansvarlig for produktionen.

2. Foderstofvirksomhedslederne skal sikre, at de forskellige produktionsfaser gennemføres efter forud fastlagte, skriftlige procedurer og instruktioner, som har til formål at definere, kontrollere og styre de kritiske punkter i fremstillingsprocessen.

3. Der skal træffes tekniske eller organisatoriske foranstaltninger for om nødvendigt at undgå eller minimere krydsforurening og fejl. Der skal være tilstrækkelige og egnede midler til at foretage kontrol under fremstillingen.

4. Forekomst af
  forbudt foder, uønskede stoffer og andre forurenende stoffer
  af betydning for menneskers og dyrs sundhed skal overvåges, og der skal være fastlagt passende kontrolstrategier med henblik på at minimere risikoen.

5. Affald og materiale, der ikke
  er egnet til foder
  , bør isoleres og identificeres. Materiale, der indeholder farlige niveauer af veterinærlægemidler, forurenende stoffer eller andre risici, skal bortskaffes på en hensigtsmæssig måde og må ikke anvendes som foder.

6. Foderstofvirksomhedsledere træffer fyldestgørende foranstaltninger for at sikre effektiv sporing af de produkter, der er fremstillet.

Kvalitetskontrol

1.
  Hvor det er relevant, skal der
  udpeges en kvalificeret person som ansvarlig for kvalitetskontrollen.

2. Foderstofvirksomhederne skal som led i et
  kvalitetskontrolsystem have adgang til et laboratorium med passende personale og
  udstyr
  .

3. Der skal udarbejdes og iværksættes en skriftlig kvalitetskontrolplan, som navnlig skal omfatte kontrol af de kritiske punkter i fremstillingsprocessen, procedurerne for og hyppigheden af prøveudtagning, analysemetoder og hyppigheden af analyser, en undersøgelse af, om alt fra det forarbejdede materiale til de færdige produkter overholder specifikationerne, samt en angivelse af, hvad der skal ske, hvis specifikationerne ikke er overholdt.

4.
  For at sikre sporbarheden udfærdiger producenten dokumentation for, hvilke råvarer der er anvendt i det færdige produkt. Denne dokumentation skal være tilgængelig for de kompetente myndigheder i en passende periode, der afhænger af, hvilket formål foderstofferne markedsføres til.
  Der udtages
  desuden
  prøver af ingredienser og af hvert parti produkter, der
  fremstilles og
  markedsføres, eller af hver enkelt bestemt del af produktionen (ved kontinuerlig fremstilling) i tilstrækkelige mængder efter en procedure, som producenten har fastlagt på forhånd, og prøverne opbevares for at sikre sporbarhed (når fremstillingen sker udelukkende til producentens eget brug, udtages der prøver med regelmæssige mellemrum). Prøverne forsegles og mærkes på en sådan måde, at de let kan identificeres; de skal opbevares under betingelser, der sikrer mod ændringer af prøvens sammensætning og mod forfalskning. De skal stilles til rådighed for de kompetente myndigheder i en passende periode, der afhænger af, hvilket formål foderstofferne markedsføres til.
  Når der er tale om foder til dyr, der ikke anvendes til fødevareproduktion, skal producenten kun opbevare prøver af det færdige produkt.

Opbevaring og transport

1. Forarbejdede foderstoffer skal adskilles fra uforarbejdede fodermidler og tilsætningsstoffer for at undgå krydsforurening af det forarbejdede foderstof, og korrekt emballage skal anvendes.

2. Foderstoffer skal opbevares og transporteres i egnede beholdere. De skal opbevares på steder, der udformes, indrettes og vedligeholdes med henblik på at sikre gode opbevaringsforhold, og hvortil kun personer, der har foderstofvirksomhedslederens tilladelse, har adgang.

3. Foderstoffer skal opbevares og transporteres således, at de let kan identificeres, at forveksling eller krydsforurening undgås, og at forringelse forebygges.

4. Beholdere og udstyr, der anvendes til transport, opbevaring, fremføring, håndtering og vejning, skal renholdes. Der skal indføres rengøringsprogrammer, og rester af rengørings- og desinfektionsmidler skal minimeres.

5. Fordærv skal minimeres og holdes under kontrol, så angreb af skadegørere reduceres.

6.
  Hvor det er hensigtsmæssigt, skal temperaturerne
  holdes så lave som muligt for at undgå dannelse af kondensvand og fordærv.

Dokumentation

1. Foderstofvirksomhedsledere, der udelukkende fungerer som handlende, uden at produktet på noget tidspunkt befinder sig i deres faciliteter, skal i et register opbevare relevante data, herunder om køb, fremstilling og salg, med henblik på effektiv sporing fra
  modtagelse og
  leverance
  , herunder
  eksport til det endelige bestemmelsessted.

2. Foderstofvirksomhedslederne, undtagen dem, der udelukkende fungerer som handlende, uden at produktet på noget tidspunkt befinder sig i deres faciliteter, skal i et register opbevare følgende dokumentation:

| a) | Dokumentation vedrørende fremstillingsproces og kontrol
  Foderstofvirksomhederne skal have et dokumentationssystem, der har til formål såvel at definere og styre de kritiske punkter i fremstillingsprocessen som at opstille og iværksætte en kvalitetskontrolplan. De skal opbevare resultaterne af den relevante kontrol. Dette materiale skal opbevares, så det er muligt at spore hvert parti af de markedsførte produkter og at placere ansvaret i tilfælde af reklamationer. |
| --- | --- |

a)

Dokumentation vedrørende fremstillingsproces og kontrol

Foderstofvirksomhederne skal have et dokumentationssystem, der har til formål såvel at definere og styre de kritiske punkter i fremstillingsprocessen som at opstille og iværksætte en kvalitetskontrolplan. De skal opbevare resultaterne af den relevante kontrol. Dette materiale skal opbevares, så det er muligt at spore hvert parti af de markedsførte produkter og at placere ansvaret i tilfælde af reklamationer.

| b) | Dokumentation vedrørende sporbarhed
  , navnlig








  i) | Tilsætningsstoffer:






  — | arten og mængden af de fremstillede tilsætningsstoffer, fremstillingsdatoer, eventuelt partinummer eller nummer på en bestemt del af produktionen ved kontinuerlig fremstilling |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Dokumentation vedrørende sporbarhed
  , navnlig

i)

Tilsætningsstoffer:

—

arten og mængden af de fremstillede tilsætningsstoffer, fremstillingsdatoer, eventuelt partinummer eller nummer på en bestemt del af produktionen ved kontinuerlig fremstilling

| — | navn og adresse på den virksomhed, som tilsætningsstofferne er leveret til,
  arten og mængden af de leverede tilsætningsstoffer, eventuelt partinummer eller nummer på en bestemt del af produktionen ved kontinuerlig fremstilling. |
| --- | --- |

—

navn og adresse på den virksomhed, som tilsætningsstofferne er leveret til,
  arten og mængden af de leverede tilsætningsstoffer, eventuelt partinummer eller nummer på en bestemt del af produktionen ved kontinuerlig fremstilling.

| ii) | Produkter, der er omfattet af direktiv 82/471/EØF:






  — | arten af produkterne og den fremstillede mængde, fremstillingsdatoer, eventuelt partinummer eller nummer på en bestemt del af produktionen ved kontinuerlig fremstilling |
| --- | --- | --- |

ii)

Produkter, der er omfattet af direktiv 82/471/EØF:

—

arten af produkterne og den fremstillede mængde, fremstillingsdatoer, eventuelt partinummer eller nummer på en bestemt del af produktionen ved kontinuerlig fremstilling

| — | navn og adresse på de virksomheder eller brugere (virksomheder eller
  landbrugere
  ), som disse produkter er leveret til, arten og mængden af de leverede produkter, eventuelt partinummer eller nummer på en bestemt del af produktionen ved kontinuerlig fremstilling. |
| --- | --- |

—

navn og adresse på de virksomheder eller brugere (virksomheder eller
  landbrugere
  ), som disse produkter er leveret til, arten og mængden af de leverede produkter, eventuelt partinummer eller nummer på en bestemt del af produktionen ved kontinuerlig fremstilling.

| iii) | Forblandinger:






  — | navn og adresse på producenterne eller leverandørerne af tilsætningsstoffer, arten og mængden af de anvendte tilsætningsstoffer, eventuelt partinummer eller nummer på en bestemt del af produktionen ved kontinuerlig fremstilling |
| --- | --- | --- |

iii)

Forblandinger:

—

navn og adresse på producenterne eller leverandørerne af tilsætningsstoffer, arten og mængden af de anvendte tilsætningsstoffer, eventuelt partinummer eller nummer på en bestemt del af produktionen ved kontinuerlig fremstilling

| — | fremstillingsdato for forblandingen, eventuelt partinummer |
| --- | --- |

—

fremstillingsdato for forblandingen, eventuelt partinummer

| — | navn og adresse på den virksomhed, som forblandingen er leveret til, leveringsdato, arten og mængden af den leverede forblanding, eventuelt partinummer. |
| --- | --- |

—

navn og adresse på den virksomhed, som forblandingen er leveret til, leveringsdato, arten og mængden af den leverede forblanding, eventuelt partinummer.

| iv) | Foderblandinger/fodermidler:






  — | navn og adresse på producenter eller leverandører af
  tilsætningsstoffet/
  forblandingen, den anvendte forblandings art og mængde samt eventuelt partinummer |
| --- | --- | --- |

iv)

Foderblandinger/fodermidler:

—

navn og adresse på producenter eller leverandører af
  tilsætningsstoffet/
  forblandingen, den anvendte forblandings art og mængde samt eventuelt partinummer

| — | navn og adresse på leverandørerne af fodermidlerne
  og supplerende foderstoffer
  samt leveringsdato |
| --- | --- |

—

navn og adresse på leverandørerne af fodermidlerne
  og supplerende foderstoffer
  samt leveringsdato

| — | foderblandingens type, mængde og formulering |
| --- | --- |

—

foderblandingens type, mængde og formulering

| — | arten og mængden af de fremstillede fodermidler eller foderblandinger, fremstillingsdato samt navn og adresse på køberen (f.eks.
  landbruger
  eller
  andre foderstofvirksomhedsledere
  ). |
| --- | --- |

—

arten og mængden af de fremstillede fodermidler eller foderblandinger, fremstillingsdato samt navn og adresse på køberen (f.eks.
  landbruger
  eller
  andre foderstofvirksomhedsledere
  ).

Reklamationer og tilbagekaldelse af produkter

1. Foderstofvirksomhedslederne skal indføre et system til registrering og behandling af reklamationer.

2. De skal, hvis det viser sig
  nødvendigt, indføre
  et system til hurtig tilbagekaldelse af produkter fra distributionsnettet. De skal ved skriftlige procedurer fastlægge, hvad der skal ske med tilbagekaldte produkter, og produkterne skal, inden de eventuelt igen markedsføres, vurderes på ny ved en kvalitetskontrol.

BILAG III

GOD FODRINGSPRAKSIS

Græsning

Græsninger på arealer med græs og afgrøder
  skal
  styres på en måde, der minimerer forureningen af animalske fødevarer
  på grund af fysiske,
  biologiske
  eller
  kemiske risici.

Hvis det er relevant,
  skal
  der gå et vist tidsrum, inden husdyr får lov til at græsse på arealer med græs, afgrøder og rester af afgrøder, og mellem græsningsrotationer for at minimere biologisk krydsforurening fra husdyrgødning, hvis et sådant potentielt problem findes, og for at sikre, at tilbageholdelsesperioderne i forbindelse med anvendelse af kemiske stoffer i landbruget overholdes.

Krav til stald- og fodringsudstyr

Husdyrproduktionsenheden
  skal
  udformes, så
  den kan
  rengøres
  på fyldestgørende vis
  . Husdyrproduktionsenheden og fodringsudstyret
  skal
  rengøres grundigt og regelmæssigt for at
  forebygge risici
  . Kemikalier, der anvendes til rengøring og desinfektion,
  skal
  anvendes i overensstemmelse med vejledningerne og opbevares adskilt fra foder og områder, hvor fodring foregår.

Der
  skal
  etableres et system til bekæmpelse af skadegørere, så skadegøreres adgang til husdyrproduktionsenheden bekæmpes med henblik på at minimere muligheden
  for forurening
  af foder og strøelse eller dyreenheder.

Bygninger og fodringsudstyr
  skal
  renholdes. Der etableres systemer til regelmæssig fjernelse af husdyrgødning, affald og andre eventuelle kilder
  til forurening
  af foder.

Foder og strøelse, der anvendes i husdyrproduktionsenheden,
  skal
  skiftes hyppigt og ikke have lov at mugne.

Fodring

1.   Opbevaring

Foder
  skal
  opbevares adskilt fra kemikalier
  og andre produkter, der ikke må anvendes til foder
  . Opbevaringsområder og beholdere
  skal
  holdes rene og tørre,
  og der træffes om nødvendigt passende foranstaltninger til kontrol med skadegørere
  . Opbevaringsområder og beholdere
  skal
  rengøres regelmæssigt for at undgå unødig krydsforurening.

Frø
  skal
  opbevares korrekt og således, at de ikke er tilgængelige for dyr.

Foderlægemidler og foder, der ikke indeholder
  lægemidler, bestemt
  til forskellige kategorier eller arter af dyr
  skal
  opbevares, så risikoen for
  fodring af dyr, der ikke er målarter
  , reduceres.

2.   Fordeling

Bedriftens system til fordeling af foder
  skal
  sikre, at det rigtige foder gives på det rigtige sted. Ved fordeling og fodring
  skal
  foder behandles, så det sikres, at der ikke
  opstår forurening
  fra forurenede opbevaringsområder og udstyr. Foder, der ikke indeholder lægemidler,
  skal
  håndteres adskilt fra foderlægemidler for at forebygge forurening.

Køretøjer til transport af foder og fodringsudstyr
  på bedriften skal rengøres regelmæssigt, især når det
  anvendes til at levere og fordele
  foderlægemidler
  .

Foder og vand

Drikkevand og vand til akvakultur skal være af passende kvalitet til de dyr, der produceres. Hvor der er grund til bekymring for så vidt angår forurening af dyr eller animalske produkter forårsaget af vand, skal der træffes foranstaltninger til at evaluere og minimere risiciene.

Udstyr til fodring og vanding skal være udformet, fremstillet og installeret på en sådan måde, at forurening af foder og vand minimeres. Vandingssystemerne
  skal
  om muligt rengøres og vedligeholdes regelmæssigt.

Personale

Den ansvarlige for fodring og pasning af dyr skal have
  de fornødne faglige færdigheder og kvalifikationer samt relevant viden
  .

BILAG IV

KAPITEL 1

Tilsætningsstoffer
  , der er tilladt i henhold til forordning (EF) nr. 1831/2003:

| — | Tilsætningsstoffer med ernæringsmæssige egenskaber:
  alle tilsætningsstoffer i gruppen. |
| --- | --- |

—

Tilsætningsstoffer med ernæringsmæssige egenskaber:
  alle tilsætningsstoffer i gruppen.

| — | Zootekniske tilsætningsstoffer:
  alle tilsætningsstoffer i gruppen. |
| --- | --- |

—

Zootekniske tilsætningsstoffer:
  alle tilsætningsstoffer i gruppen.

| — | Teknologiske tilsætningsstoffer:








  — | tilsætningsstoffer, der er omfattet af bilag I, punkt 1, litra b) (»antioxidanter«), i forordning (EF) nr. 1831/2003: kun tilsætningsstoffer med et fastsat maksimalt indhold |
| --- | --- | --- |

—

Teknologiske tilsætningsstoffer:

—

tilsætningsstoffer, der er omfattet af bilag I, punkt 1, litra b) (»antioxidanter«), i forordning (EF) nr. 1831/2003: kun tilsætningsstoffer med et fastsat maksimalt indhold

| — | Sensoriske tilsætningsstoffer: tilsætningsstoffer, der er omfattet af bilag I, punkt 2, litra a), (»farvestoffer «), i forordning (EF) nr. 1831/2003








  — | karotenoider og
  xantofyler
  . |
| --- | --- | --- |

—

Sensoriske tilsætningsstoffer: tilsætningsstoffer, der er omfattet af bilag I, punkt 2, litra a), (»farvestoffer «), i forordning (EF) nr. 1831/2003

—

karotenoider og
  xantofyler
  .

Produkter, der er omfattet af direktiv 82/471/EØF:

| — | Proteiner, der frembragt på grundlag af mikroorganismer tilhørende grupperne bakterier, gær, alger, laverestående svampe: alle produkter i gruppen (bortset fra undergruppe 1.2.1). |
| --- | --- |

—

Proteiner, der frembragt på grundlag af mikroorganismer tilhørende grupperne bakterier, gær, alger, laverestående svampe: alle produkter i gruppen (bortset fra undergruppe 1.2.1).

| — | Biprodukter ved fremstilling af aminosyrer ved gæring: alle produkter i
  gruppen
  . |
| --- | --- |

—

Biprodukter ved fremstilling af aminosyrer ved gæring: alle produkter i
  gruppen
  .

KAPITEL 2

Tilsætningsstoffer
  , der er tilladt i henhold til forordning (EF) nr. 1831/2003:

| — | Zootekniske tilsætningsstoffer: tilsætningsstoffer, der er omfattet af bilag I, punkt 4, litra d) (»andre zootekniske tilsætningsstoffer«), i forordning (EF) nr. 1831/2003








  — | antibiotika: alle
  tilsætningsstoffer |
| --- | --- | --- |

—

Zootekniske tilsætningsstoffer: tilsætningsstoffer, der er omfattet af bilag I, punkt 4, litra d) (»andre zootekniske tilsætningsstoffer«), i forordning (EF) nr. 1831/2003

—

antibiotika: alle
  tilsætningsstoffer

| — | coccidiostatika og
  histomonostatika
  : alle
  tilsætningsstoffer |
| --- | --- |

—

coccidiostatika og
  histomonostatika
  : alle
  tilsætningsstoffer

| — | vækstfremmere: alle
  tilsætningsstoffer. |
| --- | --- |

—

vækstfremmere: alle
  tilsætningsstoffer.

| — | Tilsætningsstoffer med ernæringsmæssige egenskaber:








  — | tilsætningsstoffer, der er omfattet af bilag I, punkt 3, litra a) (
  vitaminer, provitaminer og kemisk veldefinerede stoffer med tilsvarende virkning
  ), i forordning (EF) nr. 1831/2003:
  A og D |
| --- | --- | --- |

—

Tilsætningsstoffer med ernæringsmæssige egenskaber:

—

tilsætningsstoffer, der er omfattet af bilag I, punkt 3, litra a) (
  vitaminer, provitaminer og kemisk veldefinerede stoffer med tilsvarende virkning
  ), i forordning (EF) nr. 1831/2003:
  A og D

| — | tilsætningsstoffer, der er omfattet af bilag I, punkt 3, litra b) (
  »
  forbindelser af
  sporstoffer«
  ) i forordning (EF) nr. 1831/2003: Cu og Se. |
| --- | --- |

—

tilsætningsstoffer, der er omfattet af bilag I, punkt 3, litra b) (
  »
  forbindelser af
  sporstoffer«
  ) i forordning (EF) nr. 1831/2003: Cu og Se.

KAPITEL 3

Tilsætningsstoffer
  , der er tilladt i henhold til forordning (EF) nr. 1831/2003:

| — | Zootekniske tilsætningsstoffer: tilsætningsstoffer, der er omfattet af bilag I, punkt 4, litra d) (»andre zootekniske tilsætningsstoffer«), i forordning (EF) nr. 1831/2003








  — | antibiotika: alle
  tilsætningsstoffer |
| --- | --- | --- |

—

Zootekniske tilsætningsstoffer: tilsætningsstoffer, der er omfattet af bilag I, punkt 4, litra d) (»andre zootekniske tilsætningsstoffer«), i forordning (EF) nr. 1831/2003

—

antibiotika: alle
  tilsætningsstoffer

| — | coccidiostatika og
  histomonostatika
  : alle
  tilsætningsstoffer |
| --- | --- |

—

coccidiostatika og
  histomonostatika
  : alle
  tilsætningsstoffer

| — | vækstfremmere: alle
  tilsætningsstoffer. |
| --- | --- |

—

vækstfremmere: alle
  tilsætningsstoffer.

BILAG V

KAPITEL I

LISTE
  OVER GODKENDTE FODERSTOFVIRKSOMHEDER

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Godkendelsesnummer | Aktivitet | Navn eller firmanavn (1) | Adresse (2) | Bemærkninger |
| | | | | |

1

2

3

4

5

Godkendelsesnummer

Aktivitet

Navn eller firmanavn (1)

Adresse (2)

Bemærkninger

KAPITEL II

Godkendelsesnummeret skal have følgende struktur:

| 1. | Tegnet »α«, hvis foderstofvirksomheden er godkendt. |
| --- | --- |

1.

Tegnet »α«, hvis foderstofvirksomheden er godkendt.

| 2. | ISO-koden for den medlemsstat eller det tredjeland, hvor foderstofvirksomheden er etableret. |
| --- | --- |

2.

ISO-koden for den medlemsstat eller det tredjeland, hvor foderstofvirksomheden er etableret.

| 3. | Det nationale referencenummer med højst otte alfanumeriske tegn. |
| --- | --- |

3.

Det nationale referencenummer med højst otte alfanumeriske tegn.

---

(1)  Foderstofvirksomhedens navn eller firmanavn.

(2)  Foderstofvirksomhedens adresse.

P5_TA(2004)0235

Materialer og genstande bestemt til at komme i berøring med fødevarer ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om materialer og genstande bestemt til at komme i berøring med fødevarer (KOM(2003) 689 — C5-0549/2003 — 2003/0272(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003) 689) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003) 689) (1),

| — | der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95 (C5-0549/2003), |
| --- | --- |

—

der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95 (C5-0549/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik og udtalelser fra Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi (A5-0147/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik og udtalelser fra Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi (A5-0147/2004),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TC1-COD(2003)0272

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 31. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 om materialer og genstande bestemt til at komme i berøring med fødevarer

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 95,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets direktiv 89/109/EØF af 21. december 1988 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om materialer og genstande, bestemt til at komme i berøring med levnedsmidler (4), der erstattede direktiv 76/893/EØF, blev der fastsat generelle principper for eliminering af forskelle mellem medlemsstaternes lovgivning om de pågældende materialer og genstande, og det blev foreskrevet, at der skulle vedtages gennemførelsesdirektiver om særlige grupper af materialer og genstande (særdirektiver). Denne fremgangsmåde fungerede godt og bør videreføres. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets direktiv 89/109/EØF af 21. december 1988 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om materialer og genstande, bestemt til at komme i berøring med levnedsmidler (4), der erstattede direktiv 76/893/EØF, blev der fastsat generelle principper for eliminering af forskelle mellem medlemsstaternes lovgivning om de pågældende materialer og genstande, og det blev foreskrevet, at der skulle vedtages gennemførelsesdirektiver om særlige grupper af materialer og genstande (særdirektiver). Denne fremgangsmåde fungerede godt og bør videreføres.

| (2) | De særdirektiver, der er vedtaget i medfør af direktiv 89/109/EØF, indeholder generelt bestemmelser, der ikke giver medlemsstaterne meget spillerum ved gennemførelsen og i øvrigt ændres hyppigt for hurtigt at kunne tilpasses til den teknologiske udvikling. Sådanne foranstaltninger bør derfor kunne udformes som forordninger eller beslutninger. Samtidig bør en række yderligere emner medtages. Direktiv 89/109/EØF bør derfor erstattes. |
| --- | --- |

(2)

De særdirektiver, der er vedtaget i medfør af direktiv 89/109/EØF, indeholder generelt bestemmelser, der ikke giver medlemsstaterne meget spillerum ved gennemførelsen og i øvrigt ændres hyppigt for hurtigt at kunne tilpasses til den teknologiske udvikling. Sådanne foranstaltninger bør derfor kunne udformes som forordninger eller beslutninger. Samtidig bør en række yderligere emner medtages. Direktiv 89/109/EØF bør derfor erstattes.

| (3) | Grundprincippet i denne forordning bør være, at materialer og genstande, der er bestemt til at komme i
  direkte eller indirekte
  berøring med fødevarer, skal være så inaktive, at der ikke afgives stoffer til fødevarer i mængder, der kan frembyde en fare for menneskers sundhed eller forårsage en uacceptabel ændring af fødevarernes sammensætning eller en organoleptisk forringelse. |
| --- | --- |

(3)

Grundprincippet i denne forordning bør være, at materialer og genstande, der er bestemt til at komme i
  direkte eller indirekte
  berøring med fødevarer, skal være så inaktive, at der ikke afgives stoffer til fødevarer i mængder, der kan frembyde en fare for menneskers sundhed eller forårsage en uacceptabel ændring af fødevarernes sammensætning eller en organoleptisk forringelse.

| (4) | I modsætning til traditionelle materialer og genstande bestemt til at komme i berøring med fødevarer er nye typer af materialer og genstande, der er udformet med henblik på aktivt at opretholde eller forbedre fødevarens tilstand (»aktive materialer og genstande i berøring med fødevarer«), ikke udformet til at være inaktive. Andre typer nye materialer og genstande er udformet med henblik på at overvåge fødevarens tilstand (»intelligente materialer og genstande i berøring med fødevarer«). Begge typer materialer og genstande kan komme i berøring med fødevarer. Det er derfor nødvendigt af hensyn til klarheden og retssikkerheden, at aktive og intelligente materialer og genstande bestemt til at komme i berøring med fødevarer bringes ind under denne forordnings anvendelsesområde, og at hovedkravene til deres anvendelse heraf fastsættes.
  Yderligere krav bør fastsættes i særforanstaltninger, herunder positivlister over godkendte stoffer og/eller materialer og genstande, som bør vedtages hurtigst muligt. |
| --- | --- |

(4)

I modsætning til traditionelle materialer og genstande bestemt til at komme i berøring med fødevarer er nye typer af materialer og genstande, der er udformet med henblik på aktivt at opretholde eller forbedre fødevarens tilstand (»aktive materialer og genstande i berøring med fødevarer«), ikke udformet til at være inaktive. Andre typer nye materialer og genstande er udformet med henblik på at overvåge fødevarens tilstand (»intelligente materialer og genstande i berøring med fødevarer«). Begge typer materialer og genstande kan komme i berøring med fødevarer. Det er derfor nødvendigt af hensyn til klarheden og retssikkerheden, at aktive og intelligente materialer og genstande bestemt til at komme i berøring med fødevarer bringes ind under denne forordnings anvendelsesområde, og at hovedkravene til deres anvendelse heraf fastsættes.
  Yderligere krav bør fastsættes i særforanstaltninger, herunder positivlister over godkendte stoffer og/eller materialer og genstande, som bør vedtages hurtigst muligt.

| (5) | Aktive materialer og genstande i berøring med fødevarer er udformet med henblik på bevidst at inkorporere »aktive« bestanddele, som er bestemt til at blive afgivet til fødevaren eller til at absorbere stoffer fra fødevaren. Der bør sondres mellem disse materialer og genstande og dem, der traditionelt anvendes, så deres naturlige bestanddele afgives til bestemte typer fødevarer under fremstillingsprocessen, f.eks. træfade. |
| --- | --- |

(5)

Aktive materialer og genstande i berøring med fødevarer er udformet med henblik på bevidst at inkorporere »aktive« bestanddele, som er bestemt til at blive afgivet til fødevaren eller til at absorbere stoffer fra fødevaren. Der bør sondres mellem disse materialer og genstande og dem, der traditionelt anvendes, så deres naturlige bestanddele afgives til bestemte typer fødevarer under fremstillingsprocessen, f.eks. træfade.

| (6) | Aktive materialer og genstande i berøring med fødevarer må kun forårsage ændringer af en fødevares sammensætning eller organoleptiske egenskaber, hvis ændringerne er i overensstemmelse med de gældende fællesskabsbestemmelser for fødevarer, herunder Rådets direktiv 89/107/EØF af 21. december 1988 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om tilsætningsstoffer, som må anvendes i levnedsmidler (5). Navnlig stoffer som tilsætningsstoffer, der bevidst er inkorporeret i visse aktive materialer og genstande i berøring med fødevarer med henblik på frigørelse til emballerede fødevarer eller miljøet omkring fødevarerne, bør være godkendt efter de relevante fællesskabsbestemmelser for fødevarer og bør også overholde andre regler, som fastsættes i en særforanstaltning. Desuden bør relevant mærkning eller information hjælpe brugerne til at anvende aktive materialer og genstande sikkert og korrekt i overensstemmelse med fødevarelovgivningen, herunder bestemmelserne om fødevaremærkning. |
| --- | --- |

(6)

Aktive materialer og genstande i berøring med fødevarer må kun forårsage ændringer af en fødevares sammensætning eller organoleptiske egenskaber, hvis ændringerne er i overensstemmelse med de gældende fællesskabsbestemmelser for fødevarer, herunder Rådets direktiv 89/107/EØF af 21. december 1988 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om tilsætningsstoffer, som må anvendes i levnedsmidler (5). Navnlig stoffer som tilsætningsstoffer, der bevidst er inkorporeret i visse aktive materialer og genstande i berøring med fødevarer med henblik på frigørelse til emballerede fødevarer eller miljøet omkring fødevarerne, bør være godkendt efter de relevante fællesskabsbestemmelser for fødevarer og bør også overholde andre regler, som fastsættes i en særforanstaltning. Desuden bør relevant mærkning eller information hjælpe brugerne til at anvende aktive materialer og genstande sikkert og korrekt i overensstemmelse med fødevarelovgivningen, herunder bestemmelserne om fødevaremærkning.

| (7) | Aktive og intelligente materialer og genstande i berøring med fødevarer bør ikke forårsage ændringer af en fødevares sammensætning eller organoleptiske egenskaber eller give oplysninger om en fødevares tilstand, som kan vildlede forbrugerne. For eksempel bør aktive materialer i berøring med fødevarer ikke afgive eller absorbere stoffer som aldehyder eller aminer for at dække over en begyndende fordærvelse af fødevaren. Ændringer, der kan skjule tegn på fordærvelse, kan vildlede forbrugerne og bør derfor ikke være tilladt. Tilsvarende kan aktive materialer i berøring med fødevarer, der forårsager ændringer af fødevarens farve og dermed giver en forkert oplysning om fødevarens tilstand, vildlede forbrugerne og bør derfor heller ikke være tilladt. |
| --- | --- |

(7)

Aktive og intelligente materialer og genstande i berøring med fødevarer bør ikke forårsage ændringer af en fødevares sammensætning eller organoleptiske egenskaber eller give oplysninger om en fødevares tilstand, som kan vildlede forbrugerne. For eksempel bør aktive materialer i berøring med fødevarer ikke afgive eller absorbere stoffer som aldehyder eller aminer for at dække over en begyndende fordærvelse af fødevaren. Ændringer, der kan skjule tegn på fordærvelse, kan vildlede forbrugerne og bør derfor ikke være tilladt. Tilsvarende kan aktive materialer i berøring med fødevarer, der forårsager ændringer af fødevarens farve og dermed giver en forkert oplysning om fødevarens tilstand, vildlede forbrugerne og bør derfor heller ikke være tilladt.

| (8) | Alle materialer og genstande bestemt til at komme i berøring med fødevarer, der markedsføres, bør overholde bestemmelserne i denne forordning. Udelukket herfra bør dog være materialer og genstande,
  der leveres
  som antikviteter,
  da de forekommer i begrænset mængde, og derfor kun er i berøring med fødevarer i begrænset omfang
  . |
| --- | --- |

(8)

Alle materialer og genstande bestemt til at komme i berøring med fødevarer, der markedsføres, bør overholde bestemmelserne i denne forordning. Udelukket herfra bør dog være materialer og genstande,
  der leveres
  som antikviteter,
  da de forekommer i begrænset mængde, og derfor kun er i berøring med fødevarer i begrænset omfang
  .

| (9) | Overtræks- og
  dæklagsmaterialer
  , der udgør en del af fødevaren, og som muligvis indtages sammen med denne, hører ikke under denne forordnings anvendelsesområde.
  Derimod bør forordningen finde anvendelse på overtræks- og dæklagsmaterialer til skorpen på ost, til charcuterivarer eller til frugt, når disse materialer ikke udgør en del af fødevaren og ikke er bestemt til at indtages sammen med denne. |
| --- | --- |

(9)

Overtræks- og
  dæklagsmaterialer
  , der udgør en del af fødevaren, og som muligvis indtages sammen med denne, hører ikke under denne forordnings anvendelsesområde.
  Derimod bør forordningen finde anvendelse på overtræks- og dæklagsmaterialer til skorpen på ost, til charcuterivarer eller til frugt, når disse materialer ikke udgør en del af fødevaren og ikke er bestemt til at indtages sammen med denne.

| (10) | Det er nødvendigt at fastsætte forskellige typer restriktioner og betingelser for anvendelsen af de materialer og genstande, der er omfattet af denne forordning, og de stoffer, der anvendes ved fremstillingen heraf. Sådanne restriktioner og betingelser bør fastsættes i særforanstaltninger under hensyntagen til de teknologiske karakteristika, der er specifikke for de enkelte grupper af materialer og genstande. |
| --- | --- |

(10)

Det er nødvendigt at fastsætte forskellige typer restriktioner og betingelser for anvendelsen af de materialer og genstande, der er omfattet af denne forordning, og de stoffer, der anvendes ved fremstillingen heraf. Sådanne restriktioner og betingelser bør fastsættes i særforanstaltninger under hensyntagen til de teknologiske karakteristika, der er specifikke for de enkelte grupper af materialer og genstande.

| (11) | I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (6) bør der indhentes udtalelse fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, inden der ved særforanstaltninger vedtages bestemmelser, som kan være af betydning for den offentlige sundhed. |
| --- | --- |

(11)

I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (6) bør der indhentes udtalelse fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, inden der ved særforanstaltninger vedtages bestemmelser, som kan være af betydning for den offentlige sundhed.

| (12) | Hvis særforanstaltninger indeholder en liste over stoffer, det er tilladt at anvende i Fællesskabet ved fremstilling af materialer og genstande bestemt til at komme i berøring med fødevarer, bør de pågældende stoffer underkastes en sikkerhedsvurdering, inden de godkendes.
  Sikkerhedsvurderingen og godkendelsen af stofferne bør ikke berøre de relevante krav i fællesskabslovgivningen vedrørende registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier. |
| --- | --- |

(12)

Hvis særforanstaltninger indeholder en liste over stoffer, det er tilladt at anvende i Fællesskabet ved fremstilling af materialer og genstande bestemt til at komme i berøring med fødevarer, bør de pågældende stoffer underkastes en sikkerhedsvurdering, inden de godkendes.
  Sikkerhedsvurderingen og godkendelsen af stofferne bør ikke berøre de relevante krav i fællesskabslovgivningen vedrørende registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier.

| (13) | Forskelle mellem medlemsstaternes love og administrative bestemmelser vedrørende sikkerhedsvurdering og godkendelse af stoffer, der anvendes til fremstilling af materialer og genstande bestemt til at komme i berøring med fødevarer, kan hindre de pågældende materialers og genstandes frie bevægelighed, hvorved der skabes ulige og illoyale konkurrencevilkår. Der bør derfor på fællesskabsplan fastsættes en godkendelsesprocedure. For at sikre en harmoniseret sikkerhedsvurdering af sådanne stoffer, bør Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet gennemføre sådanne vurderinger. |
| --- | --- |

(13)

Forskelle mellem medlemsstaternes love og administrative bestemmelser vedrørende sikkerhedsvurdering og godkendelse af stoffer, der anvendes til fremstilling af materialer og genstande bestemt til at komme i berøring med fødevarer, kan hindre de pågældende materialers og genstandes frie bevægelighed, hvorved der skabes ulige og illoyale konkurrencevilkår. Der bør derfor på fællesskabsplan fastsættes en godkendelsesprocedure. For at sikre en harmoniseret sikkerhedsvurdering af sådanne stoffer, bør Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet gennemføre sådanne vurderinger.

| (14) | Efter sikkerhedsvurderingen af et stof bør der træffes en risikostyringsbeslutning om, hvorvidt stoffet bør optages på fællesskabslisten over godkendte stoffer. |
| --- | --- |

(14)

Efter sikkerhedsvurderingen af et stof bør der træffes en risikostyringsbeslutning om, hvorvidt stoffet bør optages på fællesskabslisten over godkendte stoffer.

| (15) | Der bør i denne forordning skabes mulighed for, at specifikke handlinger eller undladelser fra autoritetens side underkastes en administrativ prøvelse, uden at dette berører autoritetens rolle som et uafhængigt videnskabeligt referencecenter for risikovurdering. |
| --- | --- |

(15)

Der bør i denne forordning skabes mulighed for, at specifikke handlinger eller undladelser fra autoritetens side underkastes en administrativ prøvelse, uden at dette berører autoritetens rolle som et uafhængigt videnskabeligt referencecenter for risikovurdering.

| (16) | Mærkning hjælper brugerne til at anvende materialer og genstande korrekt. Hvorledes denne mærkning foretages, kan afhænge af brugeren. |
| --- | --- |

(16)

Mærkning hjælper brugerne til at anvende materialer og genstande korrekt. Hvorledes denne mærkning foretages, kan afhænge af brugeren.

| (17) | Ved Kommissionens direktiv 80/590/EØF af 9. juni 1980 (7)

  indførtes
  et symbol, der kan ledsage materialer og genstande bestemt til at komme i berøring med levnedsmidler. Af forenklingshensyn bør bestemmelserne
  om dette symbol
  indgå i denne forordning. |
| --- | --- |

(17)

Ved Kommissionens direktiv 80/590/EØF af 9. juni 1980 (7)

  indførtes
  et symbol, der kan ledsage materialer og genstande bestemt til at komme i berøring med levnedsmidler. Af forenklingshensyn bør bestemmelserne
  om dette symbol
  indgå i denne forordning.

| (18) | I alle led bør der sikres sporbarhed af materialer og genstande bestemt til at komme i berøring med fødevarer
  for at lette kontrol, tilbagekaldelse af defekte produkter, forbrugeroplysning og placering af ansvar
  . Virksomhedsledere bør som et minimum være i stand til at identificere de virksomheder, som materialer og genstande er blevet leveret fra og til. |
| --- | --- |

(18)

I alle led bør der sikres sporbarhed af materialer og genstande bestemt til at komme i berøring med fødevarer
  for at lette kontrol, tilbagekaldelse af defekte produkter, forbrugeroplysning og placering af ansvar
  . Virksomhedsledere bør som et minimum være i stand til at identificere de virksomheder, som materialer og genstande er blevet leveret fra og til.

| (19) | Når det kontrolleres, om materialer og genstande er i overensstemmelse med denne forordning, bør der tages hensyn til de særlige behov i udviklingslandene, navnlig de mindst udviklede lande. Kommissionen har med Europa-Parlamentets og Rådets forordning(EF) nr. .../2004 af ... [om offentlig kontrol med henblik på verifikation af, at foderstof- og fødevarelovgivningen samt dyresundheds- og dyrevelfærdsbestemmelserne overholdes] (8) forpligtet sig til at støtte udviklingslandene med hensyn til fødevaresikkerhed, herunder sikkerheden i forbindelse med materialer og genstande i berøring med fødevarer. Der er derfor indføjet særlige bestemmelser i den nævnte forordning, som også bør finde anvendelse på materialer og genstande i berøring med fødevarer. |
| --- | --- |

(19)

Når det kontrolleres, om materialer og genstande er i overensstemmelse med denne forordning, bør der tages hensyn til de særlige behov i udviklingslandene, navnlig de mindst udviklede lande. Kommissionen har med Europa-Parlamentets og Rådets forordning(EF) nr. .../2004 af ... [om offentlig kontrol med henblik på verifikation af, at foderstof- og fødevarelovgivningen samt dyresundheds- og dyrevelfærdsbestemmelserne overholdes] (8) forpligtet sig til at støtte udviklingslandene med hensyn til fødevaresikkerhed, herunder sikkerheden i forbindelse med materialer og genstande i berøring med fødevarer. Der er derfor indføjet særlige bestemmelser i den nævnte forordning, som også bør finde anvendelse på materialer og genstande i berøring med fødevarer.

| (20) | Det er nødvendigt at fastsætte procedurer for vedtagelse af beskyttelsesforanstaltninger i situationer, hvor et materiale eller en genstand må formodes at udgøre en alvorlig risiko for menneskers sundhed. |
| --- | --- |

(20)

Det er nødvendigt at fastsætte procedurer for vedtagelse af beskyttelsesforanstaltninger i situationer, hvor et materiale eller en genstand må formodes at udgøre en alvorlig risiko for menneskers sundhed.

| (21) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (9) finder anvendelse på dokumenter, som autoriteten ligger inde med. |
| --- | --- |

(21)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (9) finder anvendelse på dokumenter, som autoriteten ligger inde med.

| (22) | Det er hensigtsmæssigt at beskytte den investering, som produktudviklere foretager ved indsamlingen af oplysninger og data i forbindelse med en ansøgning, der indgives i henhold til denne forordning. For at undgå unødvendig gentagelse af undersøgelser og navnlig dyreforsøg bør udveksling af data imidlertid være tilladt, forudsat at der foreligger en aftale mellem de interesserede parter. |
| --- | --- |

(22)

Det er hensigtsmæssigt at beskytte den investering, som produktudviklere foretager ved indsamlingen af oplysninger og data i forbindelse med en ansøgning, der indgives i henhold til denne forordning. For at undgå unødvendig gentagelse af undersøgelser og navnlig dyreforsøg bør udveksling af data imidlertid være tilladt, forudsat at der foreligger en aftale mellem de interesserede parter.

| (23) | Der bør udpeges EF-referencelaboratorier og nationale referencelaboratorier for at bidrage til analyseresultater præget af høj kvalitet og ensartethed. Dette mål nås inden for rammerne af forordning(EF) nr. .../2004 [om offentlig kontrol med henblik på verifikation af, at foderstof- og fødevarelovgivningen samt dyresundheds- og dyrevelfærdsbestemmelserne overholdes]. |
| --- | --- |

(23)

Der bør udpeges EF-referencelaboratorier og nationale referencelaboratorier for at bidrage til analyseresultater præget af høj kvalitet og ensartethed. Dette mål nås inden for rammerne af forordning(EF) nr. .../2004 [om offentlig kontrol med henblik på verifikation af, at foderstof- og fødevarelovgivningen samt dyresundheds- og dyrevelfærdsbestemmelserne overholdes].

| (24) | Brug af genbrugsmaterialer og -genstande bør af miljømæssige årsager fremmes i Fællesskabet på betingelse af, at der indføres strenge krav for at sikre fødevaresikkerheden og forbrugerbeskyttelsen. Ved udarbejdelsen af disse krav bør der også tages hensyn til de teknologiske egenskaber ved de forskellige grupper af materialer og genstande, der nævnes i bilag I. Harmonisering af bestemmelserne om genbrugsplastmaterialer og -genstande bør prioriteres, da brugen heraf er stigende, og nationale love eller bestemmelser enten ikke eksisterer eller afviger fra hinanden. Derfor bør der offentliggøres et forslag til særforanstaltning om genbrugsplastmaterialer snarest muligt for at klarlægge den retlige situation i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(24)

Brug af genbrugsmaterialer og -genstande bør af miljømæssige årsager fremmes i Fællesskabet på betingelse af, at der indføres strenge krav for at sikre fødevaresikkerheden og forbrugerbeskyttelsen. Ved udarbejdelsen af disse krav bør der også tages hensyn til de teknologiske egenskaber ved de forskellige grupper af materialer og genstande, der nævnes i bilag I. Harmonisering af bestemmelserne om genbrugsplastmaterialer og -genstande bør prioriteres, da brugen heraf er stigende, og nationale love eller bestemmelser enten ikke eksisterer eller afviger fra hinanden. Derfor bør der offentliggøres et forslag til særforanstaltning om genbrugsplastmaterialer snarest muligt for at klarlægge den retlige situation i Fællesskabet.

| (25) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning og ændringerne af bilag I og II bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbestemmelser, der tillægges Kommissionen (10). |
| --- | --- |

(25)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning og ændringerne af bilag I og II bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbestemmelser, der tillægges Kommissionen (10).

| (26) | Medlemsstaterne fastsætter de sanktioner, der skal anvendes i tilfælde af overtrædelse af denne forordning, og sikrer, at de bliver iværksat. Sanktionerne skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have en afskrækkende virkning. |
| --- | --- |

(26)

Medlemsstaterne fastsætter de sanktioner, der skal anvendes i tilfælde af overtrædelse af denne forordning, og sikrer, at de bliver iværksat. Sanktionerne skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have en afskrækkende virkning.

| (27) | Det er nødvendigt at sikre, at virksomhedslederne får tilstrækkelig tid til at tilpasse sig en række af de krav, der indføres med denne forordning. |
| --- | --- |

(27)

Det er nødvendigt at sikre, at virksomhedslederne får tilstrækkelig tid til at tilpasse sig en række af de krav, der indføres med denne forordning.

| (28) | Målene for denne forordning kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne som følge af forskellene i national lovgivning og kan derfor bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går forordningen ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(28)

Målene for denne forordning kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne som følge af forskellene i national lovgivning og kan derfor bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går forordningen ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (29) | Direktiv 80/590/EØF og 89/109/EØF bør derfor ophæves — |
| --- | --- |

(29)

Direktiv 80/590/EØF og 89/109/EØF bør derfor ophæves —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Genstand og anvendelsesområde

1.   Formålet med denne forordning er at sikre, at det indre marked fungerer effektivt, for så vidt angår
  markedsføring i Fællesskabet af
  materialer og genstande bestemt til at komme i
  direkte eller indirekte
  berøring med fødevarer, samtidig med at den danner grundlag for at sikre et højt niveau for beskyttelse af menneskers sundhed og forbrugernes interesser.

2.   Denne forordning gælder for materialer og
  genstande, herunder
  aktive og intelligente materialer og genstande i berøring med fødevarer
  (i det følgende benævnt »materialer og genstande«)
  , som i færdig tilstand:

| a) | er bestemt til at komme i berøring med fødevarer eller |
| --- | --- |

a)

er bestemt til at komme i berøring med fødevarer eller

| b) | i overensstemmelse med deres formål allerede er i berøring med fødevarer eller |
| --- | --- |

b)

i overensstemmelse med deres formål allerede er i berøring med fødevarer eller

| c) | under normale eller forventelige forhold
  med rimelighed må antages at komme i berøring med fødevarer eller at afgive deres bestanddele til fødevarer. |
| --- | --- |

c)

under normale eller forventelige forhold
  med rimelighed må antages at komme i berøring med fødevarer eller at afgive deres bestanddele til fødevarer.

3.   Denne forordning gælder ikke for:

| a) | materialer og
  genstande, der
  leveres som antikviteter |
| --- | --- |

a)

materialer og
  genstande, der
  leveres som antikviteter

| b) | overtræks- og
  dæklagsmaterialer
  — såsom
  overtræksmaterialer
  til skorpen på ost, til charcuterivarer eller til frugt — der udgør en del af fødevaren, og som vil kunne indtages sammen med denne |
| --- | --- |

b)

overtræks- og
  dæklagsmaterialer
  — såsom
  overtræksmaterialer
  til skorpen på ost, til charcuterivarer eller til frugt — der udgør en del af fødevaren, og som vil kunne indtages sammen med denne

| c) | faste installationer i offentlige eller private vandforsyningssystemer. |
| --- | --- |

c)

faste installationer i offentlige eller private vandforsyningssystemer.

Artikel 2

Definitioner

Ved anvendelsen af denne forordning gælder
  de relevante definitioner
  i forordning (EF) nr. 178/2002, dog ikke
  definitionerne
  af »sporbarhed«
  og »markedsføring«
  .

Endvidere forstås ved:

| 1) | »aktive materialer og genstande i berøring med fødevarer« (i det følgende benævnt »aktive materialer og genstande«): materialer og genstande, der har til formål at forlænge den emballerede fødevares holdbarhed eller at opretholde eller forbedre dens tilstand. De er udformet med henblik på bevidst at inkorporere bestanddele, som frigør eller absorberer stoffer til eller fra den emballerede fødevare eller miljøet omkring fødevaren |
| --- | --- |

1)

»aktive materialer og genstande i berøring med fødevarer« (i det følgende benævnt »aktive materialer og genstande«): materialer og genstande, der har til formål at forlænge den emballerede fødevares holdbarhed eller at opretholde eller forbedre dens tilstand. De er udformet med henblik på bevidst at inkorporere bestanddele, som frigør eller absorberer stoffer til eller fra den emballerede fødevare eller miljøet omkring fødevaren

| 2) | »intelligente materialer og genstande i berøring med fødevarer« (i det følgende benævnt »intelligente materialer og genstande«): materialer og genstande, der overvåger den emballerede fødevares tilstand eller miljøet omkring fødevaren |
| --- | --- |

2)

»intelligente materialer og genstande i berøring med fødevarer« (i det følgende benævnt »intelligente materialer og genstande«): materialer og genstande, der overvåger den emballerede fødevares tilstand eller miljøet omkring fødevaren

| 3) | »virksomhed«: ethvert offentligt eller privat foretagende, som med eller uden gevinst for øje udfører en hvilken som helst aktivitet, der indgår som et hvilket som helst led i fremstillingen, tilvirkningen eller distributionen af materialer og genstande |
| --- | --- |

3)

»virksomhed«: ethvert offentligt eller privat foretagende, som med eller uden gevinst for øje udfører en hvilken som helst aktivitet, der indgår som et hvilket som helst led i fremstillingen, tilvirkningen eller distributionen af materialer og genstande

| 4) | »virksomhedsleder«: den eller de fysiske eller juridiske personer, der er ansvarlige for, at denne forordnings bestemmelser overholdes i den virksomhed, som er under vedkommendes ledelse |
| --- | --- |

4)

»virksomhedsleder«: den eller de fysiske eller juridiske personer, der er ansvarlige for, at denne forordnings bestemmelser overholdes i den virksomhed, som er under vedkommendes ledelse

| 5) | »sporbarhed«: evnen til at kunne spore og følge et materiale eller en genstand gennem alle fremstilllings-, tilvirknings- og distributionsled |
| --- | --- |

5)

»sporbarhed«: evnen til at kunne spore og følge et materiale eller en genstand gennem alle fremstilllings-, tilvirknings- og distributionsled

| 6) | »markedsføring«: besiddelse af materialer og genstande med henblik på salg, herunder udbydelse til salg eller anden overførsel, mod eller uden vederlag, og selve salget, distributionen og andre former for overførsel. |
| --- | --- |

6)

»markedsføring«: besiddelse af materialer og genstande med henblik på salg, herunder udbydelse til salg eller anden overførsel, mod eller uden vederlag, og selve salget, distributionen og andre former for overførsel.

Artikel 3

Generelle krav

1.
     Materialer og genstande,
  herunder aktive og intelligente materialer og genstande,
  skal fremstilles i overensstemmelse med god fremstillingspraksis, således at de under de for deres anvendelse normale eller forventelige forhold ikke afgiver bestanddele til fødevarerne i et omfang, der kan:

| a) | frembyde en fare for menneskers sundhed eller |
| --- | --- |

a)

frembyde en fare for menneskers sundhed eller

| b) | forårsage en uacceptabel ændring af sammensætningen af fødevarerne eller |
| --- | --- |

b)

forårsage en uacceptabel ændring af sammensætningen af fødevarerne eller

| c) | forårsage en forringelse af de organoleptiske egenskaber. |
| --- | --- |

c)

forårsage en forringelse af de organoleptiske egenskaber.

2.
     
  Mærkning af, reklame for og præsentation af materialer og genstande må ikke være vildledende for forbrugerne.

Artikel 4

Særlige krav til aktive og intelligente materialer og genstande

1.   Aktive materialer og genstande kan forårsage ændringer af en fødevares sammensætning eller organoleptiske egenskaber,
  jf. artikel 3, stk. 1, litra b) og c), forudsat at
  ændringerne er i overensstemmelse med
  Fælleskabets gældende fødevarebestemmelser såsom direktiv 89/107/EØF om tilsætningsstoffer og tilhørende gennemførelsesbestemmelser,
  eller — hvis
  der ingen fællesskabsbestemmelser
  findes — med de nationale
  fødevarebestemmelser
  .

2.
     
  Indtil der vedtages yderligere bestemmelser i en særforanstaltning vedrørende aktive og intelligente materialer og genstande, skal stoffer, der bevidst inkorporeres i aktive materialer og genstande, og som vil blive frigivet i fødevarer eller miljøet omkring fødevarer, godkendes og anvendes i overensstemmelse med de relevante fællesskabsbestemmelser om fødevarer og skal opfylde bestemmelserne i denne forordning og de tilhørende gennemførelsesbestemmelser.

Disse stoffer betragtes som ingredienser i henhold til artikel 6, stk. 4, litra a, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/13/EF af 20. marts 2000 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om mærkning af og præsentationsmåder for levnedsmidler samt reklame for sådanne levnedsmidler (11)

  .

3.   Aktive materialer og genstande må ikke forårsage ændringer af en fødevares sammensætning eller organoleptiske egenskaber,
  f.eks. ved at skjule forringelse af fødevarer,
  som kan vildlede forbrugerne.

4.   Intelligente materialer og genstande må ikke give oplysninger om en fødevares tilstand, som kan vildlede forbrugerne.

5.
     
  Aktive og intelligente materialer og genstande, der allerede er kommet i kontakt med fødevarer, skal mærkes på en hensigtsmæssig måde, således at forbrugerne har mulighed for at identificere ikke-spiselige dele.

6.
     
  Aktive og intelligente materialer og genstande skal mærkes på en sådan måde, at det fremgår, at materialerne eller genstandene er aktive og/eller intelligente.

Artikel 5

Særforanstaltninger for grupper af materialer og genstande

1.
     For de grupper af materialer og genstande, som er anført i bilag I, og i givet fald kombinationer af disse materialer og genstande
  eller genvundne materialer og genstande, der anvendes til fremstilling af disse materialer og genstande
  , kan særforanstaltninger vedtages eller ændres efter proceduren i artikel 23, stk. 2.

Disse særforanstaltninger kan omfatte:

| a) | en liste over de stoffer,
  der er godkendt til anvendelse i fremstillingen af materialer og genstande |
| --- | --- |

a)

en liste over de stoffer,
  der er godkendt til anvendelse i fremstillingen af materialer og genstande

| b) | en liste (lister) over godkendte stoffer, der er inkorporeret i aktive eller intelligente materialer eller genstande, som er bestemt til at komme i berøring med fødevarer, eller en liste (lister) over aktive eller intelligente materialer og genstande og om fornødent særlige betingelser for anvendelse af disse stoffer og/eller de materialer og genstande, som de er inkorporeret i |
| --- | --- |

b)

en liste (lister) over godkendte stoffer, der er inkorporeret i aktive eller intelligente materialer eller genstande, som er bestemt til at komme i berøring med fødevarer, eller en liste (lister) over aktive eller intelligente materialer og genstande og om fornødent særlige betingelser for anvendelse af disse stoffer og/eller de materialer og genstande, som de er inkorporeret i

| c) | renhedskriterierne for de i litra a) nævnte stoffer |
| --- | --- |

c)

renhedskriterierne for de i litra a) nævnte stoffer

| d) | særlige betingelser for anvendelse af de i litra a) nævnte stoffer og/eller de materialer og genstande, i hvilke disse stoffer er anvendt |
| --- | --- |

d)

særlige betingelser for anvendelse af de i litra a) nævnte stoffer og/eller de materialer og genstande, i hvilke disse stoffer er anvendt

| e) | specifikke grænser for migration af visse bestanddele eller grupper af bestanddele i eller på fødevarer, der tager behørigt hensyn til, at disse bestanddele kan hidrøre fra andre eksponeringskilder |
| --- | --- |

e)

specifikke grænser for migration af visse bestanddele eller grupper af bestanddele i eller på fødevarer, der tager behørigt hensyn til, at disse bestanddele kan hidrøre fra andre eksponeringskilder

| f) | en generel grænse for migration af bestanddele til eller på fødevarer |
| --- | --- |

f)

en generel grænse for migration af bestanddele til eller på fødevarer

| g) | forskrifter til beskyttelse af menneskers sundhed mod farer, der opstår som følge af mundens berøring med materialer og genstande |
| --- | --- |

g)

forskrifter til beskyttelse af menneskers sundhed mod farer, der opstår som følge af mundens berøring med materialer og genstande

| h) | andre forskrifter til sikring af overholdelsen af artikel 3 og 4 |
| --- | --- |

h)

andre forskrifter til sikring af overholdelsen af artikel 3 og 4

| i) | grundregler for kontrol af overholdelsen af litra a)-h) |
| --- | --- |

i)

grundregler for kontrol af overholdelsen af litra a)-h)

| j) | regler for prøveudtagning og analysemetoder til kontrol af overholdelsen af litra a)-h) |
| --- | --- |

j)

regler for prøveudtagning og analysemetoder til kontrol af overholdelsen af litra a)-h)

| k) | særlige
  bestemmelser til sikring af materialers og genstandes sporbarhed
  , herunder bestemmelser om, hvor længe dokumentation skal opbevares, eller bestemmelser, der om fornødent giver mulighed for dispensation fra kravene i artikel 17 |
| --- | --- |

k)

særlige
  bestemmelser til sikring af materialers og genstandes sporbarhed
  , herunder bestemmelser om, hvor længe dokumentation skal opbevares, eller bestemmelser, der om fornødent giver mulighed for dispensation fra kravene i artikel 17

| l) | supplerende bestemmelser om mærkning af aktive og intelligente materialer og genstande |
| --- | --- |

l)

supplerende bestemmelser om mærkning af aktive og intelligente materialer og genstande

| m) | krav om, at Kommissionen opretter og vedligeholder et offentligt tilgængeligt fællesskabsregister (i det følgende benævnt »registret«) over godkendte stoffer,
  processer eller
  materialer og genstande |
| --- | --- |

m)

krav om, at Kommissionen opretter og vedligeholder et offentligt tilgængeligt fællesskabsregister (i det følgende benævnt »registret«) over godkendte stoffer,
  processer eller
  materialer og genstande

| n) | specifikke procedureregler, der efter behov tilpasser den i artikel 8-12 nævnte procedure, eller gør den anvendelig til godkendelse af visse typer materialer og gentande og/eller processer, der anvendes til fremstillingen heraf, herunder om fornødent en procedure for individuel godkendelse af et stof, et materiale eller en genstand eller proces ved en afgørelse, der stiles til ansøgeren. |
| --- | --- |

n)

specifikke procedureregler, der efter behov tilpasser den i artikel 8-12 nævnte procedure, eller gør den anvendelig til godkendelse af visse typer materialer og gentande og/eller processer, der anvendes til fremstillingen heraf, herunder om fornødent en procedure for individuel godkendelse af et stof, et materiale eller en genstand eller proces ved en afgørelse, der stiles til ansøgeren.

2.
     
  Eksisterende særdirektiver om materialer og genstande ændres i overensstemmelse med den i artikel 23, stk.2, nævnte procedure.

Artikel 6

Nationale særforanstaltninger

Hvis der ikke findes særforanstaltninger som nævnt i artikel 5, forhindrer denne forordning ikke medlemsstaterne i at bibeholde eller vedtage nationale bestemmelser, forudsat at de opfylder reglerne i traktaten.

Artikel 7

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets funktion

Forskrifter, der kan være af betydning for den offentlige sundhed, vedtages efter høring af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«).

Artikel 8

Generelle krav til
  godkendelse af stoffer

1.   
  Når
  en liste
  over stoffer
  som nævnt i
  artikel 5, stk. 1, andet afsnit
  ,
  litra a) og b)
  , vedtages, skal alle, der ønsker godkendelse af et stof, som endnu ikke er med på listen, indgive en ansøgning i henhold til artikel 9, stk. 1.

2.   Ingen stoffer godkendes, medmindre det på behørig vis og fyldestgørende er dokumenteret, at materialet eller genstanden i færdig tilstand opfylder kravene i artikel 3 og 4, når anvendelse heraf foregår på de betingelser, der fastsættes i særforanstaltningerne.

Artikel 9

Ansøgning om godkendelse af et nyt stof

1.   En ansøgning om den i artikel 8, stk. 1, omhandlede godkendelse indgives under overholdelse af følgende bestemmelser:

| a) | Ansøgningen indsendes til
  den kompetente
  myndighed i en medlemsstat vedlagt følgende:






  i) | ansøgerens navn og adresse |
| --- | --- | --- |

a)

Ansøgningen indsendes til
  den kompetente
  myndighed i en medlemsstat vedlagt følgende:

i)

ansøgerens navn og adresse

| ii) | teknisk dokumentation med de oplysninger, der er angivet i de retningslinjer for sikkerhedsvurdering af et stof, som autoriteten skal offentliggøre |
| --- | --- |

ii)

teknisk dokumentation med de oplysninger, der er angivet i de retningslinjer for sikkerhedsvurdering af et stof, som autoriteten skal offentliggøre

| iii) | en sammenfatning af den tekniske dokumentation. |
| --- | --- |

iii)

en sammenfatning af den tekniske dokumentation.

| b) | Den
  i litra a) nævnte
  kompetente myndighed skal:






  i) | bekræfte, at den har modtaget ansøgningen, ved senest 14 dage herefter at sende en skriftlig bekræftelse til ansøgeren; i bekræftelsen anføres datoen for modtagelsen af ansøgningen |
| --- | --- | --- |

b)

Den
  i litra a) nævnte
  kompetente myndighed skal:

i)

bekræfte, at den har modtaget ansøgningen, ved senest 14 dage herefter at sende en skriftlig bekræftelse til ansøgeren; i bekræftelsen anføres datoen for modtagelsen af ansøgningen

| ii) | hurtigst muligt underrette autoriteten |
| --- | --- |

ii)

hurtigst muligt underrette autoriteten

| iii) | stille ansøgningen og supplerende oplysninger, som ansøgeren har afgivet, til rådighed for autoriteten. |
| --- | --- |

iii)

stille ansøgningen og supplerende oplysninger, som ansøgeren har afgivet, til rådighed for autoriteten.

| c) | Autoriteten underretter straks de øvrige medlemsstater og Kommissionen om ansøgningen og stiller ansøgningen og supplerende oplysninger, som ansøgeren har afgivet, til rådighed for dem. |
| --- | --- |

c)

Autoriteten underretter straks de øvrige medlemsstater og Kommissionen om ansøgningen og stiller ansøgningen og supplerende oplysninger, som ansøgeren har afgivet, til rådighed for dem.

2.   Autoriteten offentliggør en detaljeret vejledning i, hvordan en ansøgning udarbejdes og
  indgives

   (12).

Artikel 10

Autoritetens udtalelser

1.   Autoriteten afgiver inden seks måneder efter modtagelsen af en gyldig ansøgning udtalelse om, hvorvidt stoffet og de påtænkte betingelser for anvendelse af det materiale eller den genstand, det anvendes i, er i overensstemmelse med
  sikkerhedskriterierne
  i artikel 3 og 4.

Autoriteten kan forlænge denne periode
  med højst seks måneder
  . I så fald underretter den ansøgeren, Kommissionen og medlemsstaterne om årsagen til udsættelsen.

2.   Autoriteten kan om nødvendigt anmode ansøgeren om at afgive supplerende oplysninger til ansøgningen inden for en tidsfrist, der fastsættes af autoriteten. Såfremt autoriteten anmoder om supplerende oplysninger, suspenderes den i stk. 1 fastsatte tidsfrist, indtil de pågældende oplysninger er indgivet. Tidsfristen suspenderes ligeledes i det tidsrum, hvor ansøgeren udarbejder mundtlige eller skriftlige redegørelser.

3.   Autoriteten skal i forbindelse med udarbejdelsen af sin udtalelse:

| a) | kontrollere, om ansøgeren har indgivet de i artikel 9, stk. 1, litra a), anførte oplysninger og dokumenter, idet ansøgningen i så fald anses for gyldig, og undersøge, om stoffet er i overensstemmelse med
  sikkerhedskriterierne
  i artikel 3 og 4 |
| --- | --- |

a)

kontrollere, om ansøgeren har indgivet de i artikel 9, stk. 1, litra a), anførte oplysninger og dokumenter, idet ansøgningen i så fald anses for gyldig, og undersøge, om stoffet er i overensstemmelse med
  sikkerhedskriterierne
  i artikel 3 og 4

| b) | underrette ansøgeren, Kommissionen og medlemsstaterne, hvis en ansøgning ikke er gyldig. |
| --- | --- |

b)

underrette ansøgeren, Kommissionen og medlemsstaterne, hvis en ansøgning ikke er gyldig.

4.   Såfremt der afgives en positiv udtalelse, hvorefter det vurderede stof kan godkendes, skal udtalelsen endvidere indeholde følgende:

| a) | stoffets betegnelse og dets specifikationer
  og |
| --- | --- |

a)

stoffets betegnelse og dets specifikationer
  og

| b) | hvis det er relevant,
  henstillinger om
  betingelser for eller begrænsninger i anvendelsen af det stof, der er blevet vurderet, og/eller materialet eller genstanden
  og |
| --- | --- |

b)

hvis det er relevant,
  henstillinger om
  betingelser for eller begrænsninger i anvendelsen af det stof, der er blevet vurderet, og/eller materialet eller genstanden
  og

| c) | en vurdering af, om den foreslåede analysemetode er egnet til det påtænkte kontrolformål. |
| --- | --- |

c)

en vurdering af, om den foreslåede analysemetode er egnet til det påtænkte kontrolformål.

5.   Autoriteten sender sin udtalelse til Kommissionen, medlemsstaterne og ansøgeren.

6.   Autoriteten offentliggør udtalelsen efter først at have udeladt oplysninger, der i henhold til artikel 20 er angivet som fortrolige.

Artikel 11

Fællessskabsgodkendelse

1.   
  Fællesskabsgodkendelse af et eller flere stoffer sker ved vedtagelse af en særforanstaltning.
  Kommissionen udarbejder i givet fald et udkast til en særforanstaltning
  , jf. artikel 5,
  om godkendelse af det eller de stoffer, autoriteten har vurderet, og heri angives eller ændres betingelserne for anvendelse.

2.   Udkastet til særforanstaltning skal tage hensyn til autoritetens udtalelse, relevante fællesskabsbestemmelser og andre legitime forhold af relevans for den pågældende sag. Såfremt udkastet til særforanstaltning ikke er i overensstemmelse med autoritetens udtalelse, udarbejder Kommissionen
  straks
  en redegørelse, hvori afvigelsen begrundes.
  Dersom Kommissionen ikke agter at forberede et udkast til særforanstaltning, efter at autoriteten har afgivet en positiv udtalelse, skal den straks informere ansøgeren herom og begrunde hvorfor.

3.   
  Fællesskabsgodkendelse i form af en
  særforanstaltning
  som omhandlet i stk. 1
  vedtages efter proceduren i artikel 23, stk. 2.

4.   Når et stof er blevet godkendt i henhold til denne forordning, skal en virksomhedsleder, der anvender det godkendte stof eller materialer eller genstande, der indeholder det godkendte stof, overholde alle de betingelser og begrænsninger, som er knyttet til godkendelsen.

5.   Ansøgeren
  eller en hvilken som helst virksomhedsleder, der anvender det godkendte stof eller materialer eller genstande, der indeholder det godkendte stof,
  underretter straks Kommissionen om eventuelle nye videnskabelige eller tekniske oplysninger, der kan have indflydelse på sikkerhedsvurderingen af det godkendte stof, for så vidt angår menneskers sundhed. Autoriteten reviderer om fornødent vurderingen.

6.   En godkendelse berører ikke en fødevarevirksomhedsleders privatretlige og strafferetlige ansvar i forbindelse med det godkendte stof, det materiale eller den genstand, der indeholder det godkendte stof, og den fødevare, der er i berøring med materialet eller genstanden.

Artikel 12

Ændring, suspension og tilbagekaldelse af godkendelse

1.   Ansøgeren
  eller en hvilken som helst virksomhedsleder, der anvender det godkendte stof eller materialer eller genstande, der indeholder det godkendte stof,
  kan efter proceduren i artikel 9, stk. 1, ansøge om en ændring af den eksisterende godkendelse.

2.   Ansøgningen skal vedlægges følgende:

| a) | en henvisning til den oprindelige ansøgning |
| --- | --- |

a)

en henvisning til den oprindelige ansøgning

| b) | teknisk dokumentation med de nye oplysninger i overensstemmelse med retningslinjerne, jf. artikel 9, stk. 2 |
| --- | --- |

b)

teknisk dokumentation med de nye oplysninger i overensstemmelse med retningslinjerne, jf. artikel 9, stk. 2

| c) | en ny komplet sammenfatning af den tekniske dokumentation i standardiseret form. |
| --- | --- |

c)

en ny komplet sammenfatning af den tekniske dokumentation i standardiseret form.

3.   På eget initiativ eller efter anmodning fra en medlemsstat eller Kommissionen
  vurderer autoriteten, hvorvidt udtalelsen eller godkendelsen
  fortsat er i overensstemmelse med denne forordning, jf. proceduren i artikel 10.
  Autoriteten kan om nødvendigt høre ansøgeren.

4.   Kommissionen gennemgår hurtigst muligt autoritetens udtalelse og udarbejder et udkast til særforanstaltning.

5.   I et udkast til særforanstaltning om ændring af en godkendelse angives eventuelle nødvendige ændringer i anvendelsesbetingelserne og eventuelle begrænsninger i forbindelse med godkendelsen.

6.   Den endelige særforanstaltning om ændring, suspension eller tilbagekaldelse af godkendelse vedtages efter proceduren i artikel 23, stk. 2.

Artikel 13

Medlemsstaternes kompetente myndigheder

Hver enkelt medlemsstat underretter Kommissionen og autoriteten om navn, adresse og kontaktsted for de(n) nationale, kompetente myndighed(er), der er udpeget som ansvarlig(e) på medlemsstatens territorium for at modtage den ansøgning om godkendelse, der er omtalt i artikel 9-12. Kommissionen offentliggør navn og adresse på de nationale kompetente myndigheder samt de kontaktsteder, den har modtaget underretning om i medfør af denne artikel.

Artikel 14

Administrativ prøvelse

Enhver handling i medfør af eller manglende udøvelse af de beføjelser, som denne forordning giver autoriteten, kan efterprøves af Kommissionen på dennes eget initiativ eller efter anmodning fra en medlemsstat eller fra enhver direkte og individuelt berørt person.

Anmodning herom skal forelægges for Kommissionen inden to måneder fra den dag, hvor den berørte part blev opmærksom på den pågældende handling eller undladelse.

Kommissionen træffer afgørelse inden to måneder og anmoder om fornødent autoriteten om at omgøre sin handling eller råde bod på sin manglende handling.

Artikel 15

Mærkning

1.   Medmindre andet er fastsat i de særforanstaltninger, der er omtalt i artikel 5,
  skal materialer og genstande, der, når de markedsføres, endnu ikke er i berøring med fødevarer, være ledsaget af følgende angivelser:

| a) | angivelsen
  »
  til
  berøring med fødevarer« eller en særlig angivelse af deres anvendelse, såsom kaffemaskine, vinflaske, suppeske, eller det symbol, der er gengivet i bilag II |
| --- | --- |

a)

angivelsen
  »
  til
  berøring med fødevarer« eller en særlig angivelse af deres anvendelse, såsom kaffemaskine, vinflaske, suppeske, eller det symbol, der er gengivet i bilag II

| b) | om nødvendigt
  særlige anvisninger, som skal overholdes, for at de kan anvendes på sikker
  og hensigtsmæssig
  vis |
| --- | --- |

b)

om nødvendigt
  særlige anvisninger, som skal overholdes, for at de kan anvendes på sikker
  og hensigtsmæssig
  vis

| c) | navn eller firmanavn og
  i begge tilfælde
  adresse eller hjemsted eller registreret varemærke for
  den
  producent, forarbejdningsvirksomhed eller forhandler, der
  er ansvarlig for markedsføringen, og som
  er etableret inden for Fællesskabet |
| --- | --- |

c)

navn eller firmanavn og
  i begge tilfælde
  adresse eller hjemsted eller registreret varemærke for
  den
  producent, forarbejdningsvirksomhed eller forhandler, der
  er ansvarlig for markedsføringen, og som
  er etableret inden for Fællesskabet

| d) | passende mærkning eller identifikation, så materialet eller genstanden kan spores
  , jf. artikel 17 |
| --- | --- |

d)

passende mærkning eller identifikation, så materialet eller genstanden kan spores
  , jf. artikel 17

| e) | for så vidt angår aktive materialer og genstande:
  oplysning
  vedrørende tilladt anvendelse
  og andre relevante oplysninger som navne på og mængder af de stoffer, den aktive komponent afgiver
  , så
  de fødevarevirksomhedsledere, der benytter
  de pågældende materialer og genstande, kan overholde eventuelle andre relevante fællesskabsbestemmelser eller — hvis sådanne ikke findes — nationale fødevarebestemmelser
  , herunder bestemmelserne om fødevaremærkning. |
| --- | --- |

e)

for så vidt angår aktive materialer og genstande:
  oplysning
  vedrørende tilladt anvendelse
  og andre relevante oplysninger som navne på og mængder af de stoffer, den aktive komponent afgiver
  , så
  de fødevarevirksomhedsledere, der benytter
  de pågældende materialer og genstande, kan overholde eventuelle andre relevante fællesskabsbestemmelser eller — hvis sådanne ikke findes — nationale fødevarebestemmelser
  , herunder bestemmelserne om fødevaremærkning.

2.
     
  De i stk. 1, litra a), nævnte oplysninger er dog ikke obligatoriske for genstande, som ved deres beskaffenhed klart er beregnet til at komme i berøring med fødevarer.

3.   De i stk. 1 krævede oplysninger skal være iøjnefaldende og let læselige og må ikke kunne slettes.

4.
     
  Detailhandel med materialer og genstande er forbudt, medmindre de i artikel 12, stk. 1, litra a), b) og e) nævnte oplysninger er affattet på et sprog, der er let forståeligt for køberne.

5.
     
  Den medlemsstat, hvor materialet eller artiklen markedsføres, kan efter reglerne i traktaten bestemme, at de særlige mærkningsanvisninger på dens eget territorium skal anføres på et eller flere sprog, som den vælger blandt Fællesskabets officielle sprog.

6.
     
  Stk. 4 og 5 udelukker ikke, at de særlige anvisninger anføres på flere sprog.

7.   I detailleddet skal de i stk. 1 krævede oplysninger fremgå af:

| a) | materialerne og genstandene eller emballagen eller |
| --- | --- |

a)

materialerne og genstandene eller emballagen eller

| b) | etiketter, der er anbragt på materialerne og genstandene eller på deres emballage, eller |
| --- | --- |

b)

etiketter, der er anbragt på materialerne og genstandene eller på deres emballage, eller

| c) | på et skilt, der er anbragt i umiddelbar nærhed af materialerne og genstandene, og som er klart synligt for køberen. Denne mulighed kan dog, hvor det drejer sig om de i stk. 1, litra c), omhandlede oplysninger, kun benyttes, dersom oplysningerne eller en etiket forsynet med oplysningerne ikke kan anbringes på disse materialer og genstande hverken i fremstillingsleddet eller i markedsføringsleddet. |
| --- | --- |

c)

på et skilt, der er anbragt i umiddelbar nærhed af materialerne og genstandene, og som er klart synligt for køberen. Denne mulighed kan dog, hvor det drejer sig om de i stk. 1, litra c), omhandlede oplysninger, kun benyttes, dersom oplysningerne eller en etiket forsynet med oplysningerne ikke kan anbringes på disse materialer og genstande hverken i fremstillingsleddet eller i markedsføringsleddet.

8.   I andre markedsføringsled end detailleddet skal de i stk. 1 krævede oplysninger fremgå af:

| a) | ledsagedokumenterne
  eller |
| --- | --- |

a)

ledsagedokumenterne
  eller

| b) | etiketterne eller emballagen eller |
| --- | --- |

b)

etiketterne eller emballagen eller

| c) | selve materialerne og genstandene. |
| --- | --- |

c)

selve materialerne og genstandene.

9.   De i stk. 1, litra a), b) og e), omhandlede angivelser er forbeholdt materialer og genstande, som er i overensstemmelse med:

| a) | kriterierne i
  artikel 3 og 4 og |
| --- | --- |

a)

kriterierne i
  artikel 3 og 4 og

| b) | særforanstaltningerne, jf. artikel 5,
  eller — hvis sådanne ikke findes — de nationale bestemmelser, der gælder for
  disse materialer og genstande
  . |
| --- | --- |

b)

særforanstaltningerne, jf. artikel 5,
  eller — hvis sådanne ikke findes — de nationale bestemmelser, der gælder for
  disse materialer og genstande
  .

Artikel 16

Erklæring om overensstemmelse

1.   I særforanstaltningerne, jf. artikel 5, skal det fastsættes, at materialer og genstande, der er omfattet af de pågældende særforanstaltninger, skal være ledsaget af en skriftlig erklæring, hvori det anføres, at de er i overensstemmelse med de regler, der gælder for dem.

Der skal foreligge relevant dokumentation for, at reglerne overholdes. Denne dokumentation stilles til rådighed for de kompetente myndigheder på deres anmodning.

2.   Hvis der ikke findes særforanstaltninger,
  forhindrer denne forordning ikke medlemsstaterne i at bibeholde eller vedtage nationale bestemmelser om erklæringer om overensstemmelse for materialer og genstande
  .

Artikel 17

Sporbarhed

1.   Materialernes og genstandenes sporbarhed sikres i alle
  led for at lette kontrol, tilbagekaldelse af defekte produkter, forbrugeroplysning og placering af ansvar
  .

2.   Virksomhedslederne indfører
  , under skyldig hensyntagen til, hvad der er teknologisk muligt,
  systemer og procedurer, der gør det muligt at identificere, fra hvilke og til hvilke virksomheder materialerne eller genstandene og i givet fald de stoffer eller produkter, der
  er omfattet af denne forordning og dens gennemførelsesbestemmelser
  ,
  og som
  er anvendt til fremstilling heraf, er leveret. Disse oplysninger stilles til rådighed for de kompetente myndigheder på deres anmodning.

3.   Materialer og genstande, der markedsføres på Fællesskabets marked, skal kunne identificeres ved hjælp af et system, som gør det muligt at spore dem
  via relevant dokumentation eller information.

Artikel 18

Beskyttelsesforanstaltninger

1.   Hvis en medlemsstat på grundlag af nye oplysninger eller af en ny vurdering af de foreliggende
  oplysninger har
  præcise grunde til at antage, at anvendelsen af et materiale eller en genstand udgør en fare for menneskers sundhed, selv om det/den opfylder de relevante særforanstaltninger, kan medlemsstaten midlertidigt suspendere eller begrænse anvendelsen af de pågældende bestemmelser på sit område.

Den underretter straks de øvrige medlemsstater og Kommissionen herom og begrunder suspensionen eller begrænsningen.

2.   Kommissionen undersøger snarest muligt i den komité, der er nævnt i artikel 23, stk. 1, eventuelt efter at have indhentet udtalelse fra autoriteten, de grunde, som den i stk. 1 i denne artikel omhandlede medlemsstat har anført, hvorefter den straks afgiver udtalelse og træffer passende foranstaltninger.

3.   Såfremt Kommissionen finder, at det er nødvendigt at foretage ændringer i de relevante særforanstaltninger for at løse de i stk. 1 anførte problemer og for at sikre beskyttelse af menneskers sundhed, vedtages sådanne ændringer efter proceduren i artikel 23, stk. 2.

4.   Den medlemsstat, der er omhandlet i stk. 1, kan lade suspensionen eller begrænsningen gælde, indtil de ændringer, der er omhandlet i stk. 3, er blevet vedtaget
  , eller Kommissionen har afslået at vedtage disse ændringer
  .

Artikel 19

Aktindsigt

1.   
  Ansøgninger
  om godkendelse, supplerende oplysninger fra
  ansøgere
  og udtalelser fra autoriteten, dog med undtagelse af fortrolige oplysninger, gøres tilgængelige for offentligheden
  i overensstemmelse med artikel 38, 39 og 41 i forordning (EF) nr. 178/2002.

2.   
  Medlemsstaterne
  behandler anmodninger om aktindsigt i dokumenter, der er modtaget i henhold til nærværende forordning, i overensstemmelse med artikel 5 i forordning (EF) nr. 1049/2001.

Artikel 20

Fortrolighed

1.   Ansøgeren kan angive, hvilke af de oplysninger, der afgives i henhold til
  artikel 9, stk.1, artikel 10, stk. 2 og artikel 12, stk. 2,
  der skal behandles fortroligt, fordi videregivelse af dem kan skade ansøgerens konkurrencemæssige stilling mærkbart. Der vedlægges i så fald dokumentation, hvis rigtighed kan efterprøves.

2.   Følgende oplysninger anses ikke for at være fortrolige:

| a) | ansøgerens navn og adresse og stoffets kemiske betegnelse |
| --- | --- |

a)

ansøgerens navn og adresse og stoffets kemiske betegnelse

| b) | oplysninger af direkte relevans for vurderingen af stoffets sikkerhed |
| --- | --- |

b)

oplysninger af direkte relevans for vurderingen af stoffets sikkerhed

| c) | analysemetode eller analysemetoder. |
| --- | --- |

c)

analysemetode eller analysemetoder.

3.   Kommissionen afgør efter samråd med ansøgeren, hvilke oplysninger der skal behandles fortroligt, og giver ansøgeren og autoriteten meddelelse om sin beslutning.

4.   Autoriteten udleverer efter anmodning alle de oplysninger, den er i besiddelse af, til Kommissionen og medlemsstaterne.

5.   Kommissionen, autoriteten og medlemsstaterne træffer alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at oplysninger, der modtages i henhold til denne forordning, behandles fortroligt, undtagen oplysninger, som skal offentliggøres, hvis omstændighederne gør det påkrævet for at beskytte menneskers sundhed.

6.   Hvis en ansøger trækker eller har trukket sin ansøgning tilbage, vil alle produktions- og forretningsoplysninger, herunder oplysninger om forskning og udvikling samt oplysninger, hvor Kommissionen og ansøgeren er uenige om deres fortrolige karakter, blive behandlet fortroligt af autoriteten, Kommissionen og medlemsstaterne.

Artikel 21

Fælles anvendelse af eksisterende data

Oplysningerne i en ansøgning indgivet i henhold til
  artikel 9, stk. 1, artikel 10, stk. 2, og artikel 12, stk. 2,
  kan anvendes til fordel for en anden ansøger, forudsat at
  autoriteten mener, at
  stoffet er det samme som det, den oprindelige ansøgning vedrørte, herunder renhedsgrad og urenhedernes art, og at den anden ansøger har aftalt med den oprindelige ansøger, at de pågældende oplysninger må anvendes.

Artikel 22

Ændringer af bilag I og II

Ændringer af bilag I og II vedtages efter proceduren i artikel 23, stk. 2.

Artikel 23

Komité

1.   Kommissionen bistås af Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, der er nedsat ved artikel 58, stk. 1, i
  forordning (EF) nr. 178/2002.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Fristen i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.

3.
     
  Komitéen vedtager sin egen forretningsorden.

Artikel 24

Tilsyn og kontrolforanstaltninger

1.   Medlemsstaterne
  gennemfører officielle
  kontrolforanstaltninger
  til håndhævelse af
  denne forordning
  i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i fællesskabslovgivningen vedrørende officiel kontrol med fødevarer og foderstoffer.

2.   For at fremme en samordnet tilgang til gennemførelsen af stk. 1 bistår autoriteten om nødvendigt og efter anmodning fra Kommissionen med at udforme tekniske retningslinjer for prøvetagning og prøvning.

3.
     
  EF-referencelaboratoriet for materialer og genstande bestemt til at komme i berøring med fødevarer, og nationale referencelaboratorier, oprettet i henhold til forordning (EF) nr. .../2004 [om offentlig kontrol med henblik på verifikation af, at foderstof- og fødevarelovgivningen samt dyresundheds- og dyrevelfærdsbestemmelserne overholdes], bistår medlemsstaterne ved gennemførelsen af stk. 1 ved at medvirke til, at analyseresultaterne bliver ensartede og af høj kvalitet.

Artikel 25

Sanktioner

Medlemsstaterne fastsætter de sanktioner, der skal anvendes i tilfælde af overtrædelse af denne forordning, og træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre deres iværksættelse. Sanktionerne skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen disse bestemmelser senest den ...
   (13) og giver straks meddelelse om eventuelle senere ændringer af disse.

Artikel 26

Ophævelse

Direktiv 89/109/EØF og 80/590/EØF ophæves.

Henvisninger til de ophævede direktiver betragtes som henvisninger til nærværende forordning og læses efter sammenligningstabellen i bilag III.

Artikel 27

Overgangsbestemmelser

Materialer og genstande, der lovligt er markedsført før datoen for denne forordnings ikrafttræden, kan markedsføres så længe lager haves.

Artikel 28

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 15 anvendes fra den ...
   (14).

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Rådets vegne

formanden

---

(1)  EUT C ...

1

(2)  EUT C ...

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 31.3.2004.

3

Europa-Parlamentets holdning af 31.3.2004.

(4)  EFT L 40 af 11.2.1989, s. 38. Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

4

Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

(5)  EFT L 40 af 11.2.1989, s. 27. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1882/2003.

5

(6)  EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1642/2003 (EUT L 245 af 29.9.2003, s. 4).

6

Ændret

(7)  EFT L 151 af 19.6.1980, s. 21.

7

(8)  EUT L ...

8

(9)  EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43.

9

(10)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

10

(11)  EFT L 109 af 6.5.2000, s. 29. Senest ændret ved direktiv 2003/89/EF (EUT L 308 af 25.11.2003, s. 15).

11

(12)  
  Indtil en sådan vejledning er offentliggjort, kan ansøgere konsultere »Guidelines of the Scientific Committee on Food for the presentation of an application for safety assessment of a substance to be used in food contact materials prior to its authorisation« (
  http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/scf/out82_en.pdf
  )
  .

12

Indtil en sådan vejledning er offentliggjort, kan ansøgere konsultere »Guidelines of the Scientific Committee on Food for the presentation of an application for safety assessment of a substance to be used in food contact materials prior to its authorisation« (

)

(13)  Seks måneder efter offentliggørelsen af denne forordning.

13

Seks måneder efter offentliggørelsen af denne forordning.

(14)  To år efter vedtagelsen af denne forordning.

14

To år efter vedtagelsen af denne forordning.

BILAG I

LISTE OVER GRUPPER AF MATERIALER OG GENSTANDE, DER KAN BLIVE UNDERGIVET SÆRFORANSTALTNINGER

| 1) | Aktive og intelligente materialer og genstande |
| --- | --- |

1)

Aktive og intelligente materialer og genstande

| 2) | Klæbemidler |
| --- | --- |

2)

Klæbemidler

| 3) | Keramik |
| --- | --- |

3)

Keramik

| 4) | Kork |
| --- | --- |

4)

Kork

| 5) | Naturgummi
  (kautsjuk) |
| --- | --- |

5)

Naturgummi
  (kautsjuk)

| 6) | Glas |
| --- | --- |

6)

Glas

| 7) | Ionbytterharpikser |
| --- | --- |

7)

Ionbytterharpikser

| 8) | Metaller og legeringer |
| --- | --- |

8)

Metaller og legeringer

| 9) | Papir og pap |
| --- | --- |

9)

Papir og pap

| 10) | Plast |
| --- | --- |

10)

Plast

| 11) | Tryksværte |
| --- | --- |

11)

Tryksværte

| 12) | Celluloseregenerater |
| --- | --- |

12)

Celluloseregenerater

| 13) | Silikoner |
| --- | --- |

13)

Silikoner

| 14) | Tekstiler |
| --- | --- |

14)

Tekstiler

| 15) | Lak og beklædninger |
| --- | --- |

15)

Lak og beklædninger

| 16) | Voks |
| --- | --- |

16)

Voks

| 17) | Træ |
| --- | --- |

17)

Træ

BILAG II

Image

BILAG III

SAMMENLIGNINGSTABEL

| Direktiv 89/109/EØF | Nærværende forordning |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| - | Artikel 2 |
| Artikel 2 | Artikel 3 |
| - | Artikel 4 |
| Artikel 3 | Artikel 5 |
| - | Artikel 6 |
| - | Artikel 7 |
| - | Artikel 8 |
| - | Artikel 9 |
| - | Artikel 10 |
| - | Artikel 11 |
| - | Artikel 12 |
| Artikel 4 | - |
| - | Artikel 13 |
| - | Artikel 14 |
| Artikel 6 | Artikel 15 |
| - | Artikel 16 |
| - | Artikel 17 |
| Artikel 5 | Artikel 18 |
| Artikel 7 | - |
| - | Artikel 19 |
| - | Artikel 20 |
| - | Artikel 21 |
| - | Artikel 22 |
| Artikel 8 | - |
| Artikel 9 | Artikel 23 |
| - | Artikel 24 |
| - | Artikel 25 |
| Artikel 10 | Artikel 26 |
| - | Artikel 27 |
| Artikel 11 | - |
| Artikel 12 | - |
| Artikel 13 | Artikel 28 |
| Bilag I | Bilag I |
| Bilag II | - |
| Bilag III | Bilag III |
| Direktiv 80/590/EØF | Nærværende forordning |
| Bilag | Bilag II |

Direktiv 89/109/EØF

Nærværende forordning

Artikel 1

Artikel 1

-

Artikel 2

Artikel 2

Artikel 3

-

Artikel 4

Artikel 3

Artikel 5

-

Artikel 6

-

Artikel 7

-

Artikel 8

-

Artikel 9

-

Artikel 10

-

Artikel 11

-

Artikel 12

Artikel 4

-

-

Artikel 13

-

Artikel 14

Artikel 6

Artikel 15

-

Artikel 16

-

Artikel 17

Artikel 5

Artikel 18

Artikel 7

-

-

Artikel 19

-

Artikel 20

-

Artikel 21

-

Artikel 22

Artikel 8

-

Artikel 9

Artikel 23

-

Artikel 24

-

Artikel 25

Artikel 10

Artikel 26

-

Artikel 27

Artikel 11

-

Artikel 12

-

Artikel 13

Artikel 28

Bilag I

Bilag I

Bilag II

-

Bilag III

Bilag III

Direktiv 80/590/EØF

Nærværende forordning

Bilag

Bilag II

P5_TA(2004)0236

Udviklingssamarbejde med Sydafrika ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1726/2000 om udviklingssamarbejde med Sydafrika (KOM(2003) 627 — C5-0495/2003 — 2003/0245(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003) 627) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003) 627) (1),

| — | der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 179 (C5-0495/2003), |
| --- | --- |

—

der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 179 (C5-0495/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Udvikling og Samarbejde (A5-0132/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Udvikling og Samarbejde (A5-0132/2004),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TC1-COD(2003)0245

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 31. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 om ændring af forordning (EF) nr. 1726/2000 om udviklingssamarbejde med Sydafrika

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 179,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1726/2000 af 29. juni 2000 om udviklingssamarbejde med Sydafrika (3) forlægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en midtvejsrevision inden den 31. oktober 2003. På grundlag af denne midtvejsrevision er der foreslået visse ændringer til forordning (EF) nr. 1726/2000. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1726/2000 af 29. juni 2000 om udviklingssamarbejde med Sydafrika (3) forlægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en midtvejsrevision inden den 31. oktober 2003. På grundlag af denne midtvejsrevision er der foreslået visse ændringer til forordning (EF) nr. 1726/2000.

| (2) | Midtvejsrevisionen indeholder forskellige forslag til forbedring af gennemførelsen af udviklingssamarbejdet med Sydafrika, og nogle af disse forslag indgik allerede i den landestrategievaluering, der blev gennemført i 2002, og de blev taget i betragtning i det flerårige vejledende program for 2003-2005. De vedrører blandt andet integration af ligestillingsaspektet i alle projektfaser fra planlægning til gennemførelse, mere strømlinede administrative procedurer, forbedring af kriterier for vurdering af udformning af projekter og programmer samt afklaring af betingelserne for tildeling af støtte til regionale programmer fra Det Europæiske Genopbygnings- og Udviklingsprogram (EPRD). |
| --- | --- |

(2)

Midtvejsrevisionen indeholder forskellige forslag til forbedring af gennemførelsen af udviklingssamarbejdet med Sydafrika, og nogle af disse forslag indgik allerede i den landestrategievaluering, der blev gennemført i 2002, og de blev taget i betragtning i det flerårige vejledende program for 2003-2005. De vedrører blandt andet integration af ligestillingsaspektet i alle projektfaser fra planlægning til gennemførelse, mere strømlinede administrative procedurer, forbedring af kriterier for vurdering af udformning af projekter og programmer samt afklaring af betingelserne for tildeling af støtte til regionale programmer fra Det Europæiske Genopbygnings- og Udviklingsprogram (EPRD).

| (3) | Ifølge Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (4) er det muligt at yde midler til Den Sydafrikanske Republik via direkte budgetstøtte. Forordning (EF) nr. 1726/2000 kunne imidlertid fortolkes, som om det er udelukket at yde budgetstøtte, der ikke er målrettet. I anden del, afsnit IV, i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (5) findes der særlige bestemmelser vedrørende »Foranstaltninger udadtil«. Det er derfor hensigtsmæssigt at bringe forordning (EF) nr. 1726/2000 i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002
   (6). |
| --- | --- |

(3)

Ifølge Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (4) er det muligt at yde midler til Den Sydafrikanske Republik via direkte budgetstøtte. Forordning (EF) nr. 1726/2000 kunne imidlertid fortolkes, som om det er udelukket at yde budgetstøtte, der ikke er målrettet. I anden del, afsnit IV, i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (5) findes der særlige bestemmelser vedrørende »Foranstaltninger udadtil«. Det er derfor hensigtsmæssigt at bringe forordning (EF) nr. 1726/2000 i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002
   (6).

| (4) | Med henblik på gennemførelsen af Det Europæiske Genopbygnings- og Udviklingsprogram (EPRD) og særlig det flerårige vejledende program 2000-2002 bør forordning (EF) nr. 1726/2000 justeres, navnlig i forbindelse med vedtagelsen af sektororienterede programmer, finansiering via budgetstøtte og fælles finansiering af projekter og programmer vedrørende regionalt samarbejde og regional integration. |
| --- | --- |

(4)

Med henblik på gennemførelsen af Det Europæiske Genopbygnings- og Udviklingsprogram (EPRD) og særlig det flerårige vejledende program 2000-2002 bør forordning (EF) nr. 1726/2000 justeres, navnlig i forbindelse med vedtagelsen af sektororienterede programmer, finansiering via budgetstøtte og fælles finansiering af projekter og programmer vedrørende regionalt samarbejde og regional integration.

| (5) | Forordning (EF) nr. 1726/2000 trådte i kraft i 2000 og udløber den 31. december 2006. I henhold til artikel 6, stk. 1, skal der imidlertid foretages en treårig programmering. Der bør fastsættes bestemmelser om fireårige vejledende programmer, således at programmerne svarer til forordningens gyldighedsperiode. |
| --- | --- |

(5)

Forordning (EF) nr. 1726/2000 trådte i kraft i 2000 og udløber den 31. december 2006. I henhold til artikel 6, stk. 1, skal der imidlertid foretages en treårig programmering. Der bør fastsættes bestemmelser om fireårige vejledende programmer, således at programmerne svarer til forordningens gyldighedsperiode.

| (6) | Partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater (7), som Sydafrika også har tiltrådt, blev undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000. Protokol nr. 3 til aftalen definerer Sydafrikas status med forbehold i henhold til aftalen. |
| --- | --- |

(6)

Partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater (7), som Sydafrika også har tiltrådt, blev undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000. Protokol nr. 3 til aftalen definerer Sydafrikas status med forbehold i henhold til aftalen.

| (7) | Rådet godkendte ved afgørelse 1999/753/EF af 29. juli 1999
   (8) den midlertidige anvendelse af aftalen om handel, udvikling og samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater og Den Sydafrikanske Republik. I bilag X til aftalen er det fastsat, at Fællesskabet yder støtte til omlægningen af den sydafrikanske vin- og spiritussektor og til markedsføring og distribution af sydafrikanske vine og spiritusvarer. De to tilsvarende aftaler om handel med vin og handel med spiritus blev godkendt ved henholdsvis Rådets afgørelse 2002/51/EF (9) og Rådets afgørelse 2002/52/EF (10)
  , begge af 21. januar 2002. Det er derfor nødvendigt at indføje et ekstra beløb i det finansielle referencegrundlag, der er fastsat ved forordning (EF) nr. 1726/2000. |
| --- | --- |

(7)

Rådet godkendte ved afgørelse 1999/753/EF af 29. juli 1999
   (8) den midlertidige anvendelse af aftalen om handel, udvikling og samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater og Den Sydafrikanske Republik. I bilag X til aftalen er det fastsat, at Fællesskabet yder støtte til omlægningen af den sydafrikanske vin- og spiritussektor og til markedsføring og distribution af sydafrikanske vine og spiritusvarer. De to tilsvarende aftaler om handel med vin og handel med spiritus blev godkendt ved henholdsvis Rådets afgørelse 2002/51/EF (9) og Rådets afgørelse 2002/52/EF (10)
  , begge af 21. januar 2002. Det er derfor nødvendigt at indføje et ekstra beløb i det finansielle referencegrundlag, der er fastsat ved forordning (EF) nr. 1726/2000.

| (8) | Udvalget for Den Europæiske Udviklingsfond har i praksis fungeret som »Sydafrika-udvalg« i forbindelse med forordning (EF) nr. 1726/2000. Det er hensigtsmæssigt at nedsætte udvalget officielt. |
| --- | --- |

(8)

Udvalget for Den Europæiske Udviklingsfond har i praksis fungeret som »Sydafrika-udvalg« i forbindelse med forordning (EF) nr. 1726/2000. Det er hensigtsmæssigt at nedsætte udvalget officielt.

| (9) | Ifølge artikel 8, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1726/2000 skal Kommissionen høre udvalget om de finansieringsafgørelser, som den påtænker at træffe vedrørende projekter og programmer til en værdi på over 5 mio. EUR. Det er hensigtsmæssigt at hæve dette loft til 8 mio. EUR af hensyn til en forsvarlig økonomisk forvaltning og rationalisering af procedurerne. |
| --- | --- |

(9)

Ifølge artikel 8, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1726/2000 skal Kommissionen høre udvalget om de finansieringsafgørelser, som den påtænker at træffe vedrørende projekter og programmer til en værdi på over 5 mio. EUR. Det er hensigtsmæssigt at hæve dette loft til 8 mio. EUR af hensyn til en forsvarlig økonomisk forvaltning og rationalisering af procedurerne.

| (10) | Forordning (EF) nr. 1726/2000 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(10)

Forordning (EF) nr. 1726/2000 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EF) nr. 1726/2000 foretages følgende ændringer:

| 1. | Artikel 2, stk. 1, affattes således:


  »
  1.
     
  Programmerne skal tage sigte på bekæmpelse af fattigdom, tage hensyn til behovene i tidligere ugunstigt stillede samfund, omfatte den miljømæssige dimension af udvikling og sikre integration af ligestillingsaspektet, navnlig ved at styrke kvinders deltagelse i alle faser af den politiske beslutningstagning, herunder planlægning og gennemførelse. Der skal i alle disse programmer lægges særlig vægt på at styrke institutionernes kapacitet.
  « |
| --- | --- |

1.

Artikel 2, stk. 1, affattes således:

»
  1.
     
  Programmerne skal tage sigte på bekæmpelse af fattigdom, tage hensyn til behovene i tidligere ugunstigt stillede samfund, omfatte den miljømæssige dimension af udvikling og sikre integration af ligestillingsaspektet, navnlig ved at styrke kvinders deltagelse i alle faser af den politiske beslutningstagning, herunder planlægning og gennemførelse. Der skal i alle disse programmer lægges særlig vægt på at styrke institutionernes kapacitet.
  «

| 2. | Artikel 2, stk. 2, indledning, affattes således:
  »Udviklingssamarbejde i henhold til denne forordning rettes fortrinsvis mod de samarbejdsområder, der er omhandlet i artikel 8 i Cotonou-aftalens protokol nr. 3 om Sydafrika, og navnlig mod:« |
| --- | --- |

2.

Artikel 2, stk. 2, indledning, affattes således:

»Udviklingssamarbejde i henhold til denne forordning rettes fortrinsvis mod de samarbejdsområder, der er omhandlet i artikel 8 i Cotonou-aftalens protokol nr. 3 om Sydafrika, og navnlig mod:«

| 3. | I artikel 4 foretages følgende ændringer:






  a) | Stk. 2 ændres således:






  i) | Indledningen affattes således:
  »2.   EF-finansieringen kan dække:« |
| --- | --- | --- | --- |

3.

I artikel 4 foretages følgende ændringer:

a)

Stk. 2 ændres således:

i)

Indledningen affattes således:

»2.   EF-finansieringen kan dække:«

| ii) | Litra a) affattes således:






  »a) | udgifter på statsbudgettet til støtte af reformer og politik i prioriterede sektorer, som indkredses gennem en politisk dialog, idet der anvendes de mest hensigtsmæssige instrumenter, herunder budgetstøtte og andre specifikke former for budgetstøtte.« |
| --- | --- | --- |

ii)

Litra a) affattes således:

»a)

udgifter på statsbudgettet til støtte af reformer og politik i prioriterede sektorer, som indkredses gennem en politisk dialog, idet der anvendes de mest hensigtsmæssige instrumenter, herunder budgetstøtte og andre specifikke former for budgetstøtte.«

| iii) | Andet afsnit affattes således:
  »En del af finansieringen kan kanaliseres mod bestemte endelige modtagere (f.eks. nye igangsættere) i form af risikovillig kapital eller andre former for finansiel deltagelse. Den Europæiske Investeringsbank kan i påkommende tilfælde blive knyttet til forvaltningen af disse midler. De midler, der stilles til rådighed efter denne forordning, må ikke bruges på en måde, der medfører illoyal konkurrence.« |
| --- | --- |

iii)

Andet afsnit affattes således:

»En del af finansieringen kan kanaliseres mod bestemte endelige modtagere (f.eks. nye igangsættere) i form af risikovillig kapital eller andre former for finansiel deltagelse. Den Europæiske Investeringsbank kan i påkommende tilfælde blive knyttet til forvaltningen af disse midler. De midler, der stilles til rådighed efter denne forordning, må ikke bruges på en måde, der medfører illoyal konkurrence.«

| b) | Følgende stykke indsættes som stk. 4 a:
  »4 a.   Finansieringen af individuelle projekter og programmer om regionalt samarbejde og regional integration tilvejebringes fra Det Europæiske Genopbygnings- og Udviklingsprogram (EPRD) og/eller fra regionale midler under Den Europæiske Udviklingsfond (EUF).
  Kommissionen bestræber sig på at sikre ligevægtig finansiering fra begge kilder til det flerårige vejledende program, ved at der til regionalt samarbejde og regional integration afsættes en vejledende procentdel af EPRD svarende til den andel af EUF-midler, der er bestemt til regionalt samarbejde og regional integration i finansprotokollen til Cotonou-aftalen.« |
| --- | --- |

b)

Følgende stykke indsættes som stk. 4 a:

»4 a.   Finansieringen af individuelle projekter og programmer om regionalt samarbejde og regional integration tilvejebringes fra Det Europæiske Genopbygnings- og Udviklingsprogram (EPRD) og/eller fra regionale midler under Den Europæiske Udviklingsfond (EUF).

Kommissionen bestræber sig på at sikre ligevægtig finansiering fra begge kilder til det flerårige vejledende program, ved at der til regionalt samarbejde og regional integration afsættes en vejledende procentdel af EPRD svarende til den andel af EUF-midler, der er bestemt til regionalt samarbejde og regional integration i finansprotokollen til Cotonou-aftalen.«

| 4. | Artikel 5 udgår |
| --- | --- |

4.

Artikel 5 udgår

| 5. | Artikel 6 affattes således:
  »Artikel 6
  Programmering
  1.   Der foretages en flerårig vejledende programmering i nær kontakt med den sydafrikanske regering under hensyntagen til resultaterne af den koordination, der er omhandlet i artikel 4, stk. 6 og 7. Den vejledende programmeringsproces skal i fuldt omfang overholde princippet om, at programmeringen skal tage hensyn til støttemodtagernes behov.
  2.   Til forberedelse af hver programmeringsrunde udarbejder Kommissionen i tæt samarbejde med medlemsstaterne, også på stedet, et strategidokument i dialog med den sydafrikanske regering. I dette strategidokument skal der tages hensyn til resultaterne af de seneste generelle evalueringer af foranstaltninger, der er finansieret i henhold til forordning (EF) nr. 2259/96 og nærværende forordning, samt andre regelmæssige evalueringer. Det forbindes med en problemorienteret analyse og omfatter tværgående spørgsmål som f.eks. mindskelse af fattigdommen, ligestilling mellem kønnene, miljø og bæredygtighed. Et udkast til det flerårige vejledende program vedlægges strategidokumentet. Der udvælges et begrænset antal samarbejdssektorer på grundlag af de områder, der er fastlagt i artikel 2 i denne forordning. For disse sektorer fastlægges der nærmere bestemmelser og ledsageforanstaltninger. Der udvikles så vidt muligt resultatindikatorer for at lette gennemførelsen af målene og evalueringen af virkningen. Strategidokumentet og udkastet til flerårigt vejledende program gennemgås af det i artikel 8, stk. 1, omhandlede udvalg, i det følgende benævnt »udvalget«. Udvalget afgiver udtalelse efter proceduren i artikel 8, stk. 2.
  3.   Det flerårige vejledende program forhandles og underskrives af Kommissionen og den sydafrikanske regering. Det endelige resultat af forhandlingerne tilsendes udvalget til orientering. Hvis flere end et udvalgsmedlem anmoder herom, drøftes dokumentet i udvalget.
  4.   Udvalget gennemgår en gang om året strategidokumentets og det flerårige vejledende programs virkemåde, resultater og fortsatte relevans. Hvis evalueringerne eller anden relevant udvikling kræver det, kan udvalget opfordre Kommissionen til at forhandle ændringer i det flerårige vejledende program med den sydafrikanske regering.
  5.   På grundlag af et oplæg fra Kommissionen drøfter udvalget en gang om året de almindelige retningslinjer for foranstaltningerne i det kommende år.« |
| --- | --- |

5.

Artikel 6 affattes således:

»Artikel 6

Programmering

1.   Der foretages en flerårig vejledende programmering i nær kontakt med den sydafrikanske regering under hensyntagen til resultaterne af den koordination, der er omhandlet i artikel 4, stk. 6 og 7. Den vejledende programmeringsproces skal i fuldt omfang overholde princippet om, at programmeringen skal tage hensyn til støttemodtagernes behov.

2.   Til forberedelse af hver programmeringsrunde udarbejder Kommissionen i tæt samarbejde med medlemsstaterne, også på stedet, et strategidokument i dialog med den sydafrikanske regering. I dette strategidokument skal der tages hensyn til resultaterne af de seneste generelle evalueringer af foranstaltninger, der er finansieret i henhold til forordning (EF) nr. 2259/96 og nærværende forordning, samt andre regelmæssige evalueringer. Det forbindes med en problemorienteret analyse og omfatter tværgående spørgsmål som f.eks. mindskelse af fattigdommen, ligestilling mellem kønnene, miljø og bæredygtighed. Et udkast til det flerårige vejledende program vedlægges strategidokumentet. Der udvælges et begrænset antal samarbejdssektorer på grundlag af de områder, der er fastlagt i artikel 2 i denne forordning. For disse sektorer fastlægges der nærmere bestemmelser og ledsageforanstaltninger. Der udvikles så vidt muligt resultatindikatorer for at lette gennemførelsen af målene og evalueringen af virkningen. Strategidokumentet og udkastet til flerårigt vejledende program gennemgås af det i artikel 8, stk. 1, omhandlede udvalg, i det følgende benævnt »udvalget«. Udvalget afgiver udtalelse efter proceduren i artikel 8, stk. 2.

3.   Det flerårige vejledende program forhandles og underskrives af Kommissionen og den sydafrikanske regering. Det endelige resultat af forhandlingerne tilsendes udvalget til orientering. Hvis flere end et udvalgsmedlem anmoder herom, drøftes dokumentet i udvalget.

4.   Udvalget gennemgår en gang om året strategidokumentets og det flerårige vejledende programs virkemåde, resultater og fortsatte relevans. Hvis evalueringerne eller anden relevant udvikling kræver det, kan udvalget opfordre Kommissionen til at forhandle ændringer i det flerårige vejledende program med den sydafrikanske regering.

5.   På grundlag af et oplæg fra Kommissionen drøfter udvalget en gang om året de almindelige retningslinjer for foranstaltningerne i det kommende år.«

| 6. | Artikel 7, stk. 2, udgår |
| --- | --- |

6.

Artikel 7, stk. 2, udgår

| 7. | I artikel 8 foretages følgende ændringer:






  a) | Stk. 1 affattes således:
  »1.   Kommissionen bistås af Udvalget for Sydafrika, i det følgende benævnt »udvalget«.« |
| --- | --- | --- |

7.

I artikel 8 foretages følgende ændringer:

a)

Stk. 1 affattes således:

»1.   Kommissionen bistås af Udvalget for Sydafrika, i det følgende benævnt »udvalget«.«

| b) | I stk. 5 og 6 erstattes beløbet »5 mio. EUR« med beløbet »8 mio. EUR«. |
| --- | --- |

b)

I stk. 5 og 6 erstattes beløbet »5 mio. EUR« med beløbet »8 mio. EUR«.

| 8. | I artikel 10, stk. 1, erstattes beløbet »885,5 mio. EUR« med beløbet »900,5 mio. EUR«. |
| --- | --- |

8.

I artikel 10, stk. 1, erstattes beløbet »885,5 mio. EUR« med beløbet »900,5 mio. EUR«.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

formand

På Rådets vegne

formand

---

(1)  EUT C ...

1

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 31.3.2004.

2

Europa-Parlamentets holdning af 31.3.2004.

(3)  EFT L 198 af 4.8.2000, s. 1.

3

(4)  EFT L 312 af, 23.12.1995, s. 1.

4

(5)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

5

(6)  EFT L 357 af 31.12.2002, s. 1.

6

(7)  EFT L 317 af 15.12.2000, s. 3.

7

(8)  EFT L 311 af 4.12.1999, s.1.

8

(9)  EFT L 28 af 30.1.2002, s. 3.

9

(10)  EFT L 28 af 30.1.2002, s. 112.

10

P5_TA(2004)0237

Fluorholdige drivhusgasser ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om visse fluorholdige drivhusgasser (KOM(2003) 492 — C5-0397/2003 — 2003/0189(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003) 492) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003) 492) (1),

| — | der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95 (C5-0397/2003), |
| --- | --- |

—

der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95 (C5-0397/2003),

| — | der henviser til udtalelse fra Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked om retsgrundlaget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked om retsgrundlaget,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67 og 63, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67 og 63,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik og udtalelse fra Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi (A5-0172/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik og udtalelse fra Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi (A5-0172/2004),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TC1-COD(2003)0189

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 31. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 om visse fluorholdige drivhusgasser

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 95,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I sjette miljøhandlingsprogram »Miljø 2010: vores fremtid, vores ansvar« (4) anføres klimaændringerne som et prioriteret indsatsområde. I programmet erkendes det, at EF er forpligtet til at opnå en 8 %'s reduktion i emissionen af drivhusgasser i perioden 2008-2012 i forhold til 1990-niveauet, og at de globale drivhusgasemissioner på længere sigt skal nedbringes med ca. 70% i forhold til 1990-niveauet. |
| --- | --- |

(1)

I sjette miljøhandlingsprogram »Miljø 2010: vores fremtid, vores ansvar« (4) anføres klimaændringerne som et prioriteret indsatsområde. I programmet erkendes det, at EF er forpligtet til at opnå en 8 %'s reduktion i emissionen af drivhusgasser i perioden 2008-2012 i forhold til 1990-niveauet, og at de globale drivhusgasemissioner på længere sigt skal nedbringes med ca. 70% i forhold til 1990-niveauet.

| (2) | Endemålet for De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer, som blev godkendt ved Rådets afgørelse 94/69/EF af 15. december 1993 om indgåelse af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (5), er at opnå en stabilisering af koncentrationerne af drivhusgasser i atmosfæren på et niveau, som forhindrer farlig menneskeskabt påvirkning af klimasystemet. |
| --- | --- |

(2)

Endemålet for De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer, som blev godkendt ved Rådets afgørelse 94/69/EF af 15. december 1993 om indgåelse af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (5), er at opnå en stabilisering af koncentrationerne af drivhusgasser i atmosfæren på et niveau, som forhindrer farlig menneskeskabt påvirkning af klimasystemet.

| (3) | Rådets beslutning 2002/358/EF af 25. april 2002 om godkendelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af Kyoto-protokollen til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer og om den fælles opfyldelse af forpligtelserne i forbindelse hermed (6) forpligter Fællesskabet og dets medlemsstater til at reducere deres samlede menneskeskabte emissioner af de i bilag A til protokollen opførte drivhusgasser med 8% i forhold til 1990-niveauet i perioden 2008 til 2012. |
| --- | --- |

(3)

Rådets beslutning 2002/358/EF af 25. april 2002 om godkendelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af Kyoto-protokollen til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer og om den fælles opfyldelse af forpligtelserne i forbindelse hermed (6) forpligter Fællesskabet og dets medlemsstater til at reducere deres samlede menneskeskabte emissioner af de i bilag A til protokollen opførte drivhusgasser med 8% i forhold til 1990-niveauet i perioden 2008 til 2012.

| (4) | I bilag II til beslutning 2002/358/EF er der fastsat forskellige reduktionsmål for de enkelte medlemsstater. Derfor er disse forpligtet til at træffe individuelle foranstaltninger. Følgelig er det også nødvendigt, at de enkelte medlemsstater har mulighed for at træffe eller bibeholde passende foranstaltninger for at nå deres nationale reduktionsmål. |
| --- | --- |

(4)

I bilag II til beslutning 2002/358/EF er der fastsat forskellige reduktionsmål for de enkelte medlemsstater. Derfor er disse forpligtet til at træffe individuelle foranstaltninger. Følgelig er det også nødvendigt, at de enkelte medlemsstater har mulighed for at træffe eller bibeholde passende foranstaltninger for at nå deres nationale reduktionsmål.

| (5) | Der bør fastsættes bestemmelser om forebyggelse og minimering af emissioner af fluorholdige
  drivhusgasser,
  uden at det berører Rådets direktiv 75/442/EØF af 15. juli 1975 om affald (7), Rådets direktiv 96/61/EF af 24. september 1996 om integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening (8), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/53/EF af 18. september 2000 om udrangerede køretøjer (9) eller Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/96/EF af 27. januar 2003 om affald af elektrisk og elektronisk udstyr (10). |
| --- | --- |

(5)

Der bør fastsættes bestemmelser om forebyggelse og minimering af emissioner af fluorholdige
  drivhusgasser,
  uden at det berører Rådets direktiv 75/442/EØF af 15. juli 1975 om affald (7), Rådets direktiv 96/61/EF af 24. september 1996 om integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening (8), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/53/EF af 18. september 2000 om udrangerede køretøjer (9) eller Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/96/EF af 27. januar 2003 om affald af elektrisk og elektronisk udstyr (10).

| (6) | Eftersom der eksisterer alternativer til hydrofluorcarbon (HFC), perfluorcarbon (PFC) og svovlhexafluorid (SF6) for langt størstedelen af de forskellige brugsformer, er det væsentligt at begrænse deres anvendelse til de brugsformer, hvor der ikke findes noget alternativ. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom der eksisterer alternativer til hydrofluorcarbon (HFC), perfluorcarbon (PFC) og svovlhexafluorid (SF6) for langt størstedelen af de forskellige brugsformer, er det væsentligt at begrænse deres anvendelse til de brugsformer, hvor der ikke findes noget alternativ.

| (7) | Medlemsstaterne er ved at træffe eller planlægge indbyrdes forskellige foranstaltninger med henblik på at reducere emissioner af fluorholdige
  drivhusgasser
  . Sådanne indbyrdes forskellige foranstaltninger kunne forårsage handelshindringer eller konkurrenceforvridning på det indre marked. Det er derfor hensigtsmæssigt at træffe foranstaltninger på fællesskabsplan for at sikre, at det indre marked beskyttes ved hjælp af ensartede krav til overvågning, indeslutning samt markedsføring og anvendelse af fluorholdige
  drivhusgasser
  . |
| --- | --- |

(7)

Medlemsstaterne er ved at træffe eller planlægge indbyrdes forskellige foranstaltninger med henblik på at reducere emissioner af fluorholdige
  drivhusgasser
  . Sådanne indbyrdes forskellige foranstaltninger kunne forårsage handelshindringer eller konkurrenceforvridning på det indre marked. Det er derfor hensigtsmæssigt at træffe foranstaltninger på fællesskabsplan for at sikre, at det indre marked beskyttes ved hjælp af ensartede krav til overvågning, indeslutning samt markedsføring og anvendelse af fluorholdige
  drivhusgasser
  .

| (8) | Markedsførings- og anvendelsesrestriktioner for nogle anvendelser af fluorholdige
  drivhusgasser
  anses for hensigtsmæssige for at forebygge forvridninger på det indre marked som følge af, at medlemsstater træffer forskellige foranstaltninger. Hvor der findes levedygtige alternativer og hvor forbedring af indeslutning og genvinding ikke er mulig, er det nødvendigt at tage hensyn til frivillige tiltag i nogle industrisektorer, samt at der til stadighed foregår udvikling af alternativer. |
| --- | --- |

(8)

Markedsførings- og anvendelsesrestriktioner for nogle anvendelser af fluorholdige
  drivhusgasser
  anses for hensigtsmæssige for at forebygge forvridninger på det indre marked som følge af, at medlemsstater træffer forskellige foranstaltninger. Hvor der findes levedygtige alternativer og hvor forbedring af indeslutning og genvinding ikke er mulig, er det nødvendigt at tage hensyn til frivillige tiltag i nogle industrisektorer, samt at der til stadighed foregår udvikling af alternativer.

| (9) | Kyoto-protokollen kræver indberetning af emissioner af fluorholdige
  drivhusgasser
  , og data om produktion, import og eksport af fluorholdige
  drivhusgasser
  kan benyttes ved kontrol af nøjagtigheden af disse indberetninger. Der bør derfor kræves årlig indberetning fra producenter, importører og eksportører af fluorholdige
  drivhusgasser. Medlemsstaterne bør desuden have mulighed for at indføre yderligere nationale indberetningspligter, med henblik på at opfylde deres forpligtelser i henhold til Kyoto-protokollen til at registrere og indberette emissioner af fluorholdige drivhusgasser på deres nationale område. |
| --- | --- |

(9)

Kyoto-protokollen kræver indberetning af emissioner af fluorholdige
  drivhusgasser
  , og data om produktion, import og eksport af fluorholdige
  drivhusgasser
  kan benyttes ved kontrol af nøjagtigheden af disse indberetninger. Der bør derfor kræves årlig indberetning fra producenter, importører og eksportører af fluorholdige
  drivhusgasser. Medlemsstaterne bør desuden have mulighed for at indføre yderligere nationale indberetningspligter, med henblik på at opfylde deres forpligtelser i henhold til Kyoto-protokollen til at registrere og indberette emissioner af fluorholdige drivhusgasser på deres nationale område.

| (10) | Emissioner af hydrofluorcarbon-134 a (HFC-134 a) fra luftkonditioneringsanlæg i motorkøretøjer er årsag til voksende bekymring på grund af deres medvirken til klimaændringer. Der forventes at være omkostningseffektive og sikre alternativer til rådighed meget snart. Disse alternativer skader ikke eller skader klimaet meget mindre og har ikke negative virkninger på køretøjers energiforbrug og tilknyttede
  kuldioxidemissioner
  . |
| --- | --- |

(10)

Emissioner af hydrofluorcarbon-134 a (HFC-134 a) fra luftkonditioneringsanlæg i motorkøretøjer er årsag til voksende bekymring på grund af deres medvirken til klimaændringer. Der forventes at være omkostningseffektive og sikre alternativer til rådighed meget snart. Disse alternativer skader ikke eller skader klimaet meget mindre og har ikke negative virkninger på køretøjers energiforbrug og tilknyttede
  kuldioxidemissioner
  .

| (11) | For at fremme overvågning og efterprøvning af udsivning fra luftkonditionering i nye køretøjer vil Kommissionen fremme udarbejdelsen af europæiske standarder og træffe andre nødvendige foranstaltninger med henblik på ændring af den relevante europæiske lovgivning om typegodkendelse. |
| --- | --- |

(11)

For at fremme overvågning og efterprøvning af udsivning fra luftkonditionering i nye køretøjer vil Kommissionen fremme udarbejdelsen af europæiske standarder og træffe andre nødvendige foranstaltninger med henblik på ændring af den relevante europæiske lovgivning om typegodkendelse.

| (12) | Virksomhed i forbindelse med ibrugtagning, servicering og vedligeholdelse samt genvinding og inspektion er internationale erhverv, der bør udføres af fagfolk med en passende uddannelse og autorisation. Udarbejdelsen af europæiske kriterier for faglige kvalifikationer er væsentlig for at opfylde denne forordnings mål. |
| --- | --- |

(12)

Virksomhed i forbindelse med ibrugtagning, servicering og vedligeholdelse samt genvinding og inspektion er internationale erhverv, der bør udføres af fagfolk med en passende uddannelse og autorisation. Udarbejdelsen af europæiske kriterier for faglige kvalifikationer er væsentlig for at opfylde denne forordnings mål.

| (13) | Der bør indføres bestemmelser om overvågning, revurdering og revision af bestemmelserne i denne forordning. |
| --- | --- |

(13)

Der bør indføres bestemmelser om overvågning, revurdering og revision af bestemmelserne i denne forordning.

| (14) | Medlemsstaterne bør indføre regler om sanktioner for overtrædelse af denne forordning og sikre, at reglerne anvendes. Sanktionerne skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning. |
| --- | --- |

(14)

Medlemsstaterne bør indføre regler om sanktioner for overtrædelse af denne forordning og sikre, at reglerne anvendes. Sanktionerne skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning.

| (15) | I denne forordning overholdes de grundlæggende rettigheder og de principper, som bl.a. Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder anerkender. |
| --- | --- |

(15)

I denne forordning overholdes de grundlæggende rettigheder og de principper, som bl.a. Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder anerkender.

| (16) | For at bevare det indre marked kan målet for den påtænkte handling, nemlig indeslutning, indberetning, begrænsning af anvendelse og markedsføring af visse fluorholdige
  drivhusgasser
  , ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af den påtænkte handlings omfang og virkninger bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går forordningen ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(16)

For at bevare det indre marked kan målet for den påtænkte handling, nemlig indeslutning, indberetning, begrænsning af anvendelse og markedsføring af visse fluorholdige
  drivhusgasser
  , ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af den påtænkte handlings omfang og virkninger bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går forordningen ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (17) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (11) gennem det udvalg, der blev nedsat ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2037/2000 af 29. juni 2000 om stoffer, der nedbryder ozonlaget
   (12) — |
| --- | --- |

(17)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (11) gennem det udvalg, der blev nedsat ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2037/2000 af 29. juni 2000 om stoffer, der nedbryder ozonlaget
   (12) —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Anvendelsesområde

Denne forordning gælder for indeslutning, anvendelse
  og genvinding af fluorholdige drivhusgasser, herunder hydrofluorcarboner, perfluorcarboner og svovlhexafluorid,
  som opført i bilag A til Kyoto-protokollen, for markedsføring og anvendelse af produkter og udstyr, der indeholder disse gasser, og for indberetning af data om disse gasser
  . Bilag I indeholder en vejledende liste
  over de gasser, der er omfattet af denne forordning.

Denne forordning indskrænker ikke anvendelsen af direktiv 75/442/EØF, direktiv 96/61/EF, direktiv 2000/53/EF og direktiv 2002/96/EF.

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning anvendes følgende definitioner:

| a) | »producent«: enhver fysisk eller juridisk person, der fremstiller fluorholdige drivhusgasser i Fællesskabet |
| --- | --- |

a)

»producent«: enhver fysisk eller juridisk person, der fremstiller fluorholdige drivhusgasser i Fællesskabet

| b) | »markedsføring«:
  forsyning eller levering til tredjemand, mod eller uden betaling,
  af
  fluorholdige drivhusgasser, som er omfattet af denne forordning, eller af
  produkter og
  anlæg
  , der indeholder
  sådanne gasser eller behøver dem for at fungere. Med hensyn til køretøjer relaterer »markedsføring« til nye køretøjstyper |
| --- | --- |

b)

»markedsføring«:
  forsyning eller levering til tredjemand, mod eller uden betaling,
  af
  fluorholdige drivhusgasser, som er omfattet af denne forordning, eller af
  produkter og
  anlæg
  , der indeholder
  sådanne gasser eller behøver dem for at fungere. Med hensyn til køretøjer relaterer »markedsføring« til nye køretøjstyper

| c) | »beholder«:
  transportabelt trykbærende udstyr som defineret i artikel 2, stk. 1, i Rådets direktiv 1999/36/EF af 29. april 1999 (13) til levering af
  fluorholdige
  drivhusgasser. Denne definition omfatter ikke beholdere til analyseformål i laboratorier og dosisinhalatorer |
| --- | --- |

c)

»beholder«:
  transportabelt trykbærende udstyr som defineret i artikel 2, stk. 1, i Rådets direktiv 1999/36/EF af 29. april 1999 (13) til levering af
  fluorholdige
  drivhusgasser. Denne definition omfatter ikke beholdere til analyseformål i laboratorier og dosisinhalatorer

| d) | »genvinding«: indsamling og oplagring af fluorholdige
  drivhusgasser
  fra f.eks. anlæg, udstyr og beholdere i forbindelse med
  deres
  servicering
  eller bortskaffelse |
| --- | --- |

d)

»genvinding«: indsamling og oplagring af fluorholdige
  drivhusgasser
  fra f.eks. anlæg, udstyr og beholdere i forbindelse med
  deres
  servicering
  eller bortskaffelse

| e) | »genanvendelse«: fornyet anvendelse af genvundne fluorholdige
  drivhusgasser
  efter en grundlæggende rensningsproces, f.eks. filtrering og tørring. For kølemidler indebærer genanvendelse normalt, at det pågældende stof fyldes på anlægget igen, og det foregår ofte på stedet |
| --- | --- |

e)

»genanvendelse«: fornyet anvendelse af genvundne fluorholdige
  drivhusgasser
  efter en grundlæggende rensningsproces, f.eks. filtrering og tørring. For kølemidler indebærer genanvendelse normalt, at det pågældende stof fyldes på anlægget igen, og det foregår ofte på stedet

| f) | »regenerering«: fornyet forarbejdning og opgradering af en genvundet fluorholdig
  drivhusgas
  ved f.eks. filtrering, tørring, destillation og kemisk behandling med henblik på at oparbejde gassen til en nærmere specificeret standard. Regenerering indebærer ofte forarbejdning off site i et centralt anlæg |
| --- | --- |

f)

»regenerering«: fornyet forarbejdning og opgradering af en genvundet fluorholdig
  drivhusgas
  ved f.eks. filtrering, tørring, destillation og kemisk behandling med henblik på at oparbejde gassen til en nærmere specificeret standard. Regenerering indebærer ofte forarbejdning off site i et centralt anlæg

| g) | »destruktion«: irreversibel omdannelse af et stofs kemiske natur |
| --- | --- |

g)

»destruktion«: irreversibel omdannelse af et stofs kemiske natur

| h) | »køretøjer«: alle køretøjer i kategori M1 og i klasse I i kategori N1, som defineret i bilag II til direktiv 70/156/EØF (14) |
| --- | --- |

h)

»køretøjer«: alle køretøjer i kategori M1 og i klasse I i kategori N1, som defineret i bilag II til direktiv 70/156/EØF (14)

| i) | »hydrofluorcarbon«: en organisk forbindelse, der består af kulstof, brint og fluor, og hvor molekylet ikke indeholder mere end seks kulstofatomer, hvad enten isoleret, i en blanding eller i et præparat, og hvad enten den er helt ny, er genvundet, genanvendt eller regenereret |
| --- | --- |

i)

»hydrofluorcarbon«: en organisk forbindelse, der består af kulstof, brint og fluor, og hvor molekylet ikke indeholder mere end seks kulstofatomer, hvad enten isoleret, i en blanding eller i et præparat, og hvad enten den er helt ny, er genvundet, genanvendt eller regenereret

| j) | »perfluorcarbon«: en organisk forbindelse, der kun består af kulstof og fluor, og hvor molekylet ikke indeholder mere end seks kulstofatomer, hvad enten isoleret, i en blanding eller i et præparat, og hvad enten den er helt ny, er genvundet, genanvendt eller regenereret |
| --- | --- |

j)

»perfluorcarbon«: en organisk forbindelse, der kun består af kulstof og fluor, og hvor molekylet ikke indeholder mere end seks kulstofatomer, hvad enten isoleret, i en blanding eller i et præparat, og hvad enten den er helt ny, er genvundet, genanvendt eller regenereret

| k) | »fluorholdige drivhusgasser«: hydrofluorcarboner (HFC), perfluorcarboner (PFC) og svovlhexafluorid (SF6) og præparater, der indeholder disse stoffer, undtagen præparater, der er kontrollerede stoffer i henhold til forordning (EF) nr. 2037/2000, eller som har et globalt opvarmningspotentiale på under 15 |
| --- | --- |

k)

»fluorholdige drivhusgasser«: hydrofluorcarboner (HFC), perfluorcarboner (PFC) og svovlhexafluorid (SF6) og præparater, der indeholder disse stoffer, undtagen præparater, der er kontrollerede stoffer i henhold til forordning (EF) nr. 2037/2000, eller som har et globalt opvarmningspotentiale på under 15

| l) | »globalt opvarmningspotentiale«: enten det globale opvarmningspotentiale med en tidshorisont på 100 år, der er offentliggjort i den anden vurderingsrapport, som Det Mellemstatslige Panel for Klimaændringer (IPCC) har vedtaget, eller _ hvor denne værdi ikke er offentliggjort i ovennævnte rapport — et globalt opvarmningspotentiale, der er fastsat i overensstemmelse med IPCC's metodologi |
| --- | --- |

l)

»globalt opvarmningspotentiale«: enten det globale opvarmningspotentiale med en tidshorisont på 100 år, der er offentliggjort i den anden vurderingsrapport, som Det Mellemstatslige Panel for Klimaændringer (IPCC) har vedtaget, eller _ hvor denne værdi ikke er offentliggjort i ovennævnte rapport — et globalt opvarmningspotentiale, der er fastsat i overensstemmelse med IPCC's metodologi

| m) | »luftkonditioneringsanlæg, der indeholder fluorholdige
  drivhusgasser
  med et potentiale for global opvarmning på over
  50
  «: luftkonditioneringsanlæg der anvender hydrofluorcarboner, hvis potentiale for global opvarmning overstiger
  50
  som anført i bilag I
  . I forbindelse med motorkøretøjer forstås der herved luftkonditioneringsanlæg, som har til formål at konditionere luften i passagerrummet under anvendelse af hydrofluorcarboner, hvis potentiale for global opvarmning overstiger 50 som anført i bilag I |
| --- | --- |

m)

»luftkonditioneringsanlæg, der indeholder fluorholdige
  drivhusgasser
  med et potentiale for global opvarmning på over
  50
  «: luftkonditioneringsanlæg der anvender hydrofluorcarboner, hvis potentiale for global opvarmning overstiger
  50
  som anført i bilag I
  . I forbindelse med motorkøretøjer forstås der herved luftkonditioneringsanlæg, som har til formål at konditionere luften i passagerrummet under anvendelse af hydrofluorcarboner, hvis potentiale for global opvarmning overstiger 50 som anført i bilag I

| n) | »
  tekniske
  spraydåser«: spraydåser, der
  benyttes i forbindelse med vedligeholdelse, reparation, rengøring, testning, desinfektion, byggeri, installation og andre anvendelsesformål, i forbindelse med hvilke der af sikkerhedshensyn kræves en ikke antændelig formulering, herunder spaghettispray som opført
  i bilaget til direktiv 94/48/EF (15) |
| --- | --- |

n)

»
  tekniske
  spraydåser«: spraydåser, der
  benyttes i forbindelse med vedligeholdelse, reparation, rengøring, testning, desinfektion, byggeri, installation og andre anvendelsesformål, i forbindelse med hvilke der af sikkerhedshensyn kræves en ikke antændelig formulering, herunder spaghettispray som opført
  i bilaget til direktiv 94/48/EF (15)

| o) | »småserieproducent«: bilfabrikanter, der maximalt sælger 50 000 køretøjer pr. kalenderår i Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

o)

»småserieproducent«: bilfabrikanter, der maximalt sælger 50 000 køretøjer pr. kalenderår i Den Europæiske Union.

Artikel 3

Forebyggelse

Der skal træffes alle teknisk og økonomisk mulige foranstaltninger for at forebygge og minimere emissioner af fluorholdige drivhusgasser.

Artikel 4

Indeslutning

1.   
  Indehavere og operatører træffer
  alle teknisk og økonomisk mulige foranstaltninger for at forebygge og minimere emissioner af fluorholdige
  drivhusgasser
  .

2.
     
  Inden køle-, luftkonditionerings- og varmepumpesystemer tages i brug, underkastes alle komponenter og det samlede system standardiserede prøver, der defineres efter proceduren i artikel 15, stk. 2.

3.
     
  Operatørerne af stationære køleanlæg, luftkonditioneringsanlæg, varmepumpeanlæg og brandsikringssystemer, der ikke er udformet i overensstemmelse med ISO-standard 14520, og som indeholder fluorholdige drivhusgasser, sikrer på ibrugtagningstidspunktet og derefter, jf. stk. 5, at systemer, der indeholder mindst ét kredsløb med 3 kg fluorholdige drivhusgasser eller derover, kontrolleres af en autoriseret virksomhed eller fagmand.

4.   
  Med forbehold af stk. 5, sikrer indehaveren, at stationære — og mobile, bortset fra de i artikel 10 omhandlede anlæg —
  køle-, luftkonditionerings- og varmepumpeanlæg samt brandsikringssystemer, der indeholder fluorholdige
  drivhusgasser med undtagelse af udstyr og anlæg udelukkende til personlig brug,
  kontrolleres for udsivning
  efter vedligeholdelse og på regelmæssigt grundlag
  efter følgende plan:

| a) | anlæg, der
  omfatter mindst ét uafhængigt fyldt kredsløb, og som
  indeholder 3 kg fluorholdige
  drivhusgasser eller derover, kontrolleres
  af akkrediterede virksomheder/autoriseret personale
  mindst en gang om året |
| --- | --- |

a)

anlæg, der
  omfatter mindst ét uafhængigt fyldt kredsløb, og som
  indeholder 3 kg fluorholdige
  drivhusgasser eller derover, kontrolleres
  af akkrediterede virksomheder/autoriseret personale
  mindst en gang om året

| b) | anlæg, der indeholder 30 kg fluorholdige
  drivhusgasser eller derover, kontrolleres
  af akkrediterede virksomheder/autoriseret personale
  fire gange om året |
| --- | --- |

b)

anlæg, der indeholder 30 kg fluorholdige
  drivhusgasser eller derover, kontrolleres
  af akkrediterede virksomheder/autoriseret personale
  fire gange om året

| c) | anlæg, der indeholder 300 kg fluorholdige
  drivhusgasser eller derover, kontrolleres
  af akkrediterede virksomheder/autoriseret personale
  hver måned. |
| --- | --- |

c)

anlæg, der indeholder 300 kg fluorholdige
  drivhusgasser eller derover, kontrolleres
  af akkrediterede virksomheder/autoriseret personale
  hver måned.

Såfremt der med hensyn til litra a) konstateres udsivning, og denne udbedres, foretages der inspektion en måned senere.

Såfremt der med hensyn til litra b) og c) ikke konstateres udsivning ved tre på hinanden følgende inspektioner, halveres inspektionernes hyppighed til henholdsvis seks måneder og to måneder.

Såfremt der med hensyn til brandsikringssystem forefindes en eksisterende inspektionsordning, der opfylder ISO 14520-standarden, kan disse inspektioner også opfylde denne forordnings krav, såfremt de foretages mindst lige så hyppigt.

5.   Hvor der
  forefindes et fastinstalleret eller
  et
  mobilt
  udsivningsdetektionssystem
  til overvågning af områder, hvor udsivning er sandsynlig, foretages kontrollen i de i stk. 4, litra b), nævnte tilfælde to gange om året og i de i stk. 4, litra c), nævnte tilfælde fire gange om året. Kontrolhyppigheden nedsættes til en gang om året i de i artikel 4, litra b), nævnte tilfælde og to gange om året i de artikel 4, litra c), nævnte tilfælde, såfremt der ved kontrollen i tre på hinanden følgende år ikke er konstateret udsivning
  .

6.   
  Operatører
  af stationære køle-, luftkonditionerings- og varmepumpeanlæg samt brandsikringssystemer
  , der omfatter mindst et separat fyldt kredsløb,
  der indeholder 300 kg fluorholdige
  drivhusgasser eller derover, installerer udsivningsdetektionsudstyr
  til overvågning af de områder, hvor udsivning er sandsynlig
  .

7.   Indehavere
  og operatører
  af stationære køle-, luftkonditionerings- og varmepumpeanlæg samt brandsikringssystemer, der indeholder 3 kg fluorholdige
  drivhusgasser eller derover, registrerer mængder og typer installerede fluorholdige
  drivhusgasser
  , eventuelle efterfyldninger og den mængde, der genvindes under vedligeholdelse og servicering. Registeroplysningerne stilles på anmodning til rådighed for de kompetente myndigheder og Kommissionen.

8.
     
  Udsivning påvises og afhjælpes hurtigst muligt af en behørigt autoriseret person.

9.
     
  Enheder, der installerer, distribuerer eller vedligeholder brandsikringssystemer, registreres hos den relevante kompetente myndighed.

Artikel 5

Genvinding

1.   Fluorholdige
  drivhusgasser
  indeholdt i følgende typer anlæg genvindes med henblik på genanvendelse, regenerering eller destruktion:

| a) | kølekredsløb i køle-, luftkonditionerings- og varmepumpeanlæg |
| --- | --- |

a)

kølekredsløb i køle-, luftkonditionerings- og varmepumpeanlæg

| b) | udstyr, der indeholder opløsningsmidler |
| --- | --- |

b)

udstyr, der indeholder opløsningsmidler

| c) | brandsikringssystemer og brandslukkere, og |
| --- | --- |

c)

brandsikringssystemer og brandslukkere, og

| d) | højspændingsanlæg |
| --- | --- |

d)

højspændingsanlæg

Genvinding skal ske ved servicering og vedligeholdelse af de pågældende anlæg
  og
  i forbindelse med den endelige bortskaffelse heraf.

2.   Ubrugte fluorholdige
  drivhusgasser
  i beholdere, der kan genpåfyldes, genvindes med henblik på genanvendelse, regenerering eller destruktion.

3.   Fluorholdige
  drivhusgasser
  i andre produkter og anlæg genvindes i det omfang, det er teknisk muligt og lønsomt med henblik på genanvendelse, regenerering eller destruktion.

4.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at der oprettes et offentligt tilgængeligt elektronisk register over akkrediterede virksomheder og autoriseret personale.

Artikel 6

Uddannelses- og autoriseringssprogrammer

1.   Medlemsstater udarbejder programmer for uddannelse og
  autorisation/akkreditering af det personale
  / de serviceringsvirksomheder, der håndterer fluorholdige drivhusgasser, herunder dem, som
  udfører de aktiviteter,
  der vedrører ibrugtagning og vedligeholdelse, samt genvinding og inspektion som
  omhandlet i
  artikel 4, stk. 2-7, og artikel 5, på grundlag af en række kriterier, der garanterer professionelle standarder, eller som tilpasser allerede eksisterende ordninger til kravene i denne forordning
  .

Indehaveren af anlægget/systemet er ansvarlig for at sikre, at det involverede personale/serviceringsvirksomheden har den krævede autorisation/akkreditering.

Medlemsstaterne udpeger de kompetente myndigheder, der har ansvaret for at udstede den påbudte autorisation/akkreditering til virksomheder og personale i de pågældende industrisektorer og for at kontrollere den korrekte gennemførelse af autoriserings-/akkrediteringsordningen og den fortsatte overensstemmelse med kravene om færdigheder og kvalifikationer. Autoriseringen/akkrediteringen finder anvendelse på:

| — | ibrugtagning |
| --- | --- |

—

ibrugtagning

| — | servicering |
| --- | --- |

—

servicering

| — | vedligeholdelse |
| --- | --- |

—

vedligeholdelse

| — | aktiviteter med hensyn til genvinding og inspektion som omhandlet i artikel 4 og 5. |
| --- | --- |

—

aktiviteter med hensyn til genvinding og inspektion som omhandlet i artikel 4 og 5.

2.
     
  Programmer for autorisering/akkreditering skal sikre, at det personale eller de serviceringsvirksomheder, der udfører aktiviteterne som omhandlet i artikel 4 og 5, har tilstrækkeligt kendskab til gældende bestemmelser og standarder samt tilstrækkelige færdigheder i sikker håndtering af den type og størrelse anlæg, som den pågældende kommer til at håndtere inden for sit fag.

3.
     
  Såfremt en medlemsstat finder, at de kriterier for faglige kvalifikationer, der attesterer et tilstrækkeligt færdighedsniveau til at foretage ibrugtagning, servicering, vedligeholdelse samt de aktiviteter med hensyn til genvinding og inspektion, der er omhandlet i artikel 4 og 5, og på grundlag af hvilke de kompetente myndigheder anerkender kvalifikationer opnået i en anden medlemsstat, ikke giver tilstrækkelige garantier for faglige kvalifikationer, underretter den Kommissionen herom.

Kommissionen træffer i givet fald afgørelse om fastsættelse af væsentlige krav for og om gensidig anerkendelse af programmerne for uddannelse og autorisering/akkreditering efter proceduren i artikel 16, stk. 2.

4.   Inden to år efter denne forordnings ikrafttræden giver medlemsstaterne Kommissionen oplysninger om uddannelses- og autoriseringsprogrammer, som omhandlet i
  stk. 1 og 2. Kommissionen vurderer, om et program er i overensstemmelse med stk. 2, og godkender det i bekræftende fald efter proceduren i artikel 15, stk. 2.
  Medlemsstaterne skal anerkende autorisationer, der er udstedt i en anden medlemsstat, og må ikke begrænse retten til at yde tjenester eller til fri etablering på grundlag af autorisationer udstedt i en anden medlemsstat
  , forudsat at autoriserings-/akkrediteringsprogrammerne er blevet godkendt af Kommissionen
  .

5.   Inden et år efter forordningens ikrafttræden fastlægger Kommissionen efter proceduren i artikel 15, stk. 2, formatet for disse oplysninger.

Artikel 7

Indberetning

1.   Inden den 31. marts hvert år at regne fra det andet kalenderår efter forordningens ikrafttræden indberettes følgende data for det foregående år til Kommissionen:

| a) | Hver producent af fluorholdig drivhusgas
  , der producerer mere end 1 ton pr. år, skal angive:






  — | den samlede produktion af hver fluorholdig
  drivhusgas |
| --- | --- | --- |

a)

Hver producent af fluorholdig drivhusgas
  , der producerer mere end 1 ton pr. år, skal angive:

—

den samlede produktion af hver fluorholdig
  drivhusgas

| — | den mængde af hver fluorholdig drivhusgas, der er markedsført i Fællesskabet, og et skøn over de mængder, der er produceret til en række anvendelser |
| --- | --- |

—

den mængde af hver fluorholdig drivhusgas, der er markedsført i Fællesskabet, og et skøn over de mængder, der er produceret til en række anvendelser

| — | den mængde af hver brugt fluorholdige drivhusgas, der er importeret med henblik på genanvendelse, regenerering eller destruktion |
| --- | --- |

—

den mængde af hver brugt fluorholdige drivhusgas, der er importeret med henblik på genanvendelse, regenerering eller destruktion

| — | den mængde af hver fluorholdig drivhusgas,
  der er genanvendt, regenereret eller destrueret. |
| --- | --- |

—

den mængde af hver fluorholdig drivhusgas,
  der er genanvendt, regenereret eller destrueret.

| b) | Hver importør af fluorholdige drivhusgasser,
  herunder hver producent, der også importerer, skal angive:






  — | den mængde af
  hver fluorholdig drivhusgas
  , der er
  importeret eller leveret
  i
  Fællesskabet |
| --- | --- | --- |

b)

Hver importør af fluorholdige drivhusgasser,
  herunder hver producent, der også importerer, skal angive:

—

den mængde af
  hver fluorholdig drivhusgas
  , der er
  importeret eller leveret
  i
  Fællesskabet

| — | den mængde af hver fluorholdig drivhusgas, der er markedsført i Fælleskabet, herunder et skøn over den mængde, der er importeret til en række anvendelser |
| --- | --- |

—

den mængde af hver fluorholdig drivhusgas, der er markedsført i Fælleskabet, herunder et skøn over den mængde, der er importeret til en række anvendelser

| — | den mængde af hver brugt fluorholdig gas
  , der er importeret med henblik på genanvendelse, regenerering eller destruktion |
| --- | --- |

—

den mængde af hver brugt fluorholdig gas
  , der er importeret med henblik på genanvendelse, regenerering eller destruktion

| — | et skøn over forventede emissioner i løbet af stoffets livscyklus. |
| --- | --- |

—

et skøn over forventede emissioner i løbet af stoffets livscyklus.

| c) | Hver eksportør, der eksporterer mere end 1 ton pr. år, herunder hver producent, der også eksporterer, skal angive:






  — | den mængde af
  hver fluorholdig drivhusgas
  , der er eksporteret fra Fællesskabet |
| --- | --- | --- |

c)

Hver eksportør, der eksporterer mere end 1 ton pr. år, herunder hver producent, der også eksporterer, skal angive:

—

den mængde af
  hver fluorholdig drivhusgas
  , der er eksporteret fra Fællesskabet

| — | den mængde af
  hver brugt fluorholdig drivhusgas
  , der er eksporteret med henblik på genanvendelse, regenerering eller destruktion. |
| --- | --- |

—

den mængde af
  hver brugt fluorholdig drivhusgas
  , der er eksporteret med henblik på genanvendelse, regenerering eller destruktion.

2.
     
  Kommissionen foretager en undersøgelse for at vurdere, hvilke konsekvenser import og eksport af anlæg med fluorholdige drivhusgasser har for de ovennævnte skøn over forventede emissioner.

3.
     
  Medlemsstaternes kompetente myndigheder foretager hvert andet år en gennemgang af et repræsentativt udvalg af fortegnelserne over hver af de i artikel 4, stk. 4, nævnte kategorier og indberetter de anslåede emissioner til Kommissionen. Formatet for denne indberetning fastlægges efter proceduren i artikel 15, stk. 2, inden et år efter denne forordnings ikrafttræden.

4.   Formatet for den indberetning, der er omhandlet i stk. 1, udarbejdes efter proceduren i artikel 15, stk. 2, inden et år efter denne forordnings ikrafttræden.

5.   Kommissionen træffer passende foranstaltninger for at beskytte de fortrolige oplysninger, den modtager.

6.
     
  Med hensyn til brandsikringssystemer registreres de faktiske udsivninger, svarende til oplysninger om efterfyldninger, jf. artikel 3, stk. 7, i stedet for denne artikels stk. 1 og 4. Disse data registeres af uddannet og autoriseret personale, jf. artikel 6, stk. 1.

7.   Kommissionen kan efter proceduren i artikel 15, stk. 2, ændre indberetningskravene for at forbedre anvendelsen i praksis af de pågældende indberetningskrav.

Artikel 8

Begrænsning af anvendelse

1.   Anvendelse af svovlhexafluorid til
  magnesiumstøbning forbydes
  fra den 1. januar 2007.

2.   Anvendelse af svovlhexafluorid til oppumpning af bildæk forbydes fra dagen for denne forordnings
  ikrafttræden
  .

Artikel 9

Markedsføring

Markedsføring af
  produkter og anlæg, der indeholder
  fluorholdige
  drivhusgasser eller behøver dem for at fungere,
  i de i bilag II anførte anvendelser, forbydes som angivet i det pågældende bilag.

Medlemsstaterne fremmer markedsføring af køle- og luftkonditioneringsanlæg, der anvender gasser med et potentiale for global opvarmning på under 150. Hvis medlemsstaterne indfører skatte- og afgiftsmæssige eller andre incitamenter for at fremme markedsføringen af sådanne anlæg, underretter de Kommissionen om disse foranstaltninger.

Artikel 10

Luftkonditioneringsanlæg i nye køretøjer

1.   Fra den
  31. december 2006
  skal enhver, der markedsfører nye
  typer
  køretøjer med luftkonditionering, der indeholder fluorholdige
  drivhusgasser
  med et potentiale for global opvarmning på over 150, sikre sig, at udsivningen er blevet testet til ikke at overstige
  de grænseværdier, der er fastsat ved en specifik harmoniseret testprocedure vedtaget af Kommissionen
  .

2.
     
  Kommissionen fastsætter en standard for måling af udsivningen.

3.   Fra den
  1. januar 2011 må medlemsstaterne ikke længere tildele EU-typegodkendelse i henhold til direktiv 70/156/EØF for en ny køretøjstype, når de i luftkonditioneringsanlægget anvendte drivhusgasser har
  et potentiale for global opvarmning på over
  50. For småserieproducenter gælder dette fra den 1. januar 2013.

4.
     
  Fra den 1. januar 2014 nægter medlemsstaterne registrering og forbyder salg og ibrugtagning af nye køretøjer, der er udstyret med luftkonditioneringsanlæg, hvor de anvendte fluorholdige drivhusgasser har et potentiale for global opvarmning på over 50.

5.
     
  Medlemstaterne tilskynder til installering af luftkonditioneringssystemer, der anvender gas, f.eks. CO2, som er effektiv og har et potentiale for global opvarmning på under 100. Såfremt medlemsstaterne indfører skatte- og afgiftsmæssige eller andre incitamenter til at fremme installering af systemer med lavere potentiale for global opvarmning, underretter de Kommissionen om disse foranstaltninger.

6.
     
  Medlemsstaterne kan anvende finansielle eller skatte- og afgiftsmæssige incitamenter til ombygning af ibrugtagne køretøjer, såfremt der indbygges luftkonditioneringsanlæg, hvor de anvendte fluorholdige drivhusgasser har et potentiale for global opvarmning på under 50.

Artikel 11

Fremme af alternativer

Medlemsstaterne støtter markedsføring af anlæg, der anvender gasser med et potentiale for global opvarmning på under 100. Hvis medlemsstaterne indfører skatte- og afgiftsmæssige eller andre incitamenter for at fremme markedsføringen af sådanne anlæg, underretter de Kommissionen om disse foranstaltninger.

Artikel 12

Forbrugeroplysning

Medlemsstaterne sikrer, at forbrugerne og borgerne orienteres om potentialet for global opvarmning i produkter, der indeholder fluorholdige drivhusgasser.

Artikel 13

Fremskridtsrapport

Senest to år efter denne forordnings ikrafttræden forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en fremskridtsrapport om udviklingen af klimavenlige luftkonditioneringsanlæg. På grundlag af denne rapport tager Kommissionen datoerne for indførelse heraf i henhold til artikel 10, stk. 1 og 3, op til overvejelse, hvorefter den bekræfter disse eller forelægger eventuelle forslag om ændring.

Artikel 14

Revision

1.   På grundlag af fremskridt inden for potentiel indeslutning eller erstatning af fluorholdige
  drivhusgasser
  i luftkonditionerings- og
  køleanlæg vil
  Kommissionen revidere gældende lovgivning og rapportere herom til Europa-Parlamentet og Rådet senest den 31. december 2005. Rapporten ledsages om nødvendigt af forslag til nye bestemmelser.

2.
     
  Inden to år efter denne forordnings ikrafttræden forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om mulighederne for gradvis at fjerne HFC i nye luftkonditionerings-, køle- og varmepumpeanlæg på grundlag af en vurdering af alternative teknologier med lavere samlede (direkte og indirekte) drivhusgasemissioner.

3.   Kommissionen forelægger senest fem år efter denne forordnings ikrafttræden Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om erfaringerne med anvendelsen af denne forordning. Rapporten skal bl.a. indeholde:

| — | en vurdering af virkningerne af relevante bestemmelser om emissioner og fremskrevne emissioner af fluorholdige
  drivhusgasser
  og en undersøgelse af disse bestemmelsers lønsomhed. |
| --- | --- |

—

en vurdering af virkningerne af relevante bestemmelser om emissioner og fremskrevne emissioner af fluorholdige
  drivhusgasser
  og en undersøgelse af disse bestemmelsers lønsomhed.

| — | en vurdering af de uddannelses- og autoriseringsprogrammer, som medlemsstaterne har udarbejdet i medfør af artikel 6, stk. 1 |
| --- | --- |

—

en vurdering af de uddannelses- og autoriseringsprogrammer, som medlemsstaterne har udarbejdet i medfør af artikel 6, stk. 1

| — | en vurdering af behovet for normer på fællesskabsplan for begrænsning af emissioner af fluorholdige
  drivhusgasser
  fra anlæg, herunder tekniske krav til produkters og anlægs udformning |
| --- | --- |

—

en vurdering af behovet for normer på fællesskabsplan for begrænsning af emissioner af fluorholdige
  drivhusgasser
  fra anlæg, herunder tekniske krav til produkters og anlægs udformning

| — | en vurdering af behovet for udvikling og formidling af noter om den bedste tilgængelige teknik og bedste miljøpraksis vedrørende forebyggelse og minimering af emissioner af fluorholdige
  drivhusgasser |
| --- | --- |

—

en vurdering af behovet for udvikling og formidling af noter om den bedste tilgængelige teknik og bedste miljøpraksis vedrørende forebyggelse og minimering af emissioner af fluorholdige
  drivhusgasser

| — | et generelt overblik over den teknologiske udvikling, indhøstede erfaringer, miljøkrav samt virkningerne på det indre marked |
| --- | --- |

—

et generelt overblik over den teknologiske udvikling, indhøstede erfaringer, miljøkrav samt virkningerne på det indre marked

| — | en undersøgelse af, om de i artikel 5 nævnte bestemmelser og mål vedrørende genvinding, regenerering eller destruktion af fluorholdige drivhusgasser overholdes henholdsvis nåes, samt en vurdering af, om der er behov for revision af gældende definitioner, krav og godkendelsesprocedurer vedrørende grænseoverskridende transport af fluorholdige drivhusgasser med henblik på genvinding eller termisk genanvendelse. |
| --- | --- |

—

en undersøgelse af, om de i artikel 5 nævnte bestemmelser og mål vedrørende genvinding, regenerering eller destruktion af fluorholdige drivhusgasser overholdes henholdsvis nåes, samt en vurdering af, om der er behov for revision af gældende definitioner, krav og godkendelsesprocedurer vedrørende grænseoverskridende transport af fluorholdige drivhusgasser med henblik på genvinding eller termisk genanvendelse.

4.   Rapporten ledsages om nødvendigt af forslag til ændring af de relevante bestemmelser i denne forordning
  og ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/56/EF af 27. september 2001 om opvarmningsanlæg til motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil (16) for at tage højde for de nødvendige kontrolprocedurer til måling af udsivningen fra luftkonditioneringsanlæg i køretøjer.

Artikel 15

Udvalg vedrørende fluorholdige drivhusgasser

1.   Kommissionen bistås af
  et stående
  udvalg
  vedrørende fluorholdige drivhusgasser
  .

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes i artikel 4 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

3.   Perioden i artikel 4, stk. 3, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til en måned.

Artikel 16

Udvalg vedrørende anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer

1.
     
  Kommissionen bistås af et udvalg vedrørende anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer.

2.
     
  Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF, fastsættes til to måneder.

3.
     
  Alle andre spørgsmål vedrørende denne forordnings gennemførelse kan forelægges udvalget til udtalelse.

4.
     
  Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.

Artikel 17

Sanktioner

1.   Medlemsstaterne fastsætter regler vedrørende sanktioner, der skal anvendes i tilfælde af overtrædelse af denne forordning, og træffer de fornødne foranstaltninger til sikring af, at reglerne anvendes. De fastsatte sanktioner
  skal være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsen og have en afskrækkende virkning.

2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen deres regler vedrørende sanktioner senest et år efter denne forordnings ikrafttræden og underretter den straks om senere ændringer heraf.

Artikel 18

Ikrafttrædelse

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Rådets vegne

formanden

---

(1)  EUT C ...

1

(2)  EUT C ...

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 31. marts 2004.

3

Europa-Parlamentets holdning af 31. marts 2004.

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1600/2002/EF af 22. juli 2002 om fastlæggelse af Fællesskabets sjette miljøhandlingsprogram (EFT L 242 af 10.9.2002, s. 1).

4

nr.

(5)  EFT L 33 af 7.2.1994, s. 11.

5

(6)  EFT L 130 af 15.5.2002, s. 1.

6

(7)  EFT L 194 af 25.7.1975, s. 39. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

7

Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

(8)  EFT L 257 af 10.10.1996, s. 26. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1882/2003.

8

Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1882/2003.

(9)  EFT L 269 af 21.10.2000, s. 34. Ændret ved Kommissionens direktiv 2002/525/EF (EFT L 170 af 29.6.2002, s. 81.

9

Ændret ved Kommissionens direktiv 2002/525/EF (EFT L 170 af 29.6.2002, s. 81.

(10)  EUT L 37 af 13.2.2003, s. 24. Ændret ved Kommissionens direktiv 2003/118/EF (EUT L 345 af 31.12.2003, s. 106).

10

Ændret ved Kommissionens direktiv 2003/118/EF (EUT L 345 af 31.12.2003, s. 106).

(11)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

11

(12)  EFT L 244 af 29.9.2000, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens beslutning 2004/232/EF (EUT L 71 af 10.3.2004, s. 28).

12

Senest ændret ved Kommissionens beslutning 2004/232/EF (EUT L 71 af 10.3.2004, s. 28).

(13)  EFT L 138 af 1.6.1999, s. 20.

13

(14)  Rådets direktiv 70/156/EØF af 6.2.1970 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om godkendelse af motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil (EFT L 42 af 23.2.1970, s. 1). Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/3/EF (EUT L 49 af 19.2.2004, s. 36).

14

Rådets direktiv 70/156/EØF af 6.2.1970 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om godkendelse af motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil (EFT L 42 af 23.2.1970, s. 1). Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/3/EF (EUT L 49 af 19.2.2004, s. 36).

(15)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/48/EF af 7. december 1994 om trettende ændring af direktiv 76/769/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om begrænsning af markedsføring og anvendelse af visse farlige stoffer og præparater (EFT L 331 af 21.12.1994, s. 7).

15

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/48/EF af 7. december 1994 om trettende ændring af direktiv 76/769/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om begrænsning af markedsføring og anvendelse af visse farlige stoffer og præparater

(16)  EFT L 292 af 9.11.2001, s. 21.

16

BILAG I

Fluorholdige
  drivhusgasser

| Fluorholdig
  drivhusgas | Kemisk formel | Potentiale for global opvarmning |
| --- | --- | --- |
| Svovlhexafluorid | SF6 | 23900 |
| Hydrofluorcarboner (HFC): |
| HFC-23 | CHF3 | 11700 |
| HFC-32 | CH2F2 | 650 |
| HFC-41 | CH3F | 150 |
| HFC-43-10mee | C5H2F10 | 1300 |
| HFC-125 | C2HF5 | 2800 |
| HFC-134 | C2H2F4 | 1000 |
| HFC-134a | CH2FCF3 | 1300 |
| HFC-152a | C2H4F2 | 140 |
| HFC-143 | C2H3F3 | 300 |
| HFC-143a | C2H3F3 | 3800 |
| HFC-227ea | C3HF7 | 2900 |
| HFC-236fa | C3H2F6 | 6300 |
| HFC-245ca | C3H3F5 | 560 |
| HFC-365mfc | CF3CH2CF2CH3 | 890 |
| Perfluorcarboner (PFC) |
| Perfluormethan | CF4 | 6500 |
| Perfluorethan | C2F6 | 9200 |
| Perfluorpropan | C3F8 | 7000 |
| Perfluorbutan | C4F10 | 7000 |
| Perfluorpentan | C5F12 | 7500 |
| Perfluorhexan | C6F14 | 7400 |
| Perfluorcyclobutan | c-C4F8 | 8700 |

Fluorholdig
  drivhusgas

Kemisk formel

Potentiale for global opvarmning

Svovlhexafluorid

SF6

23900

Hydrofluorcarboner (HFC):

HFC-23

CHF3

11700

HFC-32

CH2F2

650

HFC-41

CH3F

150

HFC-43-10mee

C5H2F10

1300

HFC-125

C2HF5

2800

HFC-134

C2H2F4

1000

HFC-134a

CH2FCF3

1300

HFC-152a

C2H4F2

140

HFC-143

C2H3F3

300

HFC-143a

C2H3F3

3800

HFC-227ea

C3HF7

2900

HFC-236fa

C3H2F6

6300

HFC-245ca

C3H3F5

560

HFC-365mfc

CF3CH2CF2CH3

890

Perfluorcarboner (PFC)

Perfluormethan

CF4

6500

Perfluorethan

C2F6

9200

Perfluorpropan

C3F8

7000

Perfluorbutan

C4F10

7000

Perfluorpentan

C5F12

7500

Perfluorhexan

C6F14

7400

Perfluorcyclobutan

c-C4F8

8700

BILAG II

| Fluorholdig drivhusgas | Anvendelse | Dato for forbud |
| --- | --- | --- |
| Fluorholdige
  drivhusgasser
  med et potentiale for global opvarmning på over
  50 | Luftkonditionering i person- og varebiler
  (nye køretøjstyper) | 1. januar 2011 (1. januar 2013) (1) |
| Svovlhexafluorid, hydrofluorcarboner og perfluorcarboner | Engangsbeholdere, undtagen til laboratorie- og analyseformål samt i dosisinhalatorer | Et år efter ikrafttrædelsesdatoen |
| Hydrofluorcarboner og perfluorcarboner | Kølemidler i ikke-indesluttede anlæg med direkte fordampning | Ikrafttrædelsesdato |
| Svovlhexafluorid
  , hydrofluorcarboner og perfluorcarboner | Ruder | To år efter ikrafttrædelsesdatoen |
| Svovlhexafluorid | Sko | Ikrafttrædelsesdato |
| Hydrofluorcarboner | Enkomponentskum, undtagen ved krav om at opfylde nationale sikkerhedsnormer | Et år efter ikrafttrædelsesdatoen |
| Hydrofluorcarboner | Spraydåser, undtagen ved anvendelse i tekniske spraydåser og dosisinhalatorer eller andre farmaceutiske produkter | To år
  efter ikrafttrædelsesdatoen |
| Hydrofluorcarboner og perfluorcarboner | Sko | 1. juli 2006 |

Fluorholdig drivhusgas

Anvendelse

Dato for forbud

Fluorholdige
  drivhusgasser
  med et potentiale for global opvarmning på over
  50

Luftkonditionering i person- og varebiler
  (nye køretøjstyper)

1. januar 2011 (1. januar 2013) (1)

Svovlhexafluorid, hydrofluorcarboner og perfluorcarboner

Engangsbeholdere, undtagen til laboratorie- og analyseformål samt i dosisinhalatorer

Et år efter ikrafttrædelsesdatoen

Hydrofluorcarboner og perfluorcarboner

Kølemidler i ikke-indesluttede anlæg med direkte fordampning

Ikrafttrædelsesdato

Svovlhexafluorid
  , hydrofluorcarboner og perfluorcarboner

Ruder

To år efter ikrafttrædelsesdatoen

Svovlhexafluorid

Sko

Ikrafttrædelsesdato

Hydrofluorcarboner

Enkomponentskum, undtagen ved krav om at opfylde nationale sikkerhedsnormer

Et år efter ikrafttrædelsesdatoen

Hydrofluorcarboner

Spraydåser, undtagen ved anvendelse i tekniske spraydåser og dosisinhalatorer eller andre farmaceutiske produkter

To år
  efter ikrafttrædelsesdatoen

Hydrofluorcarboner og perfluorcarboner

Sko

1. juli 2006

---

(1)  
  For småserieproducenter er datoen 1. januar 2013.

P5_TA(2004)0238

Anvendelse af Århus-konventionens bestemmelser på Det Europæiske Fællesskabs institutioner og organer ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om anvendelse af Århus-konventionens bestemmelser om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet på Det Europæiske Fællesskabs institutioner og organer (KOM(2003) 622 — C5-0505/2003 — 2003/0242(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003) 622) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003) 622) (1),

| — | der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 175, stk. 1 (C5-0505/2003), |
| --- | --- |

—

der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 175, stk. 1 (C5-0505/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik og udtalelser fra Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked (A5-0190/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik og udtalelser fra Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked (A5-0190/2004),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TC1-COD(2003)0242

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 31. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 om anvendelse af Århuskonventionens bestemmelser om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet på Det Europæiske Fællesskabs institutioner og organer

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 175, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (3),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (4), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Fællesskabets lovgivning på miljøområdet skal bidrage til bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten
  , fremme af bæredygtig udvikling
  og beskyttelse af menneskers sundhed. |
| --- | --- |

(1)

Fællesskabets lovgivning på miljøområdet skal bidrage til bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten
  , fremme af bæredygtig udvikling
  og beskyttelse af menneskers sundhed.

| (2) | Fællesskabets sjette handlingsprogram på miljøområdet (5) understreger betydningen af, at der gives hensigtsmæssige miljøoplysninger og reelle muligheder for at inddrage offentligheden i beslutningstagning på miljøområdet, således at ansvarlighed og gennemsigtighed i beslutningsprocessen fremmes og offentlighedens opmærksomhed omkring miljøspørgsmål og støtte til de trufne afgørelser øges. Det tilskynder, ligesom sine forgængere (6), endvidere til en mere effektiv gennemførelse og anvendelse af Fællesskabets miljølovgivning, herunder håndhævelse af fællesskabsreglerne og indgreb mod overtrædelser af Fællesskabets miljølovgivning. |
| --- | --- |

(2)

Fællesskabets sjette handlingsprogram på miljøområdet (5) understreger betydningen af, at der gives hensigtsmæssige miljøoplysninger og reelle muligheder for at inddrage offentligheden i beslutningstagning på miljøområdet, således at ansvarlighed og gennemsigtighed i beslutningsprocessen fremmes og offentlighedens opmærksomhed omkring miljøspørgsmål og støtte til de trufne afgørelser øges. Det tilskynder, ligesom sine forgængere (6), endvidere til en mere effektiv gennemførelse og anvendelse af Fællesskabets miljølovgivning, herunder håndhævelse af fællesskabsreglerne og indgreb mod overtrædelser af Fællesskabets miljølovgivning.

| (3) | Den 25. juni 1998 undertegnede Det Europæiske Fællesskab FN/ECE-konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (Århus-konventionen). EF-rettens bestemmelser må være i overensstemmelse med denne konvention, for at Fællesskabet kan indgå den. |
| --- | --- |

(3)

Den 25. juni 1998 undertegnede Det Europæiske Fællesskab FN/ECE-konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (Århus-konventionen). EF-rettens bestemmelser må være i overensstemmelse med denne konvention, for at Fællesskabet kan indgå den.

| (4) | For at bidrage til konventionens gennemførelse har Fællesskabet vedtaget tre direktiver (7), og der er fremsat forslag til et tredje. Der bør træffes foranstaltninger til, at konventionens krav gælder for Fællesskabets institutioner og organer. |
| --- | --- |

(4)

For at bidrage til konventionens gennemførelse har Fællesskabet vedtaget tre direktiver (7), og der er fremsat forslag til et tredje. Der bør træffes foranstaltninger til, at konventionens krav gælder for Fællesskabets institutioner og organer.

| (5) | Det er hensigtsmæssigt at behandle Århus-konventionens tre søjler — adgang til oplysninger, deltagelse i beslutningsprocesser og adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet — i én enkelt retsakt og fastsætte fælles bestemmelser vedrørende målsætninger og definitioner. Dette bidrager til at rationalisere lovgivningen og øge gennemsigtigheden af de gennemførelsesforanstaltninger, der træffes på fællesskabsplan. |
| --- | --- |

(5)

Det er hensigtsmæssigt at behandle Århus-konventionens tre søjler — adgang til oplysninger, deltagelse i beslutningsprocesser og adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet — i én enkelt retsakt og fastsætte fælles bestemmelser vedrørende målsætninger og definitioner. Dette bidrager til at rationalisere lovgivningen og øge gennemsigtigheden af de gennemførelsesforanstaltninger, der træffes på fællesskabsplan.

| (6) | Som generelt princip skal de rettigheder, Århus-konventionens tre søjler sikrer, være tilgængelige for offentligheden, uden diskrimination på grund af statsborgerskab, nationalitet eller bopæl. |
| --- | --- |

(6)

Som generelt princip skal de rettigheder, Århus-konventionens tre søjler sikrer, være tilgængelige for offentligheden, uden diskrimination på grund af statsborgerskab, nationalitet eller bopæl.

| (7) | I Århus-konventionens artikel 2, stk. 2, defineres offentlige myndigheder bredt, da det grundlæggende begreb er, at enkeltpersoner og disses organisationer bør have visse rettigheder i alle tilfælde, hvor der udøves offentlig myndighed. Det er derfor nødvendigt, at de fællesskabsinstitutioner og -organer, som forordningen omfatter, defineres på samme brede og funktionelle måde
  , således at definitionen navnlig med hensyn til adgang til information omfatter enhver fysisk eller juridisk person, der har offentligt ansvar for eller udøver offentlige funktioner eller tjenesteydelser, som er underlagt fællesskabsinstitutionernes og -organernes kontrol
  . I overensstemmelse med Århus-konventionen er Fællesskabets institutioner og organer, når de handler som dømmende eller lovgivende myndighed, ikke omfattet. |
| --- | --- |

(7)

I Århus-konventionens artikel 2, stk. 2, defineres offentlige myndigheder bredt, da det grundlæggende begreb er, at enkeltpersoner og disses organisationer bør have visse rettigheder i alle tilfælde, hvor der udøves offentlig myndighed. Det er derfor nødvendigt, at de fællesskabsinstitutioner og -organer, som forordningen omfatter, defineres på samme brede og funktionelle måde
  , således at definitionen navnlig med hensyn til adgang til information omfatter enhver fysisk eller juridisk person, der har offentligt ansvar for eller udøver offentlige funktioner eller tjenesteydelser, som er underlagt fællesskabsinstitutionernes og -organernes kontrol
  . I overensstemmelse med Århus-konventionen er Fællesskabets institutioner og organer, når de handler som dømmende eller lovgivende myndighed, ikke omfattet.

| (8) | Definitionen på miljøoplysninger omfatter oplysninger i enhver form om miljøets tilstand. Denne definition, som er tilpasset definitionen i direktiv 2003/4/EF, har samme indhold som definitionen i Århus-konventionen. Definitionen på »dokumenter« i artikel 3, litra a), i forordning (EF) nr. 1049/2001
   (8) omfatter miljøoplysninger som defineret i forordning. |
| --- | --- |

(8)

Definitionen på miljøoplysninger omfatter oplysninger i enhver form om miljøets tilstand. Denne definition, som er tilpasset definitionen i direktiv 2003/4/EF, har samme indhold som definitionen i Århus-konventionen. Definitionen på »dokumenter« i artikel 3, litra a), i forordning (EF) nr. 1049/2001
   (8) omfatter miljøoplysninger som defineret i forordning.

| (9) | Det er hensigtsmæssigt, at denne forordning indeholder en definition på »
  planer, programmer og politikker
  « i den i Århus-konventionen anvendte betydning, der er i tråd med den fremgangsmåde, der følges i forbindelse med medlemsstaternes forpligtelser efter gældende EF-ret. »
  Planer, programmer og politikker
  på miljøområdet« skal defineres i forhold til deres bidrag til opfyldelsen af eller deres forventede betydelige indvirkning på opfyldelsen af Fællesskabets miljøpolitiske målsætninger. Afgørelse nr. 1600/2002/EF opstiller målene for Fællesskabets miljøpolitik og foranstaltninger til opfyldelse af disse mål, for en tiårig periode fra den 22. juli 2002. Efter dette programs udløb vil et efterfølgende miljøhandlingsprogram forfølge de samme mål. |
| --- | --- |

(9)

Det er hensigtsmæssigt, at denne forordning indeholder en definition på »
  planer, programmer og politikker
  « i den i Århus-konventionen anvendte betydning, der er i tråd med den fremgangsmåde, der følges i forbindelse med medlemsstaternes forpligtelser efter gældende EF-ret. »
  Planer, programmer og politikker
  på miljøområdet« skal defineres i forhold til deres bidrag til opfyldelsen af eller deres forventede betydelige indvirkning på opfyldelsen af Fællesskabets miljøpolitiske målsætninger. Afgørelse nr. 1600/2002/EF opstiller målene for Fællesskabets miljøpolitik og foranstaltninger til opfyldelse af disse mål, for en tiårig periode fra den 22. juli 2002. Efter dette programs udløb vil et efterfølgende miljøhandlingsprogram forfølge de samme mål.

| (10) | I betragtning af at miljølovgivningen er i stadig udvikling, og med henblik på at medtage relevante bestemmelser på dette område bør definitionen på miljølovgivning henvise til målsætningerne for Fællesskabets miljøpolitik, navnlig beskyttelse og forbedring af miljøet,
  fremme af bæredygtig udvikling,
  herunder menneskers sundhed og beskyttelse af naturressourcerne. |
| --- | --- |

(10)

I betragtning af at miljølovgivningen er i stadig udvikling, og med henblik på at medtage relevante bestemmelser på dette område bør definitionen på miljølovgivning henvise til målsætningerne for Fællesskabets miljøpolitik, navnlig beskyttelse og forbedring af miljøet,
  fremme af bæredygtig udvikling,
  herunder menneskers sundhed og beskyttelse af naturressourcerne.

| (11) | Administrative handlinger bør kunne underkastes prøvelse, hvis de har retligt bindende og ekstern virkning. Tilsvarende bør undladelser kunne underkastes prøvelse, hvis der efter miljølovgivningen er pligt til at handle. Da handlinger fra fællesskabsinstitutioner eller -organer, der handler som dømmende eller lovgivende myndighed, er udelukket fra forordningen, bør det samme være tilfældet for andre undersøgelsesprocedurer, hvor fællesskabsinstitutioner eller -organer handler som administrativ prøvelsesinstans efter traktatens bestemmelser. |
| --- | --- |

(11)

Administrative handlinger bør kunne underkastes prøvelse, hvis de har retligt bindende og ekstern virkning. Tilsvarende bør undladelser kunne underkastes prøvelse, hvis der efter miljølovgivningen er pligt til at handle. Da handlinger fra fællesskabsinstitutioner eller -organer, der handler som dømmende eller lovgivende myndighed, er udelukket fra forordningen, bør det samme være tilfældet for andre undersøgelsesprocedurer, hvor fællesskabsinstitutioner eller -organer handler som administrativ prøvelsesinstans efter traktatens bestemmelser.

| (12) | Århus-konventionen indeholder krav om offentlighedens adgang til miljøoplysninger, enten på anmodning eller gennem aktiv formidling ved de af konventionen omfattede myndigheder. Forordning (EF) nr. 1049/2001 finder anvendelse på Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen samt på agenturer og lignende organer, der er oprettet ved en fællesskabsretsakt. Den opstiller regler for disse institutioner, der i vid udstrækning stemmer overens med Århus-konventionens bestemmelser. Anvendelsen af forordning (EF) nr. 1049/2001 bør udvides til alle andre fællesskabsinstitutioner og -organer. |
| --- | --- |

(12)

Århus-konventionen indeholder krav om offentlighedens adgang til miljøoplysninger, enten på anmodning eller gennem aktiv formidling ved de af konventionen omfattede myndigheder. Forordning (EF) nr. 1049/2001 finder anvendelse på Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen samt på agenturer og lignende organer, der er oprettet ved en fællesskabsretsakt. Den opstiller regler for disse institutioner, der i vid udstrækning stemmer overens med Århus-konventionens bestemmelser. Anvendelsen af forordning (EF) nr. 1049/2001 bør udvides til alle andre fællesskabsinstitutioner og -organer.

| (13) | På områder, hvor Århus-konventionens bestemmelser ikke, helt eller delvis, findes i forordning (EF) nr. 1049/2001, bør de tages op i nærværende forordning, navnlig hvad angår indsamling og formidling af miljøoplysninger. |
| --- | --- |

(13)

På områder, hvor Århus-konventionens bestemmelser ikke, helt eller delvis, findes i forordning (EF) nr. 1049/2001, bør de tages op i nærværende forordning, navnlig hvad angår indsamling og formidling af miljøoplysninger.

| (14) | For at offentlighedens ret til adgang til miljøoplysninger kan få den ønskede virkning, er det afgørende, at miljøoplysningerne er af god kvalitet. Der bør derfor indføres regler, der forpligter fællesskabsinstitutionerne og -organerne til at sikre oplysningernes kvalitet. |
| --- | --- |

(14)

For at offentlighedens ret til adgang til miljøoplysninger kan få den ønskede virkning, er det afgørende, at miljøoplysningerne er af god kvalitet. Der bør derfor indføres regler, der forpligter fællesskabsinstitutionerne og -organerne til at sikre oplysningernes kvalitet.

| (15) | Med hensyn til undtagelserne vedrørende adgang til miljøoplysninger bør de relevante bestemmelser i direktiv 2003/4/EF også finde anvendelse på Fællesskabets institutioner og organer. |
| --- | --- |

(15)

Med hensyn til undtagelserne vedrørende adgang til miljøoplysninger bør de relevante bestemmelser i direktiv 2003/4/EF også finde anvendelse på Fællesskabets institutioner og organer.

| (16) | Med Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 2119/98/EF af 24. september 1998 om oprettelse af et net til epidemiologisk overvågning af og kontrol med overførbare sygdomme i Fællesskabet (9) er der allerede skabt et net på fællesskabsplan til fremme af samarbejde og koordinering mellem medlemsstaterne, med bistand fra Kommissionen, med henblik på bedre forebyggelse af og kontrol med en række overførbare sygdomme i Fællesskabet. Med Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1786/2002/EF af 23. september 2002 er der indført et program for Fællesskabets indsats inden for folkesundhed (10), som supplerer medlemsstaternes politik på området. Dette program sigter mod forbedring af oplysning og viden i folkesundhedens interesse og forbedring af kapaciteten til at handle hurtigt og koordineret på trusler mod sundheden, og disse mål er klart i tråd med Århuskonventionens krav. Anvendelsen af denne forordning berører derfor ikke beslutning nr. 2119/98/EF og afgørelse nr. 1786/2002/EF. |
| --- | --- |

(16)

Med Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 2119/98/EF af 24. september 1998 om oprettelse af et net til epidemiologisk overvågning af og kontrol med overførbare sygdomme i Fællesskabet (9) er der allerede skabt et net på fællesskabsplan til fremme af samarbejde og koordinering mellem medlemsstaterne, med bistand fra Kommissionen, med henblik på bedre forebyggelse af og kontrol med en række overførbare sygdomme i Fællesskabet. Med Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1786/2002/EF af 23. september 2002 er der indført et program for Fællesskabets indsats inden for folkesundhed (10), som supplerer medlemsstaternes politik på området. Dette program sigter mod forbedring af oplysning og viden i folkesundhedens interesse og forbedring af kapaciteten til at handle hurtigt og koordineret på trusler mod sundheden, og disse mål er klart i tråd med Århuskonventionens krav. Anvendelsen af denne forordning berører derfor ikke beslutning nr. 2119/98/EF og afgørelse nr. 1786/2002/EF.

| (17) | Ifølge Århus-konventionens artikel 7 første sætning, skal parterne træffe foranstaltninger med henblik på offentlighedens deltagelse ved udarbejdelsen af
  planer og programmer
  vedrørende miljøet. |
| --- | --- |

(17)

Ifølge Århus-konventionens artikel 7 første sætning, skal parterne træffe foranstaltninger med henblik på offentlighedens deltagelse ved udarbejdelsen af
  planer og programmer
  vedrørende miljøet.

| (18) | Ifølge Århus-konventionen skal disse foranstaltninger omfatte rimelige tidsrammer for oplysning af offentligheden om den pågældende miljøbeslutningsproces.
  Offentligheden bør informeres om spørgsmål under behandling ved hjælp af redskaber som for eksempel særlige websteder.
  For at nå det ønskede mål med den offentlige deltagelse skal denne finde sted på et tidligt stadium, hvor alle muligheder står åbne. Resultaterne af den offentlige deltagelse skal tages behørigt i betragtning i beslutningsprocessen for
  planer, programmer og politikker
  . Ved fastsættelsen af bestemmelser om offentlig deltagelse skal fællesskabsinstitutionerne og -organerne under hensyntagen til Århus-konventionens målsætninger udpege den del af offentligheden, der kan deltage, herunder relevante ikke-statslige organisationer. |
| --- | --- |

(18)

Ifølge Århus-konventionen skal disse foranstaltninger omfatte rimelige tidsrammer for oplysning af offentligheden om den pågældende miljøbeslutningsproces.
  Offentligheden bør informeres om spørgsmål under behandling ved hjælp af redskaber som for eksempel særlige websteder.
  For at nå det ønskede mål med den offentlige deltagelse skal denne finde sted på et tidligt stadium, hvor alle muligheder står åbne. Resultaterne af den offentlige deltagelse skal tages behørigt i betragtning i beslutningsprocessen for
  planer, programmer og politikker
  . Ved fastsættelsen af bestemmelser om offentlig deltagelse skal fællesskabsinstitutionerne og -organerne under hensyntagen til Århus-konventionens målsætninger udpege den del af offentligheden, der kan deltage, herunder relevante ikke-statslige organisationer.

| (19) | Ifølge Århus-konventionens artikel 9, stk. 3, skal der være adgang til retslige eller andre prøvelsesprocedurer med henblik på at anfægte private personers og offentlige myndigheders handlinger og undladelser, som er i strid med miljølovgivningen. Bestemmelserne om adgang til klage og domstolsprøvelse skal derfor både være forenelige med konventionen og med traktaten. På denne baggrund bør denne forordning kun regulere offentlige myndigheders handlinger og undladelser, mens det overlades til medlemsstaterne at regulere private personers handlinger og undladelser i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/.../EF af ... [om adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet]. |
| --- | --- |

(19)

Ifølge Århus-konventionens artikel 9, stk. 3, skal der være adgang til retslige eller andre prøvelsesprocedurer med henblik på at anfægte private personers og offentlige myndigheders handlinger og undladelser, som er i strid med miljølovgivningen. Bestemmelserne om adgang til klage og domstolsprøvelse skal derfor både være forenelige med konventionen og med traktaten. På denne baggrund bør denne forordning kun regulere offentlige myndigheders handlinger og undladelser, mens det overlades til medlemsstaterne at regulere private personers handlinger og undladelser i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/.../EF af ... [om adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet].

| (20) | For at sikre tilstrækkelige og effektive retsmidler i overensstemmelse med den relevante fællesskabslovgivning om adgang til prøvelse for De Europæiske Fællesskabers Domstol, bør den fællesskabsinstitution eller det fællesskabsorgan, som er ophav til den handling eller undladelse, som anfægtes, have mulighed for enten at revurdere sin afgørelse eller for at handle, hvis der er tale om undladelse. |
| --- | --- |

(20)

For at sikre tilstrækkelige og effektive retsmidler i overensstemmelse med den relevante fællesskabslovgivning om adgang til prøvelse for De Europæiske Fællesskabers Domstol, bør den fællesskabsinstitution eller det fællesskabsorgan, som er ophav til den handling eller undladelse, som anfægtes, have mulighed for enten at revurdere sin afgørelse eller for at handle, hvis der er tale om undladelse.

| (21) | Århus-konventionen giver ikke-statslige organisationer, der arbejder for at fremme miljøbeskyttelse, ret til at deltage i udarbejdelsen af visse planer og programmer, der vedrører miljøet, samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet, hvorimod andre medlemmer af offentligheden skal være berørt af eller have en interesse i afgørelserne eller undladelserne. For at beskytte denne ret mod enhver form for misbrug bør fællesskabsretten fastsætte grundlæggende kriterier for anerkendelse af sådanne kvalificerede organisationer. |
| --- | --- |

(21)

Århus-konventionen giver ikke-statslige organisationer, der arbejder for at fremme miljøbeskyttelse, ret til at deltage i udarbejdelsen af visse planer og programmer, der vedrører miljøet, samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet, hvorimod andre medlemmer af offentligheden skal være berørt af eller have en interesse i afgørelserne eller undladelserne. For at beskytte denne ret mod enhver form for misbrug bør fællesskabsretten fastsætte grundlæggende kriterier for anerkendelse af sådanne kvalificerede organisationer.

| (22) | Fællesskabsinstitutionerne og -organerne, især Kommissionen, bør imidlertid udfolde større bestræbelser på at gøre de eksisterende procedurer for adgang til oplysninger og til klage og domstolsprøvelse, som for eksempel klagemuligheder og andragender, der behandles af Europa-Parlamentet, smidigere. |
| --- | --- |

(22)

Fællesskabsinstitutionerne og -organerne, især Kommissionen, bør imidlertid udfolde større bestræbelser på at gøre de eksisterende procedurer for adgang til oplysninger og til klage og domstolsprøvelse, som for eksempel klagemuligheder og andragender, der behandles af Europa-Parlamentet, smidigere.

| (23) | Organer, der er aktive på miljøbeskyttelsesområdet
  og/eller inden for fremme af bæredygtig udvikling
  , og som opfylder visse betingelser, der sikrer, at de har miljøbeskyttelse
  og/eller fremme af bæredygtig udvikling
  som hovedformål, bør have adgang til at iværksætte procedurer på miljøområdet for at få prøvet den materielle og processuelle lovlighed af administrative handlinger og undladelser, der er i strid med EF's miljølovgivning. Prøvelsesprocedurer, der iværksættes af sådanne organer, skal vedrøre spørgsmål, der henhører under deres vedtægtsfæstede virksomhed. |
| --- | --- |

(23)

Organer, der er aktive på miljøbeskyttelsesområdet
  og/eller inden for fremme af bæredygtig udvikling
  , og som opfylder visse betingelser, der sikrer, at de har miljøbeskyttelse
  og/eller fremme af bæredygtig udvikling
  som hovedformål, bør have adgang til at iværksætte procedurer på miljøområdet for at få prøvet den materielle og processuelle lovlighed af administrative handlinger og undladelser, der er i strid med EF's miljølovgivning. Prøvelsesprocedurer, der iværksættes af sådanne organer, skal vedrøre spørgsmål, der henhører under deres vedtægtsfæstede virksomhed.

| (24) | Medlemmer af offentligheden, der har en tilstrækkelig interesse eller gør gældende, at en rettighed er krænket, bør, hvis de er umiddelbart og individuelt berørt, have adgang til at iværksætte procedurer på miljøområdet vedrørende den processuelle og materielle lovlighed af administrative handlinger og undladelser, der strider mod miljølovgivningen. |
| --- | --- |

(24)

Medlemmer af offentligheden, der har en tilstrækkelig interesse eller gør gældende, at en rettighed er krænket, bør, hvis de er umiddelbart og individuelt berørt, have adgang til at iværksætte procedurer på miljøområdet vedrørende den processuelle og materielle lovlighed af administrative handlinger og undladelser, der strider mod miljølovgivningen.

| (25) | Hvis anmodninger om intern prøvelse ikke giver det ønskede resultat, bør kvalificerede organer have adgang til at iværksætte procedurer på miljøområdet ved Domstolen for at få prøvet de pågældende administrative handlinger eller undladelser. |
| --- | --- |

(25)

Hvis anmodninger om intern prøvelse ikke giver det ønskede resultat, bør kvalificerede organer have adgang til at iværksætte procedurer på miljøområdet ved Domstolen for at få prøvet de pågældende administrative handlinger eller undladelser.

| (26) | Denne forordning er forenelig med de grundlæggende rettigheder og principper, der er anerkendt i Den Europæiske Unions Charter om grundlæggende rettigheder. Denne forordning tager navnlig sigte på miljøbeskyttelse og anvendelse af artikel 37 i Den Europæiske Unions Charter om grundlæggende rettigheder — |
| --- | --- |

(26)

Denne forordning er forenelig med de grundlæggende rettigheder og principper, der er anerkendt i Den Europæiske Unions Charter om grundlæggende rettigheder. Denne forordning tager navnlig sigte på miljøbeskyttelse og anvendelse af artikel 37 i Den Europæiske Unions Charter om grundlæggende rettigheder —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

AFSNIT I

GENERELLE BESTEMMELSER

Artikel 1

Formål

1.   Denne forordning indeholder bestemmelser om anvendelse af principperne i FN/ECE-konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet, i det følgende benævnt Århus-konventionen, på fællesskabsinstitutionerne og -organerne, navnlig ved:

| a) | at sikre retten til adgang til miljøoplysninger, som er i fællesskabsinstitutionernes og -organernes besiddelse
  , er modtaget eller udarbejdet af eller for
  dem, og at opstille de grundlæggende vilkår og betingelser samt konkrete ordninger for udøvelsen af denne ret |
| --- | --- |

a)

at sikre retten til adgang til miljøoplysninger, som er i fællesskabsinstitutionernes og -organernes besiddelse
  , er modtaget eller udarbejdet af eller for
  dem, og at opstille de grundlæggende vilkår og betingelser samt konkrete ordninger for udøvelsen af denne ret

| b) | at sikre, at miljøoplysninger i stigende grad findes på elektroniske databaser, som er let tilgængelige for offentligheden gennem offentlige telekommunikationsnet |
| --- | --- |

b)

at sikre, at miljøoplysninger i stigende grad findes på elektroniske databaser, som er let tilgængelige for offentligheden gennem offentlige telekommunikationsnet

| c) | at give mulighed for offentlig deltagelse i forbindelse med fællesskabsinstitutionernes og -organernes udarbejdelse af
  planer, programmer og politikker
  , der vedrører miljøet |
| --- | --- |

c)

at give mulighed for offentlig deltagelse i forbindelse med fællesskabsinstitutionernes og -organernes udarbejdelse af
  planer, programmer og politikker
  , der vedrører miljøet

| d) | at give adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet på fællesskabsplan på de i denne forordning fastsatte betingelser. |
| --- | --- |

d)

at give adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet på fællesskabsplan på de i denne forordning fastsatte betingelser.

2.   Anvendelsen af denne forordning berører ikke andre fællesskabsbestemmelser vedrørende adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser og adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet.

Artikel 2

Definitioner

1.   I denne forordning forstås ved:

| a) | »den informationssøgende«: enhver fysisk eller juridisk person, der anmoder om miljøoplysninger |
| --- | --- |

a)

»den informationssøgende«: enhver fysisk eller juridisk person, der anmoder om miljøoplysninger

| b) | »
  medlem af
  offentligheden«: en eller flere fysiske eller juridiske personer og
  , i henhold til national lovgivning,
  foreninger, organisationer eller grupper
  bestående af disse personer |
| --- | --- |

b)

»
  medlem af
  offentligheden«: en eller flere fysiske eller juridiske personer og
  , i henhold til national lovgivning,
  foreninger, organisationer eller grupper
  bestående af disse personer

| c) | »fællesskabsinstitutioner og -organer«: offentlige institutioner, organer, kontorer eller agenturer, som er oprettet ved eller på grundlag af traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, og som udøver offentlige funktioner, medmindre de handler som dømmende eller lovgivende myndighed |
| --- | --- |

c)

»fællesskabsinstitutioner og -organer«: offentlige institutioner, organer, kontorer eller agenturer, som er oprettet ved eller på grundlag af traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, og som udøver offentlige funktioner, medmindre de handler som dømmende eller lovgivende myndighed

| d) | »kvalificeret organ«: enhver forening eller organisation, hvis formål er at beskytte miljøet
  og/eller at fremme bæredygtig udvikling
  ,
  eller som på et givet tidspunkt involveres i en konkret sag om beskyttelse af dens lokale miljø,
  og som er anerkendt i overensstemmelse med artikel 19 og 20 |
| --- | --- |

d)

»kvalificeret organ«: enhver forening eller organisation, hvis formål er at beskytte miljøet
  og/eller at fremme bæredygtig udvikling
  ,
  eller som på et givet tidspunkt involveres i en konkret sag om beskyttelse af dens lokale miljø,
  og som er anerkendt i overensstemmelse med artikel 19 og 20

| e) | »miljøoplysninger«: alle oplysninger i skriftlig form, i billed- eller lydform eller i elektronisk eller en hvilken som helst anden fysisk form, som vedrører:






  i) | tilstanden i miljøelementer som f.eks. luft og atmosfære, vand, jord, landskaber og naturområder, herunder vådområder, kyst- og havområder, biologisk mangfoldighed og dennes enkelte bestanddele, herunder genetisk modificerede organismer, og vekselvirkningen mellem disse elementer |
| --- | --- | --- |

e)

»miljøoplysninger«: alle oplysninger i skriftlig form, i billed- eller lydform eller i elektronisk eller en hvilken som helst anden fysisk form, som vedrører:

i)

tilstanden i miljøelementer som f.eks. luft og atmosfære, vand, jord, landskaber og naturområder, herunder vådområder, kyst- og havområder, biologisk mangfoldighed og dennes enkelte bestanddele, herunder genetisk modificerede organismer, og vekselvirkningen mellem disse elementer

| ii) | faktorer som f.eks. stoffer, energi, støj, stråling eller affald, herunder radioaktivt affald, emissioner, udledninger og andre udslip i miljøet, der påvirker eller kan påvirke de i litra i) nævnte miljøelementer |
| --- | --- |

ii)

faktorer som f.eks. stoffer, energi, støj, stråling eller affald, herunder radioaktivt affald, emissioner, udledninger og andre udslip i miljøet, der påvirker eller kan påvirke de i litra i) nævnte miljøelementer

| iii) | foranstaltninger (herunder administrative foranstaltninger) såsom politikker, lovgivning, planer, programmer, miljøaftaler og aktiviteter, der påvirker eller kan påvirke de enkelte i litra i) og ii) nævnte elementer og faktorer, samt foranstaltninger og aktiviteter, der har til formål at beskytte disse miljøelementer |
| --- | --- |

iii)

foranstaltninger (herunder administrative foranstaltninger) såsom politikker, lovgivning, planer, programmer, miljøaftaler og aktiviteter, der påvirker eller kan påvirke de enkelte i litra i) og ii) nævnte elementer og faktorer, samt foranstaltninger og aktiviteter, der har til formål at beskytte disse miljøelementer

| iv) | rapporter om gennemførelse af miljølovgivningen |
| --- | --- |

iv)

rapporter om gennemførelse af miljølovgivningen

| v) | rentabilitetsberegninger og andre økonomiske analyser og forudsætninger, som er anvendt i forbindelse med de i litra iii) nævnte foranstaltninger og aktiviteter |
| --- | --- |

v)

rentabilitetsberegninger og andre økonomiske analyser og forudsætninger, som er anvendt i forbindelse med de i litra iii) nævnte foranstaltninger og aktiviteter

| vi) | menneskers sundheds- og sikkerhedstilstand, herunder forurening af fødekæden, menneskers levevilkår, kulturminder og bygningsværker, i det omfang de påvirkes af eller kan påvirkes af de enkelte i litra i) nævnte miljøelementers tilstand, eller via disse elementer af de i litra ii) og iii) nævnte forhold, og |
| --- | --- |

vi)

menneskers sundheds- og sikkerhedstilstand, herunder forurening af fødekæden, menneskers levevilkår, kulturminder og bygningsværker, i det omfang de påvirkes af eller kan påvirkes af de enkelte i litra i) nævnte miljøelementers tilstand, eller via disse elementer af de i litra ii) og iii) nævnte forhold, og

| vii) | status med hensyn til procedurer for overtrædelse af fællesskabslovgivningen |
| --- | --- |

vii)

status med hensyn til procedurer for overtrædelse af fællesskabslovgivningen

| f) | »
  planer, programmer og politikker
  , der vedrører miljøet«:
  planer, programmer og politikker
  ,






  i) | som udarbejdes
  , finansieres
  og/eller vedtages af en fællesskabsinstitution eller et fællesskabs organ |
| --- | --- | --- |

f)

»
  planer, programmer og politikker
  , der vedrører miljøet«:
  planer, programmer og politikker
  ,

i)

som udarbejdes
  , finansieres
  og/eller vedtages af en fællesskabsinstitution eller et fællesskabs organ

| ii) | som kræves ifølge love og administrative bestemmelser, og |
| --- | --- |

ii)

som kræves ifølge love og administrative bestemmelser, og

| iii) | som bidrager til eller som kan ventes at få betydelig indvirkning på opfyldelsen af Fællesskabets miljøpolitiske mål, som opstillet i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 1600/2002/EF eller i efterfølgende generelle miljøhandlingsprogrammer. |
| --- | --- |

iii)

som bidrager til eller som kan ventes at få betydelig indvirkning på opfyldelsen af Fællesskabets miljøpolitiske mål, som opstillet i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 1600/2002/EF eller i efterfølgende generelle miljøhandlingsprogrammer.

Generelle miljøhandlingsprogrammer betragtes også som »
  planer, programmer og politikker
  , der vedrører miljøet«.

Denne definition omfatter ikke en fællesskabsinstitutions eller et fællesskabsorgans finans- eller budgetplaner og -programmer eller interne arbejdsprogrammer.

| g) | «miljølovgivning»: fællesskabslovgivning, hvis
  primære eller subsidiære
  formål er beskyttelse eller forbedring af miljøet, herunder menneskers sundhed og beskyttelse og rationel udnyttelse af naturressourcerne på områder som:






  i) | vandbeskyttelse |
| --- | --- | --- |

g)

«miljølovgivning»: fællesskabslovgivning, hvis
  primære eller subsidiære
  formål er beskyttelse eller forbedring af miljøet, herunder menneskers sundhed og beskyttelse og rationel udnyttelse af naturressourcerne på områder som:

i)

vandbeskyttelse

| ii) | støjbeskyttelse |
| --- | --- |

ii)

støjbeskyttelse

| iii) | jordbeskyttelse |
| --- | --- |

iii)

jordbeskyttelse

| iv) | atmosfærisk beskyttelse |
| --- | --- |

iv)

atmosfærisk beskyttelse

| v) | fysisk planlægning og arealanvendelse |
| --- | --- |

v)

fysisk planlægning og arealanvendelse

| vi) | naturbevaring og biologisk diversitet |
| --- | --- |

vi)

naturbevaring og biologisk diversitet

| vii) | affaldshåndtering |
| --- | --- |

vii)

affaldshåndtering

| viii) | kemikalier, herunder biocider og pesticider |
| --- | --- |

viii)

kemikalier, herunder biocider og pesticider

| ix) | bioteknologi |
| --- | --- |

ix)

bioteknologi

| x) | andre emissioner, udledninger og udslip til miljøet. |
| --- | --- |

x)

andre emissioner, udledninger og udslip til miljøet.

| xi) | miljøkonsekvensvurdering |
| --- | --- |

xi)

miljøkonsekvensvurdering

| xii) | adgang til miljøoplysninger og deltagelse i beslutningsprocesser |
| --- | --- |

xii)

adgang til miljøoplysninger og deltagelse i beslutningsprocesser

| h) | »forvaltningsakt«: enhver administrativ foranstaltning med bindende og ekstern virkning, som en fællesskabsinstitution eller et fællesskabsorgan træffer i medfør af miljølovgivningen |
| --- | --- |

h)

»forvaltningsakt«: enhver administrativ foranstaltning med bindende og ekstern virkning, som en fællesskabsinstitution eller et fællesskabsorgan træffer i medfør af miljølovgivningen

| i) | »administrativ undladelse«: undladelse af at træffe en forvaltningsakt fra en fællesskabsinstitution eller et fællesskabsorgan, i tilfælde hvor vedkommende institution eller organ er juridisk forpligtet til at handle i medfør af miljølovgivningen. |
| --- | --- |

i)

»administrativ undladelse«: undladelse af at træffe en forvaltningsakt fra en fællesskabsinstitution eller et fællesskabsorgan, i tilfælde hvor vedkommende institution eller organ er juridisk forpligtet til at handle i medfør af miljølovgivningen.

2.   Administrative handlinger og administrative undladelser omfatter ikke foranstaltninger truffet af en fællesskabsinstitution eller et fællesskabsorgan, der handler som administrativ prøvelsesinstans, f.eks. i medfør af:

| — | Traktatens artikel 81, 82, 86 og 87 (konkurrenceregler) |
| --- | --- |

—

Traktatens artikel 81, 82, 86 og 87 (konkurrenceregler)

| — | Traktatens artikel 226 og 228 (overtrædelsesprocedurer) |
| --- | --- |

—

Traktatens artikel 226 og 228 (overtrædelsesprocedurer)

| — | Traktatens artikel 195 (procedurer ved ombudsmanden) |
| --- | --- |

—

Traktatens artikel 195 (procedurer ved ombudsmanden)

| — | Traktatens artikel 280 (procedurer ved Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig). |
| --- | --- |

—

Traktatens artikel 280 (procedurer ved Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig).

AFSNIT II

ADGANG TIL MILJØOPLYSNINGER

Artikel 3

Anvendelse af forordning (EF) nr. 1049/2001

Forordning (EF) nr. 1049/2001 finder anvendelse på enhver anmodning fremsat af en informationssøgende om adgang til miljøoplysninger, uden diskrimination på grund af statsborgerskab, nationalitet eller bopæl og, for juridiske personers vedkommende, uden diskrimination på grund af det sted, hvor de har deres registrerede hovedsæde eller et reelt sæde for dens aktiviteter.

For så vidt angår denne forordning betyder »institution« i forordning (EF) nr. 1049/2001 »fællesskabsinstitution eller -organ«.

Artikel 4

Indsamling og formidling af miljøoplysninger

1.   Fællesskabsinstitutioner og -organer organiserer de miljøoplysninger, som er relevante for deres funktioner, og som de er i besiddelse af, eller som opbevares for dem, på en sådan måde, at de aktivt og systematisk kan formidles til offentligheden, navnlig ved hjælp af computertelekommunikation og/eller elektronisk teknologi, i overensstemmelse med artikel 11, stk. 1 og 2, og artikel 12 i forordning (EF) nr. 1049/2001.
  Miljøoplysningerne registreres og indføres direkte i databaser i overensstemmelse med forordningens principper og gøres tilgængelige i elektronisk form, samt i
  databaser, som udstyres med søgeværktøjer og andre former for software, der kan hjælpe offentligheden med at finde de ønskede oplysninger.

De oplysninger, der stilles til rådighed ved hjælp af computertelekommunikation og/eller elektronisk teknologi, omfatter ikke nødvendigvis oplysninger, der er indsamlet før denne forordnings ikrafttræden, medmindre de allerede er til rådighed i elektronisk form.
  Hvis oplysninger er indsamlet før denne forordnings ikrafttræden, og der ikke forefindes nogen elektronisk kopi, angives det klart, hvor og hvordan denne oplysning kan findes.

Fællesskabsinstitutionerne og -organerne
  vedligeholder
  miljøoplysninger, som de er i besiddelse af, eller som opbevares for dem, i en form eller et format, som er let at reproducere og let tilgængelig via computertelekommunikation eller andre elektroniske medier.

2.
     
  Fællesskabsinstitutionerne og -organerne bestræber sig på at yde offentligheden assistance ved at give den bedst mulige vejledning i, hvordan man kan få adgang til oplysninger, deltage i beslutningsprocesser og klage eller søge domstolsprøvelse på miljøområdet.

3.   De miljøoplysninger, som skal stilles til rådighed og formidles, ajourføres i nødvendigt omfang. Ud over de dokumenter, der er nævnt i artikel 12, stk. 2 og 3, og i artikel 13, stk. 1 og 2, i forordning (EF) nr. 1049/2001, omfatter databaserne eller registrene følgende:

| a) | statusrapporter om gennemførelsen af:






  i) | internationale traktater, konventioner eller aftaler og fællesskabs- og national, regional eller lokal lovgivning om eller vedrørende miljøet |
| --- | --- | --- |

a)

statusrapporter om gennemførelsen af:

i)

internationale traktater, konventioner eller aftaler og fællesskabs- og national, regional eller lokal lovgivning om eller vedrørende miljøet

| ii) | planer, programmer og politikker
  , der vedrører miljøet |
| --- | --- |

ii)

planer, programmer og politikker
  , der vedrører miljøet

| b) | rapporter om miljøets tilstand som omhandlet i stk. 5 |
| --- | --- |

b)

rapporter om miljøets tilstand som omhandlet i stk. 5

| c) | data eller oversigter over data fra overvågning af aktiviteter, der påvirker eller kan påvirke miljøet |
| --- | --- |

c)

data eller oversigter over data fra overvågning af aktiviteter, der påvirker eller kan påvirke miljøet

| d) | tilladelser, som kan have væsentlig indvirkning på miljøet, og miljøaftaler eller en henvisning til det sted, hvor oplysningerne kan rekvireres eller findes |
| --- | --- |

d)

tilladelser, som kan have væsentlig indvirkning på miljøet, og miljøaftaler eller en henvisning til det sted, hvor oplysningerne kan rekvireres eller findes

| e) | miljøkonsekvens- og risikovurderinger vedrørende miljøelementer eller en henvisning til det sted, hvor oplysningerne kan rekvireres eller findes. |
| --- | --- |

e)

miljøkonsekvens- og risikovurderinger vedrørende miljøelementer eller en henvisning til det sted, hvor oplysningerne kan rekvireres eller findes.

4.   Fællesskabsinstitutionerne og -organerne kan i egnede tilfælde opfylde kravene i stk. 1 og 3 ved at oprette link til internetsider, hvor oplysningerne kan findes.

5.   Kommissionen sørger for, at der med jævne mellemrum, der ikke overstiger 4 år, offentliggøres og udsendes en rapport om miljøets tilstand, som indeholder oplysninger om miljøkvaliteten og oplysninger om, på hvilke områder miljøet er under pres.

Artikel 5

Miljøoplysningernes kvalitet

1.   Fællesskabsinstitutionerne og -organerne sikrer så vidt muligt, at alle oplysninger, der indsamles af eller for dem, og som offentliggøres, er ajourførte, nøjagtige og sammenlignelige.

2.   Fællesskabsinstitutionerne og -organerne skal, på anmodning, enten underrette den informationssøgende om, hvor vedkommende kan finde oplysninger om de målemetoder, herunder metoder til analyse, prøvetagning og forbehandling af prøver, der er anvendt ved tilvejebringelsen af oplysningerne, eller, hvis disse oplysninger ikke er til rådighed, henvise til den anvendte standardprocedure.

Artikel 6

Afslag på anmodninger
  om adgang til
  miljøoplysninger

Modtager fællesskabsinstitutioner eller -organer en anmodning om adgang til miljøoplysninger, som de ikke er i besiddelse af, eller som ikke opbevares for dem, oplyser de så hurtigt som muligt
  eller senest inden 15 arbejdsdage
  den informationssøgende om, hvilken fællesskabsinstitution eller hvilket fællesskabsorgan eller hvilken offentlig myndighed som omhandlet i direktiv 2003/4/EF der efter deres mening vil kunne give adgang til de ønskede oplysninger, eller de videresender anmodningen til vedkommende fællesskabsinstitution, fællesskabsorgan eller offentlige myndighed og underretter den informationssøgende herom.

Hvis anmodningens formulering er for generel, anmoder fællesskabsinstitutionen eller -organet så hurtigt som muligt og senest inden de i artikel 7 i forordning (EF) nr. 1049/2001 fastsatte frister den informationssøgende om at præcisere anmodningen og bistår den informationssøgende hermed, f.eks. ved at give oplysning om anvendelsen af de i artikel 11 i forordning (EF) nr. 1049/2001 omhandlede offentlige registre. Først efter at have givet den informationssøgende denne mulighed kan fællesskabsinstitutionen eller -organet i givet fald afslå en sådan anmodning.

Fællesskabsinstitutionerne og -organerne afslår adgang til og beslutter ikke aktivt at formidle miljøoplysninger, hvor offentliggørelse vil kunne have en ugunstig indvirkning på beskyttelsen af det miljø, som sådanne oplysninger vedrører, såsom ynglesteder for sjældne arter.

Fællesskabsinstitutionerne og -organerne kan i medfør af undtagelserne vedrørende beskyttelse af forretnings- og fabrikshemmeligheder, beskyttelse af personoplysninger eller beskyttelse af det miljø, som oplysningerne vedrører, ikke afslå en anmodning eller beslutte ikke aktivt at formidle oplysningerne, hvis disse vedrører emissioner til miljøet.

Fællesskabsinstitutionerne og -organerne kan kun afslå adgang til miljøoplysninger eller beslutte ikke at formidle miljøoplysninger i medfør af en af de i artikel 4 i direktiv 2003/4/EF eller de i stk. 3 i nærværende artikel anførte undtagelser.

De i nærværende forordning fastsatte undtagelser skal fortolkes restriktivt. I hvert enkelt tilfælde skal de offentlige interesser, der varetages ved udlevering, afvejes over for de interesser, der varetages ved at afslå udlevering.

Artikel 7

Gebyrer

De fællesskabsinstitutioner og -organer, der ikke er omfattet af forordning (EF) nr. 1049/2001, kan i tilfælde, hvor artikel 10 heri ikke finder anvendelse, kræve et rimeligt gebyr for at udlevere oplysninger. En liste over gebyrer offentliggøres og stilles til de informationssøgendes rådighed med oplysninger om, hvor gebyrer kan opkræves eller frafaldes, samt hvornår udlevering af oplysninger er betinget af forudbetaling af et sådant gebyr.

Artikel 8

Samarbejde

I tilfælde af en overhængende trussel mod menneskers sundhed eller miljøet, uanset om den skyldes menneskelige aktiviteter eller naturlige årsager, skal fællesskabsinstitutionerne og -organerne på anmodning af offentlige myndigheder som omhandlet i direktiv 2003/4/EF samarbejde med og bistå disse offentlige myndigheder, så de straks og uden ophold kan meddele den del af offentligheden, der risikerer at blive berørt af truslen, alle miljøoplysninger, der kan sætte den i stand til at træffe forholdsregler for at forebygge eller begrænse følgerne af truslen, såfremt disse oplysninger er i fællesskabsinstitutionernes eller -organernes og de pågældende myndigheders besiddelse eller opbevares for dem.

Anvendelsen af stk. 1 berører ikke særlige forpligtelser i medfør af fællesskabslovgivningen, særlig beslutning nr. 2119/98/EF og afgørelse nr. 1786/2002/EF.

AFSNIT III

OFFENTLIG DELTAGELSE VED FÆLLESSKABSINSTITUTIONERS OG -ORGANERS UDARBEJDELSE AF
  PLANER, PROGRAMMER OG POLITIKKER
  , DER VEDRØRER MILJØET

Artikel 9

Almindelige bestemmelser

Den del af offentligheden, som er berørt af, kan blive berørt af eller har en interesse i en plan, et program eller en politik, der vedrører miljøet, har ret til at deltage i udarbejdelsen, ændringen eller revisionen af den pågældende plan, det pågældende program eller den pågældende politik.

Fællesskabsinstitutionerne og -organerne giver mulighed for, at offentligheden tidligt og reelt inddrages i udarbejdelsen, ændringen eller revisionen af sådanne planer og programmer. Kommissionen giver især mulighed for, at offentligheden inddrages i den forberedende fase, hvis den udarbejder et forslag til en plan, et program eller en politik, der vedrører miljøet, og som skal forelægges andre fællesskabsinstitutioner og -organer til afgørelse.

Fællesskabsinstitutionerne og -organerne fastsætter
  , hvilken del af offentligheden der
  henvises til i stk. 1
  , herunder relevante ikke-statslige organisationer, som f.eks. organisationer, der fremmer miljøbeskyttelse
  og/eller bæredygtig udvikling
  .

Artikel 10

Høring

Ved udarbejdelse, ændring eller revision af en plan, et program eller en politik, der vedrører miljøet, informerer fællesskabsinstitutionerne og -organerne offentligheden herom, enten ved offentlig bekendtgørelse eller på anden passende måde, f.eks. via elektroniske medier.

Oplysningerne skal omfatte udkastet til forslaget og miljøoplysningerne eller en evaluering af planen, programmet eller politikken, der er under udarbejdelse, hvis sådanne foreligger.

De fællesskabsinstitutioner eller -organer, der udarbejder, ændrer eller reviderer planen, programmet, eller politikken, der vedrører miljøet, informerer offentligheden om de praktiske muligheder for dens deltagelse, samt især om hvilken administrativ enhed i fællesskabsinstitutionen eller -organet, hvorfra alle relevante oplysninger kan indhentes, eller hvortil kommentarer og spørgsmål kan rettes, samt tidsplanen for indgivelse af kommentarer.

Fællesskabsinstitutionerne og -organerne gør det praktisk muligt for offentligheden at fremsætte kommentarer og synspunkter tidligt i processen, inden der træffes afgørelser om planen, programmet eller politikken. Afhængigt af arten af planen, programmet eller politikken gives offentligheden mulighed for at fremsætte kommentarer i de forskellige faser af udarbejdelsen af planen eller programmet.

Sådanne praktiske foranstaltninger skal omfatte rimelige tidsfrister for de forskellige faser, der tillader tilstrækkelig tid til at informere offentligheden og til, at offentligheden kan forberede sig på og opnå reel deltagelse under hele miljøbeslutningsprocessen. Som en hovedregel fastsættes der i forbindelse med en skriftlig høring om en plan, et program eller en politik, der vedrører miljøet, en tidsfrist på otte uger for modtagelse af kommentarer. Når der organiseres møder eller høringer, gives der meddelelse herom mindst fire uger forinden. Disse tidsfrister kan reduceres i forbindelse med hastesager eller i de tilfælde, hvor offentligheden allerede har haft mulighed for at kommentere planen, programmet eller politikken.

Artikel 11

Resultater af offentlighedens deltagelse

Når der træffes afgørelse om planen, programmet eller politikken, der vedrører miljøet, tager fællesskabsinstitutionerne og -organerne behørigt hensyn til resultaterne af den offentlige deltagelse.

Fællesskabsinstitutionerne og -organerne informerer offentligheden om planen, programmet eller politikken, herunder deres ordlyd, samt begrundelserne for og overvejelserne ved afgørelsen, herunder oplysninger om den offentlige deltagelse.

AFSNIT IV

ADGANG TIL KLAGE OG DOMSTOLSPRØVELSE PÅ MILJØOMRÅDET

Artikel 12

Anmodning om intern prøvelse af administrative handlinger
  fra kvalificerede organer

1.   Ethvert kvalificeret organ, jf. artikel 14, som finder, at en forvaltningsakt eller administrativ undladelse er i strid mod miljølovgivningen, kan indgive anmodning om intern prøvelse til den fællesskabsinstitution eller det fællesskabsorgan, som har handlet eller, i tilfælde af en påstået undladelse, burde have handlet.

En sådan anmodning skal indgives skriftligt og inden for en frist på højst
  tolv uger
  efter
  offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller anden form for offentliggørelse
  af den administrative handling eller, i tilfælde af en påstået undladelse, inden
  tolv uger
  efter det tidspunkt, hvor handlingen var påkrævet i henhold til lovgivningen. I anmodningen anføres, hvori den påståede overtrædelse af miljølovgivningen består, og hvilket resultat der ønskes af den interne prøvelse.

2.   Fællesskabsinstitutionen eller -organet som omhandlet i stk. 1 behandler enhver sådan anmodning, medmindre den klart er grundløs. Den eller det fremsætter hurtigst muligt og senest 12 uger efter modtagelsen af anmodningen skriftlig afgørelse om, hvilke foranstaltninger der skal træffes til sikring af, at miljølovgivningen overholdes, eller om afslag på anmodningen. Afgørelsen stiles til det kvalificerede organ, som har indgivet anmodningen. Afgørelsen begrundes.

3.   Er fællesskabsinstitutionen eller -organet trods den fornødne omhu ikke i stand til at træffe afgørelse om en anmodning om intern prøvelse inden for den i stk. 2 nævnte frist, underretter den/det snarest muligt og inden for den i samme stykke nævnte frist det kvalificerede organ, der har indgivet anmodningen, om grundene til, at den/det ikke kan træffe afgørelse, og om hvornår den/det påregner at træffe afgørelse om anmodningen.

4.   Fællesskabsinstitutionen eller -organet træffer afgørelse om en anmodning om intern prøvelse inden for en rimelig frist, under hensyntagen til arten, omfanget og alvoren af overtrædelsen af miljølovgivningen, dog højst 18 uger efter modtagelsen af anmodningen. Den underretter straks det kvalificerede organ om sin afgørelse vedrørende anmodningen.

Artikel 13

Anmodning om intern prøvelse af administrative handlinger fra medlemmer af offentligheden

1.
     
  Medlemmer af offentligheden, der i henhold til artikel 15 har klage- og søgsmålsret, og som finder, at en forvaltningsakt eller administrativ undladelse, som de er direkte og individuelt berørt af, strider mod miljølovgivningen, kan indgive anmodning om intern prøvelse til den fællesskabsinstitution eller det fællesskabsorgan, som har handlet eller, i tilfælde af en påstået undladelse, burde have handlet.

En sådan anmodning skal indgives skriftligt og inden for en frist på højst tolv uger efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller anden form for offentliggørelse af den administrative handling eller, i tilfælde af en påstået undladelse, inden tolv uger efter det tidspunkt, hvor den administrative handling var påkrævet i henhold til lovgivningen. I anmodningen anføres, hvori den påståede overtrædelse af miljølovgivningen består, og hvilket resultat der ønskes af den interne prøvelse.

2.
     
  Fællesskabsinstitutionen eller -organet som omhandlet i stk. 1 tager enhver sådan anmodning i betragtning, medmindre den klart er grundløs. Den eller det fremsætter hurtigst muligt og senest 8 uger efter modtagelsen af anmodningen skriftlig afgørelse om, hvilke foranstaltninger der skal træffes til sikring af, at miljølovgivningen overholdes, eller om sit afslag på anmodningen. Afgørelsen, der skal være ledsaget af en begrundelse, stiles til de medlemmer af offentligheden, der har indgivet anmodningen.

3.
     
  Er fællesskabsinstitutionen eller -organet trods sine bedste anstrengelser ikke i stand til at træffe afgørelse om en anmodning om intern prøvelse inden for den i stk. 2 nævnte frist, underretter den/det snarest muligt og senest inden for den i samme stykke nævnte frist de medlemmer af offentligheden, der har indgivet anmodningen, om grundene til, at den/det ikke kan træffe den pågældende afgørelse, og om hvornår den/det påtænker at træffe afgørelse om anmodningen.

4.
     
  Fællesskabsinstitutionen eller -organet træffer afgørelse om en anmodning om intern prøvelse inden for en rimelig frist, under hensyntagen til arten, omfanget og alvoren af overtrædelsen af miljølovgivningen, dog højst 45 arbejdsdage efter modtagelsen af anmodningen. Den/det underretter straks de pågældende medlemmer af offentligheden om sin afgørelse vedrørende anmodningen.

Artikel 14

Klage- og søgsmålsret
  for kvalificerede organer

Et kvalificeret organ har ret til at indgive anmodning om intern prøvelse i henhold til artikel 12, uden at vedkommende har en tilstrækkelig interesse eller skal godtgøre, at en rettighed er krænket, forudsat at:

| a) | det er anerkendt i overensstemmelse med artikel 19 og 20, og |
| --- | --- |

a)

det er anerkendt i overensstemmelse med artikel 19 og 20, og

| b) | genstanden for den sag, for hvilken der er anmodet om intern prøvelse, er omfattet af det kvalificerede organs vedtægtsfæstede åbne aktiviteter. |
| --- | --- |

b)

genstanden for den sag, for hvilken der er anmodet om intern prøvelse, er omfattet af det kvalificerede organs vedtægtsfæstede åbne aktiviteter.

Artikel 15

Klage- og søgsmålsret for medlemmer af offentligheden

Medlemmer af offentligheden har ret til at indgive anmodning om intern prøvelse i henhold til artikel 13, hvis de

| a) | har en tilstrækkelig interesse eller |
| --- | --- |

a)

har en tilstrækkelig interesse eller

| b) | gør gældende, at en rettighed er krænket. |
| --- | --- |

b)

gør gældende, at en rettighed er krænket.

Artikel 16

Klager til Ombudsmanden

Har fællesskabsinstitutionen eller -organet ikke inden for den fastsatte frist truffet afgørelse om en anmodning om intern prøvelse indgivet i henhold til artikel 13, kan medlemmer af offentligheden herefter klage til Ombudsmanden efter reglerne i traktaten.

Artikel 17

Sagsanlæg
  iværksat
  ved Domstolen
  af kvalificerede enheder

1.   Finder et kvalificeret organ, som har indgivet anmodning om intern prøvelse i henhold til artikel 12, at den afgørelse, som fællesskabsinstitutionen eller -organet har truffet som svar på den pågældende anmodning. er utilstrækkelig til at sikre, at miljølovgivningen overholdes, kan det kvalificerede organ indbringe klage for Domstolen i overensstemmelse med traktatens artikel 230, stk. 4, for at få prøvet den materielle og processuelle lovlighed af den pågældende afgørelse.

2.   Har fællesskabsintitutionen eller -organet ikke inden for den i artikel 12 nævnte frist truffet afgørelse om en anmodning indgivet i overensstemmelse med nævnte artikel, kan det kvalificerede organ indbringe klage for Domstolen i overensstemmelse med traktatens artikel 232, stk. 3.

Artikel 18

Sagsanlæg iværksat ved Domstolen af medlemmer af offentligheden

1.
     
  Finder medlemmer af offentligheden, som har indgivet anmodning om intern prøvelse i henhold til artikel 13, at den afgørelse, som fællesskabsinstitutionen eller -organet har truffet som svar på den pågældende anmodning, er utilstrækkelig til at sikre, at miljølovgivningen overholdes, kan de, hvis de er direkte og individuelt berørt, indbringe klage for Domstolen i overensstemmelse med traktatens artikel 230, stk. 4, for at få prøvet den materielle og processuelle lovlighed af den pågældende afgørelse.

2.
     
  Har fællesskabsintitutionen eller -organet ikke inden for den i artikel 13 nævnte frist truffet afgørelse om en anmodning indgivet i overensstemmelse med nævnte artikel, kan de pågældende medlemmer af offentligheden, hvis de er direkte og individuelt berørt, indbringe klage for Domstolen i overensstemmelse med traktatens artikel 232, stk. 3.

Artikel 19

Kriterier for anerkendelse af kvalificerede organer

For at blive anerkendt skal et kvalificeret organ opfylde følgende kriterier:

| a) | det skal være en uafhængig juridisk person, der ikke arbejder med gevinst for øje, og hvis formål er at beskytte miljøet
  og/eller at fremme bæredygtig udvikling, eller som på et givet tidspunkt involveres i et konkret behov for beskyttelse af deres lokale miljø |
| --- | --- |

a)

det skal være en uafhængig juridisk person, der ikke arbejder med gevinst for øje, og hvis formål er at beskytte miljøet
  og/eller at fremme bæredygtig udvikling, eller som på et givet tidspunkt involveres i et konkret behov for beskyttelse af deres lokale miljø

| b) | det
  skal have været lovligt indstiftet i mere end to år og i den periode aktivt have forfulgt sine vedtægtsfæstede formål vedrørende miljøbeskyttelse
  og/eller fremme af bæredygtig udvikling |
| --- | --- |

b)

det
  skal have været lovligt indstiftet i mere end to år og i den periode aktivt have forfulgt sine vedtægtsfæstede formål vedrørende miljøbeskyttelse
  og/eller fremme af bæredygtig udvikling

| c) | det skal have fremmet aktiviteter, der ikke strider mod hensigtsmæssig adfærd eller bestemmelserne i artikel 6 i traktaten om den europæiske union. |
| --- | --- |

c)

det skal have fremmet aktiviteter, der ikke strider mod hensigtsmæssig adfærd eller bestemmelserne i artikel 6 i traktaten om den europæiske union.

Artikel 20

Procedure for anerkendelse af kvalificerede organer

1.   Kommissionen vedtager de nødvendige bestemmelser til at sikre hurtig anerkendelse af kvalificerede organer, som opfylder kriterierne i artikel 19. Disse bestemmelser skal enten foreskrive anerkendelse fra sag til sag (»ad hoc-anerkendelse«) eller forudgående anerkendelse for en nærmere bestemt fremtidig periode.

2.   Kommissionen undersøger jævnligt, om betingelserne for anerkendelse fortsat er opfyldt.

Opfylder et kvalificeret organ ikke længere kriterierne i artikel 19, bortfalder anerkendelsen. Det pågældende kvalificerede organ underrettes mindst en måned inden afgørelsen træffes. Grundene til bortfald af anerkendelsen anføres i afgørelsen
  og det kvalificerede organ har ret til at klage
  .

AFSNIT V

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 21

Gennemførelsesforanstaltninger

Fællesskabsinstitutionerne og -organerne
  tilpasser deres
  forretningsorden til bestemmelserne i denne forordning. Disse tilpasninger har virkning fra
  datoen for denne forordnings ikrafttræden
  .

Artikel 22

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes
  seks måneder efter den i stk. 1 nævnte dato
  .

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Rådets vegne

formanden

---

(1)  EUT C [...] af [...], s. [...].

1

(2)  EUT C [...] af [...], s. [...].

2

(3)  EUT C [...] af [...], s. [...].

3

(4)  Europa-Parlamentets holdning af 31. marts 2004.

4

Europa-Parlamentets holdning af 31. marts 2004.

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1600/2002/EF af 22. juli 2002 om fastlæggelse af Fællesskabets sjette handlingsprogram på miljøområdet (
  EFT L 242 af 10.9.2002, s. 1
  ).

5

nr.

handlingsprogram på miljøområdet (

)

(6)  Fællesskabets fjerde handlingsprogram på miljøområdet (
  EFT C 328 af 7.12.1987, s. 1
  ) og Fællesskabets femte handlingsprogram på miljøområdet (

  EFT C 138 af 17.9.1993, s. 1
  ).

6

(

) og Fællesskabets femte handlingsprogram på miljøområdet (

EFT

)

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/4/EF af 28. januar 2003 om offentlig adgang til miljøoplysninger og om ophævelse af Rådets direktiv 90/313/EØF (
  EFT L 41 af 14.2.2003, s. 26
  ); Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/35/EF af 26. maj 2003 om mulighed for offentlig deltagelse i forbindelse med udarbejdelse af visse planer og programmer på miljøområdet og om ændring af Rådets direktiv 85/337/EØF og 96/61/EF, for så vidt angår offentlig deltagelse og adgang til klage og domstolsprøvelse (
  EFT L 156 af 25.6.2003, s. 17
  ) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/.../EF af ... [om adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet] (EUT L ...).

7

(

)

(

) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/.../EF af ... [om adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet] (EUT L ...)

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (
  EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43
  ).

8

(

)

(9)  EFT L 268 af 3.10.1998, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

9

Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

(10)  EFT L 271 af 9.10.2002, s. 1. Senest ændret ved afgørelse nr. 786/2004/EF (EUT L 138 af 30.4.2004, s. 7).

10

Senest ændret ved afgørelse nr. 786/2004/EF (EUT L 138 af 30.4.2004, s. 7).

P5_TA(2004)0239

Adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (KOM(2003) 624 — C5-0513/2003 — 2003/0246(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003) 624) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003) 624) (1),

| — | der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 175, stk. 1 (C5-0513/2003), |
| --- | --- |

—

der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 175, stk. 1 (C5-0513/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik og udtalelser fra Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked (A5-0189/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik og udtalelser fra Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked (A5-0189/2004),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at sikre, at medlemsstaterne ratificerer Århus-konventionen så hurtigt som muligt; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen og Rådet til at sikre, at medlemsstaterne ratificerer Århus-konventionen så hurtigt som muligt;

| 3. | anmoder Kommissionen og Rådet om at oprette og offentliggøre en »konventions-resultattavle« i spørgsmål om internationale miljøkonventioner og kontinuerligt ved rådsmøder at behandle denne »resultattavle«; |
| --- | --- |

3.

anmoder Kommissionen og Rådet om at oprette og offentliggøre en »konventions-resultattavle« i spørgsmål om internationale miljøkonventioner og kontinuerligt ved rådsmøder at behandle denne »resultattavle«;

| 4. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

4.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TC1-COD(2003)0246

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 31. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/.../EF om adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 175, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (3),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (4), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Øget adgang for offentligheden til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet bidrager til at opfylde Fællesskabets miljøpolitiske mål, idet det vil kunne udbedre eksisterende mangler i håndhævelsen af miljølovgivningen og dermed føre til et bedre miljø. |
| --- | --- |

(1)

Øget adgang for offentligheden til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet bidrager til at opfylde Fællesskabets miljøpolitiske mål, idet det vil kunne udbedre eksisterende mangler i håndhævelsen af miljølovgivningen og dermed føre til et bedre miljø.

| (2) | Den 25. juni 1998 undertegnede Det Europæiske Fællesskab FN/ECE-konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (Århus-konventionen). EF-rettens bestemmelser må være i overensstemmelse med denne konvention, for at Fællesskabet kan indgå den. |
| --- | --- |

(2)

Den 25. juni 1998 undertegnede Det Europæiske Fællesskab FN/ECE-konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (Århus-konventionen). EF-rettens bestemmelser må være i overensstemmelse med denne konvention, for at Fællesskabet kan indgå den.

| (3) | Århus-konventionen garanterer retten til adgang til klage og domstolsprøvelse for at bidrage til at sikre enhver person i nulevende og kommende generationer retten til at leve i et miljø, der er passende for hans eller hendes sundhed og trivsel. |
| --- | --- |

(3)

Århus-konventionen garanterer retten til adgang til klage og domstolsprøvelse for at bidrage til at sikre enhver person i nulevende og kommende generationer retten til at leve i et miljø, der er passende for hans eller hendes sundhed og trivsel.

| (4) | Århus-konventionen består af tre søjler, nemlig adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser og adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet. Der er allerede vedtaget to direktiver, som bidrager til at udvikle konventionens første og anden søjle: Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/4/EF af 28. januar 2003 om offentlig adgang til miljøoplysninger og om ophævelse af Rådets direktiv 90/313/EØF (5) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/35/EF af 26. maj 2003 om mulighed for offentlig deltagelse i forbindelse med udarbejdelse af visse planer og programmer på miljøområdet og om ændring af Rådets direktiv 85/337/EØF og 96/61/EF, for så vidt angår offentlig deltagelse og adgang til klage og domstolsprøvelse (6). Der bør nu træffes foranstaltninger til at udvikle konventionens tredje søjle. |
| --- | --- |

(4)

Århus-konventionen består af tre søjler, nemlig adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser og adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet. Der er allerede vedtaget to direktiver, som bidrager til at udvikle konventionens første og anden søjle: Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/4/EF af 28. januar 2003 om offentlig adgang til miljøoplysninger og om ophævelse af Rådets direktiv 90/313/EØF (5) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/35/EF af 26. maj 2003 om mulighed for offentlig deltagelse i forbindelse med udarbejdelse af visse planer og programmer på miljøområdet og om ændring af Rådets direktiv 85/337/EØF og 96/61/EF, for så vidt angår offentlig deltagelse og adgang til klage og domstolsprøvelse (6). Der bør nu træffes foranstaltninger til at udvikle konventionens tredje søjle.

| (5) | Ifølge Århus-konventionens artikel 9, stk. 3, skal der være adgang til retslige eller andre prøvelsesprocedurer med henblik på at anfægte private personers og offentlige myndigheders handlinger og undladelser, som er i strid med miljølovgivningen. I overensstemmelse med nærhedsprincippet bør private personers handlinger og undladelser prøves efter de kriterier, der er fastlagt i medlemsstaternes lovgivning. |
| --- | --- |

(5)

Ifølge Århus-konventionens artikel 9, stk. 3, skal der være adgang til retslige eller andre prøvelsesprocedurer med henblik på at anfægte private personers og offentlige myndigheders handlinger og undladelser, som er i strid med miljølovgivningen. I overensstemmelse med nærhedsprincippet bør private personers handlinger og undladelser prøves efter de kriterier, der er fastlagt i medlemsstaternes lovgivning.

| (6) | For fuldt ud at tilgodese Århus-konventionens artikel 9, stk. 3, og for at forbedre miljøbeskyttelsen bør der fastsættes bestemmelser om administrative eller retslige procedurer til anfægtelse af offentlige myndigheders forvaltningsakter og administrative undladelser, der er i strid med miljølovgivningen. Procedurerne bør være retfærdige og ikke for langvarige eller dyre. Der bør også gives adgang til foreløbige retsmidler for at sikre domstoles og prøvelsesorganers mellemkomst. |
| --- | --- |

(6)

For fuldt ud at tilgodese Århus-konventionens artikel 9, stk. 3, og for at forbedre miljøbeskyttelsen bør der fastsættes bestemmelser om administrative eller retslige procedurer til anfægtelse af offentlige myndigheders forvaltningsakter og administrative undladelser, der er i strid med miljølovgivningen. Procedurerne bør være retfærdige og ikke for langvarige eller dyre. Der bør også gives adgang til foreløbige retsmidler for at sikre domstoles og prøvelsesorganers mellemkomst.

| (7) | Der bør også træffes foranstaltninger til, at handlinger og undladelser kan prøves ved prøvelsesorganer. Forvaltningsakter bør kunne underkastes prøvelse, hvis de har retligt bindende og ekstern virkning, medmindre de pågældende handlinger hidrører fra organer eller institutioner, der handler som dømmende eller lovgivende myndighed. Tilsvarende bør undladelser kunne underkastes prøvelse, hvis der efter miljølovgivningen er pligt til at handle. |
| --- | --- |

(7)

Der bør også træffes foranstaltninger til, at handlinger og undladelser kan prøves ved prøvelsesorganer. Forvaltningsakter bør kunne underkastes prøvelse, hvis de har retligt bindende og ekstern virkning, medmindre de pågældende handlinger hidrører fra organer eller institutioner, der handler som dømmende eller lovgivende myndighed. Tilsvarende bør undladelser kunne underkastes prøvelse, hvis der efter miljølovgivningen er pligt til at handle.

| (8) | I betragtning af at miljølovgivningen er i stadig udvikling, bør definitionen på miljølovgivning henvise til målsætningerne for Fællesskabets miljøpolitik, navnlig beskyttelse og forbedring af miljøet, herunder menneskers sundhed og beskyttelse af naturressourcerne. Medlemsstaterne bør kunne udvide denne definition til også at omfatte miljølovgivning af udelukkende national karakter. |
| --- | --- |

(8)

I betragtning af at miljølovgivningen er i stadig udvikling, bør definitionen på miljølovgivning henvise til målsætningerne for Fællesskabets miljøpolitik, navnlig beskyttelse og forbedring af miljøet, herunder menneskers sundhed og beskyttelse af naturressourcerne. Medlemsstaterne bør kunne udvide denne definition til også at omfatte miljølovgivning af udelukkende national karakter.

| (9) | Medlemmer af offentligheden, der har en tilstrækkelig interesse, eller som gør gældende, at en rettighed er krænket, bør have adgang til procedurer på miljøområdet for at få prøvet den materielle og processuelle lovlighed af forvaltningsakter og administrative undladelser, der er i strid med miljølovgivningen. |
| --- | --- |

(9)

Medlemmer af offentligheden, der har en tilstrækkelig interesse, eller som gør gældende, at en rettighed er krænket, bør have adgang til procedurer på miljøområdet for at få prøvet den materielle og processuelle lovlighed af forvaltningsakter og administrative undladelser, der er i strid med miljølovgivningen.

| (10) | Organer, der er aktive på miljøbeskyttelsesområdet
  og/eller inden for bæredygtig udvikling
  , og som opfylder visse betingelser, bør have adgang til procedurer på miljøområdet for at få prøvet den materielle og processuelle lovlighed af forvaltningsakter og administrative undladelser, der er i strid med miljølovgivningen. Prøvelsesprocedurer, der iværksættes af sådanne organer, må vedrøre spørgsmål, der henhører under deres vedtægtsmæssige virksomhed. |
| --- | --- |

(10)

Organer, der er aktive på miljøbeskyttelsesområdet
  og/eller inden for bæredygtig udvikling
  , og som opfylder visse betingelser, bør have adgang til procedurer på miljøområdet for at få prøvet den materielle og processuelle lovlighed af forvaltningsakter og administrative undladelser, der er i strid med miljølovgivningen. Prøvelsesprocedurer, der iværksættes af sådanne organer, må vedrøre spørgsmål, der henhører under deres vedtægtsmæssige virksomhed.

| (11) | En administrativ handling eller undladelse bør kunne forelægges den i henhold til national ret udpegede offentlige myndighed, som enten revurderer handlingen eller sørger for, at der træffes de nødvendige foranstaltninger, hvis der er tale om en undladelse. |
| --- | --- |

(11)

En administrativ handling eller undladelse bør kunne forelægges den i henhold til national ret udpegede offentlige myndighed, som enten revurderer handlingen eller sørger for, at der træffes de nødvendige foranstaltninger, hvis der er tale om en undladelse.

| (12) | Hvis en tidligere anmodning om intern prøvelse ikke er blevet imødekommet, bør den anmodende part kunne anmode om administrativ eller retslig prøvelse af den offentlige myndigheds handling eller undladelse. |
| --- | --- |

(12)

Hvis en tidligere anmodning om intern prøvelse ikke er blevet imødekommet, bør den anmodende part kunne anmode om administrativ eller retslig prøvelse af den offentlige myndigheds handling eller undladelse.

| (13) | Dette direktiv bør evalueres regelmæssigt på grundlag af de indvundne erfaringer, og efter at medlemsstaterne har forelagt de relevante rapporter. Det bør tages op til revision på dette grundlag. Kommissionen bør forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en evalueringsrapport.
  En kopi af denne rapport bør sendes til Den Europæiske Ombudsmand til vurdering. |
| --- | --- |

(13)

Dette direktiv bør evalueres regelmæssigt på grundlag af de indvundne erfaringer, og efter at medlemsstaterne har forelagt de relevante rapporter. Det bør tages op til revision på dette grundlag. Kommissionen bør forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en evalueringsrapport.
  En kopi af denne rapport bør sendes til Den Europæiske Ombudsmand til vurdering.

| (14) | Bestemmelserne i dette direktiv berører ikke en medlemsstats ret til at opretholde eller indføre foranstaltninger, der giver videre adgang til klage og domstolsprøvelse end påkrævet i dette direktiv. |
| --- | --- |

(14)

Bestemmelserne i dette direktiv berører ikke en medlemsstats ret til at opretholde eller indføre foranstaltninger, der giver videre adgang til klage og domstolsprøvelse end påkrævet i dette direktiv.

| (15) | En forudsætning for, at målsætningerne med direktivet kan realiseres, samt for en tilstrækkelig ensartet anvendelse heraf er, at de nationale domstole udnytter muligheden for at anmode De Europæiske Fællesskabers Domstol om en præjudiciel afgørelse, hvis der ved dem rejses et spørgsmål om fortolkningen af Fællesskabets miljølovgivning, samt at de, hvis deres afgørelser ikke kan appelleres ifølge de nationale retsregler, konsekvent opfylder deres pligt til at anmode Domstolen om præjudiciel afgørelse, jf. traktatens artikel 234. |
| --- | --- |

(15)

En forudsætning for, at målsætningerne med direktivet kan realiseres, samt for en tilstrækkelig ensartet anvendelse heraf er, at de nationale domstole udnytter muligheden for at anmode De Europæiske Fællesskabers Domstol om en præjudiciel afgørelse, hvis der ved dem rejses et spørgsmål om fortolkningen af Fællesskabets miljølovgivning, samt at de, hvis deres afgørelser ikke kan appelleres ifølge de nationale retsregler, konsekvent opfylder deres pligt til at anmode Domstolen om præjudiciel afgørelse, jf. traktatens artikel 234.

| (16) | Målene for dette direktiv kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, da adgang til klage og domstolsprøvelse skal gives på en måde, der sikrer ensartet anvendelse af Fællesskabets miljølovgivning, og kan derfor på grund af handlingens omfang bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(16)

Målene for dette direktiv kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, da adgang til klage og domstolsprøvelse skal gives på en måde, der sikrer ensartet anvendelse af Fællesskabets miljølovgivning, og kan derfor på grund af handlingens omfang bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (17) | Dette direktiv er foreneligt med de grundlæggende rettigheder og principper, der er anerkendt i Den Europæiske Unions Charter om grundlæggende rettigheder. Dette direktiv tager navnlig sigte på at sikre bedst mulig beskyttelse af miljøet og at fremme anvendelsen af artikel 37 i Den Europæiske Unions Charter om grundlæggende rettigheder — |
| --- | --- |

(17)

Dette direktiv er foreneligt med de grundlæggende rettigheder og principper, der er anerkendt i Den Europæiske Unions Charter om grundlæggende rettigheder. Dette direktiv tager navnlig sigte på at sikre bedst mulig beskyttelse af miljøet og at fremme anvendelsen af artikel 37 i Den Europæiske Unions Charter om grundlæggende rettigheder —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

Emne og anvendelsesområde

Dette direktiv indeholder bestemmelser, der skal sikre medlemmer af offentligheden og kvalificerede organer adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet.

Anvendelsen af dette direktiv berører ikke andre fællesskabsbestemmelser vedrørende klage og domstolsprøvelse på miljøområdet,
  såfremt disse bestemmelser er mere detaljerede eller giver videre adgang til klage og domstolsprøvelse. I tvivlstilfælde finder bestemmelserne i dette direktiv anvendelse. Dette direktiv finder endvidere anvendelse med forbehold af national lovgivning, der giver videre adgang til klage og domstolsprøvelse end påkrævet i dette direktiv
  .

I dette direktiv fastlægges en minimumsramme for adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet. Bestemmelserne i dette direktiv påvirker ikke medlemsstaternes ret til at opretholde eller indføre foranstaltninger, der giver videre adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet end påkrævet i dette direktiv.

Artikel 2

Definitioner

1.   I dette direktiv forstås ved:

| a) | »offentlig myndighed«:








  i) | den offentlige forvaltning i medlemsstaterne, herunder forvaltning på nationalt, regionalt og lokalt plan, men ikke anklagemyndigheden og organer, forvaltninger eller institutioner, der optræder som dømmende eller lovgivende myndighed |
| --- | --- | --- |

a)

»offentlig myndighed«:

i)

den offentlige forvaltning i medlemsstaterne, herunder forvaltning på nationalt, regionalt og lokalt plan, men ikke anklagemyndigheden og organer, forvaltninger eller institutioner, der optræder som dømmende eller lovgivende myndighed

| ii) | enhver fysisk eller juridisk person, der udøver offentlige administrative funktioner i henhold til national ret, herunder konkrete opgaver, aktiviteter og tjenesteydelser i forbindelse med miljøet |
| --- | --- |

ii)

enhver fysisk eller juridisk person, der udøver offentlige administrative funktioner i henhold til national ret, herunder konkrete opgaver, aktiviteter og tjenesteydelser i forbindelse med miljøet

| iii) | enhver fysisk eller juridisk person, der har offentligt ansvar for eller udøver offentlige funktioner eller tjenesteydelser i forbindelse med miljøet, og som er underlagt kontrol af et organ eller en person, der falder ind under nr. i) eller ii) |
| --- | --- |

iii)

enhver fysisk eller juridisk person, der har offentligt ansvar for eller udøver offentlige funktioner eller tjenesteydelser i forbindelse med miljøet, og som er underlagt kontrol af et organ eller en person, der falder ind under nr. i) eller ii)

| b) | »medlem af offentligheden«: en eller flere fysiske eller juridiske personer og, i henhold til national lovgivning
  eller praksis
  , disses foreninger, organisationer eller grupper |
| --- | --- |

b)

»medlem af offentligheden«: en eller flere fysiske eller juridiske personer og, i henhold til national lovgivning
  eller praksis
  , disses foreninger, organisationer eller grupper

| c) | »kvalificeret organ«: enhver forening, organisation eller gruppe, hvis formål er et beskytte miljøet, og som er anerkendt efter proceduren i artikel 9 |
| --- | --- |

c)

»kvalificeret organ«: enhver forening, organisation eller gruppe, hvis formål er et beskytte miljøet, og som er anerkendt efter proceduren i artikel 9

| d) | »forvaltningsakt«: enhver administrativ foranstaltning med bindende og ekstern virkning, som en offentlig myndighed træffer i medfør af miljølovgivningen |
| --- | --- |

d)

»forvaltningsakt«: enhver administrativ foranstaltning med bindende og ekstern virkning, som en offentlig myndighed træffer i medfør af miljølovgivningen

| e) | »administrativ undladelse«: undladelse af at træffe en forvaltningsakt fra en offentlig myndigheds side i tilfælde, hvor vedkommende myndighed efter miljølovgivningen er retligt forpligtet til at handle |
| --- | --- |

e)

»administrativ undladelse«: undladelse af at træffe en forvaltningsakt fra en offentlig myndigheds side i tilfælde, hvor vedkommende myndighed efter miljølovgivningen er retligt forpligtet til at handle

| f) | »procedurer på miljøområdet«: administrative eller retslige prøvelsesprocedurer
  i forbindelse med miljøet
  ved en domstol eller et andet ved lov oprettet uafhængigt og upartisk organ, som afsluttes med en bindende
  afgørelse |
| --- | --- |

f)

»procedurer på miljøområdet«: administrative eller retslige prøvelsesprocedurer
  i forbindelse med miljøet
  ved en domstol eller et andet ved lov oprettet uafhængigt og upartisk organ, som afsluttes med en bindende
  afgørelse

| g) | »miljølovgivning«: fællesskabslovgivning og lovgivning vedtaget til gennemførelse af fællesskabslovgivning, hvis
  primære eller subsidiære
  formål er beskyttelse eller forbedring af miljøet, herunder menneskers sundhed og beskyttelse og rationel udnyttelse af naturressourcerne på områder som:






  i) | vandbeskyttelse |
| --- | --- | --- |

g)

»miljølovgivning«: fællesskabslovgivning og lovgivning vedtaget til gennemførelse af fællesskabslovgivning, hvis
  primære eller subsidiære
  formål er beskyttelse eller forbedring af miljøet, herunder menneskers sundhed og beskyttelse og rationel udnyttelse af naturressourcerne på områder som:

i)

vandbeskyttelse

| ii) | støjbeskyttelse |
| --- | --- |

ii)

støjbeskyttelse

| iii) | jordbeskyttelse |
| --- | --- |

iii)

jordbeskyttelse

| iv) | atmosfærisk forurening |
| --- | --- |

iv)

atmosfærisk forurening

| v) | fysisk planlægning og arealanvendelse |
| --- | --- |

v)

fysisk planlægning og arealanvendelse

| vi) | naturbevaring og biologisk diversitet |
| --- | --- |

vi)

naturbevaring og biologisk diversitet

| vii) | affaldshåndtering |
| --- | --- |

vii)

affaldshåndtering

| viii) | kemikalier, herunder biocider og pesticider |
| --- | --- |

viii)

kemikalier, herunder biocider og pesticider

| ix) | bioteknologi |
| --- | --- |

ix)

bioteknologi

| x) | andre emissioner, udledninger og udslip til miljøet |
| --- | --- |

x)

andre emissioner, udledninger og udslip til miljøet

| xi) | miljøkonsekvensvurdering |
| --- | --- |

xi)

miljøkonsekvensvurdering

| xii) | adgang til miljøoplysninger og offentlig deltagelse i beslutningsprocesser. |
| --- | --- |

xii)

adgang til miljøoplysninger og offentlig deltagelse i beslutningsprocesser.

2.   Medlemsstaterne kan medtage miljølovgivning af udelukkende national karakter i definitionen i stk. 1, litra g).

Artikel 3

Private personers handlinger og undladelser

Medlemsstaterne sikrer, at medlemmer af offentligheden, der opfylder
  eventuelle kriterier
  i national ret, har adgang til procedurer på miljøområdet for at anfægte private personers
  og offentlige myndigheders
  handlinger og undladelser, der er i strid med
  de bestemmelser i national ret, der vedrører miljøet.

Artikel 4

Klage- og søgsmålsret for medlemmer af offentligheden

1.   Medlemsstaterne sikrer, at medlemmer af offentligheden har adgang til procedurer på miljøområdet, herunder foreløbige retsmidler, for at få prøvet den materielle og processuelle lovlighed af forvaltningsakter og administrative undladelser, der er i strid med miljølovgivningen, hvis:

| a) | de har en tilstrækkelig interesse, eller |
| --- | --- |

a)

de har en tilstrækkelig interesse, eller

| b) | de gør gældende, at en rettighed er krænket, såfremt de administrative regler stiller krav herom. |
| --- | --- |

b)

de gør gældende, at en rettighed er krænket, såfremt de administrative regler stiller krav herom.

Anmodninger om anvendelse af foreløbige retsmidler er ikke underkastet overholdelse af proceduren i artikel 6.

2.   Medlemsstaterne fastsætter, i overensstemmelse med kravene i deres lovgivning og med henblik på at give vid adgang til klage og domstolsprøvelse, hvad der udgør en krænkelse af en rettighed eller en tilstrækkelig interesse som omhandlet i stk. 1.

Artikel 5

Klage- og søgsmålsret for kvalificerede organer

1.   Medlemsstaterne sikrer, at kvalificerede organer, der er anerkendt i overensstemmelse med artikel 9, har adgang til procedurer på miljøområdet, herunder foreløbige retsmidler, uden at skulle bevise, at de har en tilstrækkelig interesse, eller at en rettighed er krænket, såfremt sagens genstand
  i henhold til artikel 8
  udtrykkeligt er omfattet af det kvalificerede organs vedtægtsmæssige virksomhed og vedrører det geografiske område, hvor det kvalificerede organ udøver sin virksomhed.

2.   
  I grænseoverskridende miljøsager sikrer medlemsstaterne lige og ikke-diskriminerende procedurer.

3.   Anmodninger om anvendelse af foreløbige retsmidler er ikke underkastet overholdelse af proceduren i artikel 6.

Artikel 6

Anmodning om intern prøvelse

1.   Medlemsstaterne sikrer, at medlemmer af offentligheden og kvalificerede organer, som har klage- og søgsmålsret i overensstemmelse med artikel 4 og 5, og som finder, at en forvaltningsakt eller en administrativ undladelse er i strid med miljølovgivningen, er berettiget til at indgive anmodning om intern prøvelse til den offentlige myndighed, som er udpeget i henhold til national ret.

Medlemsstaterne fastsætter fristen for indgivelse af en sådan anmodning og formen herfor. Fristen skal være på mindst fire uger efter udstedelsen af forvaltningsakten eller, i tilfælde af en påstået undladelse, efter det tidspunkt, hvor handlingen var påkrævet i henhold til lovgivningen.

2.   Den offentlige myndighed, jf. stk. 1, behandler enhver sådan anmodning, medmindre den klart er grundløs. Den træffer hurtigst muligt og senest 12 uger efter modtagelsen af anmodningen skriftlig afgørelse om, hvilke foranstaltninger der skal træffes til sikring af, at miljølovgivningen overholdes, eller om afslag på anmodningen. Afgørelsen stiles til det medlem af offentligheden eller det kvalificerede organ, som har indgivet anmodningen. Afgørelsen begrundes.

3.   Er den offentlige myndighed trods den fornødne omhu ikke i stand til at træffe afgørelse om en anmodning om intern prøvelse inden for den i stk. 2 nævnte frist, underretter den snarest muligt og inden for den i samme stykke nævnte frist den anmodende part om grundene til, at den ikke kan træffe afgørelse, og om hvornår den påregner at træffe afgørelse om anmodningen.

4.   Den offentlige myndighed træffer afgørelse om anmodningen om intern prøvelse inden for en rimelig frist, under hensyntagen til arten, omfanget og alvoren af overtrædelsen af miljølovgivningen, dog højst 18 uger efter modtagelsen af anmodningen. Den underretter straks den anmodende part om sin afgørelse om anmodningen.

Artikel 7

Procedurer på miljøområdet

Har den offentlige myndighed ikke truffet afgørelse om en anmodning om intern prøvelse inden for de i artikel 6, stk. 2, 3 og 4, nævnte frister, eller finder den anmodende part, at afgørelsen ikke er egnet til at sikre overensstemmelse med miljølovgivningen, er den anmodende part berettiget til at iværksætte procedurer på miljøområdet.
  Intern prøvelse er dog ikke en forudsætning for iværksættelse af en procedure på miljøområdet.

Stk. 1 begrænser ikke retten til at iværksætte procedurer på miljøområdet eller begære foranstaltninger i overensstemmelse med national lovgivning.

Artikel 8

Kriterier for anerkendelse af kvalificerede organer

For at blive anerkendt som kvalificeret organ skal en international, national, regional eller lokal forening, organisation eller gruppe opfylde følgende kriterier:

| a) | det skal være en uafhængig juridisk person, der ikke arbejder med gevinst for øje, og hvis formål er at beskytte miljøet
  og/eller at fremme bæredygtig udvikling
  ,
  eller en juridisk person, der på et givet tidspunkt involveres i et konkret behov for beskyttelse af deres lokale miljø |
| --- | --- |

a)

det skal være en uafhængig juridisk person, der ikke arbejder med gevinst for øje, og hvis formål er at beskytte miljøet
  og/eller at fremme bæredygtig udvikling
  ,
  eller en juridisk person, der på et givet tidspunkt involveres i et konkret behov for beskyttelse af deres lokale miljø

| b) | det har en organisationsstruktur, der sikrer, at det kan forfølge sine vedtægtsmæssige formål fyldestgørende |
| --- | --- |

b)

det har en organisationsstruktur, der sikrer, at det kan forfølge sine vedtægtsmæssige formål fyldestgørende

| c) | det skal have
  status som juridisk person
  og aktivt have forfulgt sine vedtægtsmæssige formål vedrørende miljøbeskyttelse
  og/eller bæredygtig udvikling
  i et tidsrum, der skal fastsættes af den medlemsstat, hvor det har hjemsted, idet tidsrummet dog højst må sættes til tre år |
| --- | --- |

c)

det skal have
  status som juridisk person
  og aktivt have forfulgt sine vedtægtsmæssige formål vedrørende miljøbeskyttelse
  og/eller bæredygtig udvikling
  i et tidsrum, der skal fastsættes af den medlemsstat, hvor det har hjemsted, idet tidsrummet dog højst må sættes til tre år

| d) | det skal have fremmet aktiviteter, som ikke er i strid med hensigtsmæssig adfærd eller krænker retsstatsprincippet |
| --- | --- |

d)

det skal have fremmet aktiviteter, som ikke er i strid med hensigtsmæssig adfærd eller krænker retsstatsprincippet

| e) | dets årsregnskaber skal være revideret af en statsautoriseret eller registreret revisor for et tidsrum, der fastsættes af den enkelte medlemsstat i overensstemmelse med de i medfør af litra c), trufne bestemmelser. |
| --- | --- |

e)

dets årsregnskaber skal være revideret af en statsautoriseret eller registreret revisor for et tidsrum, der fastsættes af den enkelte medlemsstat i overensstemmelse med de i medfør af litra c), trufne bestemmelser.

Artikel 9

Procedure for anerkendelse af kvalificerede organer

1.   Medlemsstaterne indfører en procedure for hurtig anerkendelse af kvalificerede organer, som opfylder kriterierne i artikel 8, enten i form af anerkendelse i det enkelte tilfælde (»ad hoc-anerkendelse«) eller i form af forudgående anerkendelse.
  Der kan også tages stilling til et kvalificeret organs klage- og søgsmålsret samtidig med behandlingen af den sag, der er genstand for klage eller søgsmål.

Medlemsstater, der vælger forudgående anerkendelse, sørger for, at der også er adgang til hurtig ad hocanerkendelse under og inden for de pågældende procedurer på miljøområdet
  .

2.   Medlemsstaterne udpeger den eller de kompetente myndigheder, som forestår anerkendelsen.

3.   Medlemsstaterne sikrer, at en afgørelse om afslag på en anmodning om anerkendelse kan prøves ved en domstol eller et andet ved lov oprettet uafhængigt og upartisk organ.

4.   Medlemsstaterne fastsætter nærmere bestemmelser om anerkendelsesproceduren.

Artikel 10

Krav vedrørende procedurer på miljøområdet

Medlemsstaterne
  drager omsorg for, at procedurerne i dette direktiv er
  objektive, retfærdige, hurtige og
  rimelige og sikrer passende og effektive retsmidler. Medlemsstaterne sikrer, at procedurer på miljøområdet
  ikke
  er
  uoverkommeligt dyre.

Med henblik på at give adgang til procedurer på miljøområdet, der ikke er uoverkommeligt dyre, sikrer medlemsstaterne, at medlemmer af offentligheden snarest muligt informeres om de forventede omkostninger ved sådanne procedurer.

Medlemsstaterne sikrer, at offentligheden omgående informeres om, hvordan og hvornår der kan iværksættes procedurer på miljøområdet.

Afgørelser efter dette direktiv træffes eller registreres skriftligt og
  skal være
  offentligt tilgængelige.

Medlemsstaterne overvejer etableringen af passende støtteordninger til at fjerne eller reducere finansielle og andre hindringer for adgangen til klage og domstolsprøvelse.

Det er under ingen omstændigheder muligt at undlade at behandle anmodninger om adgang til klage og domstolsprøvelse i henhold til bestemmelserne i artikel 3-5 på grund af ansøgerens manglende økonomiske ressourcer.

Medlemsstaterne opretter desuden informationskontorer og/eller andre oplysningsmekanismer med henblik på detaljeret at forklare, hvordan der opnås adgang til de retlige instrumenter i de procedurer på miljøområdet, der er omhandlet i dette direktiv.

Artikel 11

Rapportering

Medlemsstaterne aflægger rapport om deres erfaringer med anvendelsen af dette direktiv
  inden den 1. januar 2011
  . De sender Kommissionen deres rapport senest
  seks måneder efter udarbejdelsen
  .

I rapporterne skal der bl.a. tages hensyn til, hvor effektive procedurerne på miljøområdet har været med hensyn til omkostninger, retsmidler og anerkendelse af kvalificerede organer.

På grundlag af de nationale rapporter forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om gennemførelsen af dette direktiv i Fællesskabet og foreslår i givet fald ændringer i direktivet.
  En kopi af denne rapport sendes til Den Europæiske Ombudsmand til vurdering.

Artikel 12

Gennemførelse

Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest
  den 1. juli 2006
  . De underretter straks Kommissionen herom.

Disse foranstaltninger skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

Artikel 13

Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft den 1. januar 2005.

Artikel 14

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Rådets vegne

formanden

---

(1)  EUT C ...

1

(2)  EUT C ...

2

(3)  EUT C ...

3

(4)  Europa-Parlamentets holdning af 31. marts 2004.

4

Europa-Parlamentets holdning af 31. marts 2004.

(5)  EUT L 41 af 14.2.2003, s. 26.

5

(6)  EUT L 156 af 25.6.2003, s. 17.

6

P5_TA(2004)0240

Håndtering af affald fra udvindingsindustrien ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om håndtering af affald fra udvindingsindustrien (KOM(2003) 319 — C5-0256/2003 — 2003/0107(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003) 319) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003) 319) (1),

| — | der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 175, stk. 1 (C5-0256/2003), |
| --- | --- |

—

der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 175, stk. 1 (C5-0256/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik og udtalelse fra Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi (A5-0177/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik og udtalelse fra Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi (A5-0177/2004),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TC1-COD(2003)0107

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 31. marts 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/.../EF om håndtering af affald fra udvindingsindustrien

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 175, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (3),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (4), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionens meddelelse (5)»Sikker minedrift: en opfølgning af de seneste mineuheld« opstiller som nøgleforanstaltning bl.a. et tiltag til at regulere håndtering af affald fra udvindingsindustrien. Tanken er, at denne foranstaltning skal supplere initiativer i den planlagte ændring af Rådets direktiv 96/82/EF af 9. december 1996 om kontrol med risikoen for større uheld med farlige stoffer (6) og udarbejdelsen af et referencedokument om den bedste tilgængelige teknik på området stenaffald og andet mineaffald i henhold til Rådets direktiv 96/61/EF af 24. september 1996 om integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening (7). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens meddelelse (5)»Sikker minedrift: en opfølgning af de seneste mineuheld« opstiller som nøgleforanstaltning bl.a. et tiltag til at regulere håndtering af affald fra udvindingsindustrien. Tanken er, at denne foranstaltning skal supplere initiativer i den planlagte ændring af Rådets direktiv 96/82/EF af 9. december 1996 om kontrol med risikoen for større uheld med farlige stoffer (6) og udarbejdelsen af et referencedokument om den bedste tilgængelige teknik på området stenaffald og andet mineaffald i henhold til Rådets direktiv 96/61/EF af 24. september 1996 om integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening (7).

| (2) | I Europa-Parlamentets beslutning af 19. juni 2001 (8) understregedes det kraftigt, at der var behov for et direktiv om affald fra udvindingsindustrien. |
| --- | --- |

(2)

I Europa-Parlamentets beslutning af 19. juni 2001 (8) understregedes det kraftigt, at der var behov for et direktiv om affald fra udvindingsindustrien.

| (3) | Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1600/2002/EF af 22. juli 2002 om fastlæggelse af Fællesskabets sjette miljøhandlingsprogram (9) opstiller som målsætning for affald, der ikke kan undgås, at dets farlighed reduceres, og at det bør indebære mindst mulig risiko, at nyttiggørelse og navnlig genanvendelse bør foretrækkes, at mængden af affald til bortskaffelse bør minimeres, og at bortskaffelsen bør ske på en betryggende måde, samt at affald til bortskaffelse bør behandles så tæt som muligt ved stedet for dets opståen, for så vidt dette ikke mindsker affaldsbehandlingsprocessernes effektivitet. Med hensyn til uheld og katastrofer hedder det i afgørelsen endvidere, at der som prioriteret tiltag skal udformes foranstaltninger til afværgelse af risikoen for alvorlige ulykker, navnlig i forbindelse med minedrift, og foranstaltninger rettet mod mineaffald. Som et andet prioriteret tiltag i afgørelsen opstilles fremme af bæredygtig forvaltning af udvindingsindustrien med henblik på at nedbringe miljøbelastningen herfra. |
| --- | --- |

(3)

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1600/2002/EF af 22. juli 2002 om fastlæggelse af Fællesskabets sjette miljøhandlingsprogram (9) opstiller som målsætning for affald, der ikke kan undgås, at dets farlighed reduceres, og at det bør indebære mindst mulig risiko, at nyttiggørelse og navnlig genanvendelse bør foretrækkes, at mængden af affald til bortskaffelse bør minimeres, og at bortskaffelsen bør ske på en betryggende måde, samt at affald til bortskaffelse bør behandles så tæt som muligt ved stedet for dets opståen, for så vidt dette ikke mindsker affaldsbehandlingsprocessernes effektivitet. Med hensyn til uheld og katastrofer hedder det i afgørelsen endvidere, at der som prioriteret tiltag skal udformes foranstaltninger til afværgelse af risikoen for alvorlige ulykker, navnlig i forbindelse med minedrift, og foranstaltninger rettet mod mineaffald. Som et andet prioriteret tiltag i afgørelsen opstilles fremme af bæredygtig forvaltning af udvindingsindustrien med henblik på at nedbringe miljøbelastningen herfra.

| (4) | I overensstemmelse med Fællesskabets miljøpolitiske målsætninger må der fastlægges mindstekrav, således at miljø- og sundhedsbelastningen som følge af håndtering af affald fra udvindingsindustrien, såsom restprodukter (tailings, dvs. det faste materiale, der bliver tilovers, når malmen er oparbejdet ved hjælp af forskellige teknikker), stenaffald, overjord (dvs. det materiale, der skal fjernes, for at man kan få adgang til malmen) og muldlag (dvs. det øverste jordlag), forebygges eller begrænses mest muligt
  , såfremt der er tale om affald i henhold til definitionen i artikel 1, litra a), i Rådets direktiv 75/442/EØF af 15. juli 1975 om affald (10). Følgelig bør dette direktiv omfatte håndtering af affald fra landbaseret udvindingsindustri
  . |
| --- | --- |

(4)

I overensstemmelse med Fællesskabets miljøpolitiske målsætninger må der fastlægges mindstekrav, således at miljø- og sundhedsbelastningen som følge af håndtering af affald fra udvindingsindustrien, såsom restprodukter (tailings, dvs. det faste materiale, der bliver tilovers, når malmen er oparbejdet ved hjælp af forskellige teknikker), stenaffald, overjord (dvs. det materiale, der skal fjernes, for at man kan få adgang til malmen) og muldlag (dvs. det øverste jordlag), forebygges eller begrænses mest muligt
  , såfremt der er tale om affald i henhold til definitionen i artikel 1, litra a), i Rådets direktiv 75/442/EØF af 15. juli 1975 om affald (10). Følgelig bør dette direktiv omfatte håndtering af affald fra landbaseret udvindingsindustri
  .

| (5) | I overensstemmelse med artikel 24 i Johannesburg-erklæringen om bæredygtig udvikling, som blev vedtaget inden for De Forenede Nationers rammer på verdenstopmødet om bæredygtig udvikling, er det nødvendigt at beskytte det naturlige ressourcegrundlag for økonomisk og social udvikling og gennem en bæredygtig og integreret forvaltning af dette naturlige ressourcegrundlag standse den nuværende tendens til en forringelse af naturressourcerne. |
| --- | --- |

(5)

I overensstemmelse med artikel 24 i Johannesburg-erklæringen om bæredygtig udvikling, som blev vedtaget inden for De Forenede Nationers rammer på verdenstopmødet om bæredygtig udvikling, er det nødvendigt at beskytte det naturlige ressourcegrundlag for økonomisk og social udvikling og gennem en bæredygtig og integreret forvaltning af dette naturlige ressourcegrundlag standse den nuværende tendens til en forringelse af naturressourcerne.

| (6) | For
  at undgå overlapninger og uforholdsmæssigt vidtgående administrative krav bør direktivet kun omfatte netop de aktiviteter, der betragtes som vigtigst for opfyldelse af direktivets mål. |
| --- | --- |

(6)

For
  at undgå overlapninger og uforholdsmæssigt vidtgående administrative krav bør direktivet kun omfatte netop de aktiviteter, der betragtes som vigtigst for opfyldelse af direktivets mål.

| (7) | Direktivets bestemmelser gælder derfor ikke for affaldsstrømme, der nok genereres i forbindelse med mineraludvinding eller -oparbejdning, men ikke er direkte knyttet til udvindings- eller oparbejdningsprocessen. Hvis sådant affald deponeres i eller på jorden, finder bestemmelserne i Rådets direktiv 1999/31/EF af 26. april 1999 om deponering af affald (11)

  anvendelse
  . |
| --- | --- |

(7)

Direktivets bestemmelser gælder derfor ikke for affaldsstrømme, der nok genereres i forbindelse med mineraludvinding eller -oparbejdning, men ikke er direkte knyttet til udvindings- eller oparbejdningsprocessen. Hvis sådant affald deponeres i eller på jorden, finder bestemmelserne i Rådets direktiv 1999/31/EF af 26. april 1999 om deponering af affald (11)

  anvendelse
  .

| (8) | Bestemmelserne i dette direktiv bør heller ikke finde anvendelse på affald fra offshore mineraludvinding og
  -behandling, og der bør kun stilles begrænsede krav til ikke-forurenet affald
  fra efterforskning efter
  mineralressourcer, ikke-farligt
  inert affald
  og ikke-forurenet jord fra udvinding, oparbejdning og oplagring af mineralressourcer
  som følge af
  deres
  lavere miljøfarlighed. |
| --- | --- |

(8)

Bestemmelserne i dette direktiv bør heller ikke finde anvendelse på affald fra offshore mineraludvinding og
  -behandling, og der bør kun stilles begrænsede krav til ikke-forurenet affald
  fra efterforskning efter
  mineralressourcer, ikke-farligt
  inert affald
  og ikke-forurenet jord fra udvinding, oparbejdning og oplagring af mineralressourcer
  som følge af
  deres
  lavere miljøfarlighed.

| (9) | Endvidere bør direktivet, selv om det omfatter håndtering af affald fra udvindingsindustrier, som kan være radioaktivt, ikke omfatte de aspekter, der er specifikke for radioaktivitet. |
| --- | --- |

(9)

Endvidere bør direktivet, selv om det omfatter håndtering af affald fra udvindingsindustrier, som kan være radioaktivt, ikke omfatte de aspekter, der er specifikke for radioaktivitet.

| (10) | For fortsat at respektere de principper og den prioritering, der er fastsat i direktiv 75/442/EØF, som ændret, særlig artikel 3 og 4, bør medlemsstaterne sikre, at driftsherrer i udvindingsindustrien træffer alle de fornødne foranstaltninger til at forebygge og i videst muligt omfang begrænse såvel den faktiske som den potentielle miljø- og sundhedsbelastning, der skyldes håndtering af affald fra udvindingsindustrien. |
| --- | --- |

(10)

For fortsat at respektere de principper og den prioritering, der er fastsat i direktiv 75/442/EØF, som ændret, særlig artikel 3 og 4, bør medlemsstaterne sikre, at driftsherrer i udvindingsindustrien træffer alle de fornødne foranstaltninger til at forebygge og i videst muligt omfang begrænse såvel den faktiske som den potentielle miljø- og sundhedsbelastning, der skyldes håndtering af affald fra udvindingsindustrien.

| (11) | Sådanne foranstaltninger bør bygge på princippet om bedste tilgængelige teknik som defineret i direktiv 96/61/EF, og når der benyttes sådan teknik, er det op til medlemsstaterne at afgøre, hvorledes der i de enkelte tilfælde kan tages hensyn til affaldsanlæggets tekniske specifikationer, dets geografiske placering og de lokale miljøforhold. |
| --- | --- |

(11)

Sådanne foranstaltninger bør bygge på princippet om bedste tilgængelige teknik som defineret i direktiv 96/61/EF, og når der benyttes sådan teknik, er det op til medlemsstaterne at afgøre, hvorledes der i de enkelte tilfælde kan tages hensyn til affaldsanlæggets tekniske specifikationer, dets geografiske placering og de lokale miljøforhold.

| (12) | Medlemsstaterne bør sikre, at driftsherrer i udvindingsindustrien udarbejder passende affaldshåndteringsplaner for behandling, nyttiggørelse og deponering af mineaffald. Disse planer bør udformes på en sådan måde, at de sikrer passende planlægning af affaldshåndteringen med henblik på minimering af affaldsproduktionen og affaldets skadevirkninger og fremme af nyttiggørelse af affaldet. Affald fra udvindingsindustrien bør endvidere karakteriseres ud fra dets sammensætning, så det i videst muligt omfang kan sikres, at det kun reagerer på forudsigelig måde. |
| --- | --- |

(12)

Medlemsstaterne bør sikre, at driftsherrer i udvindingsindustrien udarbejder passende affaldshåndteringsplaner for behandling, nyttiggørelse og deponering af mineaffald. Disse planer bør udformes på en sådan måde, at de sikrer passende planlægning af affaldshåndteringen med henblik på minimering af affaldsproduktionen og affaldets skadevirkninger og fremme af nyttiggørelse af affaldet. Affald fra udvindingsindustrien bør endvidere karakteriseres ud fra dets sammensætning, så det i videst muligt omfang kan sikres, at det kun reagerer på forudsigelig måde.

| (13) | For at begrænse risikoen for uheld og sikre et højt niveau for miljø- og sundhedsbeskyttelse bør medlemsstaterne sikre, at hver enkelt driftsherre vedtager og følger en strategi for forebyggelse af større uheld med affald. Som led i de forebyggende foranstaltninger bør der udarbejdes et sikkerhedsledelsessystem og beredskabsplaner for uheld og formidles sikkerhedsmæssige oplysninger til de personer, som påregnes at blive berørt af et større uheld. I tilfælde af et uheld bør driftsherrerne give de kompetente myndigheder alle de oplysninger, der behøves til at afbøde de faktiske eller potentielle miljøskader. Disse særlige krav bør ikke finde anvendelse på de affaldsanlæg i udvindingsindustrien, der er omfattet af direktiv 96/82/EF. |
| --- | --- |

(13)

For at begrænse risikoen for uheld og sikre et højt niveau for miljø- og sundhedsbeskyttelse bør medlemsstaterne sikre, at hver enkelt driftsherre vedtager og følger en strategi for forebyggelse af større uheld med affald. Som led i de forebyggende foranstaltninger bør der udarbejdes et sikkerhedsledelsessystem og beredskabsplaner for uheld og formidles sikkerhedsmæssige oplysninger til de personer, som påregnes at blive berørt af et større uheld. I tilfælde af et uheld bør driftsherrerne give de kompetente myndigheder alle de oplysninger, der behøves til at afbøde de faktiske eller potentielle miljøskader. Disse særlige krav bør ikke finde anvendelse på de affaldsanlæg i udvindingsindustrien, der er omfattet af direktiv 96/82/EF.

| (14) | Som følge af den særlige karakter, som håndtering af affald fra udvindingsindustrien har, må der indføres særlige ansøgnings- og godkendelsesprocedurer for alle typer affaldsanlæg, der modtager sådant affald. Procedurerne bør følge de generelle godkendelseskrav i artikel 9 i direktiv 75/442/EØF. |
| --- | --- |

(14)

Som følge af den særlige karakter, som håndtering af affald fra udvindingsindustrien har, må der indføres særlige ansøgnings- og godkendelsesprocedurer for alle typer affaldsanlæg, der modtager sådant affald. Procedurerne bør følge de generelle godkendelseskrav i artikel 9 i direktiv 75/442/EØF.

| (15) | Det bør pålægges medlemsstaterne at sikre, at offentligheden informeres om indgivelse af ansøgninger om tilladelse til affaldshåndtering, og at de berørte personer høres, inden der meddeles tilladelse til affaldshåndtering, jf. FN's konvention af 25. juni 1998 om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutninger og adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (Århus-konventionen) som undertegnet af Det Europæiske Fællesskab. |
| --- | --- |

(15)

Det bør pålægges medlemsstaterne at sikre, at offentligheden informeres om indgivelse af ansøgninger om tilladelse til affaldshåndtering, og at de berørte personer høres, inden der meddeles tilladelse til affaldshåndtering, jf. FN's konvention af 25. juni 1998 om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutninger og adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (Århus-konventionen) som undertegnet af Det Europæiske Fællesskab.

| (16) | Det er nødvendigt klart at angive, hvilke krav der gælder for de affaldsanlæg, der betjener udvindingsindustrien, med hensyn til placering, ledelse, kontrol, lukning samt forebyggende foranstaltninger og beskyttelsesforanstaltninger mod enhver trussel mod miljøet såvel på kort som på lang sigt, herunder navnlig foranstaltninger mod forurening af grundvandet som følge af perkolatnedsivning i jorden. |
| --- | --- |

(16)

Det er nødvendigt klart at angive, hvilke krav der gælder for de affaldsanlæg, der betjener udvindingsindustrien, med hensyn til placering, ledelse, kontrol, lukning samt forebyggende foranstaltninger og beskyttelsesforanstaltninger mod enhver trussel mod miljøet såvel på kort som på lang sigt, herunder navnlig foranstaltninger mod forurening af grundvandet som følge af perkolatnedsivning i jorden.

| (17) | Det er nødvendigt klart at definere de forskellige kategorier af affaldsanlæg, der anvendes til affald fra udvindingsindustrien, idet der tages hensyn til de påregnede virkninger af eventuel forurening under driften af disse anlæg eller ved et uheld med udslip af affald herfra. |
| --- | --- |

(17)

Det er nødvendigt klart at definere de forskellige kategorier af affaldsanlæg, der anvendes til affald fra udvindingsindustrien, idet der tages hensyn til de påregnede virkninger af eventuel forurening under driften af disse anlæg eller ved et uheld med udslip af affald herfra.

| (18) | Affald, der redeponeres i tomme brud, må også være omfattet af visse krav, således at grundvand og overfladevand beskyttes, affaldets gøres stabilt, og der sikres passende overvågning, efter at deponeringen er ophørt. |
| --- | --- |

(18)

Affald, der redeponeres i tomme brud, må også være omfattet af visse krav, således at grundvand og overfladevand beskyttes, affaldets gøres stabilt, og der sikres passende overvågning, efter at deponeringen er ophørt.

| (19) | For at sikre, at anlæg for affald fra udvindingsindustrien bygges og vedligeholdes på forsvarlig måde, bør medlemsstaterne træffe passende foranstaltninger til at sikre, at konstruktion, placering og ledelse af sådanne affaldsanlæg forestås af teknisk kompetente personer. Det er nødvendigt at sikre, at driftsherrer og personale har et uddannelses- og kundskabsniveau, som giver dem den fornødne kompetence. Herudover bør de kompetente myndigheder sikre sig, at driftsherrerne træffer passende foranstaltninger ved bygning og vedligeholdelse af nye affaldsanlæg og ved udvidelse eller ændring af bestående anlæg, herunder efterbehandling efter lukning af et affaldsanlæg og/eller ophør af udvindingsvirksomhed. |
| --- | --- |

(19)

For at sikre, at anlæg for affald fra udvindingsindustrien bygges og vedligeholdes på forsvarlig måde, bør medlemsstaterne træffe passende foranstaltninger til at sikre, at konstruktion, placering og ledelse af sådanne affaldsanlæg forestås af teknisk kompetente personer. Det er nødvendigt at sikre, at driftsherrer og personale har et uddannelses- og kundskabsniveau, som giver dem den fornødne kompetence. Herudover bør de kompetente myndigheder sikre sig, at driftsherrerne træffer passende foranstaltninger ved bygning og vedligeholdelse af nye affaldsanlæg og ved udvidelse eller ændring af bestående anlæg, herunder efterbehandling efter lukning af et affaldsanlæg og/eller ophør af udvindingsvirksomhed.

| (20) | Det er nødvendigt at definere, hvornår og hvordan anlæg for affald fra udvindingsindustrien bør lukkes, og fastsætte driftsherrens forpligtelser og ansvar i tiden efter lukningen. |
| --- | --- |

(20)

Det er nødvendigt at definere, hvornår og hvordan anlæg for affald fra udvindingsindustrien bør lukkes, og fastsætte driftsherrens forpligtelser og ansvar i tiden efter lukningen.

| (21) | Medlemsstaterne bør kræve, at driftsherrerne i udvindingsindustrien anvender overvågning og administrativ kontrol til at forhindre vand- og jordforurening og identificere mulig miljø- eller sundhedsbelastning fra deres affaldsanlæg. Desuden bør deponering af affald i ethvert vandområde finde sted i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (12), således at vandforureningen bliver mindst mulig. Endvidere bør koncentrationen af cyanid og cyanidforbindelser i tailingsdamme hos nogle udvindingsvirksomheder, på grund af disse stoffers skade- og giftvirkninger, bringes ned på det lavest mulige niveau ved hjælp af den bedste tilgængelige teknik. For at forhindre sådanne skade- og giftvirkninger bør der fastsættes passende tærskelværdier for koncentrationen af disse stoffer. |
| --- | --- |

(21)

Medlemsstaterne bør kræve, at driftsherrerne i udvindingsindustrien anvender overvågning og administrativ kontrol til at forhindre vand- og jordforurening og identificere mulig miljø- eller sundhedsbelastning fra deres affaldsanlæg. Desuden bør deponering af affald i ethvert vandområde finde sted i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (12), således at vandforureningen bliver mindst mulig. Endvidere bør koncentrationen af cyanid og cyanidforbindelser i tailingsdamme hos nogle udvindingsvirksomheder, på grund af disse stoffers skade- og giftvirkninger, bringes ned på det lavest mulige niveau ved hjælp af den bedste tilgængelige teknik. For at forhindre sådanne skade- og giftvirkninger bør der fastsættes passende tærskelværdier for koncentrationen af disse stoffer.

| (22) | Driftsherren for et anlæg for affald fra udvindingsindustrien bør pålægges at stille finansiel sikkerhed eller tilsvarende, så det sikres, at alle de forpligtelser, som følger af tilladelsen, også i forbindelse med lukningen og i perioden efter lukning, opfyldes. Sikkerheden bør være tilstrækkelig til at dække omkostningerne ved, at en eller flere behørigt kvalificerede og uafhængige tredjeparter genopretter anlægsområdet. Det er også nødvendigt, at sikkerhedsstillelsen foreligger, inden deponering på affaldsanlægget påbegyndes, og at den justeres regelmæssigt. I overensstemmelse med forureneren betaler-princippet og bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/35/EF af 21. april 2004 om miljøansvar for så vidt angår forebyggelse og afhjælpning af miljøskader (13)
  , er det vigtigt at præcisere, at driftsherrer i udvindingsindustrien er ansvarlige for miljøskader eller overhængende fare herfor, som skyldes deres virksomhed. |
| --- | --- |

(22)

Driftsherren for et anlæg for affald fra udvindingsindustrien bør pålægges at stille finansiel sikkerhed eller tilsvarende, så det sikres, at alle de forpligtelser, som følger af tilladelsen, også i forbindelse med lukningen og i perioden efter lukning, opfyldes. Sikkerheden bør være tilstrækkelig til at dække omkostningerne ved, at en eller flere behørigt kvalificerede og uafhængige tredjeparter genopretter anlægsområdet. Det er også nødvendigt, at sikkerhedsstillelsen foreligger, inden deponering på affaldsanlægget påbegyndes, og at den justeres regelmæssigt. I overensstemmelse med forureneren betaler-princippet og bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/35/EF af 21. april 2004 om miljøansvar for så vidt angår forebyggelse og afhjælpning af miljøskader (13)
  , er det vigtigt at præcisere, at driftsherrer i udvindingsindustrien er ansvarlige for miljøskader eller overhængende fare herfor, som skyldes deres virksomhed.

| (23) | Ved drift af affaldsanlæg i udvindingsindustrien, der kan påregnes at få væsentlige grænseoverskridende virkninger på miljøet på en anden medlemsstats område, bør der forefindes en fælles procedure til fremme af samråd mellem nabolande. Formålet er at sikre passende udveksling af oplysninger mellem myndighederne, og at offentligheden informeres behørigt om anlæg, som kan få negative følger for dens miljø. |
| --- | --- |

(23)

Ved drift af affaldsanlæg i udvindingsindustrien, der kan påregnes at få væsentlige grænseoverskridende virkninger på miljøet på en anden medlemsstats område, bør der forefindes en fælles procedure til fremme af samråd mellem nabolande. Formålet er at sikre passende udveksling af oplysninger mellem myndighederne, og at offentligheden informeres behørigt om anlæg, som kan få negative følger for dens miljø.

| (24) | Medlemsstaterne skal sørge for, at de kompetente myndigheder indfører en effektiv ordning for inspektioner eller andre kontrolforanstaltninger rettet mod anlæg for affald fra udvindingsindustrien. Uden at driftsherrens forpligtelser i henhold til driftstilladelsen indskrænkes, skal det, inden deponering påbegyndes, ved inspektion kontrolleres, at betingelserne for tilladelsen er opfyldt. Herudover bør medlemsstaterne sikre, at driftsherrerne og deres efterfølgere fører løbende journaler for sådanne affaldsanlæg, og at driftsherrerne videregiver oplysninger om anlæggets tilstand og drift til deres efterfølgere. |
| --- | --- |

(24)

Medlemsstaterne skal sørge for, at de kompetente myndigheder indfører en effektiv ordning for inspektioner eller andre kontrolforanstaltninger rettet mod anlæg for affald fra udvindingsindustrien. Uden at driftsherrens forpligtelser i henhold til driftstilladelsen indskrænkes, skal det, inden deponering påbegyndes, ved inspektion kontrolleres, at betingelserne for tilladelsen er opfyldt. Herudover bør medlemsstaterne sikre, at driftsherrerne og deres efterfølgere fører løbende journaler for sådanne affaldsanlæg, og at driftsherrerne videregiver oplysninger om anlæggets tilstand og drift til deres efterfølgere.

| (25) | Medlemsstaterne bør sende Kommissionen regelmæssige beretninger om gennemførelsen af dette direktiv, herunder oplysninger om uheld og næsten-uheld. På grundlag af disse indberetninger aflægger Kommissionen beretning til Europa-Parlamentet og Rådet. |
| --- | --- |

(25)

Medlemsstaterne bør sende Kommissionen regelmæssige beretninger om gennemførelsen af dette direktiv, herunder oplysninger om uheld og næsten-uheld. På grundlag af disse indberetninger aflægger Kommissionen beretning til Europa-Parlamentet og Rådet.

| (26) | Medlemsstaterne bør indføre sanktioner for overtrædelse af dette direktivs bestemmelser og sikre, at de anvendes. Sanktionerne bør være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have en afskrækkende virkning. |
| --- | --- |

(26)

Medlemsstaterne bør indføre sanktioner for overtrædelse af dette direktivs bestemmelser og sikre, at de anvendes. Sanktionerne bør være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have en afskrækkende virkning.

| (27) | Det er nødvendigt, at medlemsstaterne sørger for at udarbejde en fortegnelse over nedlukkede anlæg på deres område, eftersom disse anlæg ofte udgør en meget stor miljørisiko. Medlemsstaterne og Fællesskabet er ansvarlige for at genoprette områder med forladte anlæg, der kan forårsage alvorlige skader på miljøet. Det bør derfor være muligt at anvende strukturfondsmidler og anden relevant fællesskabsfinansiering til at udarbejde fortegnelser og gennemføre foranstaltninger til rensning af sådanne anlæg. |
| --- | --- |

(27)

Det er nødvendigt, at medlemsstaterne sørger for at udarbejde en fortegnelse over nedlukkede anlæg på deres område, eftersom disse anlæg ofte udgør en meget stor miljørisiko. Medlemsstaterne og Fællesskabet er ansvarlige for at genoprette områder med forladte anlæg, der kan forårsage alvorlige skader på miljøet. Det bør derfor være muligt at anvende strukturfondsmidler og anden relevant fællesskabsfinansiering til at udarbejde fortegnelser og gennemføre foranstaltninger til rensning af sådanne anlæg.

| (28) | Kommissionen bør sørge for passende udveksling af videnskabelige og tekniske oplysninger om, hvordan en opgørelse over nedlukkede anlæg etableres på medlemsstatsplan, og om udvikling af metoder, der kan hjælpe medlemsstaterne med at efterkomme artikel 4 i direktiv 75/442/EØF i forbindelse med genopretning af nedlukkede affaldsanlæg. Der bør også sikres udveksling af oplysninger i og mellem medlemsstaterne om den bedste tilgængelige teknik. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen bør sørge for passende udveksling af videnskabelige og tekniske oplysninger om, hvordan en opgørelse over nedlukkede anlæg etableres på medlemsstatsplan, og om udvikling af metoder, der kan hjælpe medlemsstaterne med at efterkomme artikel 4 i direktiv 75/442/EØF i forbindelse med genopretning af nedlukkede affaldsanlæg. Der bør også sikres udveksling af oplysninger i og mellem medlemsstaterne om den bedste tilgængelige teknik.

| (29) | Dette direktiv kan blive et nyttigt redskab, når det skal undersøges, om projekter, der modtager fællesskabsmidler som et led i udviklingsstøtte, omfatter de nødvendige foranstaltninger til så vidt muligt at forebygge eller mindske eventuelle negative indvirkninger på miljøet. En sådan fremgangsmåde er i overensstemmelse med traktatens artikel 6, navnlig for så vidt angår integrering af miljøbeskyttelseskrav i Fællesskabets politik inden for udviklingssamarbejde. |
| --- | --- |

(29)

Dette direktiv kan blive et nyttigt redskab, når det skal undersøges, om projekter, der modtager fællesskabsmidler som et led i udviklingsstøtte, omfatter de nødvendige foranstaltninger til så vidt muligt at forebygge eller mindske eventuelle negative indvirkninger på miljøet. En sådan fremgangsmåde er i overensstemmelse med traktatens artikel 6, navnlig for så vidt angår integrering af miljøbeskyttelseskrav i Fællesskabets politik inden for udviklingssamarbejde.

| (30) | Målene for dette direktiv, nemlig bedre håndtering af affald fra udvindingsindustrien, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne hver for sig, da uhensigtsmæssig håndtering af sådant affald kan føre til grænseoverskridende forurening. Ifølge forureneren betaler-principppet skal der bl.a. tages hensyn til miljøskader forårsaget af affald fra udvindingsindustrien, og det, at dette princip ikke anvendes på samme måde i medlemsstaterne, kan betyde, at de økonomiske beslutningstagere pålægges forskellige finansielle byrder. Indbyrdes afvigelser mellem medlemsstaternes foranstaltninger til håndtering af affald fra udvindingsindustrien forringer samtidig muligheden for at nå målet om at sikre et mindsteniveau for sikker og ansvarlig håndtering af dette affald og maksimere nyttiggørelsen heraf i hele Fællesskabet. Da det foreslåede tiltag har en sådan skala og sådanne virkninger, at det bedst kan gennemføres på fællesskabsplan, kan Fællesskabet træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens
  artikel 5
  . |
| --- | --- |

(30)

Målene for dette direktiv, nemlig bedre håndtering af affald fra udvindingsindustrien, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne hver for sig, da uhensigtsmæssig håndtering af sådant affald kan føre til grænseoverskridende forurening. Ifølge forureneren betaler-principppet skal der bl.a. tages hensyn til miljøskader forårsaget af affald fra udvindingsindustrien, og det, at dette princip ikke anvendes på samme måde i medlemsstaterne, kan betyde, at de økonomiske beslutningstagere pålægges forskellige finansielle byrder. Indbyrdes afvigelser mellem medlemsstaternes foranstaltninger til håndtering af affald fra udvindingsindustrien forringer samtidig muligheden for at nå målet om at sikre et mindsteniveau for sikker og ansvarlig håndtering af dette affald og maksimere nyttiggørelsen heraf i hele Fællesskabet. Da det foreslåede tiltag har en sådan skala og sådanne virkninger, at det bedst kan gennemføres på fællesskabsplan, kan Fællesskabet træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens
  artikel 5
  .

| (31) | Foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (14). |
| --- | --- |

(31)

Foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (14).

| (32) | Der bør gives regler for driften af de affaldsanlæg, der findes på tidspunktet for gennemførelsen af dette direktiv, med henblik på at der inden for en nærmere fastsat frist træffes de nødvendige foranstaltninger for deres tilpasning til kravene i dette direktiv — |
| --- | --- |

(32)

Der bør gives regler for driften af de affaldsanlæg, der findes på tidspunktet for gennemførelsen af dette direktiv, med henblik på at der inden for en nærmere fastsat frist træffes de nødvendige foranstaltninger for deres tilpasning til kravene i dette direktiv —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

Formål

Med henblik på vedholdende og konsekvent anvendelse af de principper og den prioritering, der er fastsat i direktiv 75/442/EØF, særlig artikel 3 og 4, opstilles der i dette direktiv foranstaltninger, procedurer og retningslinjer, som kan forebygge og i videst muligt omfang begrænse de skadevirkninger på miljøet, og dermed den sundhedsbelastning, der skyldes håndtering af affald fra udvindingsindustrien.

Med henblik på en konsekvent anvendelse af traktatens artikel 6 bør miljøbeskyttelseskrav integreres i gennemførelsen af Fællesskabets politikker og aktioner med henblik på at fremme en bæredygtig udvikling.

Artikel 2

Anvendelsesområde

1.   Direktivet omfatter med forbehold af bestemmelserne i stk. 2, håndtering af affald fra udvindingsindustrien, i det følgende benævnt »udvindingsaffald«, hvorved forstås affald fra efterforskning, brydning, oparbejdning og oplagring af mineralressourcer samt drift af stenbrud
  såsom restprodukter (tailings, dvs. det faste materiale, der bliver tilovers, når malmen er oparbejdet ved hjælp af forskellige teknikker), stenaffald, overjord (dvs. det materiale, der skal fjernes, for at man kan få adgang til malmen) og muldlag (dvs. det øverste jordlag), såfremt der er tale om affald i henhold til definitionen i artikel 1, litra a), i direktiv 75/442/EØF. Følgelig omfatter dette direktiv håndtering af affald fra landbaseret udvindingsindustri
  .

Direktiv 75/442/EØF eller tilsvarende national lovgivning finder fortsat anvendelse på sådanne aspekter af håndtering af affald fra udvindingsindustrien, som ikke er omfattet af nærværende direktiv.

2.   Direktivet omfatter ikke

| a) | affald, der opstår i forbindelse med
  efterforskning,
  brydning og oparbejdning af mineralressourcer, men ikke er knyttet direkte til driften, eksempelvis madaffald, olieaffald, udtjente køretøjer og brugte batterier og akkumulatorer |
| --- | --- |

a)

affald, der opstår i forbindelse med
  efterforskning,
  brydning og oparbejdning af mineralressourcer, men ikke er knyttet direkte til driften, eksempelvis madaffald, olieaffald, udtjente køretøjer og brugte batterier og akkumulatorer

| b) | affald fra offshore udvinding og behandling af
  mineralressourcer |
| --- | --- |

b)

affald fra offshore udvinding og behandling af
  mineralressourcer

| c) | affald
  , der opstår ved et brydnings- eller oparbejdningsanlæg og transporteres til
  et sted uden for udvindingsindustrien
  med henblik på deponering i eller på
  jorden
  . |
| --- | --- |

c)

affald
  , der opstår ved et brydnings- eller oparbejdningsanlæg og transporteres til
  et sted uden for udvindingsindustrien
  med henblik på deponering i eller på
  jorden
  .

3.   
  Følgende stoffer
  er kun omfattet af bestemmelserne i artikel 5, stk. 1 og 2,
  artikel 6, artikel 7,
  artikel 11, stk. 2, litra a)-e),
  artikel 12, artikel 13, stk. 1-3,
  og
  artikel 18, såfremt der er tale om affald i henhold til artikel 1, litra a), i direktiv 75/442/EØF:

| a) | ikke-farligt inert affald og ikke-forurenet jord fra udvinding, oparbejdning og oplagring af mineralske ressourcer |
| --- | --- |

a)

ikke-farligt inert affald og ikke-forurenet jord fra udvinding, oparbejdning og oplagring af mineralske ressourcer

| b) | ikke-forurenet affald fra efterforskning efter mineralske ressourcer. |
| --- | --- |

b)

ikke-forurenet affald fra efterforskning efter mineralske ressourcer.

4.   Medmindre andet gælder ifølge anden fællesskabslovgivning er affald, der falder inden for dette direktivs anvendelsesområde, er ikke omfattet af direktiv 1999/31/EF.

Artikel 3

Definitioner

I dette direktiv forstås ved:

| 1) | »affald«: det samme som i artikel 1, litra a, i direktiv 75/442/EØF |
| --- | --- |

1)

»affald«: det samme som i artikel 1, litra a, i direktiv 75/442/EØF

| 2) | »farligt affald«: det samme som i artikel 1, stk. 4, i Rådets direktiv 91/689/EØF af 12. december 1991 om farligt affald (15) |
| --- | --- |

2)

»farligt affald«: det samme som i artikel 1, stk. 4, i Rådets direktiv 91/689/EØF af 12. december 1991 om farligt affald (15)

| 3) | »inert affald«: affald, der ikke undergår signifikante fysiske, kemiske eller biologiske forandringer. Inert affald er hverken opløseligt eller brændbart eller på anden måde fysisk eller kemisk reaktivt; det er ikke bionedbrydeligt og har ingen negativ indflydelse på andet materiale, det kommer i berøring med, på en sådan måde at det kan formodes at ville medføre forurening af miljøet eller skade menneskers sundhed. Affaldets samlede perkolatafgivelse og indhold af forurenende stoffer og perkolatets økotoksicitet skal være af ubetydeligt omfang og må navnlig ikke bringe overfladevandets og/eller grundvandets kvalitet i fare |
| --- | --- |

3)

»inert affald«: affald, der ikke undergår signifikante fysiske, kemiske eller biologiske forandringer. Inert affald er hverken opløseligt eller brændbart eller på anden måde fysisk eller kemisk reaktivt; det er ikke bionedbrydeligt og har ingen negativ indflydelse på andet materiale, det kommer i berøring med, på en sådan måde at det kan formodes at ville medføre forurening af miljøet eller skade menneskers sundhed. Affaldets samlede perkolatafgivelse og indhold af forurenende stoffer og perkolatets økotoksicitet skal være af ubetydeligt omfang og må navnlig ikke bringe overfladevandets og/eller grundvandets kvalitet i fare

| 4) | »mineralressource« eller »mineral«: en naturlig forekomst i jordskorpen af et organisk eller uorganisk materiale såsom olie, olieskifer, kul, brunkul, metaller
  og metalmalm
  , sten, skifer, ler, grus eller sand, herunder naturgas, men ikke vand |
| --- | --- |

4)

»mineralressource« eller »mineral«: en naturlig forekomst i jordskorpen af et organisk eller uorganisk materiale såsom olie, olieskifer, kul, brunkul, metaller
  og metalmalm
  , sten, skifer, ler, grus eller sand, herunder naturgas, men ikke vand

| 5) | »udvindingsindustrien«: alle virksomheder og foretagender, der tager del i udvinding af mineralressourcer på jordoverfladen eller i undergrunden, herunder udvinding ved boring, eller oparbejdning af det udvundne materiale |
| --- | --- |

5)

»udvindingsindustrien«: alle virksomheder og foretagender, der tager del i udvinding af mineralressourcer på jordoverfladen eller i undergrunden, herunder udvinding ved boring, eller oparbejdning af det udvundne materiale

| 6) | »oparbejdning«: behandling af en mineralressource ved hjælp af en eller flere mekaniske, fysiske
  , termiske
  eller kemiske processer med henblik på udvinding
  og behandling
  af mineralet, herunder neddeling, sortering, separation og udvaskning; fornyet behandling af tidligere affald er omfattet af
  definitionen |
| --- | --- |

6)

»oparbejdning«: behandling af en mineralressource ved hjælp af en eller flere mekaniske, fysiske
  , termiske
  eller kemiske processer med henblik på udvinding
  og behandling
  af mineralet, herunder neddeling, sortering, separation og udvaskning; fornyet behandling af tidligere affald er omfattet af
  definitionen

| 7) | »tailings«: det faste affald, der bliver tilovers efter oparbejdning af malmen ved separationsprocesser (f.eks. knusning, formaling, sortering, flotation og andre fysisk/kemiske teknikker), hvorved de værdifulde mineraler isoleres fra det mindre værdifulde stenmateriale |
| --- | --- |

7)

»tailings«: det faste affald, der bliver tilovers efter oparbejdning af malmen ved separationsprocesser (f.eks. knusning, formaling, sortering, flotation og andre fysisk/kemiske teknikker), hvorved de værdifulde mineraler isoleres fra det mindre værdifulde stenmateriale

| 8) | »dynge«: et anlæg til deponering af fast affald på jordoverfladen |
| --- | --- |

8)

»dynge«: et anlæg til deponering af fast affald på jordoverfladen

| 9) | »dæmning«: et bygværk, der tilbageholder eller omslutter vand
  og/eller
  affald i en dam |
| --- | --- |

9)

»dæmning«: et bygværk, der tilbageholder eller omslutter vand
  og/eller
  affald i en dam

| 10) | »dam«: et naturligt eller kunstigt anlæg til
  udledning, bortskaffelse eller
  deponering af finkornet affald, normalt tailings, sammen med varierende mængder frit vand, som stammer fra oparbejdning af mineralressourcer og fra rensning og recirkulering af procesvand |
| --- | --- |

10)

»dam«: et naturligt eller kunstigt anlæg til
  udledning, bortskaffelse eller
  deponering af finkornet affald, normalt tailings, sammen med varierende mængder frit vand, som stammer fra oparbejdning af mineralressourcer og fra rensning og recirkulering af procesvand

| 11) | »cyanid dissocierbart med svag syre«: cyanider og cyanidforbindelser, der dissocieres med svag syre ved et nærmere fastlagt pH |
| --- | --- |

11)

»cyanid dissocierbart med svag syre«: cyanider og cyanidforbindelser, der dissocieres med svag syre ved et nærmere fastlagt pH

| 12) | »perkolat«: enhver væske, der siver gennem deponeret affald og ledes ud fra eller forefindes i et affaldsanlæg, herunder forurenet drænvand, og som kan skade miljøet, hvis den ikke behandles |
| --- | --- |

12)

»perkolat«: enhver væske, der siver gennem deponeret affald og ledes ud fra eller forefindes i et affaldsanlæg, herunder forurenet drænvand, og som kan skade miljøet, hvis den ikke behandles

| 13) | »affaldsanlæg«: et område, der er udpeget til akkumulering eller deponering af affald, fast eller flydende, opløst eller
  opslæmmet; hertil
  medregnes dæmninger og andre bygværker, der skal indeslutte, tilbageholde, omslutte eller på anden måde afgrænse et sådant anlæg, samt bl.a. dynger og damme, men ikke tomme brud, hvori der placeres affald efter brydning af mineralet |
| --- | --- |

13)

»affaldsanlæg«: et område, der er udpeget til akkumulering eller deponering af affald, fast eller flydende, opløst eller
  opslæmmet; hertil
  medregnes dæmninger og andre bygværker, der skal indeslutte, tilbageholde, omslutte eller på anden måde afgrænse et sådant anlæg, samt bl.a. dynger og damme, men ikke tomme brud, hvori der placeres affald efter brydning af mineralet

| 14) | »større uheld«: en hændelse på et anlæg, hvorved sundhed eller miljø bringes i alvorlig fare, enten umiddelbart eller på længere sigt, på selve anlægsstedet eller uden for |
| --- | --- |

14)

»større uheld«: en hændelse på et anlæg, hvorved sundhed eller miljø bringes i alvorlig fare, enten umiddelbart eller på længere sigt, på selve anlægsstedet eller uden for

| 15) | »farligt stof«: stoffer, blandinger og præparater som omhandlet i Rådets direktiv 67/548/EØF af 27. juni 1967 om tilnærmelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer
   (16) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/45/EF af 31. maj 1999 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om klassificering, emballering og etikettering af farlige præparater
   (17) |
| --- | --- |

15)

»farligt stof«: stoffer, blandinger og præparater som omhandlet i Rådets direktiv 67/548/EØF af 27. juni 1967 om tilnærmelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer
   (16) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/45/EF af 31. maj 1999 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om klassificering, emballering og etikettering af farlige præparater
   (17)

| 16) | »bedste tilgængelige teknik«: det samme som i artikel 2, nr. 11, i direktiv 96/61/EF |
| --- | --- |

16)

»bedste tilgængelige teknik«: det samme som i artikel 2, nr. 11, i direktiv 96/61/EF

| 17) | »recipientvand«: overfladevand som defineret i artikel 2, nr. 1, i direktiv 2000/60/EF, grundvand som defineret i artikel 2, nr. 2, i direktiv 2000/60/EF, overgangsvande som defineret i artikel 2, nr. 6, i direktiv 2000/60/EF og kystvand som defineret i artikel 2, nr. 7, i direktiv 2000/60/EF |
| --- | --- |

17)

»recipientvand«: overfladevand som defineret i artikel 2, nr. 1, i direktiv 2000/60/EF, grundvand som defineret i artikel 2, nr. 2, i direktiv 2000/60/EF, overgangsvande som defineret i artikel 2, nr. 6, i direktiv 2000/60/EF og kystvand som defineret i artikel 2, nr. 7, i direktiv 2000/60/EF

| 18) | »genopretning«: behandling af det landområde, der påvirkes af et affaldsanlæg, på en sådan måde at det bringes tilbage til en tilfredsstillende tilstand i forhold til tilstanden før arbejdets påbegyndelse
  , i det mindste
  med hensyn til bl.a. jordbundskvalitet
  (navnlig for så vidt angår sammensætning og struktur)
  , dyre- og planteliv, naturlige levesteder, ferskvandssystemer, landskab og anvendelsesmuligheder |
| --- | --- |

18)

»genopretning«: behandling af det landområde, der påvirkes af et affaldsanlæg, på en sådan måde at det bringes tilbage til en tilfredsstillende tilstand i forhold til tilstanden før arbejdets påbegyndelse
  , i det mindste
  med hensyn til bl.a. jordbundskvalitet
  (navnlig for så vidt angår sammensætning og struktur)
  , dyre- og planteliv, naturlige levesteder, ferskvandssystemer, landskab og anvendelsesmuligheder

| 19) | »offentligheden«: en eller flere fysiske eller juridiske personer og, i overensstemmelse med national lovgivning eller praksis, foreninger, organisationer eller grupper heraf |
| --- | --- |

19)

»offentligheden«: en eller flere fysiske eller juridiske personer og, i overensstemmelse med national lovgivning eller praksis, foreninger, organisationer eller grupper heraf

| 20) | »den berørte offentlighed«: den del af offentligheden, der påvirkes eller må formodes at blive påvirket af, eller som har en interesse i beslutningsprocessen på miljøområdet i artikel 5 og 6 i dette direktiv; i forbindelse med denne definition anses en sådan interesse at foreligge for ikke-statslige organisationer, der beskæftiger sig med miljøbeskyttelse og opfylder relevante krav i henhold til den nationale lovgivning |
| --- | --- |

20)

»den berørte offentlighed«: den del af offentligheden, der påvirkes eller må formodes at blive påvirket af, eller som har en interesse i beslutningsprocessen på miljøområdet i artikel 5 og 6 i dette direktiv; i forbindelse med denne definition anses en sådan interesse at foreligge for ikke-statslige organisationer, der beskæftiger sig med miljøbeskyttelse og opfylder relevante krav i henhold til den nationale lovgivning

| 21) | »driftsherre«: den fysiske eller juridiske person, der har ansvaret for håndtering af udvindingsaffald ifølge den nationale lovgivning i den medlemsstat, som affaldet håndteres i, såvel i driftsfasen som i perioden efter lukning |
| --- | --- |

21)

»driftsherre«: den fysiske eller juridiske person, der har ansvaret for håndtering af udvindingsaffald ifølge den nationale lovgivning i den medlemsstat, som affaldet håndteres i, såvel i driftsfasen som i perioden efter lukning

| 22) | »affaldsindehaver«: producenten af affaldet eller den fysiske eller juridiske person, der er i besiddelse af affaldet |
| --- | --- |

22)

»affaldsindehaver«: producenten af affaldet eller den fysiske eller juridiske person, der er i besiddelse af affaldet

| 23) | »kompetent person«: en fysisk person, som er i besiddelse af den nødvendige tekniske viden og erfaring, jf. lovgivningen i den medlemsstat, som personen har sine aktiviteter i, til at opfylde de forpligtelser, der følger af dette direktiv |
| --- | --- |

23)

»kompetent person«: en fysisk person, som er i besiddelse af den nødvendige tekniske viden og erfaring, jf. lovgivningen i den medlemsstat, som personen har sine aktiviteter i, til at opfylde de forpligtelser, der følger af dette direktiv

| 24) | »kompetent myndighed«: den myndighed, medlemsstaten udpeger som ansvarlig for opfyldelsen af de forpligtelser, der følger af dette direktiv |
| --- | --- |

24)

»kompetent myndighed«: den myndighed, medlemsstaten udpeger som ansvarlig for opfyldelsen af de forpligtelser, der følger af dette direktiv

| 25) | »anlægssted«: hele det landområde på et bestemt geografisk sted, som en driftsherre har administrativ kontrol over. |
| --- | --- |

25)

»anlægssted«: hele det landområde på et bestemt geografisk sted, som en driftsherre har administrativ kontrol over.

Artikel 4

Almene krav

1.   Medlemsstaterne sørger for, at driftsherren for et affaldsanlæg træffer alle foranstaltninger, der er nødvendige for at forebygge og i videst muligt omfang begrænse miljø-
  og/eller
  sundhedsskader som følge af forvaltningen af anlægget, også efter dets lukning, og for at forebygge større uheld på anlægget og begrænse følgerne heraf for miljøet og menneskers sundhed.

2.   
  De
  i stk. 1
  nævnte foranstaltninger, der er nødvendige til gennemførelse af disse mål,
  skal bl.a. bygge på den bedste tilgængelige teknik, uden at der foreskrives anvendelse af en bestemt teknik eller teknologi, idet der tages hensyn til affaldsanlæggets tekniske karakteristika, geografiske beliggenhed og de lokale miljøforhold.

Artikel 5

Affaldshåndteringsplan

1.   Medlemsstaterne sørger for, at driftsherren udarbejder en affaldshåndteringsplan for
  minimering,
  behandling, nyttiggørelse og deponering af
  affald fra efterforskning og udvinding i affaldsanlæg
  .

2.   Affaldshåndteringsplanen har følgende formål:

| a) | at forhindre eller begrænse affaldsproduktionen og dens skadevirkninger, især ved, at der tages hensyn til:






  i) | valgmuligheder inden for
  affaldshåndtering både i konstruktionsfasen og ved valget af metode til mineralbrydning og -oparbejdning |
| --- | --- | --- |

a)

at forhindre eller begrænse affaldsproduktionen og dens skadevirkninger, især ved, at der tages hensyn til:

i)

valgmuligheder inden for
  affaldshåndtering både i konstruktionsfasen og ved valget af metode til mineralbrydning og -oparbejdning

| ii) | de ændringer, som kan finde sted i affaldet, når dets overfladeareal forøges og det udsættes for påvirkningerne over jordoverfladen |
| --- | --- |

ii)

de ændringer, som kan finde sted i affaldet, når dets overfladeareal forøges og det udsættes for påvirkningerne over jordoverfladen

| iii) | redeponering af affaldet i det tomme brud efter udvinding af mineralet, for så vidt som det er praktisk muligt og miljømæssigt forsvarligt
  i overensstemmelse med gældende EF-miljønormer samt dette direktivs krav, såfremt de er relevante, og ikke er i modstrid med offentlighedens interesse, for så vidt angår arealets senere anvendelse |
| --- | --- |

iii)

redeponering af affaldet i det tomme brud efter udvinding af mineralet, for så vidt som det er praktisk muligt og miljømæssigt forsvarligt
  i overensstemmelse med gældende EF-miljønormer samt dette direktivs krav, såfremt de er relevante, og ikke er i modstrid med offentlighedens interesse, for så vidt angår arealets senere anvendelse

| iv) | genudlægning af muldlaget efter lukning af affaldsanlægget eller, hvis dette ikke er praktisk muligt, genanvendelse af muldlaget andetsteds |
| --- | --- |

iv)

genudlægning af muldlaget efter lukning af affaldsanlægget eller, hvis dette ikke er praktisk muligt, genanvendelse af muldlaget andetsteds

| v) | anvendelse af mindre farlige stoffer ved oparbejdning af mineralressourcer |
| --- | --- |

v)

anvendelse af mindre farlige stoffer ved oparbejdning af mineralressourcer

| b) | at fremme nyttiggørelse af affald ved genvinding, genanvendelse eller udnyttelse, hvis
  dette
  kan gøres miljømæssigt forsvarligt
  i overensstemmelse med gældende EF- miljønormer og/eller andre krav i dette direktiv, såfremt de er relevante |
| --- | --- |

b)

at fremme nyttiggørelse af affald ved genvinding, genanvendelse eller udnyttelse, hvis
  dette
  kan gøres miljømæssigt forsvarligt
  i overensstemmelse med gældende EF- miljønormer og/eller andre krav i dette direktiv, såfremt de er relevante

| c) | at garantere sikker affaldsbortskaffelse på kort og lang sigt, navnlig ved allerede under konstruktionsfasen at tage hensyn til håndtering på kort og lang sigt under et affaldsanlægs drift og efter dets nedlukning, og ved at vælge en konstruktion, der kræver ringe og i sidste ende ingen overvågning, kontrol og forvaltning af det nedlukkede affaldsanlæg, for at forhindre eller i det mindste minimere langsigtede negative virkninger, der skyldes spredning af luft- og vandforurenende stoffer fra affaldsanlægget, og at sikre den langsigtede geotekniske stabilitet ved alle dæmninger eller dynger, der rager op over det oprindelige overfladeniveau. |
| --- | --- |

c)

at garantere sikker affaldsbortskaffelse på kort og lang sigt, navnlig ved allerede under konstruktionsfasen at tage hensyn til håndtering på kort og lang sigt under et affaldsanlægs drift og efter dets nedlukning, og ved at vælge en konstruktion, der kræver ringe og i sidste ende ingen overvågning, kontrol og forvaltning af det nedlukkede affaldsanlæg, for at forhindre eller i det mindste minimere langsigtede negative virkninger, der skyldes spredning af luft- og vandforurenende stoffer fra affaldsanlægget, og at sikre den langsigtede geotekniske stabilitet ved alle dæmninger eller dynger, der rager op over det oprindelige overfladeniveau.

3.   Affaldshåndteringsplanen skal mindst indeholde følgende:

| a) | en specificering af affaldet i overensstemmelse med bilag II og et skøn over den samlede affaldsmængde, der produceres i driftsfasen |
| --- | --- |

a)

en specificering af affaldet i overensstemmelse med bilag II og et skøn over den samlede affaldsmængde, der produceres i driftsfasen

| b) | en beskrivelse af den aktivitet, hvorved affaldet opstår, og af en eventuel efterfølgende behandling af affaldet |
| --- | --- |

b)

en beskrivelse af den aktivitet, hvorved affaldet opstår, og af en eventuel efterfølgende behandling af affaldet

| c) | en beskrivelse af, hvilke miljø- og sundhedsskader deponering af affaldet kan afstedkomme, og hvilke forebyggende foranstaltninger der skal træffes
  med henblik på at begrænse miljøpåvirkningen under driften og efter nedlukningen mest muligt, jf. også aspekterne i artikel 11, stk. 2, litra a), b), d) og e) |
| --- | --- |

c)

en beskrivelse af, hvilke miljø- og sundhedsskader deponering af affaldet kan afstedkomme, og hvilke forebyggende foranstaltninger der skal træffes
  med henblik på at begrænse miljøpåvirkningen under driften og efter nedlukningen mest muligt, jf. også aspekterne i artikel 11, stk. 2, litra a), b), d) og e)

| d) | forslag til kontrol- og overvågningsprocedurer, jf. artikel 11, stk. 2, litra c |
| --- | --- |

d)

forslag til kontrol- og overvågningsprocedurer, jf. artikel 11, stk. 2, litra c

| e) | forslag til plan for procedurer
  for genopretning og lukning, herunder procedurer
  og overvågning efter lukning, jf. artikel 12 |
| --- | --- |

e)

forslag til plan for procedurer
  for genopretning og lukning, herunder procedurer
  og overvågning efter lukning, jf. artikel 12

| f) | foranstaltninger til forebyggelse af
  forringelse af vandtilstanden og
  forurening af
  luft
  og jord, jf. artikel 13. |
| --- | --- |

f)

foranstaltninger til forebyggelse af
  forringelse af vandtilstanden og
  forurening af
  luft
  og jord, jf. artikel 13.

Affaldshåndteringsplanen skal indeholde så mange oplysninger, at den kompetente myndighed kan vurdere, om driftsherren opfylder direktivets krav
  . Planen skal navnlig dokumentere, hvordan den i henhold til stk. 2, litra a), nr. i), valgte option og metode skal opfylde de i stk. 2, litra a), nævnte formål med affaldshåndteringsplanen.

4.   Affaldshåndteringsplanen revurderes hvert femte år og ændres i tilfælde af væsentlige ændringer i driften af affaldsanlægget eller det deponerede affald. Alle ændringer meddeles til den kompetente myndighed.

5.   Planer, der udarbejdes i medfør af anden national lovgivning eller fællesskabslovgivning, og som indeholder de i stk. 3 krævede oplysninger, kan benyttes, hvis unødvendig gentagelse af oplysninger undgås og driftsherren spares for dobbeltarbejde, forudsat at alle kravene i stk. 1-4 opfyldes.

Artikel 6

Forebyggelse af større uheld og information

1.   Bestemmelserne i denne artikel finder anvendelse på affaldsanlæg i kategori A som defineret i artikel 9, dog ikke affaldsanlæg, der er omfattet af direktiv 96/82/EF.

2.   Uden at anden fællesskabslovgivning tilsidesættes, især Rådets direktiv 92/91/EØF af 3. november 1992 om minimumsforskrifter for forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed i den boringsrelaterede udvindingsindustri (ellevte særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EØF)
   (18) og Rådets direktiv 92/104/EØF af 3. december 1992 om minimumsforskrifter vedrørende forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed i udvindingsindustrien over eller under jorden (tolvte særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EØF)
   (19), sørger medlemsstaterne for, at kilderne til eventuelle større uheld bliver klarlagt, og at konstruktion, bygning, drift og vedligeholdelse
  , nedlukning og efterbehandling
  af affaldsanlægget udføres på en sådan måde, at større uheld forebygges og deres eventuelle skadevirkninger for sundhed og miljø, herunder grænseoverskridende virkninger, begrænses.

3.   
  Med
  henblik på opfyldelse af kravene i stk. 2

| a) | udarbejder hver driftsherre
  en plan for forebyggelse af større uheld med affaldet og etablerer til gennemførelse af denne plan et sikkerhedsledelsessystem, jf. beskrivelsen i
  bilag I, punkt 1. Som
  led i denne plan udnævner driftsherren en sikkerhedsansvarlig, der forestår gennemførelsen af planen for forebyggelse af større uheld og det løbende tilsyn hermed.
  Driftsherren forelægger den kompetente myndighed en sikkerhedsrapport, der beskriver, hvordan denne plan og disse systemer iværksættes.
  Driftsherren udarbejder
  ligeledes
  en intern beredskabsplan med foranstaltninger, der skal træffes på anlægget i tilfælde af uheld. |
| --- | --- |

a)

udarbejder hver driftsherre
  en plan for forebyggelse af større uheld med affaldet og etablerer til gennemførelse af denne plan et sikkerhedsledelsessystem, jf. beskrivelsen i
  bilag I, punkt 1. Som
  led i denne plan udnævner driftsherren en sikkerhedsansvarlig, der forestår gennemførelsen af planen for forebyggelse af større uheld og det løbende tilsyn hermed.
  Driftsherren forelægger den kompetente myndighed en sikkerhedsrapport, der beskriver, hvordan denne plan og disse systemer iværksættes.
  Driftsherren udarbejder
  ligeledes
  en intern beredskabsplan med foranstaltninger, der skal træffes på anlægget i tilfælde af uheld.

| b) | Den kompetente myndighed udarbejder en ekstern beredskabsplan med foranstaltninger, der skal træffes uden for anlægget i tilfælde af uheld. Driftsherren udleverer til den kompetente myndighed de oplysninger, som den har brug for for at udarbejde den nævnte plan. |
| --- | --- |

b)

Den kompetente myndighed udarbejder en ekstern beredskabsplan med foranstaltninger, der skal træffes uden for anlægget i tilfælde af uheld. Driftsherren udleverer til den kompetente myndighed de oplysninger, som den har brug for for at udarbejde den nævnte plan.

4.   Beredskabsplanerne i stk. 3 skal tjene følgende formål:

| a) | at bringe større uheld og andre hændelser under kontrol, således at deres virkninger afbødes, især at skader på sundhed, miljø og ejendom begrænses |
| --- | --- |

a)

at bringe større uheld og andre hændelser under kontrol, således at deres virkninger afbødes, især at skader på sundhed, miljø og ejendom begrænses

| b) | at gennemføre foranstaltninger til beskyttelse af sundhed, miljø og ejendom mod virkningerne af større uheld og andre hændelser |
| --- | --- |

b)

at gennemføre foranstaltninger til beskyttelse af sundhed, miljø og ejendom mod virkningerne af større uheld og andre hændelser

| c) | at give offentligheden og andre berørte instanser og myndigheder i området de relevante oplysninger |
| --- | --- |

c)

at give offentligheden og andre berørte instanser og myndigheder i området de relevante oplysninger

| d) | at genoprette og rense miljøet efter et større uheld. |
| --- | --- |

d)

at genoprette og rense miljøet efter et større uheld.

Medlemsstaterne sørger for, at driftsherren i tilfælde af et større uheld giver den kompetente myndighed alle oplysninger, som kan medvirke til yderligere at mindske følgerne for menneskers sundhed og er nødvendige for en vurdering og minimering af omfanget af de faktiske eller potentielle miljøskader.

5.   Medlemsstaterne sørger for, at den berørte offentlighed får reel mulighed for på et tidligt tidspunkt at tage del i udarbejdelsen eller revurderingen af den eksterne beredskabsplan, som er omhandlet i stk. 3. Med dette for øje informeres den berørte offentlighed om alle forslag dertil, og der skal stilles relevante oplysninger til rådighed, bl.a. oplysninger om retten til at deltage i beslutningsprocessen og om, hvilken kompetent myndighed bemærkninger og spørgsmål skal stiles til.

Medlemsstaterne sørger for, at den berørte offentlighed får en rimelig frist til at fremsætte bemærkninger, og at sådanne bemærkninger tages i betragtning ved udarbejdelsen af den eksterne beredskabsplan.

6.   Medlemsstaterne sørger for, at oplysninger om sikkerhedsforanstaltninger og om, hvad der skal gøres i tilfælde af uheld, dvs. mindst de oplysninger, der er opregnet i bilag I, punkt 2, automatisk udleveres gratis til den berørte offentlighed.

Disse oplysninger revurderes hvert tredje år og ajourføres om nødvendigt.

Artikel 7

Ansøgning om tilladelse

1.   I overensstemmelse med artikel 9 i direktiv 75/442/EØF må intet affaldsanlæg være i drift, uden at den kompetente myndighed har givet tilladelse dertil. Tilladelsen skal indeholde de oplysninger, der er opregnet i stk. 2, og det skal være tydeligt angivet, hvilken af kategorierne i artikel 9 anlægget tilhører.
  Efter at driftstilladelsen er givet, skal der indhentes tilladelse til eventuelle kvalitative eller kvantitative ændringer i opførelsen.

Forudsat at alle kravene i denne artikel er opfyldt, kan tilladelser, der er udstedt i henhold til anden national lovgivning eller fællesskabslovgivning kombineres til én enkelt tilladelse, hvis dette betyder, at unødvendig gentagelse af oplysninger undgås og driftsherren eller den kompetente myndighed spares for dobbeltarbejde.

2.   Ansøgningen om tilladelse skal mindst indeholde følgende:

| a) | driftsherrens identitet |
| --- | --- |

a)

driftsherrens identitet

| b) | forslag til placering af affaldsanlægget samt eventuelle alternative placeringer |
| --- | --- |

b)

forslag til placering af affaldsanlægget samt eventuelle alternative placeringer

| c) | typen af mineral eller mineraler, der udvindes, samt arten af eventuel overjord og/eller gangbjergarter, som vil blive flyttet under udvindingsaktiviteterne |
| --- | --- |

c)

typen af mineral eller mineraler, der udvindes, samt arten af eventuel overjord og/eller gangbjergarter, som vil blive flyttet under udvindingsaktiviteterne

| d) | affaldshåndteringsplanen som omhandlet i artikel 5 |
| --- | --- |

d)

affaldshåndteringsplanen som omhandlet i artikel 5

| e) | et dokument, der godtgør, at der er udarbejdet en plan for forebyggelse af større uheld og et sikkerhedsledelsessystem til gennemførelse heraf i overensstemmelse med artikel 6, stk. 3, hvis nævnte bestemmelse finder anvendelse |
| --- | --- |

e)

et dokument, der godtgør, at der er udarbejdet en plan for forebyggelse af større uheld og et sikkerhedsledelsessystem til gennemførelse heraf i overensstemmelse med artikel 6, stk. 3, hvis nævnte bestemmelse finder anvendelse

| f) | passende finansiel sikkerhed, jf. artikel 14 |
| --- | --- |

f)

passende finansiel sikkerhed, jf. artikel 14

| g) | de oplysninger, som gives af driftsherren i overensstemmelse med artikel 5 i direktiv 85/337/EØF (20), såfremt der i henhold til dette direktiv kræves en vurderingen af indvirkningen på miljøet. |
| --- | --- |

g)

de oplysninger, som gives af driftsherren i overensstemmelse med artikel 5 i direktiv 85/337/EØF (20), såfremt der i henhold til dette direktiv kræves en vurderingen af indvirkningen på miljøet.

3.   Medlemsstaterne træffer de fornødne foranstaltninger til at sikre, at offentligheden bliver underrettet om, at der er indgivet ansøgning om tilladelse til affaldshåndtering, jf. artikel 8, stk. 1, og at den berørte offentlighed får reel mulighed for på et tidligt tidspunkt at tage del i proceduren for udstedelse af tilladelse til affaldshåndtering, jf. artikel 8, stk. 2-6.

4.   Der udstedes kun tilladelse, hvis det af ansøgningen fremgår

| a) | at driftsherren opfylder alle kravene i dette direktiv |
| --- | --- |

a)

at driftsherren opfylder alle kravene i dette direktiv

| b) | at affaldshåndteringen finder sted i overensstemmelse med den eller de relevante affaldshåndteringsplaner, der er nævnt i artikel 7 i direktiv 75/442/EØF. |
| --- | --- |

b)

at affaldshåndteringen finder sted i overensstemmelse med den eller de relevante affaldshåndteringsplaner, der er nævnt i artikel 7 i direktiv 75/442/EØF.

5.   Oplysningerne i en tilladelse, der er udstedt ifølge denne artikel, stilles til rådighed for medlemsstaternes og Fællesskabets
  kompetente instanser med henblik på udarbejdelse af fortegnelser over affaldsanlæg på nationalt plan og fællesskabsplan
  . Rent forretningsmæssigt følsomme oplysninger, f.eks. oplysninger om forretningsforbindelser og omkostningskomponenter, offentliggøres ikke.

Artikel 8

Inddragelse af offentligheden

1.   Nedenstående oplysninger gives til offentligheden tidligt i proceduren for udstedelse af tilladelser eller senest, så snart de med rimelighed kan gives, enten ved offentlig høring eller på anden hensigtsmæssig måde, f.eks. elektroniske medier, hvis sådanne er til rådighed:

| a) | ansøgningen om tilladelse eller forslaget om ajourføring af en tilladelse i overensstemmelse med artikel 7 |
| --- | --- |

a)

ansøgningen om tilladelse eller forslaget om ajourføring af en tilladelse i overensstemmelse med artikel 7

| b) | oplysning om, at en beslutning er omfattet af samråd mellem medlemsstaterne i overensstemmelse med artikel 15, hvis dette er tilfældet |
| --- | --- |

b)

oplysning om, at en beslutning er omfattet af samråd mellem medlemsstaterne i overensstemmelse med artikel 15, hvis dette er tilfældet

| c) | nærmere oplysninger om de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for beslutningen, dem, der kan indhentes relevante oplysninger fra, og dem, bemærkninger og spørgsmål kan stiles til, samt nærmere oplysninger om tidsfristerne for indsendelse af bemærkninger og spørgsmål |
| --- | --- |

c)

nærmere oplysninger om de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for beslutningen, dem, der kan indhentes relevante oplysninger fra, og dem, bemærkninger og spørgsmål kan stiles til, samt nærmere oplysninger om tidsfristerne for indsendelse af bemærkninger og spørgsmål

| d) | de mulige beslutningers art eller et eventuelt udkast til beslutning |
| --- | --- |

d)

de mulige beslutningers art eller et eventuelt udkast til beslutning

| e) | nærmere oplysninger om forslaget om ajourføring af en tilladelse eller af betingelserne for en tilladelse |
| --- | --- |

e)

nærmere oplysninger om forslaget om ajourføring af en tilladelse eller af betingelserne for en tilladelse

| f) | omtrentligt hvornår og hvor, eller hvordan, de relevante oplysninger bliver givet |
| --- | --- |

f)

omtrentligt hvornår og hvor, eller hvordan, de relevante oplysninger bliver givet

| g) | nærmere oplysninger om, hvordan høring og deltagelse af offentligheden er tilrettelagt, jf. stk. 5. |
| --- | --- |

g)

nærmere oplysninger om, hvordan høring og deltagelse af offentligheden er tilrettelagt, jf. stk. 5.

2.   Medlemsstaterne sørger for, at følgende gøres tilgængelige for den berørte offentlighed inden for en rimelig tidshorisont:

| a) | i overensstemmelse med den nationale lovgivning de vigtigste rapporter og udtalelser, der var tilgået den eller de kompetente myndigheder på det tidspunkt, hvor offentligheden blev underrettet som anført i stk. 1 |
| --- | --- |

a)

i overensstemmelse med den nationale lovgivning de vigtigste rapporter og udtalelser, der var tilgået den eller de kompetente myndigheder på det tidspunkt, hvor offentligheden blev underrettet som anført i stk. 1

| b) | i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/4/EF af 28. januar 2003 om offentlig adgang til miljøoplysninger (21), alle oplysninger ud over de i stk. 1 nævnte, som er relevante for beslutningen i artikel 7, og som først er blevet tilgængelige efter, at offentligheden er underrettet som anført i stk. 1. |
| --- | --- |

b)

i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/4/EF af 28. januar 2003 om offentlig adgang til miljøoplysninger (21), alle oplysninger ud over de i stk. 1 nævnte, som er relevante for beslutningen i artikel 7, og som først er blevet tilgængelige efter, at offentligheden er underrettet som anført i stk. 1.

3.   Den berørte offentlighed har ret til at fremsætte bemærkninger og udtalelser til den kompetente myndighed, inden den træffer sin beslutning.

4.   Der skal i beslutningen tages behørigt hensyn til resultaterne af de høringer, der afholdes ifølge bestemmelserne i denne artikel
  , og beslutningen skal indeholde en begrundelse for de enkelte bemærkninger og udtalelser
  .

5.   De nærmere detaljer for offentlighedens deltagelse ifølge denne artikel fastsættes af medlemsstaterne på en sådan måde, at den berørte offentlighed kan forberede sig og medvirke effektivt.

6.   Når den kompetente myndighed har truffet sin beslutning, underretter den i overensstemmelse med de gældende procedurer den berørte offentlighed herom og stiller følgende oplysninger til rådighed:

| a) | beslutningens indhold samt en kopi af tilladelsen |
| --- | --- |

a)

beslutningens indhold samt en kopi af tilladelsen

| b) | de grunde og betragtninger, der ligger til grund for beslutningen. |
| --- | --- |

b)

de grunde og betragtninger, der ligger til grund for beslutningen.

Artikel 9

Klassifikationssystem for affaldsanlæg

Med henblik på dette direktiv klassificerer medlemsstaterne affaldsanlæg, som enten er dynger eller kunstigt anlagte damme, i en af følgende kategorier afhængigt af deres farlighed:

| 1) | Kategori A: et affaldsanlæg, som vil frembyde en betydelig fare for uheld ved svigt eller ukorrekt drift |
| --- | --- |

1)

Kategori A: et affaldsanlæg, som vil frembyde en betydelig fare for uheld ved svigt eller ukorrekt drift

| 2) | Kategori B: alle affaldsanlæg, der ikke er omfattet af kategori A. |
| --- | --- |

2)

Kategori B: alle affaldsanlæg, der ikke er omfattet af kategori A.

Kriterierne for klassificering af affaldsanlæg i kategori A er anført i bilag III.

Artikel 10

Tomme brud

Medlemsstaterne sørger for, at driftsherren i eventuelle planer om redeponering af affald
  og andre restprodukter
  i et tomt brud træffer foranstaltninger til

| 1) | at sikre affaldet
  og det tomme brud
  stabilitet, jf. artikel 11, stk. 2 |
| --- | --- |

1)

at sikre affaldet
  og det tomme brud
  stabilitet, jf. artikel 11, stk. 2

| 2) | at forhindre forurening af
  jord samt
  overfladevand og grundvand, jf.
  artikel 13, stk. 1, 2 og 6 |
| --- | --- |

2)

at forhindre forurening af
  jord samt
  overfladevand og grundvand, jf.
  artikel 13, stk. 1, 2 og 6

| 3) | at overvåge affaldet
  og det tomme brud
  , jf. artikel 12, stk. 4 og 5. |
| --- | --- |

3)

at overvåge affaldet
  og det tomme brud
  , jf. artikel 12, stk. 4 og 5.

Direktiv 1999/31/EF finder fortsat anvendelse på andet affald end udvindingsaffald, som anvendes til fyldning af tomme brud.

Artikel 11

Opførelse og forvaltning af affaldsanlæg

1.   Medlemsstaterne træffer de fornødne foranstaltninger til at sikre, at affaldsanlæg forvaltes af kompetente personer, og at der er sørget for teknisk udvikling og personaleuddannelse.

2.   Den kompetente myndighed forvisser sig om, at driftsherren ved opførelse af et nyt affaldsanlæg eller ved ændring af et bestående affaldsanlæg sørger for følgende:

| a) | at anlægget er hensigtsmæssigt placeret under særlig hensyntagen til
  forpligtelser på fællesskabsplan eller nationalt plan vedrørende beskyttede områder,
  geologiske, hydrogeologiske og geotekniske forhold og således udformet, at forudsætningerne for forebyggelse af forurening af jord, grundvand og overfladevand er til stede, og at forurenet vand og perkolat kan opsamles effektivt, når og hvis det kræves ifølge tilladelsen |
| --- | --- |

a)

at anlægget er hensigtsmæssigt placeret under særlig hensyntagen til
  forpligtelser på fællesskabsplan eller nationalt plan vedrørende beskyttede områder,
  geologiske, hydrogeologiske og geotekniske forhold og således udformet, at forudsætningerne for forebyggelse af forurening af jord, grundvand og overfladevand er til stede, og at forurenet vand og perkolat kan opsamles effektivt, når og hvis det kræves ifølge tilladelsen

| b) | at anlægget opføres, forvaltes og vedligeholdes på en sådan måde, at det er fysisk stabilt, og at jord, overfladevand og grundvand ikke forurenes |
| --- | --- |

b)

at anlægget opføres, forvaltes og vedligeholdes på en sådan måde, at det er fysisk stabilt, og at jord, overfladevand og grundvand ikke forurenes

| c) | at der er taget passende skridt til, at anlægget
  regelmæssigt
  overvåges og tilses af
  de kompetente myndigheder
  , og at der skrides ind, hvis der er tegn på ustabilitet eller forurening af vand eller jord |
| --- | --- |

c)

at der er taget passende skridt til, at anlægget
  regelmæssigt
  overvåges og tilses af
  de kompetente myndigheder
  , og at der skrides ind, hvis der er tegn på ustabilitet eller forurening af vand eller jord

| d) | at der er taget passende skridt til, at affaldsanlæggets udformning, beliggenhed og konstruktion valideres af en uafhængig ekspert, der ikke er ansat af driftsselskabet, inden driften påbegyndes, og navnlig at rapporter over disse uafhængige valideringer forelægges den kompetente myndighed, der så bruger dem til at godkende affaldsanlæggets udformning, beliggenhed og konstruktion |
| --- | --- |

d)

at der er taget passende skridt til, at affaldsanlæggets udformning, beliggenhed og konstruktion valideres af en uafhængig ekspert, der ikke er ansat af driftsselskabet, inden driften påbegyndes, og navnlig at rapporter over disse uafhængige valideringer forelægges den kompetente myndighed, der så bruger dem til at godkende affaldsanlæggets udformning, beliggenhed og konstruktion

| e) | at der er taget passende skridt til genopretning af landområdet og lukning af affaldsanlægget |
| --- | --- |

e)

at der er taget passende skridt til genopretning af landområdet og lukning af affaldsanlægget

| f) | at der er taget passende skridt til efterbehandlingsfasen, efter at anlæggets drift er indstillet. |
| --- | --- |

f)

at der er taget passende skridt til efterbehandlingsfasen, efter at anlæggets drift er indstillet.

Der føres registre over den overvågning og det tilsyn, der omhandlet i litra c),
  og disse registre indgår sammen med tilladelsesbilagene i en teknisk beskrivelse og sikrer, navnlig såfremt der skiftes driftsherre,
  den fornødne overdragelse af
  oplysninger
  .

3.   Driftsherren giver snarest muligt meddelelse
  til den kompetente myndighed
  om alle hændelser, der forventes at kunne påvirke anlæggets stabilitet, og alle betydende miljøskadevirkninger, som afsløres af anlæggets kontrol- og overvågningsprocedurer. Driftsherren benytter den interne beredskabsplan og efterkommer alle øvrige instrukser fra den kompetente myndighed om afhjælpende foranstaltninger.

Udgifterne til disse foranstaltninger afholdes af driftsherren.

Med en hyppighed, der fastsættes af den kompetente myndighed, og under alle omstændigheder mindst en gang om året indberetter driftsherren på grundlag af aggregerede data samtlige overvågningsresultater til de kompetente myndigheder, således at disse kan fastslå, om godkendelsesbetingelserne overholdes, og øge deres viden om affaldets adfærd.
  På grundlag af denne indberetning kan den kompetente myndighed afgøre, at validering ved en uafhængig ekspert er nødvendig.

4.
     
  Når et affaldsanlæg hører under kategori A, indsender driftsherren som en del af ansøgningen om tilladelse til den kompetente myndighed en rapport om, hvordan han vil opfylde kravene i stk. 2, litra a)-f). Den kompetente myndighed kan kræve yderligere oplysninger og udarbejdelse af supplerende undersøgelser.

Artikel 12

Procedurer ved og efter lukning af affaldsanlæg

1.   Medlemsstaterne træffer foranstaltninger til, at bestemmelserne i stk. 2-5 overholdes.

2.   Et affaldsanlæg må først indlede lukningsproceduren, når mindst én af følgende betingelser er opfyldt:

| a) | de relevante betingelser i tilladelsen er opfyldt |
| --- | --- |

a)

de relevante betingelser i tilladelsen er opfyldt

| b) | der er givet tilladelse fra den kompetente myndighed efter anmodning fra driftsherren |
| --- | --- |

b)

der er givet tilladelse fra den kompetente myndighed efter anmodning fra driftsherren

| c) | den kompetente myndighed træffer begrundet beslutning herom. |
| --- | --- |

c)

den kompetente myndighed træffer begrundet beslutning herom.

3.   Et affaldsanlæg kan først betragtes som endeligt lukket, når den kompetente myndighed snarest muligt har udført en afsluttende inspektion på stedet, vurderet alle driftsherrens beretninger, certificeret, at lokaliteten er genoprettet, og meddelt driftsherren sin godkendelse af lukningen.

En sådan godkendelse begrænser på ingen må driftsherrens forpligtelser i henhold til betingelserne i tilladelsen eller lovgivningen i øvrigt.

4.   Når et affaldsanlæg er endeligt lukket, er driftsherren ansvarlig for vedligeholdelse, overvågning og kontrol i tidsrummet efter lukningen, så længe den kompetente myndighed kræver det under hensyntagen til farens art og til, hvor længe den kan være til stede, medmindre den kompetente myndighed beslutter at overtage disse opgaver fra driftsherren; denne bestemmelse tilsidesætter ingen national lovgivning eller fællesskabslovgivning om affaldsindehaveres ansvar.

5.   Hvis den ansvarlige myndighed anser det for nødvendigt
  for at opfylde EU's miljøbestemmelser, navnlig i Rådets direktiv 76/464/EØF af 4. maj 1976 om forurening, der er forårsaget af udledning af visse farlige stoffer i Fællesskabets vandmiljø
   (22)
  , Rådets direktiv 80/68/EØF af 17. december 1979 om beskyttelse af grundvandet mod forurening forårsaget af visse farlige stoffer
   (23)
  og direktiv 2000/60/EF,
  skal driftsherren efter lukning af et affaldsanlæg bl.a. kontrollere anlæggets fysiske og kemiske stabilitet og minimere miljøskadevirkninger, særlig for overfladevand og grundvand, ved at sørge for følgende:

| a) | at alle anlægsstrukturer overvåges og bevares, og at kontrol- og måleapparatur konstant er klar til brug |
| --- | --- |

a)

at alle anlægsstrukturer overvåges og bevares, og at kontrol- og måleapparatur konstant er klar til brug

| b) | at eventuelle overløbskanaler og aflastningsbygværker holdes rene og ryddede |
| --- | --- |

b)

at eventuelle overløbskanaler og aflastningsbygværker holdes rene og ryddede

| c) | at anlæg til passiv eller aktiv vandbehandling om nødvendigt oprettes for at forhindre spredning af kontamineret perkolat fra anlægget til tilstødende grundvandsforekomster eller overfladevandområder. |
| --- | --- |

c)

at anlæg til passiv eller aktiv vandbehandling om nødvendigt oprettes for at forhindre spredning af kontamineret perkolat fra anlægget til tilstødende grundvandsforekomster eller overfladevandområder.

6.   Driftsherren giver snarest muligt meddelelse om alle hændelser, der forventes at kunne påvirke anlæggets stabilitet, og alle betydende miljøskadevirkninger, som afsløres via anlæggets kontrol- og overvågningsprocedurer. Driftsherren benytter den interne beredskabsplan og efterkommer alle øvrige instrukser fra den kompetente myndighed om afhjælpende foranstaltninger.

Udgifterne til disse foranstaltninger afholdes af driftsherren.

Med en hyppighed, der fastsættes af den kompetente myndighed,
  og under alle omstændigheder mindst en gang om året,
  indberetter driftsherren på grundlag af aggregerede data samtlige overvågningsresultater til de kompetente myndigheder, således at disse kan fastslå, om godkendelsesbetingelserne overholdes, og øge deres viden om affaldets adfærd.

Artikel 13

Forebyggelse af
  forringet vandtilstand og luft- og jordforurening

1.   Den kompetente myndighed forvisser sig om, at driftsherren har truffet de fornødne foranstaltninger til
  at opfylde fællesskabsbestemmelser om navnlig at forebygge forringelse af den eksisterende vandtilstand i overensstemmelse med direktiv 2000/60/EF, ved bl.a.:

| a) | at evaluere det deponerede affalds potentiale for perkolatproduktion,
  herunder også perkolatets indhold af forureningsstoffer,
  såvel under anlæggets drift som efter lukningen, og beregne anlæggets vandbalance |
| --- | --- |

a)

at evaluere det deponerede affalds potentiale for perkolatproduktion,
  herunder også perkolatets indhold af forureningsstoffer,
  såvel under anlæggets drift som efter lukningen, og beregne anlæggets vandbalance

| b) | at forebygge perkolatproduktion og at affaldet forurener
  jord samt
  overfladevand og grundvand |
| --- | --- |

b)

at forebygge perkolatproduktion og at affaldet forurener
  jord samt
  overfladevand og grundvand

| c) | at indsamle forurenet vand og perkolat |
| --- | --- |

c)

at indsamle forurenet vand og perkolat

| d) | at behandle opsamlet forurenet vand
  ,
  perkolat
  og andet spildevand
  fra anlægget, så det opnår en sådan kvalitet, at det kan udledes
  , således at det opfylder EU's bestemmelser, navnlig bestemmelserne i direktiv 76/464/EØF, 80/68/EØF og 2000/60/EF. |
| --- | --- |

d)

at behandle opsamlet forurenet vand
  ,
  perkolat
  og andet spildevand
  fra anlægget, så det opnår en sådan kvalitet, at det kan udledes
  , således at det opfylder EU's bestemmelser, navnlig bestemmelserne i direktiv 76/464/EØF, 80/68/EØF og 2000/60/EF.

2.
     
  Den kompetente myndighed bør sørge for, at driftsherren har truffet de fornødne foranstaltninger til at forebygge luftforurening, navnlig støv.

3.   Hvis den kompetente myndighed på grundlag af en miljørisikovurdering, der navnlig tager hensyn til direktiv 76/464/EØF, 80/68/EØF eller 2000/60/EF, finder, at der ikke er behov for opsamling og behandling af perkolat, eller hvis det
  ved hjælp af den i direktiv 2000/60/EF krævede analyse godtgøres
  , at affaldsanlægget ikke rummer nogen potentiel fare for jord, grundvand eller overfladevand, kan
  de relevante krav
  i stk. 1, litra b)-d), lempes eller bortfalde i overensstemmelse hermed.

4.   Medlemsstaterne stiller som betingelse for deponering af udvindingsaffald i et recipientvandområde, uanset om affaldet er fast, flydende eller opslæmmet, at driftsherren opfylder de relevante krav i direktiv 2000/60/EF.

5.   Hvad angår damme, hvor der er cyanid til stede, sørger driftsherren for, at koncentrationen af cyanid dissocierbart med svag syre bringes ned til det lavest mulige niveau med den bedste tilgængelige teknik, og at koncentrationen af cyanid dissocierbart med svag syre på det sted, hvor tailings ledes ud i dammen fra oparbejdningsanlægget, i hvert fald ikke er højere end 50 ppm fra den [gennemførelsesdatoen], 25 ppm fra den [gennemførelsesdatoen + 5 år] og 10 ppm fra den [gennemførelsesdatoen + 10 år].

Den kompetente myndighed kan kræve, at driftsherren ved hjælp af en risikovurdering, der tager lokalitetsspecifikke forhold i betragtning, godtgør, at disse koncentrationsgrænser ikke kan bringes yderligere ned.

6.
     
  Når der er tale om tomme brud, herunder også underjordiske brud og tømte, tilbagefyldte dagbrud, i hvilke man efter nedlukningen lader vand strømme ind, træffer driftsherren de nødvendige foranstaltninger til at forebygge forringelse af vandtilstanden samt jordforurening, og til at give den kompetente myndighed oplysninger om nedenstående forhold mindst 6 måneder, inden tørringen af bruddene er afsluttet:

| a) | en plan over de tomme brud med klar afmærkning af dem, man efter tørlægning vil lade blive fyldt med vand, samt geologiske detaljer |
| --- | --- |

a)

en plan over de tomme brud med klar afmærkning af dem, man efter tørlægning vil lade blive fyldt med vand, samt geologiske detaljer

| b) | et resumé af mængde og kvalitet af vand, man er stødt på i de tomme brud i løbet af mindst de seneste to års arbejde |
| --- | --- |

b)

et resumé af mængde og kvalitet af vand, man er stødt på i de tomme brud i løbet af mindst de seneste to års arbejde

| c) | prognoser over virkning, herunder placering og mængde, af eventuelle fremtidige forureningsudledninger fra de tomme brud til grundvand og overfladevand, og eventuelle planer for begrænsning og afhjælpning af disse udledninger |
| --- | --- |

c)

prognoser over virkning, herunder placering og mængde, af eventuelle fremtidige forureningsudledninger fra de tomme brud til grundvand og overfladevand, og eventuelle planer for begrænsning og afhjælpning af disse udledninger

| d) | forslag til overvågning af indstrømning af vand i de tomme brud med henblik på tidligt varsel om nødvendigheden af at indlede afhjælpningsforanstaltninger. |
| --- | --- |

d)

forslag til overvågning af indstrømning af vand i de tomme brud med henblik på tidligt varsel om nødvendigheden af at indlede afhjælpningsforanstaltninger.

Artikel 14

Finansiel sikkerhed og miljøansvar

1.   Inden nogen deponering af affald i eller på jorden påbegyndes, kræver den kompetente myndighed, at der
  f.eks.
  stilles finansiel sikkerhed eller tilsvarende
  på grundlag af procedurer, som medlemsstaterne træffer afgørelse om, og som Kommissionen godkender
  , med det formål:

| a) | at alle forpligtelser ifølge den tilladelse, der er udstedt i henhold til dette direktiv, herunder forskrifter vedrørende tidsrummet efter lukning, opfyldes |
| --- | --- |

a)

at alle forpligtelser ifølge den tilladelse, der er udstedt i henhold til dette direktiv, herunder forskrifter vedrørende tidsrummet efter lukning, opfyldes

| b) | at der på ethvert tidspunkt er midler til rådighed til genopretning af det landområde, som affaldsanlægget indvirker på. |
| --- | --- |

b)

at der på ethvert tidspunkt er midler til rådighed til genopretning af det landområde, som affaldsanlægget indvirker på.

2.   Sikkerheden i stk. 1 beregnes ud fra følgende:

| a) | anlæggets forventede miljøvirkninger med særlig hensyntagen til anlæggets kategori, affaldets specifikationer og det genoprettede landområdes fremtidige anvendelse |
| --- | --- |

a)

anlæggets forventede miljøvirkninger med særlig hensyntagen til anlæggets kategori, affaldets specifikationer og det genoprettede landområdes fremtidige anvendelse

| b) | den forudsætning, at uafhængige og velkvalificerede tredjeparter kan bedømme og udføre eventuelt påkrævet genopretningsarbejde. |
| --- | --- |

b)

den forudsætning, at uafhængige og velkvalificerede tredjeparter kan bedømme og udføre eventuelt påkrævet genopretningsarbejde.

3.   Sikkerhedens størrelse justeres periodisk i takt med omfanget af det genopretningsarbejde, det bliver påkrævet at udføre på affaldsanlægget.

4.   Når den kompetente myndighed godkender lukning ifølge artikel 12, stk. 3, giver den driftsherren en skriftlig erklæring om, at
  forpligtelsen til at stille den i stk. 1, litra b), nævnte sikkerhed og alle de i stk. 1, litra a), nævnte forpligtelser undtagen forpligtelserne vedrørende tidsrummet efter lukning af anlægget i henhold til artikel 12, stk. 4, bortfalder
  .

5.   Bestemmelserne i direktiv 2004/35/EF gælder på tilsvarende måde for miljøskader som følge af drift af et anlæg for udvindingsaffald og for overhængende fare herfor i forbindelse med drift at et sådant anlæg.

6.
     
  Enhver tilladelse til at bygge et nyt affaldsanlæg på et sted, hvor der allerede er et affaldsanlæg i drift, er betinget af, at driftsherren først stiller sikkerhed som beskrevet i stk. 1.

Artikel 15

Grænseoverskridende virkninger

1.   Hvis en medlemsstat konstaterer, at driften af et affaldsanlæg i kategori A formentlig får betydelige skadevirkninger for en anden medlemsstats miljø, eller hvis en medlemsstat
  kan
  blive udsat for sådanne
  virkninger, meddeler
  den medlemsstat, på hvis område der blev ansøgt om godkendelse i henhold til artikel 7, den anden medlemsstat de oplysninger, der er forelagt i henhold til samme artikel, samtidig med at den stiller disse til rådighed for sine egne statsborgere. Disse oplysninger danner grundlag for eventuelt nødvendige konsultationer som led i bilaterale forbindelser mellem de to medlemsstater på baggrund af princippet om gensidighed og lige behandling.

2.   Medlemsstaterne sørger som led i deres bilaterale forbindelse for, at der i de i stk. 1 omhandlede tilfælde også gives den berørte offentlighed i den stat, der kan blive udsat for virkningerne, adgang til ansøgningerne i et passende tidsrum, således at den får ret til at udtale sig herom, før den kompetente myndighed træffer sin afgørelse.

3.   Medlemsstaterne sørger for, at de oplysninger, som driftsherren har givet de kompetente myndigheder i medfør af artikel 6, stk. 4, i tilfælde af et uheld på et affaldsanlæg som omhandlet i stk. 1, straks videregives til den anden medlemsstat med henblik på en yderligere minimering af følgerne af uheldet for menneskers sundhed og en vurdering og minimering af omfanget af de faktiske eller potentielle miljøskader.

Artikel 16

Den kompetente myndigheds kontrol

1.   Inden deponeringen påbegyndes og derefter med regelmæssige mellemrum, som fastsættes af den berørte medlemsstat, aflægger den kompetente myndighed kontrolbesøg på affaldsanlæg, der er omfattet af artikel 6, for at sikre sig, at de opfylder de relevante godkendelsesbetingelser. Et positivt resultat begrænser på ingen måde driftsherrens ansvar i henhold til godkendelsesbetingelserne.

2.   Medlemsstaterne kræver, at driftsherren fører registre over al affaldshåndtering, holder dem ajour og stiller dem til rådighed for den kompetente myndighed for gennemgang, og sørger for, at de relevante ajourførte oplysninger og registre om anlægget overdrages i det fornødne omfang, hvis affaldsanlægget skifter driftsherre.

Artikel 17

Indberetningspligt

1.   Hvert tredje år sender medlemsstaterne Kommissionen en beretning om direktivets gennemførelse. Beretningen udarbejdes på grundlag af et spørgeskema eller et forlæg, som udarbejdes af Kommissionen efter proceduren i artikel 22, stk. 2. Beretningen sendes til Kommissionen senest ni måneder efter udløbet af den treårsperiode, den dækker.

Kommissionen offentliggør en samlet beretning om gennemførelsen af dette direktiv senest ni måneder efter modtagelsen af medlemsstaternes beretninger.

2.   En gang om året sender medlemsstaterne Kommissionen oplysninger om hændelser, som driftsherrerne har givet meddelelse om i medfør af artikel 11, stk. 3, og artikel 12, stk. 6. Kommissionen stiller efter anmodning disse oplysninger til rådighed for medlemsstaterne.
  Medlemsstaterne stiller derefter disse oplysninger til rådighed for berørte medlemmer af offentligheden, der anmoder om dem.

Artikel 18

Sanktioner

Medlemsstaterne fastsætter sanktioner for overtrædelse af den nationale lovgivning, der vedtages på grundlag af dette direktiv, og træffer alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at de anvendes. Sanktionerne skal være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsen og have en afskrækkende virkning.

Artikel 19

Fortegnelse over nedlukkede anlæg

Medlemsstaterne sikrer:

| 1) | at der inden for tre år efter dette direktivs ikrafttræden udarbejdes en fortegnelse over nedlukkede anlæg (herunder også anlæg, der ikke er i brug), der befinder sig på deres territorium. Denne fortegnelse, der skal stilles til rådighed for offentligheden, indeholder mindst oplysninger om følgende:










  a) | anlægsstedets geografiske placering |
| --- | --- | --- |

1)

at der inden for tre år efter dette direktivs ikrafttræden udarbejdes en fortegnelse over nedlukkede anlæg (herunder også anlæg, der ikke er i brug), der befinder sig på deres territorium. Denne fortegnelse, der skal stilles til rådighed for offentligheden, indeholder mindst oplysninger om følgende:

a)

anlægsstedets geografiske placering

| b) | arten af mineral eller mineraler, der tidligere er udvundet |
| --- | --- |

b)

arten af mineral eller mineraler, der tidligere er udvundet

| c) | arten af affald, der forefindes på anlægsstedet |
| --- | --- |

c)

arten af affald, der forefindes på anlægsstedet

| d) | den fysiske og kemiske stabilitet af anlægsstederne |
| --- | --- |

d)

den fysiske og kemiske stabilitet af anlægsstederne

| e) | hvorvidt der produceres surt eller alkalisk perkolat eller metalkoncentrationer |
| --- | --- |

e)

hvorvidt der produceres surt eller alkalisk perkolat eller metalkoncentrationer

| f) | de miljømæssige forhold omkring anlægsstedet, navnlig med hensyn til kvaliteten af jord, overfladevand og dettes strømningsområde, herunder også delopland for vandløb, og grundvand |
| --- | --- |

f)

de miljømæssige forhold omkring anlægsstedet, navnlig med hensyn til kvaliteten af jord, overfladevand og dettes strømningsområde, herunder også delopland for vandløb, og grundvand

| 2) | at de anlægssteder, der er opført i den i ovenstående stykke omtalte fortegnelse, bliver klassificeret i overensstemmelse med deres virkning på menneskets sundhed og miljøet. Den øverste del af fortegnelsen vil således omfatte lukkede anlæg, der har alvorlige miljøskadelige virkninger, eller som potentielt i nær fremtid kan blive en alvorlig trussel mod menneskers sundhed, miljøet og/eller ejendom. De efterfølgende dele af fortegnelsen omfatter anlæg, der ikke har nogen væsentlige miljøskadelige virkninger, og intet potentiel for i fremtiden at udgøre en trussel mod menneskers sundhed, miljøet og/eller ejendom |
| --- | --- |

2)

at de anlægssteder, der er opført i den i ovenstående stykke omtalte fortegnelse, bliver klassificeret i overensstemmelse med deres virkning på menneskets sundhed og miljøet. Den øverste del af fortegnelsen vil således omfatte lukkede anlæg, der har alvorlige miljøskadelige virkninger, eller som potentielt i nær fremtid kan blive en alvorlig trussel mod menneskers sundhed, miljøet og/eller ejendom. De efterfølgende dele af fortegnelsen omfatter anlæg, der ikke har nogen væsentlige miljøskadelige virkninger, og intet potentiel for i fremtiden at udgøre en trussel mod menneskers sundhed, miljøet og/eller ejendom

| 3) | at der inden for fire år fra dette direktivs ikrafttræden indledes genopretning på de anlæg, der er klassificeret i den øverste del, for at opfylde kravene i direktiv 75/442/EØF, artikel 4. Såfremt den kompetente myndighed ikke kan garantere, at de nødvendige genopretningsforanstaltninger indledes samtidig, er den kompetente myndighed berettiget til at afgøre, hvilke anlæg der først skal genoprettes |
| --- | --- |

3)

at der inden for fire år fra dette direktivs ikrafttræden indledes genopretning på de anlæg, der er klassificeret i den øverste del, for at opfylde kravene i direktiv 75/442/EØF, artikel 4. Såfremt den kompetente myndighed ikke kan garantere, at de nødvendige genopretningsforanstaltninger indledes samtidig, er den kompetente myndighed berettiget til at afgøre, hvilke anlæg der først skal genoprettes

| 4) | at de finansielle omkostninger i forbindelse med opfyldelse af kravene i nr. 3 afholdes af affaldsproducenter, for så vidt som disse kendes og står til rådighed. Såfremt affaldsproducenten er ukendt eller ikke står til rådighed, gælder nationale ansvarsbestemmelser eller fællesskabsansvarsbestemmelser. |
| --- | --- |

4)

at de finansielle omkostninger i forbindelse med opfyldelse af kravene i nr. 3 afholdes af affaldsproducenter, for så vidt som disse kendes og står til rådighed. Såfremt affaldsproducenten er ukendt eller ikke står til rådighed, gælder nationale ansvarsbestemmelser eller fællesskabsansvarsbestemmelser.

Artikel 20

Udveksling af oplysninger

1.   Bistået af det udvalg, der er omhandlet i artikel 22, sørger Kommissionen for, at der foregår den nødvendige udveksling af tekniske og videnskabelige oplysninger mellem medlemsstaterne med henblik på udarbejdelse af metoder til
  gennemførelse af bestemmelserne i artikel 19. Metoderne
  skal give mulighed for opstilling af de mest hensigtsmæssige procedurer for risikovurdering og afhjælpende foranstaltninger, når der henses til de meget varierende geologiske og hydrogeologiske forhold i Europa.

2.   Medlemsstaterne sørger for, at myndighederne følger med i eller underrettes om udviklingen inden for den bedste tilgængelige teknik.

3.   Kommissionen sørger for udveksling af oplysninger
  med deltagelse af Det Europæiske Kontor for Integreret Forureningsforebyggelse og -bekæmpelse i overensstemmelse med proceduren til udarbejdelse af de bedste tilgængelige referencedokumenter (BREF's) i overensstemmelse med direktiv 96/61/EF
  mellem medlemsstaterne og de berørte organisationer om den bedste tilgængelige teknik, om overvågningsbestemmelserne i forbindelse hermed og udviklingen i begge dele. Kommissionen offentliggør resultaterne af denne udveksling af oplysninger.

Artikel 21

Gennemførelses- og ændringsbestemmelser

1.   Inden tre år efter direktivets ikrafttræden vedtager Kommissionen efter proceduren i artikel 22, stk. 2, bestemmelser til:

| a) | harmonisering og regelmæssig fremsendelse af de oplysninger, der er omhandlet i artikel 7, stk. 5, og artikel 12, stk. 6 |
| --- | --- |

a)

harmonisering og regelmæssig fremsendelse af de oplysninger, der er omhandlet i artikel 7, stk. 5, og artikel 12, stk. 6

| b) | gennemførelse af artikel 13, stk. 4, herunder de tekniske krav vedrørende definering af cyanid dissocierbart med svag syre og metoden til måling heraf |
| --- | --- |

b)

gennemførelse af artikel 13, stk. 4, herunder de tekniske krav vedrørende definering af cyanid dissocierbart med svag syre og metoden til måling heraf

| c) | tekniske retningslinjer for beregning af den finansielle sikkerhed ifølge bestemmelserne i artikel 14, stk. 2 |
| --- | --- |

c)

tekniske retningslinjer for beregning af den finansielle sikkerhed ifølge bestemmelserne i artikel 14, stk. 2

| d) | tekniske retningslinjer for kontrol ifølge bestemmelserne i artikel 16 |
| --- | --- |

d)

tekniske retningslinjer for kontrol ifølge bestemmelserne i artikel 16

| e) | færdiggørelse af de tekniske krav til specificering af affald i bilag II |
| --- | --- |

e)

færdiggørelse af de tekniske krav til specificering af affald i bilag II

| f) | fastlæggelse af kriterierne for klassificering af affaldsanlæg i bilag III, herunder eventuelle tærskelkoncentrationer for farligt affald og farlige stoffer |
| --- | --- |

f)

fastlæggelse af kriterierne for klassificering af affaldsanlæg i bilag III, herunder eventuelle tærskelkoncentrationer for farligt affald og farlige stoffer

| g) | fastlæggelse af de harmoniserede prøveudtagningsstandarder og analysemetoder, som er nødvendige for den tekniske gennemførelse af direktivet. |
| --- | --- |

g)

fastlæggelse af de harmoniserede prøveudtagningsstandarder og analysemetoder, som er nødvendige for den tekniske gennemførelse af direktivet.

2.   De ændringer, der er nødvendige for at tilpasse bilagene til den videnskabelige og tekniske udvikling, vedtages af Kommissionen efter proceduren i artikel 22, stk. 2.

Ændringer må kun have til formål at opnå et højt niveau af miljøbeskyttelse.

Artikel 22

Udvalg

1.   Kommissionen bistås af det udvalg, der er nedsat ved artikel 18 i direktiv 75/442/EØF, i det følgende benævnt »udvalget«.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.

Artikel 23

Overgangsbestemmelser

Medlemsstaterne sørger for, at alle affaldsanlæg, der er udstedt tilladelse til eller som er sat i drift senest den [gennemførelsesdatoen], opfylder bestemmelserne i dette direktiv senest fire år efter samme dato; bestemmelserne i artikel 14, stk. 1, behøver dog først at være opfyldt seks år efter nævnte dato.

Uden at stk. 1 tilsidesættes, sikrer medlemsstaterne fra dette direktivs ikrafttræden og uanset en eventuel lukning af et affaldsanlæg, jf. stk. 1, at driftsherren:

| a) | sikrer, at det pågældende anlæg drives, og såfremt det lukkes, efter denne lukning forvaltes på en måde, der ikke påvirker gennemførelse af kravene i direktivet og i eventuel anden relevant fællesskabslovgivning, herunder også direktiv 2000/60/EF |
| --- | --- |

a)

sikrer, at det pågældende anlæg drives, og såfremt det lukkes, efter denne lukning forvaltes på en måde, der ikke påvirker gennemførelse af kravene i direktivet og i eventuel anden relevant fællesskabslovgivning, herunder også direktiv 2000/60/EF

| b) | sikrer, at det pågældende anlæg ikke medfører nogen forringelse af overflade- eller grundvandets tilstand, jf. direktiv 2000/60/EF, eller jordforurening på grund af perkolat, kontamineret vand og anden udstrømning eller andet affald, hvadenten det er i fast, slamagtig eller flydende form |
| --- | --- |

b)

sikrer, at det pågældende anlæg ikke medfører nogen forringelse af overflade- eller grundvandets tilstand, jf. direktiv 2000/60/EF, eller jordforurening på grund af perkolat, kontamineret vand og anden udstrømning eller andet affald, hvadenten det er i fast, slamagtig eller flydende form

| c) | tager alle nødvendige skridt for at rette op på følgerne af eventuelle overtrædelser, jf. litra b), med henblik på at opnå overholdelse med den relevante fællesskabslovgivning, herunder også direktiv 2000/60/EF. |
| --- | --- |

c)

tager alle nødvendige skridt for at rette op på følgerne af eventuelle overtrædelser, jf. litra b), med henblik på at opnå overholdelse med den relevante fællesskabslovgivning, herunder også direktiv 2000/60/EF.

Artikel 24

Gennemførelse i national ret

1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den [18 måneder efter dets ikrafttræden]. De underretter straks Kommissionen herom.

Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 25

Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 26

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Rådets vegne

formanden

---

(1)  EUT C [...] af [...], s. [...].

1

(2)  EUT C [...] af [...], s. [...].

2

(3)  
  EUT C 80 af 30.3.2004, s. 35.

3

EUT C 80 af 30.3.2004, s. 35.

(4)  Europa-Parlamentets holdning af 31. marts 2004.

4

Europa-Parlamentets holdning af 31. marts 2004.

(5)  KOM(2000) 664.

5

664

(6)  EFT L 10 af 14.1.1997, s. 13. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

6

Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

(7)  EFT L 257 af 10.10.1996, s. 26. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1882/2003.

7

Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1882/2003.

(8)  
  EUT C 65 E af 14.3.2002, s. 382.

8

EUT C 65 E af 14.3.2002, s. 382.

(9)  EFT L 242 af 10.9.2002, s. 1.

9

(10)  EFT L 194 af 25.7.1975, s. 39. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1882/2003.

10

(11)  EFT L 182 af 16.7.1999, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1882/2003.

11

Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1882/2003.

(12)  EFT L 327 af 22.2.2000, s. 1. Ændret ved beslutning nr. 2455/2001/EF (EFT L 331 af 15.12.2001, s. 1).

12

Ændret

(13)  EUT L 143 af 30.4.2004, s. 56.

13

(14)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

14

(15)  EFT L 377 af 31.12.1991, s. 20. Ændret ved direktiv 94/31/EF (EFT L 168 af 2.7.1994, s. 28).

15

Ændret ved direktiv 94/31/EF

(16)  
  EFT 196 af 16.8.1967, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 807/2003 (EUT L 122 af 16.5.2003, s. 36).

16

EFT 196

Senest ændret ved forordning (EF) nr. 807/2003 (EUT L 122 af 16.5.2003, s. 36).

(17)  EFT L 200 af 30.7.1999, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1882/2003.

17

Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1882/2003.

(18)  EFT L 348 af 28.11.1992, s. 9.

18

(19)  EFT L 404 af 31.12.1992, s. 10.

19

(20)  Rådets direktiv 85/337/EØF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet (EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40). Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/35/EF (EUT L 156 af 25.6.2003, s. 17).

20

(21)  EFT L 41 af 14.2.2003, s. 26.

21

(22)  EFT L 129 af 18.5.1976, s. 23.

22

(23)  EFT L 20 af 26.1.1980, s. 43.

23

BILAG I

PLAN FOR FOREBYGGELSE AF STØRRE UHELD OG OPLYSNINGER, DER SKAL MEDDELES TIL DEN BERØRTE OFFENTLIGHED

1.   Plan for forebyggelse af større uheld

Driftsherrens plan for forebyggelse af større uheld og sikkerhedsledelsessystem skal stå mål med risikoen for et større uheld på affaldsanlægget. Ved deres gennemførelse skal der tages hensyn til nedenstående principper:

| 1) | Planen for forebyggelse af større uheld skal omfatte driftsherrens generelle mål og principper for foranstaltninger med hensyn til kontrol med risikoen for større uheld. |
| --- | --- |

1)

Planen for forebyggelse af større uheld skal omfatte driftsherrens generelle mål og principper for foranstaltninger med hensyn til kontrol med risikoen for større uheld.

| 2) | Sikkerhedsledelsessystemet skal omfatte den del af det generelle ledelsessystem, der omfatter organisationsstruktur, ansvar, praksis, procedurer, processer og ressourcer til fastlæggelse og gennemførelse af planen for forebyggelse af større uheld. |
| --- | --- |

2)

Sikkerhedsledelsessystemet skal omfatte den del af det generelle ledelsessystem, der omfatter organisationsstruktur, ansvar, praksis, procedurer, processer og ressourcer til fastlæggelse og gennemførelse af planen for forebyggelse af større uheld.

| 3) | Der tages i sikkerhedsledelsessystemet højde for følgende punkter:






  a) | Organisation og personale: roller og ansvar for det personale, der skal forebygge større uheld på alle niveauer i organisationen. Fastlæggelse af dette personales uddannelsesbehov og gennemførelse af den nødvendige uddannelse. Inddragelse af medarbejdere og eventuelt underleverandører. |
| --- | --- | --- |

3)

Der tages i sikkerhedsledelsessystemet højde for følgende punkter:

a)

Organisation og personale: roller og ansvar for det personale, der skal forebygge større uheld på alle niveauer i organisationen. Fastlæggelse af dette personales uddannelsesbehov og gennemførelse af den nødvendige uddannelse. Inddragelse af medarbejdere og eventuelt underleverandører.

| b) | Identifikation og vurdering af større farer: vedtagelse og gennemførelse af procedurer til systematisk identifikation af større farer i forbindelse med normal og unormal drift og vurdering af deres sandsynlighed og alvor. |
| --- | --- |

b)

Identifikation og vurdering af større farer: vedtagelse og gennemførelse af procedurer til systematisk identifikation af større farer i forbindelse med normal og unormal drift og vurdering af deres sandsynlighed og alvor.

| c) | Driftskontrol: vedtagelse og gennemførelse af procedurer og instruktioner for sikker drift (herunder vedligeholdelse af anlæggene), processer, udstyr samt sikkerhed under midlertidige driftsstop. |
| --- | --- |

c)

Driftskontrol: vedtagelse og gennemførelse af procedurer og instruktioner for sikker drift (herunder vedligeholdelse af anlæggene), processer, udstyr samt sikkerhed under midlertidige driftsstop.

| d) | Kontrol/styring af ændringer: vedtagelse og gennemførelse af procedurer til planlægning af ændringer i eksisterende affaldsanlæg eller til udformning af nye affaldsanlæg. |
| --- | --- |

d)

Kontrol/styring af ændringer: vedtagelse og gennemførelse af procedurer til planlægning af ændringer i eksisterende affaldsanlæg eller til udformning af nye affaldsanlæg.

| e) | Beredskabsplanlægning: vedtagelse og gennemførelse af procedurer til identifikation af forudselige nødsituationer gennem systematisk analyse samt forberedelse, af prøvning og revision af beredskabsplaner for at kunne imødegå sådanne nødsituationer. |
| --- | --- |

e)

Beredskabsplanlægning: vedtagelse og gennemførelse af procedurer til identifikation af forudselige nødsituationer gennem systematisk analyse samt forberedelse, af prøvning og revision af beredskabsplaner for at kunne imødegå sådanne nødsituationer.

| f) | Overvågning af planen for forebyggelse af større uheld: vedtagelse og gennemførelse af procedurer for løbende evaluering af overensstemmelse med de målsætninger, der er opstillet i driftsherrens plan for forebyggelse af større uheld og sikkerhedsledelsessystem, og indførelse af rutiner for undersøgelse og korrigerende indsats i tilfælde af manglende overensstemmelse. Procedurerne skal omfatte driftsherrens ordning for rapportering af større uheld eller næsten-uheld (near miss), navnlig hvor der er tale om et svigt i beskyttelsesforanstaltninger, samt undersøgelse og opfølgning heraf på grundlag af erfaringer, der er opnået. |
| --- | --- |

f)

Overvågning af planen for forebyggelse af større uheld: vedtagelse og gennemførelse af procedurer for løbende evaluering af overensstemmelse med de målsætninger, der er opstillet i driftsherrens plan for forebyggelse af større uheld og sikkerhedsledelsessystem, og indførelse af rutiner for undersøgelse og korrigerende indsats i tilfælde af manglende overensstemmelse. Procedurerne skal omfatte driftsherrens ordning for rapportering af større uheld eller næsten-uheld (near miss), navnlig hvor der er tale om et svigt i beskyttelsesforanstaltninger, samt undersøgelse og opfølgning heraf på grundlag af erfaringer, der er opnået.

| g) | Kontrol og analyse: vedtagelse og gennemførelse af procedurer til regelmæssig og systematisk evaluering af planen for forebyggelse af større uheld og sikkerhedsledelsessystemets effektivitet og hensigtsmæssighed. En dokumenteret analyse af resultaterne af den eksisterende plan, af sikkerhedsledelsessystemet og dens ajourføring foretaget af virksomhedens øverste ledelse. |
| --- | --- |

g)

Kontrol og analyse: vedtagelse og gennemførelse af procedurer til regelmæssig og systematisk evaluering af planen for forebyggelse af større uheld og sikkerhedsledelsessystemets effektivitet og hensigtsmæssighed. En dokumenteret analyse af resultaterne af den eksisterende plan, af sikkerhedsledelsessystemet og dens ajourføring foretaget af virksomhedens øverste ledelse.

2.   Oplysninger, der skal meddeles til den berørte offentlighed

| 1) | Driftsherrens navn og affaldsanlæggets adresse. |
| --- | --- |

1)

Driftsherrens navn og affaldsanlæggets adresse.

| 2) | Angivelse af stillingen på den person, der giver oplysningerne. |
| --- | --- |

2)

Angivelse af stillingen på den person, der giver oplysningerne.

| 3) | Bekræftelse af, at affaldsanlægget er underlagt forskrifter og/eller administrative bestemmelser til dette direktivs gennemførelse, og at de i artikel 6, stk. 2, omhandlede oplysninger er forelagt den kompetente myndighed. |
| --- | --- |

3)

Bekræftelse af, at affaldsanlægget er underlagt forskrifter og/eller administrative bestemmelser til dette direktivs gennemførelse, og at de i artikel 6, stk. 2, omhandlede oplysninger er forelagt den kompetente myndighed.

| 4) | En tydelig og alment forståelig redegørelse for de aktiviteter, der foregår på anlægget. |
| --- | --- |

4)

En tydelig og alment forståelig redegørelse for de aktiviteter, der foregår på anlægget.

| 5) | De almindelige betegnelser eller fællesbetegnelserne eller den generelle fareklassifikation for de stoffer og præparater, der er til stede på affaldsanlægget, samt affald, der kan forårsage et større uheld, med angivelse af deres vigtigste fareegenskaber. |
| --- | --- |

5)

De almindelige betegnelser eller fællesbetegnelserne eller den generelle fareklassifikation for de stoffer og præparater, der er til stede på affaldsanlægget, samt affald, der kan forårsage et større uheld, med angivelse af deres vigtigste fareegenskaber.

| 6) | Generelle oplysninger om arten af risikoen for større uheld, herunder deres mulige følger for den omkringboende befolkning og miljøet. |
| --- | --- |

6)

Generelle oplysninger om arten af risikoen for større uheld, herunder deres mulige følger for den omkringboende befolkning og miljøet.

| 7) | Fyldestgørende oplysninger om, hvordan den omkringboende befolkning vil blive advaret og holdt underrettet i tilfælde af et større uheld. |
| --- | --- |

7)

Fyldestgørende oplysninger om, hvordan den omkringboende befolkning vil blive advaret og holdt underrettet i tilfælde af et større uheld.

| 8) | Fyldestgørende oplysninger om, hvilke forholdsregler den berørte befolkning bør træffe, og hvordan den bør forholde sig i tilfælde af et større uheld. |
| --- | --- |

8)

Fyldestgørende oplysninger om, hvilke forholdsregler den berørte befolkning bør træffe, og hvordan den bør forholde sig i tilfælde af et større uheld.

| 9) | Bekræftelse af, at driftsherren er forpligtet til at træffe passende foranstaltninger på virksomheden, herunder til at tage kontakt med beredskabstjenesterne, for at sætte ind i tilfælde af større uheld og mindske følgerne heraf mest muligt. |
| --- | --- |

9)

Bekræftelse af, at driftsherren er forpligtet til at træffe passende foranstaltninger på virksomheden, herunder til at tage kontakt med beredskabstjenesterne, for at sætte ind i tilfælde af større uheld og mindske følgerne heraf mest muligt.

| 10) | En henvisning til den eksterne beredskabsplan, der er opstillet til imødegåelse af eventuelle virkninger af uheldet uden for anlægget. Den berørte befolkning bør i forbindelse hermed opfordres til at efterkomme beredskabstjenesternes instrukser og anmodninger i tilfælde af et uheld. |
| --- | --- |

10)

En henvisning til den eksterne beredskabsplan, der er opstillet til imødegåelse af eventuelle virkninger af uheldet uden for anlægget. Den berørte befolkning bør i forbindelse hermed opfordres til at efterkomme beredskabstjenesternes instrukser og anmodninger i tilfælde af et uheld.

| 11) | Angivelse af, hvor der kan indhentes yderligere oplysninger, med forbehold af de fortrolighedskrav der er fastsat i den nationale lovgivning. |
| --- | --- |

11)

Angivelse af, hvor der kan indhentes yderligere oplysninger, med forbehold af de fortrolighedskrav der er fastsat i den nationale lovgivning.

BILAG II

SPECIFICERING AF AFFALD

Det affald, der deponeres på et anlæg, skal specificeres på en sådan måde, at konstruktionens fysiske og kemiske stabilitet sikres på langt sigt, og at større uheld undgås. Specificeringen af affaldet skal afhængigt af anlæggets kategori omfatte følgende:

| 1) | en beskrivelse af det deponerede affalds forventede fysiske, kemiske og strålingsmæssige egenskaber
  under særlig henvisning til dets stabilitet under overfladeatmosfæriske/-meteorologiske forhold |
| --- | --- |

1)

en beskrivelse af det deponerede affalds forventede fysiske, kemiske og strålingsmæssige egenskaber
  under særlig henvisning til dets stabilitet under overfladeatmosfæriske/-meteorologiske forhold

| 2) | klassificeringen af affaldet i henhold til Kommissionens beslutning 2000/532/EF
   (1), især med hensyn til dets farlighedsegenskaber |
| --- | --- |

2)

klassificeringen af affaldet i henhold til Kommissionens beslutning 2000/532/EF
   (1), især med hensyn til dets farlighedsegenskaber

| 3) | en beskrivelse af de kemiske stoffer, der agtes benyttet til oparbejdningen af mineralressourcen, og deres stabilitet |
| --- | --- |

3)

en beskrivelse af de kemiske stoffer, der agtes benyttet til oparbejdningen af mineralressourcen, og deres stabilitet

| 4) | en beskrivelse af deponeringsmetoden |
| --- | --- |

4)

en beskrivelse af deponeringsmetoden

| 5) | det påtænkte transportsystem. |
| --- | --- |

5)

det påtænkte transportsystem.

---

(1)  EFT L 203 af 28.7.2001, s. 18.

BILAG III

KRITERIER FOR KLASSIFICERING AF AFFALDSANLÆG

Et affaldsanlæg tilhører kategori A, hvis:

| — | det ikke med stor sikkerhed kan udelukkes, at der i tilfælde af brud eller svigt kan gå menneskeliv tabt
  og/eller opstå alvorlige miljøskader,
  når der tages hensyn til sådanne faktorer som anlæggets størrelse, placering og miljøbelastning |
| --- | --- |

—

det ikke med stor sikkerhed kan udelukkes, at der i tilfælde af brud eller svigt kan gå menneskeliv tabt
  og/eller opstå alvorlige miljøskader,
  når der tages hensyn til sådanne faktorer som anlæggets størrelse, placering og miljøbelastning

| — | det rummer affald, der er klassificeret som farligt i henhold til direktiv 91/689/EØF |
| --- | --- |

—

det rummer affald, der er klassificeret som farligt i henhold til direktiv 91/689/EØF

| — | det rummer stoffer eller præparater, der er klassificeret som farlige i henhold til direktiv 67/548/EØF eller direktiv 1999/45/EF. |
| --- | --- |

—

det rummer stoffer eller præparater, der er klassificeret som farlige i henhold til direktiv 67/548/EØF eller direktiv 1999/45/EF.

P5_TA(2004)0241

Indgåelse af Århus-konventionen *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (KOM(2003) 625 — C5-0526/2003 — 2003/0249(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til Rådet afgørelse (KOM(2003) 625) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådet afgørelse (KOM(2003) 625) (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 175, stk. 1, og artikel 300, stk. 2, første afsnit, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 175, stk. 1, og artikel 300, stk. 2, første afsnit,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0526/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0526/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67 og artikel 97, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67 og artikel 97, stk. 7,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik og udtalelse fra Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked (A5-0173/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik og udtalelse fra Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked (A5-0173/2004),

| 1. | godkender forslaget til Rådets afgørelse som ændret og godkender indgåelsen af konventionen; |
| --- | --- |

1.

godkender forslaget til Rådets afgørelse som ændret og godkender indgåelsen af konventionen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og FN's generalsekretær. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og FN's generalsekretær.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Betragtning 2 a (ny) |
| | (2 a) I kraft af bestemmelserne om adgang til klage og domstolsprøvelse fremmer Århus-konventionen navnlig retten til en retfærdig domstolsprøvelse på miljøområdet og giver på visse betingelser enhver person mulighed for at hævde sin ret til at leve i et miljø, der er passende for hans eller hendes sundhed og trivsel, og opfylde sin pligt til at beskytte og forbedre miljøet. |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRING

Ændring 1

Betragtning 2 a (ny)

(2 a) I kraft af bestemmelserne om adgang til klage og domstolsprøvelse fremmer Århus-konventionen navnlig retten til en retfærdig domstolsprøvelse på miljøområdet og giver på visse betingelser enhver person mulighed for at hævde sin ret til at leve i et miljø, der er passende for hans eller hendes sundhed og trivsel, og opfylde sin pligt til at beskytte og forbedre miljøet.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0242

Det europæiske program for satellitbaseret radionavigation *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om forvaltningsstrukturerne for det europæiske program for satellitbaseret radionavigation (KOM(2003) 471 — C5-0391/2003 — 2003/0177(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2003) 471) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2003) 471) (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 308, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0391/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 308, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0391/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi (A5-0209/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi (A5-0209/2004),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | kræver, at der indledes samrådsprocedure, jf. fælleserklæringen af 4. marts 1975, hvis Rådet ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

4.

kræver, at der indledes samrådsprocedure, jf. fælleserklæringen af 4. marts 1975, hvis Rådet ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 5. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

5.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 6. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

6.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRINGER |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Betragtning 6 |
| (6) Med henblik herpå
  kan
  Tilsynsmyndigheden
  indgå
  en koncessionsaftale med det konsortium, som udvælges
  efter Galileo-programmets udviklingsfase
  , og
  drage
  omsorg for, at konsortiet overholder sine forpligtelser, navnlig sine public service-forpligtelser, i henhold til koncessionsaftalen. | (6) Med henblik herpå
  indgår
  Tilsynsmyndigheden en koncessionsaftale med det konsortium, som
  rettidigt
  udvælges
  af Rådet i samarbejde med fællesforetagendet og Kommissionen inden afslutningen af udviklingsfasen
  , og
  den drager
  omsorg for, at konsortiet overholder sine forpligtelser, navnlig sine public service-forpligtelser, i henhold til koncessionsaftalen. |
| Ændring 2 |
| Betragtning 7 a (ny) |
| | (7 a) Tilsynsmyndigheden sikrer certificeringen af systemet og de enkelte bestanddele. |
| Ændring 3 |
| Betragtning 11 |
| (11) Ved fællesforetagendets afvikling (efter udviklingsfasen)
  overdrager fællesforetagendet ejendomsretten til
  hele det europæiske satellitbaserede radionavigationssystem (EGNOS og Galileo),
  inklusive de
  elementer, som koncessionshaveren udvikler i etablerings- og ibrugtagningsfasen,
  til Tilsynsmyndigheden; dette begrundes med, at programmets definitionsfase og udviklingsfase udelukkende finansieres ved hjælp af offentlige midler, og at alle de således udviklede
  elementer stilles til rådighed for koncessionshaveren
  ; desuden skal en betydelig del af etablerings- og ibrugtagningsfasen finansieres ved hjælp af fællesskabsmidler
  . | (11) Ved fællesforetagendets afvikling (efter udviklingsfasen)
  bliver Tilsynsmyndigheden ejer af
  hele det europæiske satellitbaserede radionavigationssystem (EGNOS og Galileo),
  da programmets definitionsfase og udviklingsfase udelukkende finansieres ved hjælp af offentlige midler. Samtlige
  elementer, som koncessionshaveren udvikler i etablerings- og ibrugtagningsfasen
  , bliver ligeledes Tilsynsmyndighedens ejendom, da de i væsentlig grad finansieres ved hjælp af fællesskabsmidler. Alle
  elementer
  i satellitnavigationssystemet
  stilles til rådighed for koncessionshaveren |
| Ændring 4 |
| Betragtning 14 |
| (14) Det er nødvendigt, at der åbnes mulighed for at oprette et videnskabeligt og teknisk udvalg til at gennemføre undersøgelser og foretage ekspertvurderinger. | (14) Det er nødvendigt, at der åbnes mulighed for at oprette et videnskabeligt og teknisk udvalg til at gennemføre undersøgelser og foretage ekspertvurderinger.
  I alt væsentligt bør det konstruktive arbejde, der er udført i »Signal Task Force« integreres i dette udvalg. |
| Ændring 5 |
| Betragtning 15 a (ny) |
| | (15 a) Udnævnelsesprocedurerne skal være gennemskuelige. |
| Ændring 6 |
| Artikel 2, led 1 |
| — | den handler som koncessionsgivende myndighed over for den private koncessionshaver, som har til opgave at gennemføre og forvalte programmets etablerings- og ibrugtagningsfase og driftsfase; i denne egenskab indgår den koncessionsaftalen med koncessionshaveren;
  den
  drager omsorg for, at koncessionshaveren overholder koncessionsaftalen og de dertil knyttede betingelser; den overdrager brugsretten til de i artikel 3, stk. 1, nævnte materielle og immaterielle goder til koncessionshaveren i koncessionsperioden |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRINGER

Ændring 1

Betragtning 6

(6) Med henblik herpå
  kan
  Tilsynsmyndigheden
  indgå
  en koncessionsaftale med det konsortium, som udvælges
  efter Galileo-programmets udviklingsfase
  , og
  drage
  omsorg for, at konsortiet overholder sine forpligtelser, navnlig sine public service-forpligtelser, i henhold til koncessionsaftalen.

(6) Med henblik herpå
  indgår
  Tilsynsmyndigheden en koncessionsaftale med det konsortium, som
  rettidigt
  udvælges
  af Rådet i samarbejde med fællesforetagendet og Kommissionen inden afslutningen af udviklingsfasen
  , og
  den drager
  omsorg for, at konsortiet overholder sine forpligtelser, navnlig sine public service-forpligtelser, i henhold til koncessionsaftalen.

Ændring 2

Betragtning 7 a (ny)

(7 a) Tilsynsmyndigheden sikrer certificeringen af systemet og de enkelte bestanddele.

Ændring 3

Betragtning 11

(11) Ved fællesforetagendets afvikling (efter udviklingsfasen)
  overdrager fællesforetagendet ejendomsretten til
  hele det europæiske satellitbaserede radionavigationssystem (EGNOS og Galileo),
  inklusive de
  elementer, som koncessionshaveren udvikler i etablerings- og ibrugtagningsfasen,
  til Tilsynsmyndigheden; dette begrundes med, at programmets definitionsfase og udviklingsfase udelukkende finansieres ved hjælp af offentlige midler, og at alle de således udviklede
  elementer stilles til rådighed for koncessionshaveren
  ; desuden skal en betydelig del af etablerings- og ibrugtagningsfasen finansieres ved hjælp af fællesskabsmidler
  .

(11) Ved fællesforetagendets afvikling (efter udviklingsfasen)
  bliver Tilsynsmyndigheden ejer af
  hele det europæiske satellitbaserede radionavigationssystem (EGNOS og Galileo),
  da programmets definitionsfase og udviklingsfase udelukkende finansieres ved hjælp af offentlige midler. Samtlige
  elementer, som koncessionshaveren udvikler i etablerings- og ibrugtagningsfasen
  , bliver ligeledes Tilsynsmyndighedens ejendom, da de i væsentlig grad finansieres ved hjælp af fællesskabsmidler. Alle
  elementer
  i satellitnavigationssystemet
  stilles til rådighed for koncessionshaveren

Ændring 4

Betragtning 14

(14) Det er nødvendigt, at der åbnes mulighed for at oprette et videnskabeligt og teknisk udvalg til at gennemføre undersøgelser og foretage ekspertvurderinger.

(14) Det er nødvendigt, at der åbnes mulighed for at oprette et videnskabeligt og teknisk udvalg til at gennemføre undersøgelser og foretage ekspertvurderinger.
  I alt væsentligt bør det konstruktive arbejde, der er udført i »Signal Task Force« integreres i dette udvalg.

Ændring 5

Betragtning 15 a (ny)

(15 a) Udnævnelsesprocedurerne skal være gennemskuelige.

Ændring 6

Artikel 2, led 1

—

den handler som koncessionsgivende myndighed over for den private koncessionshaver, som har til opgave at gennemføre og forvalte programmets etablerings- og ibrugtagningsfase og driftsfase; i denne egenskab indgår den koncessionsaftalen med koncessionshaveren;
  den
  drager omsorg for, at koncessionshaveren overholder koncessionsaftalen og de dertil knyttede betingelser; den overdrager brugsretten til de i artikel 3, stk. 1, nævnte materielle og immaterielle goder til koncessionshaveren i koncessionsperioden

| — | den handler som koncessionsgivende myndighed over for den private koncessionshaver, som har til opgave at gennemføre og forvalte programmets etablerings- og ibrugtagningsfase og driftsfase; i denne egenskab indgår den koncessionsaftalen med koncessionshaveren;
  i tilfælde af forsinkelser i forbindelse med oprettelsen af Tilsynsmyndigheden kan Kommissionen og Rådet pålægge fællesforetagendet at undertegne kontrakter; Tilsynsmyndigheden
  drager omsorg for, at koncessionshaveren overholder koncessionsaftalen og de dertil knyttede betingelser; den overdrager brugsretten til de i artikel 3, stk. 1, nævnte materielle og immaterielle goder til koncessionshaveren i koncessionsperioden |
| --- | --- |

—

den handler som koncessionsgivende myndighed over for den private koncessionshaver, som har til opgave at gennemføre og forvalte programmets etablerings- og ibrugtagningsfase og driftsfase; i denne egenskab indgår den koncessionsaftalen med koncessionshaveren;
  i tilfælde af forsinkelser i forbindelse med oprettelsen af Tilsynsmyndigheden kan Kommissionen og Rådet pålægge fællesforetagendet at undertegne kontrakter; Tilsynsmyndigheden
  drager omsorg for, at koncessionshaveren overholder koncessionsaftalen og de dertil knyttede betingelser; den overdrager brugsretten til de i artikel 3, stk. 1, nævnte materielle og immaterielle goder til koncessionshaveren i koncessionsperioden

Ændring 7

Artikel 2, led 4

| — | den er depositar for alle de frekvenser, som er nødvendige for systemets drift
  , og
  den sikrer samordningen af medlemsstaternes indsats på dette område; den er koncessionshaverens samtalepartner med hensyn til udnyttelsen af disse frekvenser |
| --- | --- |

—

den er depositar for alle de frekvenser, som er nødvendige for systemets drift
  , og
  den sikrer samordningen af medlemsstaternes indsats på dette område; den er koncessionshaverens samtalepartner med hensyn til udnyttelsen af disse frekvenser

| — | den er depositar for
  brugsretten til
  alle de frekvenser, som er nødvendige for systemets drift
  ; medlemsstaterne erklærer sig indforstået med at overdrage disse rettigheder til Tilsynsmyndigheden;
  den sikrer samordningen af medlemsstaternes indsats på dette område; den er koncessionshaverens samtalepartner med hensyn til udnyttelsen af disse frekvenser |
| --- | --- |

—

den er depositar for
  brugsretten til
  alle de frekvenser, som er nødvendige for systemets drift
  ; medlemsstaterne erklærer sig indforstået med at overdrage disse rettigheder til Tilsynsmyndigheden;
  den sikrer samordningen af medlemsstaternes indsats på dette område; den er koncessionshaverens samtalepartner med hensyn til udnyttelsen af disse frekvenser

Ændring 8

Artikel 2, led 4 a (nyt)

| — | den sikrer certificeringen af systemet og de enkelte bestanddele; den pålægger anerkendte certificeringsorganer at fordele certifikater og kontrollere, at de deri anførte normer og betingelser overholdes |
| --- | --- |

—

Ændring 10/rev.

Artikel 4, stk. 3

3. Tilsynsmyndigheden har hjemsted i Bruxelles. Tilsynsmyndigheden kan oprette lokale kontorer i
  medlemsstaterne
  med disses samtykke.

3. Tilsynsmyndigheden har hjemsted i
  geografisk nærhed af koncessionshaverens hjemsted. Den har sit andet hjemsted i
  Bruxelles. Tilsynsmyndigheden kan oprette lokale kontorer i
  andre medlemsstater
  med disses samtykke.

Ændring 11/rev.

Artikel 5, stk. 2

2. Bestyrelsen består af tolv medlemmer. Heraf udpeges
  seks medlemmer
  af Kommissionen og
  seks
  af Rådet for Den Europæiske Union. Mandatperioden er fem år. Mandatet kan fornyes én gang.

2. Bestyrelsen består af tolv medlemmer. Heraf udpeges
  fire medlemmer
  af Kommissionen og
  otte
  af Rådet for Den Europæiske Union. Mandatperioden er fem år. Mandatet kan fornyes én gang.
  Europa-Parlamentet kan udnævne en observatør, der deltager i bestyrelsens møder.

Ændring 9

Artikel 20

Der oprettes et permanent og operationelt sikkerhedscenter ved Rådets generalsekretariat.

En fælles aktion fra Rådet fastlægger Den Europæiske Unions kompetencer i de tilfælde, hvor systemets funktionsmåde er en risiko for Unionens og medlemsstaternes indre og ydre sikkerhed.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0243

Europæisk bevissikringskendelse *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets rammeafgørelse om en europæisk bevissikringskendelse til fremskaffelse af genstande, dokumenter og data til brug i straffesager (KOM(2003) 688 — C5-0609/2003 — 2003/0270(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2003) 688) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2003) 688) (1),

| — | der henviser til EU-traktatens artikel 31 og artikel 34, stk. 2, litra b), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-traktatens artikel 31 og artikel 34, stk. 2, litra b),

| — | der henviser til EU-traktatens artikel 39, stk. 1, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0609/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-traktatens artikel 39, stk. 1, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0609/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 106 og artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 106 og artikel 67,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked (A5-0214/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked (A5-0214/2004),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRINGER |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Betragtning 3 |
| (3) Rådets rammeafgørelse af 13. juni 2002 om en europæisk arrestordre og om procedurerne for overgivelse mellem medlemsstaterne var den første konkrete foranstaltning på det strafferetlige område, hvor princippet om gensidig anerkendelse blev anvendt. | (3) Rådets rammeafgørelse af 13. juni 2002 om en europæisk arrestordre og om procedurerne for overgivelse mellem medlemsstaterne var den første konkrete foranstaltning på det strafferetlige område, hvor princippet om gensidig anerkendelse blev anvendt
  , omend gennemførelsen af den i medlemsstaternes lovgivning har været skuffende langsom og ufuldstændig
  . |
| Ændring 2 |
| Artikel 6, stk. 1 a (nyt) |
| | 1 a. Udstedelsesmyndigheden skal i kendelsen godtgøre, at bestemmelserne i stk. 1 er overholdt. |
| Ændring 3 |
| Artikel 9, stk. 1 |
| 1. Hvis udstedelsesmyndigheden ønsker supplerende genstande, dokumenter og data i forhold til en tidligere europæisk bevissikringskendelse i samme sag, og indholdet i den oprindelige kendelse fortsat er korrekt, er det ikke nødvendigt at udstede en ny europæisk bevissikringskendelse. I det tilfælde skal der udstedes en kendelse om supplerende bevismateriale indeholdende de oplysninger, der fremgår af formular B i bilaget. | 1. Hvis udstedelsesmyndigheden ønsker supplerende genstande, dokumenter og data i forhold til en tidligere europæisk bevissikringskendelse i samme sag, og indholdet i den oprindelige kendelse fortsat er korrekt, er det ikke nødvendigt at udstede en ny europæisk bevissikringskendelse. I det tilfælde skal der udstedes en kendelse om supplerende bevismateriale indeholdende de oplysninger, der fremgår af formular B i bilaget
  , og som bl.a. klart angiver grundene til, at kendelsen om supplerende bevismateriale er påkrævet i tilknytning til den oprindelige kendelse og artikel 6
  . |
| Ændring 8 |
| Artikel 10, stk. 4 a (nyt) |
| | 4 a. Når der udveksles oplysninger i henhold til denne rammeafgørelse, kan en registreret person påberåbe sig de rettigheder vedrørende databeskyttelse, herunder blokering, rettelse og sletning, samt adgang til personoplysninger og hertil knyttede retsmidler, som måtte være hjemlet i enten udstedelsesstatens eller fuldbyrdelsesstatens nationale ret. Den pågældende kan især påberåbe sig de rettigheder, som måtte være hjemlet i enten udstedelsesstatens eller fuldbyrdelsesstatens nationale ret vedrørende brugen af en straffeattest, som er oversendt til fuldbyrdelsesstaten i medfør af denne rammeafgørelse, herunder regler om rehabilitering af lovovertrædere og med hensyn til brugen af attesten som grundlag for afgørelse af skyldsspørgsmål eller strafudmåling i straffesager. |
| Ændring 9 |
| Artikel 12, stk. 1, litra b |
| b) | en
  fysisk
  person må ikke anmodes om at fremlægge genstande, dokumenter og data, der kan føre til selvinkriminering, og |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRINGER

Ændring 1

Betragtning 3

(3) Rådets rammeafgørelse af 13. juni 2002 om en europæisk arrestordre og om procedurerne for overgivelse mellem medlemsstaterne var den første konkrete foranstaltning på det strafferetlige område, hvor princippet om gensidig anerkendelse blev anvendt.

(3) Rådets rammeafgørelse af 13. juni 2002 om en europæisk arrestordre og om procedurerne for overgivelse mellem medlemsstaterne var den første konkrete foranstaltning på det strafferetlige område, hvor princippet om gensidig anerkendelse blev anvendt
  , omend gennemførelsen af den i medlemsstaternes lovgivning har været skuffende langsom og ufuldstændig
  .

Ændring 2

Artikel 6, stk. 1 a (nyt)

1 a. Udstedelsesmyndigheden skal i kendelsen godtgøre, at bestemmelserne i stk. 1 er overholdt.

Ændring 3

Artikel 9, stk. 1

1. Hvis udstedelsesmyndigheden ønsker supplerende genstande, dokumenter og data i forhold til en tidligere europæisk bevissikringskendelse i samme sag, og indholdet i den oprindelige kendelse fortsat er korrekt, er det ikke nødvendigt at udstede en ny europæisk bevissikringskendelse. I det tilfælde skal der udstedes en kendelse om supplerende bevismateriale indeholdende de oplysninger, der fremgår af formular B i bilaget.

1. Hvis udstedelsesmyndigheden ønsker supplerende genstande, dokumenter og data i forhold til en tidligere europæisk bevissikringskendelse i samme sag, og indholdet i den oprindelige kendelse fortsat er korrekt, er det ikke nødvendigt at udstede en ny europæisk bevissikringskendelse. I det tilfælde skal der udstedes en kendelse om supplerende bevismateriale indeholdende de oplysninger, der fremgår af formular B i bilaget
  , og som bl.a. klart angiver grundene til, at kendelsen om supplerende bevismateriale er påkrævet i tilknytning til den oprindelige kendelse og artikel 6
  .

Ændring 8

Artikel 10, stk. 4 a (nyt)

4 a. Når der udveksles oplysninger i henhold til denne rammeafgørelse, kan en registreret person påberåbe sig de rettigheder vedrørende databeskyttelse, herunder blokering, rettelse og sletning, samt adgang til personoplysninger og hertil knyttede retsmidler, som måtte være hjemlet i enten udstedelsesstatens eller fuldbyrdelsesstatens nationale ret. Den pågældende kan især påberåbe sig de rettigheder, som måtte være hjemlet i enten udstedelsesstatens eller fuldbyrdelsesstatens nationale ret vedrørende brugen af en straffeattest, som er oversendt til fuldbyrdelsesstaten i medfør af denne rammeafgørelse, herunder regler om rehabilitering af lovovertrædere og med hensyn til brugen af attesten som grundlag for afgørelse af skyldsspørgsmål eller strafudmåling i straffesager.

Ændring 9

Artikel 12, stk. 1, litra b

b)

en
  fysisk
  person må ikke anmodes om at fremlægge genstande, dokumenter og data, der kan føre til selvinkriminering, og

| b) | en person må ikke anmodes om at fremlægge genstande, dokumenter og data, der kan føre til selvinkriminering
  i henhold til enten udstedelsesstatens eller fuldbyrdelsesstatens ret
  , og |
| --- | --- |

b)

en person må ikke anmodes om at fremlægge genstande, dokumenter og data, der kan føre til selvinkriminering
  i henhold til enten udstedelsesstatens eller fuldbyrdelsesstatens ret
  , og

Ændring 10

Artikel 13, indledning

Udstedelsesmyndigheden kan kræve, at fuldbyrdelsesmyndigheden:

Med forbehold af artikel 11 og 12
  kan udstedelsesmyndigheden kræve, at fuldbyrdelsesmyndigheden:

Ændring 11

Artikel 15, stk. 1

1. En dommer, undersøgelsesdommer eller anklager i fuldbyrdelsesstaten skal afvise at anerkende eller fuldbyrde en europæisk bevissikringskendelse, hvis det vil krænke ne bis in idemprincippet ifølge rammeafgørelse 2003/.../RIA om anvendelse af ne bis in idem-princippet.

1. En dommer, undersøgelsesdommer eller anklager i fuldbyrdelsesstaten skal afvise at anerkende eller fuldbyrde en europæisk bevissikringskendelse,

| a) | hvis det vil krænke ne bis in idem-princippet ifølge rammeafgørelse 2003/.../RIA om anvendelse af ne bis in idem-princippet
  , eller hvis udstedelsesstaten har anmodet en anden medlemsstat om at foretage retsforfølgning i overensstemmelse med artikel 4 i den nævnte rammeafgørelse, i overensstemmelse med andre fællesskabsretsakter, eller hvis udstedelsesstaten i øvrigt har givet sit samtykke hertil |
| --- | --- |

a)

hvis det vil krænke ne bis in idem-princippet ifølge rammeafgørelse 2003/.../RIA om anvendelse af ne bis in idem-princippet
  , eller hvis udstedelsesstaten har anmodet en anden medlemsstat om at foretage retsforfølgning i overensstemmelse med artikel 4 i den nævnte rammeafgørelse, i overensstemmelse med andre fællesskabsretsakter, eller hvis udstedelsesstaten i øvrigt har givet sit samtykke hertil

| b) | hvis den lovovertrædelse, der ligger til grund for den europæiske bevissikringskendelse, er omfattet af amnesti i fuldbyrdelsesstaten, og denne medlemsstat har kompetence til at retsforfølge lovovertrædelsen i medfør af sin egen strafferet |
| --- | --- |

b)

hvis den lovovertrædelse, der ligger til grund for den europæiske bevissikringskendelse, er omfattet af amnesti i fuldbyrdelsesstaten, og denne medlemsstat har kompetence til at retsforfølge lovovertrædelsen i medfør af sin egen strafferet

| c) | hvis den person, der er omfattet af en europæisk bevissikringskendelse, efter fuldbyrdelsesstatens lovgivning på grund af sin alder ikke kan gøres strafferetligt ansvarlig for de handlinger, der ligger til grund for den europæiske bevissikringskendelse |
| --- | --- |

c)

hvis den person, der er omfattet af en europæisk bevissikringskendelse, efter fuldbyrdelsesstatens lovgivning på grund af sin alder ikke kan gøres strafferetligt ansvarlig for de handlinger, der ligger til grund for den europæiske bevissikringskendelse

| d) | hvis der er objektive grunde til at formode, at den europæiske bevissikringskendelse er udstedt med det formål at retsforfølge eller straffe en person på grund af den pågældendes køn, race, religion, etniske baggrund, nationalitet, sprog, politiske overbevisning eller seksuelle orientering, eller at den pågældendes situation kan blive skadet af en af disse grunde |
| --- | --- |

d)

hvis der er objektive grunde til at formode, at den europæiske bevissikringskendelse er udstedt med det formål at retsforfølge eller straffe en person på grund af den pågældendes køn, race, religion, etniske baggrund, nationalitet, sprog, politiske overbevisning eller seksuelle orientering, eller at den pågældendes situation kan blive skadet af en af disse grunde

| e) | hvis fuldbyrdelsen af bevissikringskendelsen vil hindre en medlemsstat i at anvende sine egne forfatningsmæssige regler om retten til en retfærdig rettergang, beskyttelse af privatlivets fred og af personoplysninger samt foreningsfrihed, pressefrihed og ytringsfrihed i andre medier |
| --- | --- |

e)

hvis fuldbyrdelsen af bevissikringskendelsen vil hindre en medlemsstat i at anvende sine egne forfatningsmæssige regler om retten til en retfærdig rettergang, beskyttelse af privatlivets fred og af personoplysninger samt foreningsfrihed, pressefrihed og ytringsfrihed i andre medier

| f) | hvis der er væsentlige grunde til at formode, at fuldbyrdelse af bevissikringskendelsen vil undergrave pligten til at respektere de grundlæggende rettigheder og grundlæggende retsprincipper, således som de er defineret i artikel 6 i traktaten om Den Europæiske Union, herunder navnlig retten til en retfærdig rettergang og retten til respekt for privatlivets fred, herunder personoplysninger. |
| --- | --- |

f)

hvis der er væsentlige grunde til at formode, at fuldbyrdelse af bevissikringskendelsen vil undergrave pligten til at respektere de grundlæggende rettigheder og grundlæggende retsprincipper, således som de er defineret i artikel 6 i traktaten om Den Europæiske Union, herunder navnlig retten til en retfærdig rettergang og retten til respekt for privatlivets fred, herunder personoplysninger.

Ændring 12

Artikel 19, stk. 1

1. Medlemsstaterne træffer de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre, at alle interesserede parter, herunder tredjemand i god tro, for at sikre deres lovmæssige rettigheder har adgang til retsmidler mod en europæisk bevissikringskendelse, der i medfør af artikel 11 er fuldbyrdet
  ved tvangsindgreb
  .

1. Medlemsstaterne træffer de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre, at alle interesserede parter, herunder tredjemand i god tro, for at sikre deres lovmæssige rettigheder har adgang til retsmidler mod en europæisk bevissikringskendelse, der er fuldbyrdet i medfør af artikel 11.

Ændring 13

Artikel 19 a (ny)

Artikel 19 a

Efterfølgende brug af bevismateriale

Brugen af bevismateriale, som er fremskaffet i medfør af denne rammeafgørelse, må på ingen måde indskrænke forsvarets rettigheder ved en efterfølgende straffesag, hvor det pågældende bevismateriale anvendes, navnlig hvad angår spørgsmålet om bevismaterialets antagelighed, forpligtelsen til at gøre forsvaret bekendt med dette bevismateriale og forsvarets mulighed for at anfægte det.

Ændring 4

Artikel 22, stk. 4 a (nyt)

4 a. Senest den 1. oktober 2006 og derefter hvert år forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg en rapport om anvendelsen af denne rammeafgørelse, hvori der navnlig fokuseres på anvendelsen af retssikkerhedsgarantier.

Ændring 5

Artikel 25, stk. 1

1. Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at efterkomme denne rammeafgørelse senest den 1. januar 2005.

1. Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at efterkomme denne rammeafgørelse senest den 1. januar 2005
  , og de bestræber sig på inden den dato at nå til enighed om en rammeafgørelse om retssikkerhedsgarantier for sagsøgte, herunder i forbindelse med bevismaterialets indsamling og antagelighed
  .

Ændring 6

Artikel 25, stk. 2 a (nyt)

2 a. Medlemsstaterne meddeler i en erklæring, som de indgiver til Rådets Generalsekretariat, hvilke nationale organer der er udpeget som udstedelsesmyndighed og fuldbyrdelsesmyndighed.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0244

Europæisk center for udvikling af erhvervsuddannelse *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EØF) nr. 337/75 om oprettelse af et europæisk center for udvikling af erhvervsuddannelse (KOM(2003) 854 — C5-0080/2004 — 2003/0334(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2003) 854) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2003) 854) (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 308, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0080/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 308, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0080/2004),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A5-0208/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A5-0208/2004),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om at høre Parlamentet på ny, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om at høre Parlamentet på ny, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRINGER |
| --- | --- |
| Ændring1 |
| BETRAGTNING 11 |
| (11) I overensstemmelse med traktatens artikel 3 skal Fællesskabet i alle sine aktiviteter tilstræbe at fjerne uligheder og fremme ligestilling mellem mænd og kvinder. Der må derfor indføjes bestemmelser, hvorved der tilstræbes en afbalanceret repræsentation af mænd og kvinder i sammensætningen af bestyrelsen. | (11) I overensstemmelse med traktatens artikel 3 skal Fællesskabet i alle sine aktiviteter tilstræbe at fjerne uligheder og fremme ligestilling mellem mænd og kvinder. Der må derfor indføjes bestemmelser, hvorved der tilstræbes en afbalanceret repræsentation af mænd og kvinder i sammensætningen af bestyrelsen
  og forretningsudvalget
  . |
| Ændring 2 |
| ARTIKEL 1, NR. 2
  Artikel 4, stk. 2, afsnit 2 og 3 (forordning (EØF) nr. 337/75) |
| De i stk. 1, litra a), b) og c) nævnte medlemmer udnævnes af Rådet. | De i stk. 1, litra a), b) og c) nævnte medlemmer udnævnes af Rådet
  på grundlag af kandidatlister, som forelægges af medlemsstaterne og af
  arbejdsgivernes og arbejdstagernes organisationer. |
| Medlemsstaterne samt
  arbejdsgivernes og arbejdstagernes organisationer
  skal ved udarbejdelsen af de lister over kandidater, som de forelægger for Rådet, tilstræbe en ligelig repræsentation af mænd og kvinder i bestyrelsen. | |
| Ændring 3 |
| ARTIKEL 1, NR. 2
  Artikel 4, stk. 2, afsnit 5 (forordning (EØF) nr. 337/75) |
| Rådet offentliggør listen over bestyrelsesmedlemmer i Den Europæiske Unions Tidende. | Rådet offentliggør listen over bestyrelsesmedlemmer
  og medlemmer af forretningsudvalget
  i Den Europæiske Unions Tidende
  og på centrets hjemmeside
  . |
| Ændring 4 |
| ARTIKEL 1, NR. 2
  Artikel 4, stk. 4 (forordning (EØF) nr. 337/75) |
| 4. Bestyrelsen udpeger blandt medlemmerne af de tre i stk. 5 omtalte grupper
  og Kommissionens repræsentanter
  sin formand og tre næstformænd for en
  et-årsperiode
  ; genudnævnelse kan finde sted. | 4. Bestyrelsen udpeger blandt medlemmerne af de tre i stk. 5 omtalte grupper sin formand og tre næstformænd for en
  to-årsperiode
  ; genudnævnelse kan finde sted. |
| Ændring 5 |
| ARTIKEL 1, NR. 2
  Artikel 4, stk. 5 (forordning (EØF) nr. 337/75) |
| 5. Regeringsrepræsentanterne, arbejdstagernes organisationer og arbejdsgivernes organisationer danner hver en gruppe internt i bestyrelsen. Hver gruppe udpeger en koordinator. Koordinatorerne for arbejdstagernes og arbejdsgivernes grupper bør være repræsentanter for deres respektive organisationer på europæisk niveau, og deltager i bestyrelsens møder, men har ikke stemmeret. | 5. Regeringsrepræsentanterne, arbejdstagernes organisationer og arbejdsgivernes organisationer danner hver en gruppe internt i bestyrelsen. Hver gruppe udpeger en koordinator. Koordinatorerne for arbejdstagernes og arbejdsgivernes grupper bør være repræsentanter for deres respektive organisationer på europæisk niveau, og deltager i bestyrelsens
  og forretningsudvalgets
  møder, men har ikke stemmeret. |
| Ændring 6 |
| ARTIKEL 1, NR. 2
  Artikel 4, stk. 8 a (nyt) (forordning (EØF) nr. 337/75) |
| | 8 a. Medlemsstaterne, de i stk. 2 nævnte organisationer, Rådet, Kommissionen og bestyrelsen skal i henhold til deres beføjelser tilstræbe en ligelig repræsentation af mænd og kvinder blandt kandidaterne og ved udnævnelser i medfør af stk. 2, ved udpegelser i medfør af stk. 4 og ved udnævnelser i medfør af stk. 8. |
| Ændring 7 |
| ARTIKEL 1, NR. 2A (nyt)
  Artikel 6, stk. 1 (forordning (EØF) nr. 337/75) |
| | 2 a) | Artikel 6, stk. 1, affattes således:



  1.
     
  Direktøren og vicedirektøren udnævnes af Kommissionen på grundlag af en kandidatliste forelagt af bestyrelsen. |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRINGER

Ændring1

BETRAGTNING 11

(11) I overensstemmelse med traktatens artikel 3 skal Fællesskabet i alle sine aktiviteter tilstræbe at fjerne uligheder og fremme ligestilling mellem mænd og kvinder. Der må derfor indføjes bestemmelser, hvorved der tilstræbes en afbalanceret repræsentation af mænd og kvinder i sammensætningen af bestyrelsen.

(11) I overensstemmelse med traktatens artikel 3 skal Fællesskabet i alle sine aktiviteter tilstræbe at fjerne uligheder og fremme ligestilling mellem mænd og kvinder. Der må derfor indføjes bestemmelser, hvorved der tilstræbes en afbalanceret repræsentation af mænd og kvinder i sammensætningen af bestyrelsen
  og forretningsudvalget
  .

Ændring 2

ARTIKEL 1, NR. 2

Artikel 4, stk. 2, afsnit 2 og 3 (forordning (EØF) nr. 337/75)

De i stk. 1, litra a), b) og c) nævnte medlemmer udnævnes af Rådet.

De i stk. 1, litra a), b) og c) nævnte medlemmer udnævnes af Rådet
  på grundlag af kandidatlister, som forelægges af medlemsstaterne og af
  arbejdsgivernes og arbejdstagernes organisationer.

Medlemsstaterne samt
  arbejdsgivernes og arbejdstagernes organisationer
  skal ved udarbejdelsen af de lister over kandidater, som de forelægger for Rådet, tilstræbe en ligelig repræsentation af mænd og kvinder i bestyrelsen.

Ændring 3

ARTIKEL 1, NR. 2

Artikel 4, stk. 2, afsnit 5 (forordning (EØF) nr. 337/75)

Rådet offentliggør listen over bestyrelsesmedlemmer i Den Europæiske Unions Tidende.

Rådet offentliggør listen over bestyrelsesmedlemmer
  og medlemmer af forretningsudvalget
  i Den Europæiske Unions Tidende
  og på centrets hjemmeside
  .

Ændring 4

ARTIKEL 1, NR. 2

Artikel 4, stk. 4 (forordning (EØF) nr. 337/75)

4. Bestyrelsen udpeger blandt medlemmerne af de tre i stk. 5 omtalte grupper
  og Kommissionens repræsentanter
  sin formand og tre næstformænd for en
  et-årsperiode
  ; genudnævnelse kan finde sted.

4. Bestyrelsen udpeger blandt medlemmerne af de tre i stk. 5 omtalte grupper sin formand og tre næstformænd for en
  to-årsperiode
  ; genudnævnelse kan finde sted.

Ændring 5

ARTIKEL 1, NR. 2

Artikel 4, stk. 5 (forordning (EØF) nr. 337/75)

5. Regeringsrepræsentanterne, arbejdstagernes organisationer og arbejdsgivernes organisationer danner hver en gruppe internt i bestyrelsen. Hver gruppe udpeger en koordinator. Koordinatorerne for arbejdstagernes og arbejdsgivernes grupper bør være repræsentanter for deres respektive organisationer på europæisk niveau, og deltager i bestyrelsens møder, men har ikke stemmeret.

5. Regeringsrepræsentanterne, arbejdstagernes organisationer og arbejdsgivernes organisationer danner hver en gruppe internt i bestyrelsen. Hver gruppe udpeger en koordinator. Koordinatorerne for arbejdstagernes og arbejdsgivernes grupper bør være repræsentanter for deres respektive organisationer på europæisk niveau, og deltager i bestyrelsens
  og forretningsudvalgets
  møder, men har ikke stemmeret.

Ændring 6

ARTIKEL 1, NR. 2

Artikel 4, stk. 8 a (nyt) (forordning (EØF) nr. 337/75)

8 a. Medlemsstaterne, de i stk. 2 nævnte organisationer, Rådet, Kommissionen og bestyrelsen skal i henhold til deres beføjelser tilstræbe en ligelig repræsentation af mænd og kvinder blandt kandidaterne og ved udnævnelser i medfør af stk. 2, ved udpegelser i medfør af stk. 4 og ved udnævnelser i medfør af stk. 8.

Ændring 7

ARTIKEL 1, NR. 2A (nyt)

Artikel 6, stk. 1 (forordning (EØF) nr. 337/75)

2 a)

1.
     
  Direktøren og vicedirektøren udnævnes af Kommissionen på grundlag af en kandidatliste forelagt af bestyrelsen.

Ændring 8

ARTIKEL 1, NR. 2 B (nyt)

Artikel 6, stk. 2 (forordning (EØF) nr. 337/75)

| 2 b) | Artikel 6, stk. 2, affattes således:



  2.
     
  Direktøren og vicedirektøren vælges på grundlag af deres kompetence, og deres uafhængighed skal være uomtvistelig. |
| --- | --- |

2 b)

2.
     
  Direktøren og vicedirektøren vælges på grundlag af deres kompetence, og deres uafhængighed skal være uomtvistelig.

Ændring 9

ARTIKEL 1, NR. 2 C (nyt)

Artikel 6, stk. 2 a (nyt) (forordning (EØF) nr. 337/75

| 2 c) | I artikel 6 tilføjes følgende stykke:



  2 a.
     
  Direktøren og vicedirektøren udnævnes for et tidsrum af højst fem år. De kan genudnævnes. |
| --- | --- |

2 c)

2 a.
     
  Direktøren og vicedirektøren udnævnes for et tidsrum af højst fem år. De kan genudnævnes.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0245

Beskyttelsesniveauet for personoplysninger

Europa-Parlamentets beslutning om udkastet til Kommissionens beslutning om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet for personoplysninger i fortegnelsen over reservationsnumre (PNR), der videregives til told- og grænsekontrolmyndighederne i USA (2004/2011(INI))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (1), navnlig artikel 25, og Rådets forordning (EØF) nr. 2299/89 af 24. juli 1989 om en adfærdskodeks for edb-reservationssystemer (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (1), navnlig artikel 25, og Rådets forordning (EØF) nr. 2299/89 af 24. juli 1989 om en adfærdskodeks for edb-reservationssystemer (2),

| — | der henviser til udkastet til Kommissionens beslutning om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet for personoplysninger i fortegnelsen over reservationsnumre (PNR), der videregives til told- og grænsekontrolmyndighederne i USA (C5-0124/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkastet til Kommissionens beslutning om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet for personoplysninger i fortegnelsen over reservationsnumre (PNR), der videregives til told- og grænsekontrolmyndighederne i USA (C5-0124/2004),

| — | der henviser til udtalelsen af 29. januar 2004 fra den gruppe vedrørende beskyttelse af personer i forbindelse med behandling af personoplysninger, der er nævnt i artikel 29 i direktiv 95/46/EF, og af 17. februar 2004 fra det i dette direktivs artikel 31 omhandlede udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelsen af 29. januar 2004 fra den gruppe vedrørende beskyttelse af personer i forbindelse med behandling af personoplysninger, der er nævnt i artikel 29 i direktiv 95/46/EF, og af 17. februar 2004 fra det i dette direktivs artikel 31 omhandlede udvalg,

| — | der henviser til sin beslutning af 9. marts 2004 om gennemførelse af direktiv 95/46/EF (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. marts 2004 om gennemførelse af direktiv 95/46/EF (3),

| — | der henviser til de nationale parlamenters holdning til dette spørgsmål, |
| --- | --- |

—

der henviser til de nationale parlamenters holdning til dette spørgsmål,

| — | der henviser til udtalelsen fra det belgiske udvalg om beskyttelse af privatlivets fred om to tilfælde af tre luftfartsselskabers overførsel af passagerers data — heriblandt data vedrørende et medlem af Europa-Parlamentet — hvori det fastslås, at nationale bestemmelser og fællesskabsbestemmelserne om privatlivets fred er blevet overtrådt; der henviser til, at Rådet har fastslået, at »de amerikanske foranstaltninger kan være i strid med Fællesskabets og medlemsstaternes bestemmelser om beskyttelse af personoplysninger« (2562. samling i Rådet (almindelige anliggender) den 23. februar 2004); der henviser til et internt kommissionsdokument, hvori rigtigheden heraf bekræftes; der henviser til, at Europa-Parlamentet har taget afstand fra denne åbenlyse overtrædelse af bestemmelserne om privatlivets fred og til det tunge ansvar, som Kommissionen, medlemsstaterne og visse myndigheder har, når det gælder om at sikre privatlivets fred; |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelsen fra det belgiske udvalg om beskyttelse af privatlivets fred om to tilfælde af tre luftfartsselskabers overførsel af passagerers data — heriblandt data vedrørende et medlem af Europa-Parlamentet — hvori det fastslås, at nationale bestemmelser og fællesskabsbestemmelserne om privatlivets fred er blevet overtrådt; der henviser til, at Rådet har fastslået, at »de amerikanske foranstaltninger kan være i strid med Fællesskabets og medlemsstaternes bestemmelser om beskyttelse af personoplysninger« (2562. samling i Rådet (almindelige anliggender) den 23. februar 2004); der henviser til et internt kommissionsdokument, hvori rigtigheden heraf bekræftes; der henviser til, at Europa-Parlamentet har taget afstand fra denne åbenlyse overtrædelse af bestemmelserne om privatlivets fred og til det tunge ansvar, som Kommissionen, medlemsstaterne og visse myndigheder har, når det gælder om at sikre privatlivets fred;

| — | der henviser til artikel 8 i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 8 i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (4),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 88, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 88,

| A. | der henviser til, at den amerikanske regering under anvendelse af »Transport Security Act« (lov om transportsikkerhed) og dermed forbundne gennemførelsesbestemmelser som f.eks. »Aviation Security Screening Records« (5), har pålagt luftfartsselskaber, der opererer i Europa, at åbne adgang til PNRoplysninger for på et tidligt tidspunkt at kunne tage stilling til, hvilken potentiel risiko hver enkelt passager udgør, og for at identificere og anholde terrorister eller personer, der har begået grov kriminalitet, eller nægte dem indrejse til USA, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den amerikanske regering under anvendelse af »Transport Security Act« (lov om transportsikkerhed) og dermed forbundne gennemførelsesbestemmelser som f.eks. »Aviation Security Screening Records« (5), har pålagt luftfartsselskaber, der opererer i Europa, at åbne adgang til PNRoplysninger for på et tidligt tidspunkt at kunne tage stilling til, hvilken potentiel risiko hver enkelt passager udgør, og for at identificere og anholde terrorister eller personer, der har begået grov kriminalitet, eller nægte dem indrejse til USA,

| B. | der henviser til, at der skal eksistere et klart retsgrundlag for sådan adgang, hvis der skal gives tilladelse hertil i henhold til medlemsstaternes og EU's lovgivning om sikring af privatlivets fred, og at hverken Kommissionen, medlemsstaterne eller de myndigheder, der har til opgave at sikre privatlivets fred, og som har fået overdraget de nødvendige gennemførelsesbeføjelser, har taget skridt til at sikre anvendelse af denne lov, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der skal eksistere et klart retsgrundlag for sådan adgang, hvis der skal gives tilladelse hertil i henhold til medlemsstaternes og EU's lovgivning om sikring af privatlivets fred, og at hverken Kommissionen, medlemsstaterne eller de myndigheder, der har til opgave at sikre privatlivets fred, og som har fået overdraget de nødvendige gennemførelsesbeføjelser, har taget skridt til at sikre anvendelse af denne lov,

| C. | der henviser til, at PNR er en database, der indeholder en række personoplysninger, der indsamles i forbindelse med flytransport, herunder navnlig:






  a) | oplysninger, der gør det muligt at identificere såvel passageren som de personer, der ledsager denne, samt dem, der eventuelt har foretaget reservationen for den pågældende passager, rejsebureauet eller medarbejderen, der i givet fald har registreret reservationen og/eller udstedt billetten |
| --- | --- | --- |

C.

der henviser til, at PNR er en database, der indeholder en række personoplysninger, der indsamles i forbindelse med flytransport, herunder navnlig:

a)

oplysninger, der gør det muligt at identificere såvel passageren som de personer, der ledsager denne, samt dem, der eventuelt har foretaget reservationen for den pågældende passager, rejsebureauet eller medarbejderen, der i givet fald har registreret reservationen og/eller udstedt billetten

| b) | oplysninger om rejsen, som billetten er udstedt til, men også om alle øvrige strækninger, der udgør den komplette rejserute, og som eventuelt består af flere etaper, som der således er udstedt flere billetter til |
| --- | --- |

b)

oplysninger om rejsen, som billetten er udstedt til, men også om alle øvrige strækninger, der udgør den komplette rejserute, og som eventuelt består af flere etaper, som der således er udstedt flere billetter til

| c) | oplysninger om betalingsvilkår, kreditkortnummer, særlige vilkår for bestemte grupper (»frequent flyer«, medlem af særlige grupper), e-mail-adresser, postadresse samt telefonnummer (privat og arbejde), der blev oplyst ved reservation, kontaktpersoner m.v. |
| --- | --- |

c)

oplysninger om betalingsvilkår, kreditkortnummer, særlige vilkår for bestemte grupper (»frequent flyer«, medlem af særlige grupper), e-mail-adresser, postadresse samt telefonnummer (privat og arbejde), der blev oplyst ved reservation, kontaktpersoner m.v.

| d) | oplysninger om særlige ydelser i relation til personens sundhedstilstand, dennes ønsker med hensyn til forplejning, osv. |
| --- | --- |

d)

oplysninger om særlige ydelser i relation til personens sundhedstilstand, dennes ønsker med hensyn til forplejning, osv.

| e) | særlige bemærkninger fra luftfartsselskabets personale |
| --- | --- |

e)

særlige bemærkninger fra luftfartsselskabets personale

| f) | eventuelt nærmere oplysninger om billeje og hotelværelser, |
| --- | --- |

f)

eventuelt nærmere oplysninger om billeje og hotelværelser,

| D. | der henviser til, at PNR-oplysningerne for øjeblikket varierer alt efter det enkelte luftfartsselskabs praksis, at de viderebehandles af reservationscentre, og at luftfartsselskaberne derfor vil være nødt til at udarbejde relevante programmer for at frasortere de oplysninger, der legitimt kan videregives, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at PNR-oplysningerne for øjeblikket varierer alt efter det enkelte luftfartsselskabs praksis, at de viderebehandles af reservationscentre, og at luftfartsselskaberne derfor vil være nødt til at udarbejde relevante programmer for at frasortere de oplysninger, der legitimt kan videregives,

Vedrørende principperne om beskyttelse af oplysninger set fra europæisk side

| E. | der henviser til, at ifølge artikel 8, stk. 2, i konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder som fortolket af EF-Domstolen (6) er indgreb i privatlivets fred kun tilladt, såfremt det sker i overensstemmelse med loven (7), er nødvendigt (8) i et demokratisk samfund (9), sker med henblik på forfølgelse af legitime mål og står i et rimeligt forhold til det forfulgte mål (10), |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at ifølge artikel 8, stk. 2, i konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder som fortolket af EF-Domstolen (6) er indgreb i privatlivets fred kun tilladt, såfremt det sker i overensstemmelse med loven (7), er nødvendigt (8) i et demokratisk samfund (9), sker med henblik på forfølgelse af legitime mål og står i et rimeligt forhold til det forfulgte mål (10),

| F. | der henviser til, at der på nuværende tidspunkt ikke findes noget retsgrundlag inden for EU for brug af PNR-oplysninger til formål vedrørende offentlig sikkerhed, og at et sådant retsgrundlag er absolut nødvendigt for at ændre det oprindelige formål med indsamlingen af oplysningerne og for at tillade brug af disse oplysninger til formål vedrørende offentlig sikkerhed, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der på nuværende tidspunkt ikke findes noget retsgrundlag inden for EU for brug af PNR-oplysninger til formål vedrørende offentlig sikkerhed, og at et sådant retsgrundlag er absolut nødvendigt for at ændre det oprindelige formål med indsamlingen af oplysningerne og for at tillade brug af disse oplysninger til formål vedrørende offentlig sikkerhed,

| G. | der henviser til, at et sådant retsgrundlag klart skal definere, hvilke oplysninger der skal indsamles, hvilke bestemmelser der skal følges i forbindelse med selve processen, og hvilke forpligtelser hver enkelt berørt part skal opfylde (passagerer, luftfartsselskaber og offentlige myndigheder), |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at et sådant retsgrundlag klart skal definere, hvilke oplysninger der skal indsamles, hvilke bestemmelser der skal følges i forbindelse med selve processen, og hvilke forpligtelser hver enkelt berørt part skal opfylde (passagerer, luftfartsselskaber og offentlige myndigheder),

| H. | der henviser til, at Rådet for nylig godkendte Kommissionens forhandlingsmandat med henblik på indgåelse af en international aftale på dette område, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Rådet for nylig godkendte Kommissionens forhandlingsmandat med henblik på indgåelse af en international aftale på dette område,

Vedrørende principperne om beskyttelse af oplysninger set fra amerikansk side

| I. | der henviser til, at beskyttelse af privatlivets fred i USA ganske vist nævnes i den fjerde ændring til forfatningen, men ikke betragtes som en grundlæggende rettighed,






  a) | bestemmelserne er i stedet indeholdt i særlig lovgivning (som imidlertid ikke vedrører transportsektoren) og i »Freedom of Information Act« (lov om informationsfrihed) |
| --- | --- | --- |

I.

der henviser til, at beskyttelse af privatlivets fred i USA ganske vist nævnes i den fjerde ændring til forfatningen, men ikke betragtes som en grundlæggende rettighed,

a)

bestemmelserne er i stedet indeholdt i særlig lovgivning (som imidlertid ikke vedrører transportsektoren) og i »Freedom of Information Act« (lov om informationsfrihed)

| b) | databeskyttelse sikres kun amerikanske statsborgere og personer, der opholder sig legalt i USA, herunder især retten til at få adgang til og få rettet de oplysninger, som de offentlige myndigheder i USA ligger inde med (Privacy Act fra 1974) |
| --- | --- |

b)

databeskyttelse sikres kun amerikanske statsborgere og personer, der opholder sig legalt i USA, herunder især retten til at få adgang til og få rettet de oplysninger, som de offentlige myndigheder i USA ligger inde med (Privacy Act fra 1974)

| c) | der eksisterer således for øjeblikket ikke nogen retsbeskyttelse for oplysninger om ikke-amerikanske og navnlig europæiske passagerer og heller ingen ret til at indgive klage til en domstol i tilfælde af, at restriktioner i friheden til at rejse misbruges, |
| --- | --- |

c)

der eksisterer således for øjeblikket ikke nogen retsbeskyttelse for oplysninger om ikke-amerikanske og navnlig europæiske passagerer og heller ingen ret til at indgive klage til en domstol i tilfælde af, at restriktioner i friheden til at rejse misbruges,

Vedrørende retsvirkningen af en beslutning om tilstrækkelighed i henhold til artikel 25 i direktiv 95/46/EF

| J. | der henviser til, at Kommissionens udkast til beslutning:






  a) | blot er en foranstaltning til gennemførelse af direktiv 95/46/EF, som ikke må føre til forringede standarder for databeskyttelse inden for EU som fastsat ved direktiv 95/46/EF |
| --- | --- | --- |

J.

der henviser til, at Kommissionens udkast til beslutning:

a)

blot er en foranstaltning til gennemførelse af direktiv 95/46/EF, som ikke må føre til forringede standarder for databeskyttelse inden for EU som fastsat ved direktiv 95/46/EF

| b) | blev udarbejdet ud fra en i retlig henseende stadig uafklaret situation i både USA (eftersom de af USA tilvejebragte »undertakings« ikke i alle tilfælde har retsvirkning) og Europa (hvor der endnu ikke er vedtaget noget retsgrundlag for legitim videregivelse af oplysninger fra PNR til offentlige myndigheder) |
| --- | --- |

b)

blev udarbejdet ud fra en i retlig henseende stadig uafklaret situation i både USA (eftersom de af USA tilvejebragte »undertakings« ikke i alle tilfælde har retsvirkning) og Europa (hvor der endnu ikke er vedtaget noget retsgrundlag for legitim videregivelse af oplysninger fra PNR til offentlige myndigheder)

| c) | efter vedtagelsen i praksis fratager medlemsstaterne, der for øjeblikket er forpligtet til at sikre beskyttelse af personer i relation til PNR-oplysninger, deres mulighed for at hindre videregivelsen af oplysninger for at garantere deres borgeres rettigheder, |
| --- | --- |

c)

efter vedtagelsen i praksis fratager medlemsstaterne, der for øjeblikket er forpligtet til at sikre beskyttelse af personer i relation til PNR-oplysninger, deres mulighed for at hindre videregivelsen af oplysninger for at garantere deres borgeres rettigheder,

| K. | beklager, at Kommissionen i løbet af 2003 ikke har efterkommet de anmodninger, som Europa-Parlamentet og databeskyttelsesmyndighederne har fremsat, og hvori de opfordrer Kommissionen til:






  a) | at definere, hvilke oplysninger der kan videregives legitimt uden risiko (jf. listen med 19 oplysninger, som blev foreslået den 13. juni 2003 af den i artikel 29 i direktiv 95/46/EF nævnte gruppe (11)) |
| --- | --- | --- |

K.

beklager, at Kommissionen i løbet af 2003 ikke har efterkommet de anmodninger, som Europa-Parlamentet og databeskyttelsesmyndighederne har fremsat, og hvori de opfordrer Kommissionen til:

a)

at definere, hvilke oplysninger der kan videregives legitimt uden risiko (jf. listen med 19 oplysninger, som blev foreslået den 13. juni 2003 af den i artikel 29 i direktiv 95/46/EF nævnte gruppe (11))

| b) | straks at erstatte det »pull«-system, som den amerikanske regering anvender uden retsgrundlag, og som ikke har filtre for følsomme oplysninger eller for ikke-transatlantiske flyvninger, med et »push«-system, som gør det muligt for alle luftfartsselskaber kun at overføre legitime oplysninger om flyvninger til USA |
| --- | --- |

b)

straks at erstatte det »pull«-system, som den amerikanske regering anvender uden retsgrundlag, og som ikke har filtre for følsomme oplysninger eller for ikke-transatlantiske flyvninger, med et »push«-system, som gør det muligt for alle luftfartsselskaber kun at overføre legitime oplysninger om flyvninger til USA

| c) | at indgå en international aftale med USA, som sikrer, at passagerne skal sikres reelle garantier eller i det mindste den samme beskyttelse som den, der garanteres amerikanske statsborgere, |
| --- | --- |

c)

at indgå en international aftale med USA, som sikrer, at passagerne skal sikres reelle garantier eller i det mindste den samme beskyttelse som den, der garanteres amerikanske statsborgere,

| L. | tilslutter sig de fleste forbehold, som databeskyttelsesmyndighederne har fremsat enstemmigt i den i artikel 29 i direktiv 95/46/EF nævnte gruppe, navnlig den 29. januar 2004 (12), |
| --- | --- |

L.

tilslutter sig de fleste forbehold, som databeskyttelsesmyndighederne har fremsat enstemmigt i den i artikel 29 i direktiv 95/46/EF nævnte gruppe, navnlig den 29. januar 2004 (12),

| 1. | er af den opfattelse, at Kommissionens beslutning af [...] om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet for personoplysninger i fortegnelsen over reservationsnumre (PNR), der videregives til told- og grænsekontrolmyndighederne i USA, overskrider de gennemførelsesbeføjelser, som Kommissionen har fået overdraget, eftersom:
  Vedrørende retsgrundlaget og dets udformning






  1.1. | udkastet til beslutning ikke er (og ikke kan) være:






  a) | et retsgrundlag, der inden for EU kan indebære en ændring af formålet med lagringen af oplysningerne i PNR-databasen og gøre det muligt for luftfartsselskaber i fuldt omfang eller delvist (13) at videregive oplysningerne til tredjelande; det kan imidlertid meget vel føre til, at de EU-standarder for databeskyttelse, der er fastsat i direktiv 95/46/EF, forringes, eller at der udarbejdes nye standarder gennem aftaler med tredjelande |
| --- | --- | --- | --- |

1.

er af den opfattelse, at Kommissionens beslutning af [...] om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet for personoplysninger i fortegnelsen over reservationsnumre (PNR), der videregives til told- og grænsekontrolmyndighederne i USA, overskrider de gennemførelsesbeføjelser, som Kommissionen har fået overdraget, eftersom:

Vedrørende retsgrundlaget og dets udformning

1.1.

udkastet til beslutning ikke er (og ikke kan) være:

a)

et retsgrundlag, der inden for EU kan indebære en ændring af formålet med lagringen af oplysningerne i PNR-databasen og gøre det muligt for luftfartsselskaber i fuldt omfang eller delvist (13) at videregive oplysningerne til tredjelande; det kan imidlertid meget vel føre til, at de EU-standarder for databeskyttelse, der er fastsat i direktiv 95/46/EF, forringes, eller at der udarbejdes nye standarder gennem aftaler med tredjelande

| b) | en international aftale, i henhold til hvilken Europa-Kommissionen ville være forpligtet til at tillade, at disse oplysninger videregives; man kan desuden kun beklage den vage ordlyd i visse af beslutningens punkter og de i bilaget nævnte »undertakings« vedrørende varigheden, kontrolmekanismerne, punkterne om ophævelse eller tilbagetrækning af beslutningen, betingelserne for intervention fra medlemsstaternes side, som kan give det forkerte indtryk, at der med denne tekst opstilles forpligtelser, da de udtrykkeligt ikke er omfattet af punkt 47, hvori det hedder, at »these Undertakings do not create any right or benefit on any person or party, private or public«; |
| --- | --- |

b)

en international aftale, i henhold til hvilken Europa-Kommissionen ville være forpligtet til at tillade, at disse oplysninger videregives; man kan desuden kun beklage den vage ordlyd i visse af beslutningens punkter og de i bilaget nævnte »undertakings« vedrørende varigheden, kontrolmekanismerne, punkterne om ophævelse eller tilbagetrækning af beslutningen, betingelserne for intervention fra medlemsstaternes side, som kan give det forkerte indtryk, at der med denne tekst opstilles forpligtelser, da de udtrykkeligt ikke er omfattet af punkt 47, hvori det hedder, at »these Undertakings do not create any right or benefit on any person or party, private or public«;

Vedrørende indholdet

| 1.2. | udkastet til beslutning understøttes i øvrigt af såkaldte »undertakings« (bestemmelser), hvis pålidelighed langt fra er entydige, hvad angår den bindende karakter heraf,






  a) | hverken med hensyn til kilden, der er af rent administrativ karakter (og derfor er underlagt eventuelle interne omstruktureringer i DHS (Department of Homeland Security), hvorved adskillelsen mellem de interne strukturer vil blive utidssvarende |
| --- | --- | --- |

1.2.

udkastet til beslutning understøttes i øvrigt af såkaldte »undertakings« (bestemmelser), hvis pålidelighed langt fra er entydige, hvad angår den bindende karakter heraf,

a)

hverken med hensyn til kilden, der er af rent administrativ karakter (og derfor er underlagt eventuelle interne omstruktureringer i DHS (Department of Homeland Security), hvorved adskillelsen mellem de interne strukturer vil blive utidssvarende

| b) | eller med hensyn til indholdet, da der på den ene side opstilles garantier, som der i USA endnu ikke eksisterer et retsgrundlag for, og på den anden side bevares muligheden for til enhver tid at ændre bestemmelserne, især hvad angår betingelserne for anvendelse og genanvendelse af oplysningerne; |
| --- | --- |

b)

eller med hensyn til indholdet, da der på den ene side opstilles garantier, som der i USA endnu ikke eksisterer et retsgrundlag for, og på den anden side bevares muligheden for til enhver tid at ændre bestemmelserne, især hvad angår betingelserne for anvendelse og genanvendelse af oplysningerne;

| 1.3. | hverken med hensyn til downloadsystemet (pull) for adgang til PNR-oplysninger, der underminerer alle begrænsninger, der eventuelt nås til enighed om, og som skal erstattes af et uploadsystem (push) med relevante filtre; |
| --- | --- |

1.3.

hverken med hensyn til downloadsystemet (pull) for adgang til PNR-oplysninger, der underminerer alle begrænsninger, der eventuelt nås til enighed om, og som skal erstattes af et uploadsystem (push) med relevante filtre;

| 2. | mener, at der er så vigtige interesser på spil, at det er nødvendigt for EU at nå til enighed med USA om udarbejdelse af bestemmelser på dette område på grundlag af en reel international aftale, hvori det med fuld respekt for de grundlæggende rettigheder definerer,






  a) | de oplysninger, der kan videregives automatisk (APIS), og de oplysninger, der eventuelt kan videregives i de enkelte tilfælde |
| --- | --- | --- |

2.

mener, at der er så vigtige interesser på spil, at det er nødvendigt for EU at nå til enighed med USA om udarbejdelse af bestemmelser på dette område på grundlag af en reel international aftale, hvori det med fuld respekt for de grundlæggende rettigheder definerer,

a)

de oplysninger, der kan videregives automatisk (APIS), og de oplysninger, der eventuelt kan videregives i de enkelte tilfælde

| b) | fortegnelsen over alvorlige forbrydelser, hvor der kan anmodes om supplerende oplysninger |
| --- | --- |

b)

fortegnelsen over alvorlige forbrydelser, hvor der kan anmodes om supplerende oplysninger

| c) | fortegnelsen over myndigheder og agenturer, der kan udveksle oplysningerne, og over de databeskyttelseskrav, der skal overholdes |
| --- | --- |

c)

fortegnelsen over myndigheder og agenturer, der kan udveksle oplysningerne, og over de databeskyttelseskrav, der skal overholdes

| d) | tidsrummet for tilbageholdelse af de to former for oplysninger, hvor det er tydeligt, at oplysninger om forebyggelse af alvorlige forbrydelser skal udveksles i overensstemmelse med den mellem EU og USA indgåede aftale om retssamarbejde og udlevering |
| --- | --- |

d)

tidsrummet for tilbageholdelse af de to former for oplysninger, hvor det er tydeligt, at oplysninger om forebyggelse af alvorlige forbrydelser skal udveksles i overensstemmelse med den mellem EU og USA indgåede aftale om retssamarbejde og udlevering

| e) | hvilken rolle luftfartsselskaberne spiller i forbindelse med videregivelse af oplysninger om flypassagerer og de dermed forbundne midler (APIS, PNR m.m) på området for offentlig sikkerhed |
| --- | --- |

e)

hvilken rolle luftfartsselskaberne spiller i forbindelse med videregivelse af oplysninger om flypassagerer og de dermed forbundne midler (APIS, PNR m.m) på området for offentlig sikkerhed

| f) | hvilke garantier, der skal fastsættes for at sikre, at flypassagerne kan rette de oplysninger, der vedrører dem, eller får mulighed for at forklare sig i tilfælde af uoverensstemmelser mellem oplysningerne i forbindelse med en rejsekontrakt og oplysningerne i legitimationspapirer, visa eller rejsepas, osv. |
| --- | --- |

f)

hvilke garantier, der skal fastsættes for at sikre, at flypassagerne kan rette de oplysninger, der vedrører dem, eller får mulighed for at forklare sig i tilfælde af uoverensstemmelser mellem oplysningerne i forbindelse med en rejsekontrakt og oplysningerne i legitimationspapirer, visa eller rejsepas, osv.

| g) | hvilket ansvar luftfartsselskaberne har over for flypassagerer og myndigheder i tilfælde af fejl ved registrering eller kodning samt beskyttelse af de bearbejdede oplysninger |
| --- | --- |

g)

hvilket ansvar luftfartsselskaberne har over for flypassagerer og myndigheder i tilfælde af fejl ved registrering eller kodning samt beskyttelse af de bearbejdede oplysninger

| h) | retten til at henvende sig til en uafhængig myndighed og ankemulighederne i tilfælde af overtrædelse af passagernes rettigheder; |
| --- | --- |

h)

retten til at henvende sig til en uafhængig myndighed og ankemulighederne i tilfælde af overtrædelse af passagernes rettigheder;

| 3. | er rede til gennem en hasteprocedure at indgå en international aftale, der opfylder ovennævnte principper, og mener, at hvis en sådan aftale blev vedtaget, kunne Kommissionen legitimt tilkendegive, at USA sikrer en tilstrækkelig databeskyttelse; |
| --- | --- |

3.

er rede til gennem en hasteprocedure at indgå en international aftale, der opfylder ovennævnte principper, og mener, at hvis en sådan aftale blev vedtaget, kunne Kommissionen legitimt tilkendegive, at USA sikrer en tilstrækkelig databeskyttelse;

| 4. | anmoder Kommissionen om at forelægge Parlamentet en ny beslutning om en procedure til konstatering af et passende beskyttelsesniveau og anmode Rådet om et mandat til forhandling om en ny bindende aftale under overholdelse af de principper, der er fastsat i denne beslutning; |
| --- | --- |

4.

anmoder Kommissionen om at forelægge Parlamentet en ny beslutning om en procedure til konstatering af et passende beskyttelsesniveau og anmode Rådet om et mandat til forhandling om en ny bindende aftale under overholdelse af de principper, der er fastsat i denne beslutning;

| 5. | opfordrer, indtil der er vedtaget en endelig retsakt eller en eller flere internationale aftaler,






  a) | medlemsstaterne til omgående at kræve den nationale lovgivning og fællesskabsbestemmelserne om beskyttelse af privatlivets fred overholdt og til navnlig at henlede luftfartsselskabernes og rejsebureauernes opmærksomhed på, at de i henhold til artikel 26, stk. 1, litra a) i direktiv 95/46/EF, har pligt til at sikre sig flypassagernes samtykke med hensyn til at videregive oplysningerne, i hvilken forbindelse dette samtykke skal gives på frivillig basis, og de rejsende skal informeres om de muligheder, som de har for at kunne være med til at bestemme, hvilke oplysninger PNR-databasen skal indeholde, samt om konsekvensen af et manglende samtykke til videregivelse af oplysninger og manglen på et passende beskyttelsesniveau i USA |
| --- | --- | --- |

5.

opfordrer, indtil der er vedtaget en endelig retsakt eller en eller flere internationale aftaler,

a)

medlemsstaterne til omgående at kræve den nationale lovgivning og fællesskabsbestemmelserne om beskyttelse af privatlivets fred overholdt og til navnlig at henlede luftfartsselskabernes og rejsebureauernes opmærksomhed på, at de i henhold til artikel 26, stk. 1, litra a) i direktiv 95/46/EF, har pligt til at sikre sig flypassagernes samtykke med hensyn til at videregive oplysningerne, i hvilken forbindelse dette samtykke skal gives på frivillig basis, og de rejsende skal informeres om de muligheder, som de har for at kunne være med til at bestemme, hvilke oplysninger PNR-databasen skal indeholde, samt om konsekvensen af et manglende samtykke til videregivelse af oplysninger og manglen på et passende beskyttelsesniveau i USA

| b) | Kommissionen til at træffe foranstaltninger for at sikre gennemførelsen af forordning (EØF) nr. 2299/89 og især sikre, at oplysningerne ikke videregives, navnlig gennem edb-reservationssystemer, uden flypassagernes indforståelse hermed, og at myndighederne i tredjelande ikke har adgang til disse edb-reservationssystemer; |
| --- | --- |

b)

Kommissionen til at træffe foranstaltninger for at sikre gennemførelsen af forordning (EØF) nr. 2299/89 og især sikre, at oplysningerne ikke videregives, navnlig gennem edb-reservationssystemer, uden flypassagernes indforståelse hermed, og at myndighederne i tredjelande ikke har adgang til disse edb-reservationssystemer;

| 6. | anmoder Kommissionen om at standse:






  a) | downloadsystemet (pull) pr. 1. juli 2004 og fra og med den dato at anvende uploadsystemet (push) med de 19 punkter, der den 13. juni 2003 blev foreslået af den i artikel 29 i direktiv 95/46/EF nævnte gruppe, |
| --- | --- | --- |

6.

anmoder Kommissionen om at standse:

a)

downloadsystemet (pull) pr. 1. juli 2004 og fra og med den dato at anvende uploadsystemet (push) med de 19 punkter, der den 13. juni 2003 blev foreslået af den i artikel 29 i direktiv 95/46/EF nævnte gruppe,

| b) | initiativerne til oprettelse af en europæisk centraliseret forvaltning af PNR-oplysninger som fastsat i meddelelsen KOM(2003) 826, hvilket den ansvarlige kommissær for nylig bekræftede over for Parlamentets udvalg, idet sådanne initiativer for øjeblikket er i strid med proportionalitetsprincippet og nærhedsprincippet; |
| --- | --- |

b)

initiativerne til oprettelse af en europæisk centraliseret forvaltning af PNR-oplysninger som fastsat i meddelelsen KOM(2003) 826, hvilket den ansvarlige kommissær for nylig bekræftede over for Parlamentets udvalg, idet sådanne initiativer for øjeblikket er i strid med proportionalitetsprincippet og nærhedsprincippet;

| 7. | forbeholder sig i mellemtiden ret til at henvende sig til Domstolen, såfremt udkastet til beslutning vedtages af Kommissionen; gør Kommissionen opmærksom på behovet for samarbejde mellem institutionerne, jf. traktatens artikel 10, og anmoder den om ikke i valgperioden at vedtage en beslutning som den, der er omhandlet i denne parlamentsbeslutning; |
| --- | --- |

7.

forbeholder sig i mellemtiden ret til at henvende sig til Domstolen, såfremt udkastet til beslutning vedtages af Kommissionen; gør Kommissionen opmærksom på behovet for samarbejde mellem institutionerne, jf. traktatens artikel 10, og anmoder den om ikke i valgperioden at vedtage en beslutning som den, der er omhandlet i denne parlamentsbeslutning;

| 8. | forbeholder sig ret til at henvende sig til Domstolen for at få fastslået, om den påtænkte internationale aftale er legitim, og navnlig om den er i overensstemmelse med beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

8.

forbeholder sig ret til at henvende sig til Domstolen for at få fastslået, om den påtænkte internationale aftale er legitim, og navnlig om den er i overensstemmelse med beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder;

| 9. | anser det for at være af største vigtighed, at forhandlingsresultatet ikke kommer til at danne forbillede for EU's fortsatte indsats med henblik på at udvikle foranstaltninger til kriminalitetsbekæmpelse, lagring af data og beskyttelse af privatlivets fred; |
| --- | --- |

9.

anser det for at være af største vigtighed, at forhandlingsresultatet ikke kommer til at danne forbillede for EU's fortsatte indsats med henblik på at udvikle foranstaltninger til kriminalitetsbekæmpelse, lagring af data og beskyttelse af privatlivets fred;

| 10. | opfordrer Kommissionen til at trække sit udkast til beslutning tilbage; |
| --- | --- |

10.

opfordrer Kommissionen til at trække sit udkast til beslutning tilbage;

*

- *

| 11. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt USA's Kongres. |
| --- | --- |

11.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt USA's Kongres.

---

(1)  EUT L 281 af 23.11.1995, s. 31. Ændret ved forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

(2)  EFT L 220 af 29.7.1989, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 323/1999 (EFT L 40 af 13.2.1999, s. 1).

(3)  P5_TA(2004)0141.

(4)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

(5)  FEDERAL REGISTER 68 FR 2101. TSA intends to use this system of records to facilitate TSA's passenger and aviation security screening program under the Aviation and Transportation Security Act. TSA intends to use the CAPPS II system to conduct risk assessments to ensure passenger and aviation security.

(6)  Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, sagerne Amann mod Schweiz af 16. februar 2000, Samling af afgørelser 2000-II, § 65, og Rotaru mod Rumænien af 4. maj 2000, Samling af afgørelser 2000-V, § 43).

(7)  Henvisningen til en »lov« er så meget mere berettiget, når der er tale om beskyttelse af en grundlæggende rettighed, som ikke kan sikres gennem administrative foranstaltninger eller blot ved hjælp af gennemførelsesbestemmelser. En »lov« skal i øvrigt dels være affattet tilstrækkeligt præcist til, at lovens adressater kan tilpasse deres adfærd, og dels opfylde kravet om forudsigelighed, som er fastslået i Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols praksis (jf. navnlig Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols dom i sagen Rekvényi mod Ungarn af 20. maj 1999, Samling af afgørelser 1999-III, § 34). I den pågældende sag skal loven desuden indeholde entydige og omfattende bestemmelser om de personer, der har ret til aktindsigt, samt om dokumenternes beskaffenhed, den procedure, der skal anvendes, og om eventuel videre anvendelse af de på den måde indhentede oplysninger (jf. Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols dom i sagen Rotaru mod Rumænien af 4. maj 2000).

(8)  Kriteriet om »nødvendighed« forudsætter, at der foreligger et tvingende samfundsmæssigt krav, og at den iværksatte foranstaltning står i forhold til et legitimt forfulgt mål (jf. navnlig Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols dom i sagen Gillow mod Det Forenede Kongerige af 24. november 1986, udgave A nr. 109, § 55), og at den lovgivende magt i den sammenhæng besidder en vis skønsmargin, hvis omfang ikke kun afhænger af formålsbestemtheden, men også af indgrebets art (jf. Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols dom i sagen Leander mod Sverige af 26. marts 1987, udgave A nr. 116, § 59).

(9)  Kriteriet om »demokratisk samfund« vedrører forholdet mellem myndigheder og borgere og er særlig relevant i samfund, hvor borgerne kontrollerer institutionerne, i forhold til der, hvor det omvendte er tilfældet. Naturligvis er det i ethvert demokrati uafhængigt af arten af dette forhold af stor betydning med særlig opmærksomhed at vurdere enhver form for systematisk indsamling og lagring af oplysninger, navnlig i de tilfælde, hvor disse oplysninger vedrører personer, der ikke udgør nogen samfundsmæssig risiko.

(10)  Kriteriet om »forholdsmæssighed« vedrører alle med dataforarbejdning forbundne parametre (f.eks. på hvilket tidspunkt videregives oplysningerne, hvilke former for oplysninger videregives, til hvilke personer og med hvilket formål for øje videregives disse oplysninger, i hvor lang tid opbevares de, og i hvor lang tid kan der gælde undtagelser). Som led i europæisk ret skal disse vurderinger også ske under hensyntagen til behovet for subsidiaritet, der er bestemmende for forholdet mellem medlemsstaterne og EU. Dette er så meget mere nødvendigt i de tilfælde, hvor medlemsstaterne i henhold til en retsakt fra en institution fratages retten til medindflydelse.

(11)  »Oplysningerne skal omfatte følgende: ›PNR record locator code‹, dato for reservation, forventede rejsedatoer, passagerens navn, øvrige navne i PNR-databasen, rejserute, registrering af gratis billetter, enkeltbilletter, ›ticketing field information‹, ›ATFQ-oplysninger (Automatic Ticket Fare Quote)‹, billetnummer, udstedelsesdato, ›no show history‹, antal bagage, bagageetiketternes numre, ›go show information‹, antal bagage i forbindelse med hver delrute, frivillig eller ikke-frivillig ændring af rejseklasse, nærmere oplysninger om ændringer i PNR-oplysningerne og med hensyn til ovennævnte aspekter.«.

(12)  http://www.europa.eu.int/comm/internal_market/privacy/docs/wpdocs/2004/wp87_da.pdf.

(13)  De forpligtelser, som luftfartsselskaberne pålægges ifølge amerikansk lovgivning, kan i øvrigt heller ikke anses som tilstrækkeligt lovkrav i henhold til artikel 7, litra c), i direktiv 95/46/EF, da dette krav skal fortolkes ud fra de grundlæggende rettigheder, der efter vedvarende retspraksis hører ind under de almene retsprincipper, som skal garanteres af De Europæiske Fællesskabers Domstol (jf. især sagen Connolly mod Kommissionen af 6. marts 2001, C-274/99 P, Rec. s. I-1611, punkt 37).

P5_TA(2004)0246

Miljø og sundhed

Europa-Parlamentets beslutning om en europæisk strategi for miljø og sundhed (KOM(2003) 338 — C5-0551/2003 — 2003/2222(INI))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg om en europæisk strategi for miljø og sundhed (KOM(2003) 338 — C5-0551/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg om en europæisk strategi for miljø og sundhed (KOM(2003) 338 — C5-0551/2003),

| — | der henviser til forslag til Rådets henstilling af 5. maj 2003 om kræftscreening (KOM(2003) 230), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets henstilling af 5. maj 2003 om kræftscreening (KOM(2003) 230),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 47, stk. 2, og artikel 163, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 47, stk. 2, og artikel 163,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik (A5-0193/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik (A5-0193/2004),

| A. | der konstaterer, at EU i det sjette miljøhandlingsprogram satte sig et mål om at bidrage til at sikre borgerne et højt niveau for livskvalitet ved at tilvejebringe et miljø, hvor forureningsniveauet ikke medfører skadelige virkninger for menneskers sundhed og miljøet, |
| --- | --- |

A.

der konstaterer, at EU i det sjette miljøhandlingsprogram satte sig et mål om at bidrage til at sikre borgerne et højt niveau for livskvalitet ved at tilvejebringe et miljø, hvor forureningsniveauet ikke medfører skadelige virkninger for menneskers sundhed og miljøet,

| B. | der henviser til, at i programmet for Fællesskabets indsats for folkesundhed (2003-2008) betragtes miljøet som en af de vigtigste faktorer for sundheden, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at i programmet for Fællesskabets indsats for folkesundhed (2003-2008) betragtes miljøet som en af de vigtigste faktorer for sundheden,

| C. | der erindrer om, at formålet med en europæisk strategi for miljø og sundhed er at skabe en bedre forståelse af de miljømæssige trusler mod menneskers sundhed, så vi kan fastslå, hvor mange sygdomstilfælde i EU der skyldes miljøfaktorer, og udforme politiske svar på den udfordring, der tegner sig, |
| --- | --- |

C.

der erindrer om, at formålet med en europæisk strategi for miljø og sundhed er at skabe en bedre forståelse af de miljømæssige trusler mod menneskers sundhed, så vi kan fastslå, hvor mange sygdomstilfælde i EU der skyldes miljøfaktorer, og udforme politiske svar på den udfordring, der tegner sig,

| D. | der henviser til, at de endelige mål for den foreslåede strategi er






  — | at reducere antallet af sygdomstilfælde i EU, der skyldes miljøfaktorer |
| --- | --- | --- |

D.

der henviser til, at de endelige mål for den foreslåede strategi er

—

at reducere antallet af sygdomstilfælde i EU, der skyldes miljøfaktorer

| — | at finde frem til og forebygge nye sundhedstrusler, der skyldes miljøfaktorer, |
| --- | --- |

—

at finde frem til og forebygge nye sundhedstrusler, der skyldes miljøfaktorer,

| — | at styrke EU's kapacitet til at føre en politik på dette område, |
| --- | --- |

—

at styrke EU's kapacitet til at føre en politik på dette område,

| E. | der henviser til, at det er særlig vigtigt at øge foranstaltningerne vedrørende miljørelaterede sundhedsproblemer på et tidspunkt for EU-udvidelse, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det er særlig vigtigt at øge foranstaltningerne vedrørende miljørelaterede sundhedsproblemer på et tidspunkt for EU-udvidelse,

| F. | der henviser til, at strategien opfører nøgleelementer med hensyn til, hvorfor forbindelserne mellem miljø og sundhed er meget komplekse; der henviser til, at kompleksiteten og de deraf følgende ubekendte faktorer, uvisheder og huller i viden ikke må bruges som en undskyldning for at forsinke forebyggende forsigtighedsforanstaltninger, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at strategien opfører nøgleelementer med hensyn til, hvorfor forbindelserne mellem miljø og sundhed er meget komplekse; der henviser til, at kompleksiteten og de deraf følgende ubekendte faktorer, uvisheder og huller i viden ikke må bruges som en undskyldning for at forsinke forebyggende forsigtighedsforanstaltninger,

| G. | der påpeger nødvendigheden af at etablere et europæisk integreret miljø- og sundhedsovervågningssystem til indsamling af data over tid, |
| --- | --- |

G.

der påpeger nødvendigheden af at etablere et europæisk integreret miljø- og sundhedsovervågningssystem til indsamling af data over tid,

| H. | der henviser til, at det er vigtigt, at Kommissionens bidrag til ministerkonferencen om miljø og sundhed, der afholdes i Budapest i juni 2004 — handlingsplanen for 2004-2010 — sætter et godt eksempel ved rent konkret at behandle antallet af sygdomstilfælde, der skyldes miljøfaktorer, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at det er vigtigt, at Kommissionens bidrag til ministerkonferencen om miljø og sundhed, der afholdes i Budapest i juni 2004 — handlingsplanen for 2004-2010 — sætter et godt eksempel ved rent konkret at behandle antallet af sygdomstilfælde, der skyldes miljøfaktorer,

| I. | der henviser til, at forbindelserne mellem EU's egne aktioner og andre programmer som f.eks. WHO's og OECD's programmer bør tages i betragtning, da det er formålsløst at skabe og opretholde overlappende aktioner og overlappende organisationer, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at forbindelserne mellem EU's egne aktioner og andre programmer som f.eks. WHO's og OECD's programmer bør tages i betragtning, da det er formålsløst at skabe og opretholde overlappende aktioner og overlappende organisationer,

| J. | der erindrer om, at en strategi for miljø og sundhed kun kan gennemføres, hvis den er baseret på en tværfaglig tilgang, og understreger, at der skal lægges vægt på sammenhængen mellem strategien og fremtidig lovgivning, |
| --- | --- |

J.

der erindrer om, at en strategi for miljø og sundhed kun kan gennemføres, hvis den er baseret på en tværfaglig tilgang, og understreger, at der skal lægges vægt på sammenhængen mellem strategien og fremtidig lovgivning,

| K. | der påpeger, at forsigtighedsprincippet ikke er omtalt i meddelelsen, og at der bør benyttes en proaktiv tilgang med udgangspunkt i forsigtighedsprincippet i de tilfælde, hvor videnskaben ikke er fuldt udviklet de potentielle omkostninger og skader ved manglende indsats er for store i forhold til folkesundheden og miljøet, |
| --- | --- |

K.

der påpeger, at forsigtighedsprincippet ikke er omtalt i meddelelsen, og at der bør benyttes en proaktiv tilgang med udgangspunkt i forsigtighedsprincippet i de tilfælde, hvor videnskaben ikke er fuldt udviklet de potentielle omkostninger og skader ved manglende indsats er for store i forhold til folkesundheden og miljøet,

| L. | der erindrer om, at astma og åndedrætssygdomme hænger tæt sammen med trafik- og luftforurening, |
| --- | --- |

L.

der erindrer om, at astma og åndedrætssygdomme hænger tæt sammen med trafik- og luftforurening,

| M. | der konstaterer, at Kommissionens meddelelse ikke i tilstrækkelig grad omhandler allergi og forurening af indeklimaet i bygninger og huse, |
| --- | --- |

M.

der konstaterer, at Kommissionens meddelelse ikke i tilstrækkelig grad omhandler allergi og forurening af indeklimaet i bygninger og huse,

| N. | der finder, at passiv rygning repræsenterer en særdeles vigtig miljøforureningsfaktor, |
| --- | --- |

N.

der finder, at passiv rygning repræsenterer en særdeles vigtig miljøforureningsfaktor,

| O. | der konstaterer, at klimaændringer og de sundhedsmæssige virkninger heraf ikke er omhandlet i meddelelsen, |
| --- | --- |

O.

der konstaterer, at klimaændringer og de sundhedsmæssige virkninger heraf ikke er omhandlet i meddelelsen,

| P. | der henviser til, at lovgivningsforslagene om fastsættelse af miljøkvalitetsnormer og emissionskontrolforanstaltninger for prioriterede stoffer i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (1) således som omtalt i strategien endnu ikke er blevet forelagt, selv om dette skulle være sket senest ved udgangen af 2003, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at lovgivningsforslagene om fastsættelse af miljøkvalitetsnormer og emissionskontrolforanstaltninger for prioriterede stoffer i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (1) således som omtalt i strategien endnu ikke er blevet forelagt, selv om dette skulle være sket senest ved udgangen af 2003,

| Q. | der henviser til, at der stadig ikke er noget lovgivningsforslag om revision af Rådets direktiv 88/378/EØF af 3. maj 1988 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om sikkerhedskrav til legetøj (2), |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at der stadig ikke er noget lovgivningsforslag om revision af Rådets direktiv 88/378/EØF af 3. maj 1988 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om sikkerhedskrav til legetøj (2),

| R. | der henviser til, at der stadig ikke eksisterer nogen harmoniseret lovgivning til at beskytte børn mod blødt pvc-legetøj, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at der stadig ikke eksisterer nogen harmoniseret lovgivning til at beskytte børn mod blødt pvc-legetøj,

| S. | der henviser til, at det er vanskeligt at forstå, hvorfor pesticider er henvist til anden etape efter 2010, i betragtning af deres stærke potentiale med hensyn til uheldig indvirkning på sundheden og det faktum, at EU-lovgivningen om pesticider i øjeblikket er under revision og derfor fuldt ud bør tage hensyn til pesticiders potentielle risici for børn, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at det er vanskeligt at forstå, hvorfor pesticider er henvist til anden etape efter 2010, i betragtning af deres stærke potentiale med hensyn til uheldig indvirkning på sundheden og det faktum, at EU-lovgivningen om pesticider i øjeblikket er under revision og derfor fuldt ud bør tage hensyn til pesticiders potentielle risici for børn,

| T. | der henviser til betydningen af en præventiv indsats, særligt i barndommen, |
| --- | --- |

T.

der henviser til betydningen af en præventiv indsats, særligt i barndommen,

| U. | der erindrer om, at øget bevidsthed er et af de primære mål for strategien, |
| --- | --- |

U.

der erindrer om, at øget bevidsthed er et af de primære mål for strategien,

| V. | der henviser til, at spørgsmålet om finansieringen af strategien for miljø og sundhed skal præciseres, |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at spørgsmålet om finansieringen af strategien for miljø og sundhed skal præciseres,

| W. | der henviser til, at der generelt savnes information om sammenhængen mellem f.eks. udslip af dioxiner og pcb og deres akkumulering i økosystemet og i fødevarer, |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at der generelt savnes information om sammenhængen mellem f.eks. udslip af dioxiner og pcb og deres akkumulering i økosystemet og i fødevarer,

| 1. | glæder sig over hensigten om bedre at forstå forbindelsen mellem miljøfaktorer og visse sygdomme, men mener, at det er en illusion at tro, at strategien kan »udfylde hullerne i vores viden om sammenhængen mellem miljø og sundhed« for slet ikke at tale om at »tilvejebringe de oplysninger, der er nødvendige for at påvise en årsagssammenhæng«, i betragtning af den enorme kompleksitet med hensyn til forbindelsen mellem miljø og sundhed; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over hensigten om bedre at forstå forbindelsen mellem miljøfaktorer og visse sygdomme, men mener, at det er en illusion at tro, at strategien kan »udfylde hullerne i vores viden om sammenhængen mellem miljø og sundhed« for slet ikke at tale om at »tilvejebringe de oplysninger, der er nødvendige for at påvise en årsagssammenhæng«, i betragtning af den enorme kompleksitet med hensyn til forbindelsen mellem miljø og sundhed;

| 2. | understreger, at det er vigtigt at tage hensyn til den socioøkonomiske indvirkning af arbejdet med miljø og sundhed; |
| --- | --- |

2.

understreger, at det er vigtigt at tage hensyn til den socioøkonomiske indvirkning af arbejdet med miljø og sundhed;

| 3. | opfordrer Kommissionen til altid at være opmærksom på kønsaspektet, når den gennemfører den europæiske miljø- og sundhedsstrategi; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Kommissionen til altid at være opmærksom på kønsaspektet, når den gennemfører den europæiske miljø- og sundhedsstrategi;

| 4. | understreger, at den umiddelbare prioritet for handlingsplanen skal være en mere omfattende kortlægning og evaluering på kort sigt af de allerede foreliggende videnskabelige resultater, som viser sammenhængen mellem eksponering for miljøfaktorer og sygdomme i henhold til allerede gennemførte undersøgelser, data indsamlet i den første etape og de foreliggende toksikologiske data med henblik på snarest muligt at foreslå konkrete foranstaltninger til beskyttelse af menneskers sundhed og miljøet; |
| --- | --- |

4.

understreger, at den umiddelbare prioritet for handlingsplanen skal være en mere omfattende kortlægning og evaluering på kort sigt af de allerede foreliggende videnskabelige resultater, som viser sammenhængen mellem eksponering for miljøfaktorer og sygdomme i henhold til allerede gennemførte undersøgelser, data indsamlet i den første etape og de foreliggende toksikologiske data med henblik på snarest muligt at foreslå konkrete foranstaltninger til beskyttelse af menneskers sundhed og miljøet;

| 5. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde en oversigt over kendte helbredsskader forårsaget af miljøfaktorer, inklusive omkostningerne ved sådanne skader; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde en oversigt over kendte helbredsskader forårsaget af miljøfaktorer, inklusive omkostningerne ved sådanne skader;

| 6. | opfordrer til, at sammenhængen mellem trafik-, transport- og luftforurening og astma og åndedrætssygdomme understreges yderligere under strategiens første etape, idet astma og åndedrætssygdomme hænger tæt sammen med luftforurening, og at der fokuseres ligeligt på de to problemområder; |
| --- | --- |

6.

opfordrer til, at sammenhængen mellem trafik-, transport- og luftforurening og astma og åndedrætssygdomme understreges yderligere under strategiens første etape, idet astma og åndedrætssygdomme hænger tæt sammen med luftforurening, og at der fokuseres ligeligt på de to problemområder;

| 7. | anbefaler, at handlingsplanen foreslår mere omfattende foranstaltninger med henblik på at forbedre luftkvaliteten på steder, hvor mennesker opholder sig og bor: bolig, offentlige steder (navnlig vuggestuer og skoler) og på arbejdspladserne; |
| --- | --- |

7.

anbefaler, at handlingsplanen foreslår mere omfattende foranstaltninger med henblik på at forbedre luftkvaliteten på steder, hvor mennesker opholder sig og bor: bolig, offentlige steder (navnlig vuggestuer og skoler) og på arbejdspladserne;

| 8. | bekræfter, at beskyttelsen af børns sundhed mod sygdomme, der skyldes miljøfaktorer, udgør en væsentlig investering for at sikre en passende menneskelig og økonomisk udvikling; |
| --- | --- |

8.

bekræfter, at beskyttelsen af børns sundhed mod sygdomme, der skyldes miljøfaktorer, udgør en væsentlig investering for at sikre en passende menneskelig og økonomisk udvikling;

| 9. | anmoder om, at handlingsplanen tager hensyn til beskyttelsen af beboerne med hensyn til risikoen i tilknytning til radon og kulilteforgiftninger i boligen; |
| --- | --- |

9.

anmoder om, at handlingsplanen tager hensyn til beskyttelsen af beboerne med hensyn til risikoen i tilknytning til radon og kulilteforgiftninger i boligen;

| 10. | anbefaler, at der under handlingsplanen iværksættes undersøgelser til kortlægning af hotspots for emissioner og sundhedsmæssige risici, og at de samme undersøgelser omhandler disse risici med henblik på at finde frem til hurtige midler til forebyggelse af indvirkningen på sundheden ved brug af de nødvendige instrumenter, og anbefaler endvidere, at handlingsplanen omhandler udarbejdelse af standarder for og beskyttelsesforanstaltninger i boliger samt oplysning om risici i forbindelse med boliger; |
| --- | --- |

10.

anbefaler, at der under handlingsplanen iværksættes undersøgelser til kortlægning af hotspots for emissioner og sundhedsmæssige risici, og at de samme undersøgelser omhandler disse risici med henblik på at finde frem til hurtige midler til forebyggelse af indvirkningen på sundheden ved brug af de nødvendige instrumenter, og anbefaler endvidere, at handlingsplanen omhandler udarbejdelse af standarder for og beskyttelsesforanstaltninger i boliger samt oplysning om risici i forbindelse med boliger;

| 11. | anmoder om, at handlingsplanen viser befolkninger, som er naboer til forurenende steder, særlig opmærksomhed og styrker forebyggelsespolitikken koncentreret omkring identifikation, kvantificering og reduktion af emissioner og omkring intensivering af miljøovervågning over for kræftfremkaldende, reprotoksiske og neurotoksiske stoffer; |
| --- | --- |

11.

anmoder om, at handlingsplanen viser befolkninger, som er naboer til forurenende steder, særlig opmærksomhed og styrker forebyggelsespolitikken koncentreret omkring identifikation, kvantificering og reduktion af emissioner og omkring intensivering af miljøovervågning over for kræftfremkaldende, reprotoksiske og neurotoksiske stoffer;

| 12. | understreger betydningen af at beskytte vandressourcerne og af den nødvendige begrænsning såvel af punktuelt som diffust industriaffald og byaffald som af landbrugets tilførsel af gødningsstoffer og fytofarmaceutiske stoffer, hvilket indebærer, at der sikres en udvikling i landbrugspolitikken og -praksis; |
| --- | --- |

12.

understreger betydningen af at beskytte vandressourcerne og af den nødvendige begrænsning såvel af punktuelt som diffust industriaffald og byaffald som af landbrugets tilførsel af gødningsstoffer og fytofarmaceutiske stoffer, hvilket indebærer, at der sikres en udvikling i landbrugspolitikken og -praksis;

| 13. | mener, at der i handlingsplanen bør tages højde for problemerne med mærkning af produkter, og at klar og forståelig mærkning er nødvendig for, at forbrugerne kan oplyses og bevidstgøres om sådanne produkters indvirkning på miljøet; mener desuden, at handlingsplanen bør opstille andre særlige måder og midler til at sikre, at børn i deres egenskab af forbrugere oplyses hensigtsmæssigt; |
| --- | --- |

13.

mener, at der i handlingsplanen bør tages højde for problemerne med mærkning af produkter, og at klar og forståelig mærkning er nødvendig for, at forbrugerne kan oplyses og bevidstgøres om sådanne produkters indvirkning på miljøet; mener desuden, at handlingsplanen bør opstille andre særlige måder og midler til at sikre, at børn i deres egenskab af forbrugere oplyses hensigtsmæssigt;

| 14. | understreger, at sammenhængen mellem strategiens integrerede overvågnings- og reaktionssystem og forslaget til forordning om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier, Reach (KOM(2003) 644), som vil tilvejebringe toksikologiske data og eksponeringsdata, bør tydeliggøres og styrkes i strategien; påpeger, at de nuværende risikovurderingsmetoder ikke specifikt omhandler fostre, spædbørn og børn og den lange række eksponeringsmønstre, der kan konstateres i denne del af befolkningen; |
| --- | --- |

14.

understreger, at sammenhængen mellem strategiens integrerede overvågnings- og reaktionssystem og forslaget til forordning om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier, Reach (KOM(2003) 644), som vil tilvejebringe toksikologiske data og eksponeringsdata, bør tydeliggøres og styrkes i strategien; påpeger, at de nuværende risikovurderingsmetoder ikke specifikt omhandler fostre, spædbørn og børn og den lange række eksponeringsmønstre, der kan konstateres i denne del af befolkningen;

| 15. | opfordrer Kommissionen til at anmode sin Videnskabelige Komité for Toksicitet, Økotoksicitet og Miljø om en udtalelse med henblik på at vurdere, om det nuværende REACH-forslag vil sikre børn tilstrækkelig beskyttelse mod eksponering for skadelige kemikalier, navnlig fra genstande; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Kommissionen til at anmode sin Videnskabelige Komité for Toksicitet, Økotoksicitet og Miljø om en udtalelse med henblik på at vurdere, om det nuværende REACH-forslag vil sikre børn tilstrækkelig beskyttelse mod eksponering for skadelige kemikalier, navnlig fra genstande;

| 16. | finder, at den bioovervågning, der er fastsat, bør omfatte visse pesticider samt visse bromerede flammehæmmere og phtalater for at kunne tackle stoffer, som endnu ikke er reguleret i tilstrækkeligt omfang; |
| --- | --- |

16.

finder, at den bioovervågning, der er fastsat, bør omfatte visse pesticider samt visse bromerede flammehæmmere og phtalater for at kunne tackle stoffer, som endnu ikke er reguleret i tilstrækkeligt omfang;

| 17. | nbefaler, at handlingsplanen fastsætter lovgivningsforslag om reduktion af afhængigheden af pesticider i forbindelse med den tematiske strategi for bæredygtig anvendelse af pesticider; |
| --- | --- |

17.

nbefaler, at handlingsplanen fastsætter lovgivningsforslag om reduktion af afhængigheden af pesticider i forbindelse med den tematiske strategi for bæredygtig anvendelse af pesticider;

| 18. | understreger betydningen af uddannelse om miljørelaterede sundhedsproblemer; opfordrer til, at bevidstgørelsesmetoderne defineres bedre i strategien; mener, at målet skal være at oplyse den enkelte tilstrækkeligt, så man kan foretage de rette valg i forhold til sit helbred; understreger den afgørende rolle, som offentlig adgang til information spiller i denne sammenhæng; opfordrer Kommissionen til at sikre, at alle beviser vedrørende forringelse af miljøet, der kunne være skadelig for sundheden, navnlig børns sundhed, skal gøres offentligt tilgængelige; opfordrer specifikt til, at der oprettes offentligt tilgængelige registre om geografisk kortlægning af større emissioner på den ene side og større sygdomme på den anden; |
| --- | --- |

18.

understreger betydningen af uddannelse om miljørelaterede sundhedsproblemer; opfordrer til, at bevidstgørelsesmetoderne defineres bedre i strategien; mener, at målet skal være at oplyse den enkelte tilstrækkeligt, så man kan foretage de rette valg i forhold til sit helbred; understreger den afgørende rolle, som offentlig adgang til information spiller i denne sammenhæng; opfordrer Kommissionen til at sikre, at alle beviser vedrørende forringelse af miljøet, der kunne være skadelig for sundheden, navnlig børns sundhed, skal gøres offentligt tilgængelige; opfordrer specifikt til, at der oprettes offentligt tilgængelige registre om geografisk kortlægning af større emissioner på den ene side og større sygdomme på den anden;

| 19. | opfordrer til, at forsigtighedsprincippet medtages i strategien, og at handlingsplanen udbygges med en liste over miljøforurenende stoffer, for hvilke der på effektniveauet (f.eks. det molekylære, cellulære eller vævsrelaterede niveau) foreligger tilstrækkelige videnskabelige beviser for, at potentielt alvorlig eller uoprettelig indvirkning på sundheden er sandsynlig; |
| --- | --- |

19.

opfordrer til, at forsigtighedsprincippet medtages i strategien, og at handlingsplanen udbygges med en liste over miljøforurenende stoffer, for hvilke der på effektniveauet (f.eks. det molekylære, cellulære eller vævsrelaterede niveau) foreligger tilstrækkelige videnskabelige beviser for, at potentielt alvorlig eller uoprettelig indvirkning på sundheden er sandsynlig;

| 20. | opfordrer Kommissionen til at fremskynde pilotprojektet om integreret dioxin- og pcb-overvågning i Østersøområdet og til snarest at begynde at anvende denne samordnede information som basis for udviklingen af en ny politik; |
| --- | --- |

20.

opfordrer Kommissionen til at fremskynde pilotprojektet om integreret dioxin- og pcb-overvågning i Østersøområdet og til snarest at begynde at anvende denne samordnede information som basis for udviklingen af en ny politik;

| 21. | anbefaler, at klimaændringerne og de sundhedsmæssige indvirkninger heraf behandles som et prioriteret område i EU's handlingsplan, og at der foreslås foranstaltninger til vurdering, forebyggelse, mindskelse og begrænsning af klimaændringernes indvirkninger på sundheden ved hjælp af de relevante lovgivningsmæssige instrumenter i EU; |
| --- | --- |

21.

anbefaler, at klimaændringerne og de sundhedsmæssige indvirkninger heraf behandles som et prioriteret område i EU's handlingsplan, og at der foreslås foranstaltninger til vurdering, forebyggelse, mindskelse og begrænsning af klimaændringernes indvirkninger på sundheden ved hjælp af de relevante lovgivningsmæssige instrumenter i EU;

| 22. | anbefaler, at handlingsplanen specifikt omhandler problemet med passiv rygning, navnlig på arbejdspladsen og i offentlige bygninger, og omfatter lovgivningsforslag om at begrænse rygning til specifikke lukkede lokaler på arbejdspladsen, samt at der gennemføres en oplysningskampagne med henblik på at oplyse offentligheden om de skadelige virkninger af rygning både for miljøet og for børn; |
| --- | --- |

22.

anbefaler, at handlingsplanen specifikt omhandler problemet med passiv rygning, navnlig på arbejdspladsen og i offentlige bygninger, og omfatter lovgivningsforslag om at begrænse rygning til specifikke lukkede lokaler på arbejdspladsen, samt at der gennemføres en oplysningskampagne med henblik på at oplyse offentligheden om de skadelige virkninger af rygning både for miljøet og for børn;

| 23. | understreger, at iværksættelse, gennemførelse og anvendelse af et europæisk overvågnings- og reaktionssystem kræver finansiering fra EU; påpeger, at bevidstgørelse af offentligheden og udbredelse af resultater og oplysninger ligeledes kræver betydelige ressourcer; understreger, at finansieringen af strategien skal præciseres; |
| --- | --- |

23.

understreger, at iværksættelse, gennemførelse og anvendelse af et europæisk overvågnings- og reaktionssystem kræver finansiering fra EU; påpeger, at bevidstgørelse af offentligheden og udbredelse af resultater og oplysninger ligeledes kræver betydelige ressourcer; understreger, at finansieringen af strategien skal præciseres;

| 24. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

24.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1.

(2)  EFT L 187 af 16.7.1988, s. 1.

---

Torsdag, den 1. april 2004

| 29.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 103/675 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 103/675

---

PROTOKOL

(2004/C 103 E/04)

AFVIKLING AF MØDET

FORSÆDE: Raimon OBIOLS I GERMÀ

næstformand

1.   Åbning af mødet

Formanden åbnede mødet kl. 10.00.

Parlamentet iagttog et minuts stilhed for at mindes tiåret for folkemordet i Rwanda.

Evelyne Gebhardt tog ordet for at kritisere en udsendelse i tysk fjernsyn den foregående aften om de fremgangsmåder, et medlem havde anvendt til opsporing af formodet svindel i Parlamentet.

2.   Modtagne dokumenter

Formanden havde modtaget:

| 1) | fra Rådet og Kommissionen







  — | Forslag til ændringsbudget nr. 3 for regnskabsåret 2004 — almindelig oversigt over indtægter og udgifter, sektion II — Rådet, sektion III — Kommissionen, sektion IV — Domstolen, sektion V — Revisionsretten, sektion VI — Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, sektion VII — Regionsudvalget, sektion VIII — del A — Den Europæiske Ombudsmand (7682/2004 — C5-0164/2004 — 2004/2021(BUD))






  henvist til: | korr.udv.: BUDG |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: ALLE |
| retsgrundlag: | Artikel 272 i EF-traktaten, Artikel 177 i Euratom-traktaten |

1)

fra Rådet og Kommissionen

—

Forslag til ændringsbudget nr. 3 for regnskabsåret 2004 — almindelig oversigt over indtægter og udgifter, sektion II — Rådet, sektion III — Kommissionen, sektion IV — Domstolen, sektion V — Revisionsretten, sektion VI — Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, sektion VII — Regionsudvalget, sektion VIII — del A — Den Europæiske Ombudsmand (7682/2004 — C5-0164/2004 — 2004/2021(BUD))

henvist til:

korr.udv.: BUDG

rådg.udv.: ALLE

retsgrundlag:

Artikel 272 i EF-traktaten, Artikel 177 i Euratom-traktaten

| — | Forslag til ændringsbudget nr. 4 for regnskabsåret 2004 almindelig oversigt over indtægter og udgifter, sektion I — Parlamentet, sektion II — Rådet, sektion III — Kommissionen, sektion IV — Domstolen, sektion V — Revisionsretten, sektion VI — Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, sektion VII — Regionsudvalget, sektion VIII — del A — Den Europæiske Ombudsmand, sektion VIII — del B — Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (7683/2004 — C5-0165/2004 — 2004/2022(BUD))






  henvist til: | korr.udv.: BUDG |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: ALLE |
| retsgrundlag: | Artikel 272 i EF-traktaten, Artikel 177 i Euratom-traktaten |

—

Forslag til ændringsbudget nr. 4 for regnskabsåret 2004 almindelig oversigt over indtægter og udgifter, sektion I — Parlamentet, sektion II — Rådet, sektion III — Kommissionen, sektion IV — Domstolen, sektion V — Revisionsretten, sektion VI — Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, sektion VII — Regionsudvalget, sektion VIII — del A — Den Europæiske Ombudsmand, sektion VIII — del B — Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (7683/2004 — C5-0165/2004 — 2004/2022(BUD))

henvist til:

korr.udv.: BUDG

rådg.udv.: ALLE

retsgrundlag:

Artikel 272 i EF-traktaten, Artikel 177 i Euratom-traktaten

| — | Udtalelse fra Rådet om forslag til overførsel af bevillinger DEC2/2004 — sektion III — Kommissionen del 04, 15, 18, 19, 25, 31 — i det almindelige budget for Den Europæiske Union for regnskabsåret 2004 (C5-0168/2004 — C5-0168/2004 — 2004/2017(GBD))






  henvist til: | korr.udv.: BUDG |
| --- | --- | --- |
| retsgrundlag: | Artikel 274 i EF-traktaten |

—

Udtalelse fra Rådet om forslag til overførsel af bevillinger DEC2/2004 — sektion III — Kommissionen del 04, 15, 18, 19, 25, 31 — i det almindelige budget for Den Europæiske Union for regnskabsåret 2004 (C5-0168/2004 — C5-0168/2004 — 2004/2017(GBD))

henvist til:

korr.udv.: BUDG

retsgrundlag:

Artikel 274 i EF-traktaten

| — | Udtalelse fra Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, tredje afsnit, litra c), om Europa-Parlamentets ændringsforslag til Rådets fælles holdning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om interoperabel levering af paneuropæiske e-forvaltningstjenester til offentlige myndigheder, virksomheder og borgere (IDABC) (KOM(2004) 219 — C5-0169/2004 — 2003/0147(COD))






  henvist til: | korr.udv.: ITRE |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: BUDG, LIBE |
| retsgrundlag: | Artikel 156 i EF-traktaten |

—

Udtalelse fra Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, tredje afsnit, litra c), om Europa-Parlamentets ændringsforslag til Rådets fælles holdning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om interoperabel levering af paneuropæiske e-forvaltningstjenester til offentlige myndigheder, virksomheder og borgere (IDABC) (KOM(2004) 219 — C5-0169/2004 — 2003/0147(COD))

henvist til:

korr.udv.: ITRE

rådg.udv.: BUDG, LIBE

retsgrundlag:

Artikel 156 i EF-traktaten

| — | Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om statistikker over varehandelen mellem medlemsstaterne (KOM(2004) 179 — C5-0170/2004 — 2003/0126(COD))






  henvist til: | korr.udv.: ECON |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: JURI |
| retsgrundlag: | Artikel 285, stk. 1, i EF-traktaten |

—

Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om statistikker over varehandelen mellem medlemsstaterne (KOM(2004) 179 — C5-0170/2004 — 2003/0126(COD))

henvist til:

korr.udv.: ECON

rådg.udv.: JURI

retsgrundlag:

Artikel 285, stk. 1, i EF-traktaten

| — | Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om statistikker om informationssamfundet (KOM(2004) 216 — C5-0171/2004 — 2003/0199(COD))






  henvist til: | korr.udv.: ITRE |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: BUDG, ECON |
| retsgrundlag: | Artikel 285, stk. 1, i EF-traktaten |

—

Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om statistikker om informationssamfundet (KOM(2004) 216 — C5-0171/2004 — 2003/0199(COD))

henvist til:

korr.udv.: ITRE

rådg.udv.: BUDG, ECON

retsgrundlag:

Artikel 285, stk. 1, i EF-traktaten

| — | Udtalelse fra Rådet om forslag til overførsel af bevillinger DEC3/2004 — sektion III — Kommissionen del 04, 15, 31 — i det almindelige budget for Den Europæiske Union for regnskabsåret 2004 (C5-0172/2004 — 2004/2018(GBD))






  henvist til: | korr.udv.: BUDG |
| --- | --- | --- |
| retsgrundlag: | Artikel 274 i EF-traktaten |

—

Udtalelse fra Rådet om forslag til overførsel af bevillinger DEC3/2004 — sektion III — Kommissionen del 04, 15, 31 — i det almindelige budget for Den Europæiske Union for regnskabsåret 2004 (C5-0172/2004 — 2004/2018(GBD))

henvist til:

korr.udv.: BUDG

retsgrundlag:

Artikel 274 i EF-traktaten

| — | Udtalelse fra Rådet om forslag til overførsel af bevillinger DEC4/2004 — sektion III — Kommissionen del 07, 09, 31 — i det almindelige budget for Den Europæiske Union for regnskabsåret 2004 (C5-0173/2004 — 2004/2019(GBD))






  henvist til: | korr.udv.: BUDG |
| --- | --- | --- |
| retsgrundlag: | Artikel 274 i EF-traktaten |

—

Udtalelse fra Rådet om forslag til overførsel af bevillinger DEC4/2004 — sektion III — Kommissionen del 07, 09, 31 — i det almindelige budget for Den Europæiske Union for regnskabsåret 2004 (C5-0173/2004 — 2004/2019(GBD))

henvist til:

korr.udv.: BUDG

retsgrundlag:

Artikel 274 i EF-traktaten

| — | Udtalelse fra Rådet om forslag til overførsel af bevillinger DEC5/2004 — sektion III — Kommissionen del 01, 03, 05, 13, 25, 27 — i det almindelige budget for Den Europæiske Union for regnskabsåret 2004 (C5-0174/2004 — 2004/2024(GBD))






  henvist til: | korr.udv.: BUDG |
| --- | --- | --- |
| retsgrundlag: | Artikel 274 i EF-traktaten |

—

Udtalelse fra Rådet om forslag til overførsel af bevillinger DEC5/2004 — sektion III — Kommissionen del 01, 03, 05, 13, 25, 27 — i det almindelige budget for Den Europæiske Union for regnskabsåret 2004 (C5-0174/2004 — 2004/2024(GBD))

henvist til:

korr.udv.: BUDG

retsgrundlag:

Artikel 274 i EF-traktaten

| 2) | fra medlemmerne

  følgende beslutningsforslag (forretningsordenens artikel 48):






  — | Christiana Muscardini om væksten i spekulationsboblen og systemkrise (B5-0159/2004).






  henvist til: | korr.udv.: ECON |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådg.udv.: ITRE |

2)

fra medlemmerne

følgende beslutningsforslag (forretningsordenens artikel 48):

—

Christiana Muscardini om væksten i spekulationsboblen og systemkrise (B5-0159/2004).

henvist til:

korr.udv.: ECON

rådg.udv.: ITRE

3.   Tyrkiets fremskridt mod tiltrædelse (forhandling)

Betænkning: Den periodiske rapport for 2003 fra Kommissionen om Tyrkiets fremskridt mod tiltrædelse [KOM(2003) 676 — SEK(2003) 1212 — C5-0535/2003 — 2003/2204(INI)] — Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik

Ordfører: Arie M. Oostlander (A5-0204/2004)

Arie M. Oostlander forelagde sin betænkning.

Günther Verheugen (medlem af Kommissionen) tog ordet

Talere: Geoffrey Van Orden, Miet Smet (ordfører for udtalelse fra EMPL), Harald Ettl (ordfører for udtalelse fra EMPL), Karl Erik Olsson (ordfører for udtalelse fra AGRI), Renate Sommer (ordfører for udtalelse fra RETT), Anna Karamanou (ordfører for udtalelse fra FEMM), Ilkka Suominen for PPE-DE-Gruppen, Johannes (Hannes) Swoboda for PSE-Gruppen, Andrew Nicholas Duff for ELDR-Gruppen, Sylviane H. Ainardi for GUE/NGL-Gruppen, Joost Lagendijk for Verts/ALE-Gruppen, Luís Queiró for UEN-Gruppen, Bastiaan Belder for EDD-Gruppen, Philip Claeys løsgænger, Elmar Brok, Günther Verheugen, Giorgos Katiforis, Joan Vallvé, Efstratios Korakas, Eurig Wyn, Mogens N.J. Camre, Véronique Mathieu, Markus Ferber, Catherine Lalumière, Ole Andreasen og Bent Hindrup Andersen

FORSÆDE: Catherine LALUMIÈRE

næstformand

Talere: Georges Berthu, James E.M. Elles, Jo Leinen, Mario Borghezio, Ursula Stenzel, Reino Paasilinna, Jean-Thomas Nordmann, Werner Langen, Ozan Ceyhun, Johan Van Hecke, Michl Ebner, Martine Roure, Ursula Schleicher, Jules Maaten og Cristina Gutiérrez-Cortines

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 4.28.

FORSÆDE: Renzo IMBENI

næstformand

Michel Rocard, formand for CULT, anmodede for PSE-Gruppen og under henvisning til forretningsordenens artikel 146 om at få forhandlingen om betænkning A5-0148/2004 udsat til næste mødeperiode.

Parlamentet godkendte denne anmodning.

Talere: Charles Tannock, der dels anmodede Formandskonferencen om at tage stilling til de to tekster, der var blevet forelagt om EU's finansiering af Den Palæstinensiske Myndighed, dels om afholdelse af en forhandling på plenarmødet om dette spørgsmål, og Franz Turchi, som tilsluttede sig denne anmodning (Formanden tog denne anmodning til efterretning).

4.   Afstemningstid

Resultaterne af afstemningerne som helhed (ændringsforslag, særskilte afstemninger, opdelte afstemninger osv.) fremgår af bilag 1, som er vedlagt protokollen.

4.1.   Godkendelse af Kommissionen i dens nye sammensætning (afstemning)

Forslag til afgørelse B5-0184/2004

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 1)

FORSLAG TIL AFGØRELSE

Vedtaget (P5_TA(2004)0247)

Indlæg til afstemningen:

| — | Margot Wallström (medlem af Kommissionen) havde inden afstemningen tilkendegivet Kommissions holdning. |
| --- | --- |

—

Margot Wallström (medlem af Kommissionen) havde inden afstemningen tilkendegivet Kommissions holdning.

4.2.   Ændringsbudget nr. 4/2004 (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Betænkning: Forslag til ændringsbudget nr. 4 til Den Europæiske Unions budget for regnskabsåret 2004 [7683/2004 — C5-0165/2004 — 2004/2022(BUD)] — Budgetudvalget

Ordførere: Jan Mulder og Neena Gill (A5-0175/2004)

(Kvalificeret flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 2)

FORSLAG TIL BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P5_TA(2004)0248)

4.3.   Punktafgifter/Punktafgiftspligtige varer ***I (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets:

| 1. | Forordning om administrativt samarbejde på punktafgiftsområdet (KOM(2003) 797 — C5-0660/2003 — 2003/0309(COD)) |
| --- | --- |

1.

Forordning om administrativt samarbejde på punktafgiftsområdet (KOM(2003) 797 — C5-0660/2003 — 2003/0309(COD))

| 2. | Direktiv om 1. ændring af Rådets direktiv 77/799/EØF om gensidig bistand mellem medlemsstaternes kompetente myndigheder inden for området direkte skatter, visse punktafgifter og afgifter på forsikringspræmier og Rådets direktiv 92/12/EØF om den generelle ordning for punktafgiftspligtige varer, om oplægning og omsætning heraf samt om kontrol hermed (KOM(2003) 797 — C5-0661/2003 — 2003/0310(COD)) — Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål |
| --- | --- |

2.

Direktiv om 1. ændring af Rådets direktiv 77/799/EØF om gensidig bistand mellem medlemsstaternes kompetente myndigheder inden for området direkte skatter, visse punktafgifter og afgifter på forsikringspræmier og Rådets direktiv 92/12/EØF om den generelle ordning for punktafgiftspligtige varer, om oplægning og omsætning heraf samt om kontrol hermed (KOM(2003) 797 — C5-0661/2003 — 2003/0310(COD)) — Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål

Ordfører: Christa Randzio-Plath (A5-0157/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 3)

FORSLAG FRA KOMMISSIONEN og FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P5_TA(2004)0249 og P5_TA(2004)0250)

4.4.   Bevarelse og forvaltning af stærkt vandrende fiskebestande i det vestlige og centrale Stillehav *** (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Indstilling ved andenbehandling: Forslag til Rådets afgørelse om EF's tiltrædelse af konventionen om bevarelse og forvaltning af stærkt vandrende fiskebestande i det vestlige og centrale Stillehav [KOM(2003) 855 — KOM(2003) 855 — 2003/0332(AVC)] — Fiskeriudvalget

Ordfører: Rosa Miguélez Ramos (A5-0174/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 4)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P5_TA(2004)0251)

4.5.   Genressourcer i landbruget * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Betænkning: Forslag til Rådets forordning om et EU-program for bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af genressourcer i landbruget [KOM(2003) 817 — C5-0025/2004 — 2003/0321(CNS)] — Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter

Ordfører: Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf (A5-0149/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 5)

KOMMISSIONENS FORSLAG og FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P5_TA(2004)0252)

4.6.   Fiskeriaftale EF/Republikken Guinea-Bissau * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Betænkning: Forslag til Rådets forordning om indgåelse af aftalen i form af brevveksling om midlertidig anvendelse af ændringerne til protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og regeringen for Republikken Guinea-Bissau om fiskeri ud for Guinea-Bissaus kyst, for perioden 16. juni 2001 — 15. juni 2006 og Rådets afgørelse af 26. februar 2001 om fastsættelse af de nærmere regler for tildeling af støtte til Guinea-Bissau på fiskeriområdet [KOM(2003) 593 — C5-0498/2003 — 2003/0227(CNS)] — Fiskeriudvalget

Ordfører: Struan Stevenson (A5-0163/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 6)

KOMMISSIONENS FORSLAG, ÆNDRINGSFORSLAG og FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P5_TA(2004)0253)

4.7.   Fællesskabets strukturforanstaltninger for fiskeriet * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Betænkning: Forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 2792/1999 om de nærmere regler og betingelser for Fællesskabets strukturforanstaltninger for fiskeriet [KOM(2003) 658 — C5-0547/2003 — 2003/0261(CNS)] — Fiskeriudvalget

Ordfører: Hugues Martin (A5-0168/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 7)

KOMMISSIONENS FORSLAG, ÆNDRINGSFORSLAG og FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P5_TA(2004)0254)

4.8.   EF-tilskud til medlemsstaternes programmer for fiskerikontrol * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Betænkning: Forslag til Rådets beslutning om EF-tilskud til medlemsstaternes programmer for fiskerikontrol [KOM(2003) 706 — C5-0602/2003 — 2003/0281(CNS)] — Fiskeriudvalget

Ordfører: Elspeth Attwooll (A5-0166/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 8)

KOMMISSIONENS FORSLAG, ÆNDRINGSFORSLAG og FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P5_TA(2004)0255)

4.9.   EF-observatørordning for fiskerfartøjer i det NAFO-regulerede område * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Betænkning: Forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 3069/95 om en EF-observatørordning for Fællesskabets fiskerfartøjer, som fisker i det område, som reguleres af Organisationen for Fiskeriet i Det Nordvestlige Atlanterhav (NAFO) [KOM(2003) 611 — C5-0515/2003 — 2003/0237(CNS)] — Fiskeriudvalget

Ordfører: Niels Busk (A5-0165/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 9)

KOMMISSIONENS FORSLAG og FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P5_TA(2004)0256)

4.10.   Aftale EF/Republikken Guinea * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Betænkning: Forslag til Rådets forordning om indgåelse af protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og regeringen for Republikken Guinea om fiskeri ud for Guineas kyst, for perioden 1. januar 2004 til 31. december 2008 [KOM(2003) 765 — C5-0024/2004 — 2003/0290(CNS)] — Fiskeriudvalget

Ordfører: Patricia McKenna (A5-0164/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 10)

KOMMISSIONENS FORSLAG, ÆNDRINGSFORSLAG og FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P5_TA(2004)0257)

4.11.   Medaljer og møntefterligninger, der ligner euromønter: euroområdet/Medaljer og møntefterligninger, der ligner euromønter: ikke-deltagende medlemsstater * (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Betænkning: Forslag til Rådets forordning om:

| 1. | Medaljer og møntefterligninger, der ligner euromønter (KOM(2004) 39 — C5-0075/2004 — 2004/0010(CNS)), |
| --- | --- |

1.

Medaljer og møntefterligninger, der ligner euromønter (KOM(2004) 39 — C5-0075/2004 — 2004/0010(CNS)),

| 2. | Udvidelse af anvendelsen af forordning (EF) nr. [...] om medaljer og møntefterligninger, der ligner euromænter, til at omfatte ikke-deltagende medlemsstater (KOM(2004) 39 — C5-0075/2004 — 2004/0011(CNS)) — Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål |
| --- | --- |

2.

Udvidelse af anvendelsen af forordning (EF) nr. [...] om medaljer og møntefterligninger, der ligner euromænter, til at omfatte ikke-deltagende medlemsstater (KOM(2004) 39 — C5-0075/2004 — 2004/0011(CNS)) — Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål

Ordfører: José Javier Pomés Ruiz (A5-0156/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 11)

FORSLAG FRA KOMMISSIONEN og FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P5_TA(2004)0258 og P5_TA(2004)0259)

4.12.   Retfærdige og styrede asylsystemer (forretningsordenens artikel 110 a) (afstemning)

Betænkning: Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om vejen til lettere tilgængelige samt mere retfærdige og styrede asylsystemer [KOM(2003) 315 — C5-0373/2003 — 2003/2155(INI)] — Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender

Ordfører: Luís Marinho (A5-0144/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 12)

FORSLAG TIL BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P5_TA(2004)0260)

4.13.   Sikkerhed forbundet med tredjelandes luftfartøjer ***III (afstemning)

Betænkning: Forligsudvalgets fælles udkast til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om sikkerhed forbundet med tredjelandes luftfartøjer, der benytter Fællesskabets lufthavne [PE-CONS 3616/2004 — C5-0062/2004 — 2002/0014(COD)] — Europa-Parlamentets Delegation til Forligsudvalget

Ordfører: Nelly Maes (A5-0125/2004)

(Simpelt flertal påkrævet for godkendelse)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 13)

FÆLLES UDKAST

Vedtaget (P5_TA(2004)0261)

4.14.   Ændringsbudget nr. 3/2004 (afstemning)

Betænkning: Forslag til ændringsbudget nr. 3 til Den Europæiske Unions budget for regnskabsåret 2004 (7682/2004 — C5-0164/2004 — 2004/2021(BUD)) — Budgetudvalget. Ordførere: Jan Mulder og Neena Gill (A5-0202/2004)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 14)

BRS 3

(Kvalificeret flertal påkrævet)

Vedtagne ændringsforslag (se bilag 1) (P5_TA(2004)0262)

FORSLAG TIL BESLUTNING

(Simpelt flertal påkrævet)

Vedtaget (P5_TA(2004)0263)

4.15.   Bestemmelserne om flersprogethed (ændring af forretningsordenen) (afstemning)

Betænkning: Ændringer i forretningsordenen vedrørende forholdsregler i forbindelse med anvendelsen af de generelle bestemmelser om flersprogethed [2003/2227(REG)] — Udvalget om Konstitutionelle Anliggender

Ordfører: Gianfranco Dell'Alba (A5-0153/2004)

(Kvalificeret flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 15)

FORRETNINGSORDENENS TEKST

Vedtagne ændringsforslag (se bilag 1)

FORSLAG TIL AFGØRELSE

Vedtaget (P5_TA(2004)0264)

Indlæg til afstemningen:

| — | Jo Leinen havde, for ordføreren, stillet et mundtligt ændringsforslag til ændringsforslag 2. |
| --- | --- |

—

Jo Leinen havde, for ordføreren, stillet et mundtligt ændringsforslag til ændringsforslag 2.

De nye bestemmelser ville træde i kraft den 1. maj 2004.

4.16.   Ankomst- og afgangstidspunkter i Fællesskabets lufthavne ***II (afstemning)

Indstilling ved andenbehandling: Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 95/93 om fælles regler for tildeling af ankomst- og afgangstidspunkter i Fællesskabets lufthavne [16305/1/2003 — C5-0094/2004 — 2001/0140(COD)] — Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme

Ordfører: Ulrich Stockmann (A5-0217/2004)

(Kvalificeret flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 16)

RÅDETS FÆLLES HOLDNING

Erklæret godkendt (P5_TA(2004)0265)

4.17.   Schengen informationssystemet (registreringsattester for motorkøretøjer) ***I (afstemning)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af konventionen om gennemførelse af Schengen-aftalen af 14. juni 1985 om gradvis ophævelse af kontrollen ved de fælles grænser med hensyn til adgang til Schengen-informationssystemet for de tjenester i medlemsstaterne, der har ansvaret for udstedelse af registreringsattester for motorkøretøjer [KOM(2003) 510 — C5-0412/2003 — 2003/0198(COD)] — Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender

Ordfører: Carlos Coelho (A5-0205/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 17)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt som ændret (P5_TA(2004)0266)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P5_TA(2004)0266)

4.18.   Fiskeriaftale EF/Grønland * (afstemning)

Betænkning: Forslag til Rådets forordning om indgåelse af protokollen om ændring af den fjerde protokol om betingelserne for det fiskeri, der er fastsat i fiskeriaftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab på den ene side og den danske regering og det grønlandske landsstyre på den anden side [KOM(2003) 609 — C5-0514/2003 — 2003/0236(CNS)] — Fiskeriudvalget

Ordfører: Rosa Miguélez Ramos (A5-0060/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 18)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt som ændret (P5_TA(2004)0267)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P5_TA(2004)0267)

4.19.   Det Europæiske Råd/Sikkerhed i Europa (afstemning)

Forslag til beslutning B5-0165/2004, B5-0178/2004, B5-0179/2004, B5-0180/2004, B5-0182/2004 og B5-0183/2004

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 19)

FORSLAG TIL BESLUTNING RC5-0165/2004

(erstatter B5-0165/2004, B5-0182/2004 og B5-0183/2004):

stillet af:

| — | Hans-Gert Poettering, Ilkka Suominen, W.G. van Velzen, Íñigo Méndez de Vigo, Elmar Brok, Jorge Salvador Hernández Mollar, Othmar Karas, Arie M. Oostlander, Philippe Morillon og Hubert Pirker for PPE-DE-Gruppen, |
| --- | --- |

—

Hans-Gert Poettering, Ilkka Suominen, W.G. van Velzen, Íñigo Méndez de Vigo, Elmar Brok, Jorge Salvador Hernández Mollar, Othmar Karas, Arie M. Oostlander, Philippe Morillon og Hubert Pirker for PPE-DE-Gruppen,

| — | Enrique Barón Crespo for PSE-Gruppen, |
| --- | --- |

—

Enrique Barón Crespo for PSE-Gruppen,

| — | Andrew Nicholas Duff, Jules Maaten, Sarah Ludford, Cecilia Malmström, Karin Riis-Jørgensen og Luciana Sbarbati for ELDR-Gruppen, |
| --- | --- |

—

Andrew Nicholas Duff, Jules Maaten, Sarah Ludford, Cecilia Malmström, Karin Riis-Jørgensen og Luciana Sbarbati for ELDR-Gruppen,

| — | Gerard Collins |
| --- | --- |

—

Gerard Collins

Vedtaget (P5_TA(2004)0268)

(Forslag til beslutning B5-0178/2004, B5-0179/2004 og B5-0180/2004 bortfaldt)

4.20.   Oplysninger om passagerer * (afstemning)

Betænkning: Initiativ fra Kongeriget Spanien med henblik på vedtagelse af Rådets direktiv om transportvirksomheders forpligtelse til at fremsende oplysninger om passagerer [6620/2004 — C5-0111/2004 — 2003/0809(CNS)] — Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender

Ordfører: Ingo Schmitt (A5-0211/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 20)

INITIATIV

Forkastet

Initiativet blev henvist til det kompetente udvalg.

Indlæg til afstemningen:

Anna Terrón i Cusí tog efter forkastelsen af inititativet ordet for at anmode, jf. forretningsordenens artikel 68, stk. 3, om henvisning til fornyet behandling i det kompetente udvalg og Ingo Schmitt (ordfører) for at anmode om få sat forslaget til lovgivningsmæssig beslutning under afstemning. Parlamentet forkastede ordførerens anmodning.

4.21.   Bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet * (afstemning)

Betænkning: Forslag til Rådets forordning om forvaltningsforanstaltninger til bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet og om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93 og (EF) nr. 973/2001 [KOM(2003) 589 — C5-0480/2003 — 2003/0229(CNS)] — Fiskeriudvalget

Ordfører: Giorgio Lisi (A5-0159/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 21)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Forkastet

Sagen blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg, jf. forretningsordenens artikel 68, stk. 3.

Indlæg til afstemningen:

Margot Wallström (medlem af Kommissionen), der præciserede, at Kommissionen ikke trak sit forslag tilbage, Struan Stevenson (formand for PECH), der anmodede om, at sagen ikke blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg, fordi valgperioden nærmede sig sin afslutning, og Giorgio Lisi (ordfører), der anmodede om henvisning til fornyet behandling i det kompetente udvalg, jf. forretningsordenens artikel 68, stk. 3, uden at forslaget til lovgivningsmæssig beslutning blev sat under afstemning.

4.22.   Regionale rådgivende råd som led i den fælles fiskeripolitik * (afstemning)

Betænkning: Regionale rådgivende råd som led i den fælles fiskeripolitik [KOM(2003) 607 — C5-0504/2003 — 2003/0238(CNS)] — Fiskeriudvalget

Ordfører: Seán Ó Neachtain (A5-0167/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 22)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt som ændret (P5_TA(2004)0269)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P5_TA(2004)0269)

Indlæg til afstemningen:

Seán Ó Neachtain (ordfører) tog ordet inden afstemningen.

4.23.   Olympisk borgfred (afstemning)

Forslag til beslutning B5-0177/2004

Forhandlingen havde fundet sted den 25. februar 2004(protokollen af 25.02.2004, punkt 14).

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 23)

FORSLAG TIL BESLUTNING

Vedtaget (P5_TA(2004)0270)

4.24.   Situationen i Kosovo (afstemning)

Forslag til beslutning B5-0160/2004, B5-0162/2004, B5-0163/2004, B5-0164/2004, B5-0168/2004 og B5-0172/2004

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 24)

FORSLAG TIL BESLUTNING RC-B5-0160/2044

(erstatter B5-0160/2004, B5-0162/2004, B5-0163/2004, B5-0164/2004 og B5-0172/2004):

stillet af:

| — | Doris Pack for PPE-DE-Gruppen, |
| --- | --- |

—

Doris Pack for PPE-DE-Gruppen,

| — | Johannes (Hannes) Swoboda, Jan Marinus Wiersma og Jannis Sakellariou for PSE-Gruppen, |
| --- | --- |

—

Johannes (Hannes) Swoboda, Jan Marinus Wiersma og Jannis Sakellariou for PSE-Gruppen,

| — | Cecilia Malmström og Sarah Ludford for ELDR-Gruppen, |
| --- | --- |

—

Cecilia Malmström og Sarah Ludford for ELDR-Gruppen,

| — | Joost Lagendijk og Daniel Marc Cohn-Bendit for Verts/ALE-Gruppen |
| --- | --- |

—

Joost Lagendijk og Daniel Marc Cohn-Bendit for Verts/ALE-Gruppen

| — | Cristiana Muscardini og Luís Queiró for UEN-Gruppen |
| --- | --- |

—

Cristiana Muscardini og Luís Queiró for UEN-Gruppen

Vedtaget (P5_TA(2004)0271)

(Forslag til beslutning B5-0168/2004 bortfaldt).

4.25.   Udvindingsindustrierne (afstemning)

Forslag til beslutning B5-0161/2004, B5-0166/2004, B5-0167/2004, B5-0169/2004, B5-0170/2004 og B5-0171/2004

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 25)

FORSLAG TIL BESLUTNING B5-0161/2004

Forkastet

FORSLAG TIL BESLUTNING RC-B5-0166/2004

(erstatter B5-0166/2004, B5-0167/2004, B5-0169/2004, B5-0170/2004 og B5-0171/2004):

stillet af:

| — | Anders Wijkman for PPE-DE-Gruppen, |
| --- | --- |

—

Anders Wijkman for PPE-DE-Gruppen,

| — | Richard Howitt, Linda McAvan og Margrietus J. van den Berg for PSE-Gruppen, |
| --- | --- |

—

Richard Howitt, Linda McAvan og Margrietus J. van den Berg for PSE-Gruppen,

| — | Maria Johanna (Marieke) Sanders-ten Holte for ELDR-Gruppen, |
| --- | --- |

—

Maria Johanna (Marieke) Sanders-ten Holte for ELDR-Gruppen,

| — | Monica Frassoni, Didier Rod, Caroline Lucas, Paul A.A.J.G. Lannoye, Claude Turmes, Nelly Maes, Pierre Jonckheer, Patricia McKenna og Nuala Ahern for Verts/ALE-Gruppen, |
| --- | --- |

—

Monica Frassoni, Didier Rod, Caroline Lucas, Paul A.A.J.G. Lannoye, Claude Turmes, Nelly Maes, Pierre Jonckheer, Patricia McKenna og Nuala Ahern for Verts/ALE-Gruppen,

| — | Yasmine Boudjenah for GUE/NGL-Gruppen |
| --- | --- |

—

Yasmine Boudjenah for GUE/NGL-Gruppen

Vedtaget (P5_TA(2004)0272)

4.26.   De grundlæggende rettigheder i EU (2003) (afstemning)

Betænkning: Respekten for de grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union i 2003 [2003/2006(INI)] — Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender

Ordfører: Alima Boumediene-Thiery (A5-0207/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 26)

FORSLAG TIL BESLUTNING

Forkastet

Indlæg til afstemningen:

Ordføreren havde stillet et mundtligt ændringsforslag til punkt 74.

4.27.   Kroatiens ansøgning om tiltrædelse af EU (afstemning)

Betænkning: Henstilling til Rådet om Kroatiens ansøgning om tiltrædelse af EU [2003/2254(INI)] — Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik

Ordfører: Alexandros Baltas (A5-0206/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 27)

FORSLAG TIL HENSTILLING

Vedtaget (P5_TA(2004)0273)

4.28.   Tyrkiets fremskridt mod tiltrædelse (afstemning)

Betænkning: Den periodiske rapport for 2003 fra Kommissionen om Tyrkiets fremskridt mod tiltrædelse [KOM(2003) 676 — SEK(2003) 1212 — C5-0535/2003 — 2003/2204(INI)] — Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik

Ordfører: Arie M. Oostlander (A5-0204/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 28)

FORSLAG TIL BESLUTNING

Vedtaget (P5_TA(2004)0274)

Indlæg til afstemningen:

| — | Arie M. Oostlander (ordfører) præciserede ordvalget i punkt 37. |
| --- | --- |

—

Arie M. Oostlander (ordfører) præciserede ordvalget i punkt 37.

| — | Johannes (Hannes) Swoboda for PSE-Gruppen, havde stillet et mundtligt ændringsforslag til ændringsforslag 23. |
| --- | --- |

—

Johannes (Hannes) Swoboda for PSE-Gruppen, havde stillet et mundtligt ændringsforslag til ændringsforslag 23.

4.29.   Opførelse af Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) på budgettet (afstemning)

Betænkning: Opførelse af Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) på budgettet [2003/2163(INI)] — Udvalget om Udvikling og Samarbejde

Ordfører: Michel-Ange Scarbonchi (A5-0143/2004)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 29)

FORSLAG TIL BESLUTNING

Vedtaget (P5_TA(2004)0275)

Indlæg til afstemningen:

Michel-Ange Scarbonchi (ordfører) havde foreslået en teknisk rettelse i punkt I.

5.   Stemmeforklaringer

Skriftlige stemmeforklaringer:

De skriftlige stemmeforklaringer, jf. forretningsordenens artikel 137, stk. 3, var indeholdt i det fuldstændige forhandlingsreferat fra mødet.

Mundtlige stemmeforklaringer:

Betænkning Dell'Alba — A5-0153/2004

| — | Jean-Maurice Dehousse |
| --- | --- |

—

Jean-Maurice Dehousse

Det Europæiske Råd / Sikkerhed (RC5-0165/2004)

| — | Jean-Maurice Dehousse |
| --- | --- |

—

Jean-Maurice Dehousse

Situationen i Kosovo (RC5-0160/2004)

| — | Bernd Posselt |
| --- | --- |

—

Bernd Posselt

Betænkning Baltas — A5-0206/2004

| — | Bernd Posselt |
| --- | --- |

—

Bernd Posselt

Betænkning Oostlander — A5-0204/2004

| — | Jean-Louis Bourlanges, Jean-Maurice Dehousse, Bernd Posselt |
| --- | --- |

—

Jean-Louis Bourlanges, Jean-Maurice Dehousse, Bernd Posselt

6.   Stemmerettelser

Følgende medlemmer havde meddelt stemmerettelser:

Betænkning McKenna — A5-0164/2004

| — | enkelt afstemning

  for: Hubert Pirker |
| --- | --- |

—

enkelt afstemning

for: Hubert Pirker

Betænkning Miguélez Ramos — A5-0060/2004

| — | lovgivningsmæssig beslutning

  for: Brigitte Langenhagen, Ieke van den Burg |
| --- | --- |

—

lovgivningsmæssig beslutning

for: Brigitte Langenhagen, Ieke van den Burg

Det Europæiske Råd/Sikkerhed — RC5-0165/2004

| — | ændringsforslag 8

  for: Martine Roure, Georges Garot,

  imod: Gary Titley, Richard Corbett, Seán Ó Neachtain, Eurig Wyn, Ioannis Patakis

  hverken/eller: Sylvia-Yvonne Kaufmann |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 8

for: Martine Roure, Georges Garot,

imod: Gary Titley, Richard Corbett, Seán Ó Neachtain, Eurig Wyn, Ioannis Patakis

hverken/eller: Sylvia-Yvonne Kaufmann

| — | ændringsforslag 12

  for: Alejo Vidal-Quadras Roca, Fernando Fernández Martín, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Eurig Wyn, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Salvador Garriga Polledo, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, José Manuel García-Margallo y Marfil, Manuel Pérez Álvarez

  imod: Ioannis Patakis |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 12

for: Alejo Vidal-Quadras Roca, Fernando Fernández Martín, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Eurig Wyn, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Salvador Garriga Polledo, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, José Manuel García-Margallo y Marfil, Manuel Pérez Álvarez

imod: Ioannis Patakis

| — | ændringsforslag 9

  for: Eurig Wyn, Ioannis Patakis, Sylvia-Yvonne Kaufmann |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 9

for: Eurig Wyn, Ioannis Patakis, Sylvia-Yvonne Kaufmann

| — | ændringsforslag 3

  for: Christine De Veyrac |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 3

for: Christine De Veyrac

| — | ændringsforslag 6

  imod: Efstratios Korakas, Konstantinos Alyssandrakis |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 6

imod: Efstratios Korakas, Konstantinos Alyssandrakis

| — | ændringsforslag 14

  for: Jan Dhaene |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 14

for: Jan Dhaene

| — | punkt 32

  for: Seán Ó Neachtain

  imod: Sylvia-Yvonne Kaufmann |
| --- | --- |

—

punkt 32

for: Seán Ó Neachtain

imod: Sylvia-Yvonne Kaufmann

| — | punkt 43, 1. del

  for: Richard Corbett, Harlem Désir, Johanna L.A. Boogerd-Quaak, Elizabeth Lynne

  imod: Bob van den Bos, Karin Riis-Jørgensen |
| --- | --- |

—

punkt 43, 1. del

for: Richard Corbett, Harlem Désir, Johanna L.A. Boogerd-Quaak, Elizabeth Lynne

imod: Bob van den Bos, Karin Riis-Jørgensen

| — | punkt 43, 2. del

  for: Nicole Thomas-Mauro, Michael Gahler, Johanna L.A. Boogerd-Quaak, Elizabeth Lynne

  imod: Bob van den Bos |
| --- | --- |

—

punkt 43, 2. del

for: Nicole Thomas-Mauro, Michael Gahler, Johanna L.A. Boogerd-Quaak, Elizabeth Lynne

imod: Bob van den Bos

Olympisk borgfred — B5-0177/2004

| — | ændringsforslag 2

  imod: Hugues Martin, Torben Lund |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 2

imod: Hugues Martin, Torben Lund

Betænkning Boumediene-Thiery — A5-0207/2004

| — | ændringsforslag 1

  imod: Francesco Fiori |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 1

imod: Francesco Fiori

| — | punkt 12

  for: Miet Smet

  imod: Françoise Grossetête

  hverken/eller: Christine De Veyrac, Per-Arne Arvidsson, Charlotte Cederschiöld, Per Stenmarck, Anders Wijkman |
| --- | --- |

—

punkt 12

for: Miet Smet

imod: Françoise Grossetête

hverken/eller: Christine De Veyrac, Per-Arne Arvidsson, Charlotte Cederschiöld, Per Stenmarck, Anders Wijkman

| — | punkt 89

  for: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou |
| --- | --- |

—

punkt 89

for: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou

| — | punkt 109

  for: Marie-Françoise Garaud |
| --- | --- |

—

punkt 109

for: Marie-Françoise Garaud

| — | punkt 130

  for: Véronique De Keyser, Per Stenmarck, Dominique Vlasto, Marie-Hélène Descamps, Marie-Thérèse Hermange, Hugues Martin, Godelieve Quisthoudt-Rowohl, |
| --- | --- |

—

punkt 130

for: Véronique De Keyser, Per Stenmarck, Dominique Vlasto, Marie-Hélène Descamps, Marie-Thérèse Hermange, Hugues Martin, Godelieve Quisthoudt-Rowohl,

| — | punkt 136

  for: Marie-Françoise Garaud |
| --- | --- |

—

punkt 136

for: Marie-Françoise Garaud

| — | ændringsforslag 23

  imod: Jan Andersson, Elizabeth Lynne, Richard Corbett, Linda McAvan |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 23

imod: Jan Andersson, Elizabeth Lynne, Richard Corbett, Linda McAvan

| — | punkt 154

  imod: Neena Gill, Linda McAvan og Richard Corbett |
| --- | --- |

—

punkt 154

imod: Neena Gill, Linda McAvan og Richard Corbett

| — | beslutning (som helhed)

  for: Phillip Whitehead

  hverken/eller: Neena Gill |
| --- | --- |

—

beslutning (som helhed)

for: Phillip Whitehead

hverken/eller: Neena Gill

Betænkning Oostlander — A5-0204/2004

| — | ændringsforslag 7

  for: Elizabeth Montfort |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 7

for: Elizabeth Montfort

| — | ændringsforslag 8

  for: Elizabeth Montfort |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 8

for: Elizabeth Montfort

| — | beslutning (som helhed)

  for: Elmar Brok

  imod: Charles Pasqua

  hverken/eller: Doris Pack |
| --- | --- |

—

beslutning (som helhed)

for: Elmar Brok

imod: Charles Pasqua

hverken/eller: Doris Pack

Medlemmer, der havde meddelt, at de ikke havde deltaget i afstemningerne:

Arlette Laguiller, Chantal Cauquil og Armonia Bordes havde været til stede, men havde ikke deltaget i afstemningen om Det Europæiske Råd / Sikkerhed, (RC-B5-0165/2004), ændringsforslag 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 12, punkterne 32 og 43.

(Mødet udsat kl. 13.40 og genoptaget kl. 15.00)

FORSÆDE: Alonso José PUERTA

næstformand

7.   Godkendelse af protokollen fra foregående møde

Protokollen fra det foregående møde godkendtes.

Elizabeth Lynne tog ordet for at udtrykke sin glæde over, at den skriftlige forespørgsel 1/2004 om døvblindes rettigheder var blevet underskrevet af et flertal af Parlamentets medlemmer.

8.   Kvantitativ og kvalitativ forebyggelse og genanvendelse (forhandling)

Betænkning: Kommissionens meddelelse: På vej mod en temastrategi for affaldsforebyggelse og genanvendelse [KOM(2003) 301 — C5-0385/2003 — 2003/2145(INI)] — Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik

Ordfører: Karl-Heinz Florenz (A5-0176/2004)

Karl-Heinz Florenz forelagde sin betænkning.

Margot Wallström (medlem af Kommissionen) tog ordet

Talere: María del Pilar Ayuso González (ordfører for udtalelse fra ITRE), Eija-Riitta Anneli Korhola for PPE-DE-Gruppen, Jan Dhaene for PSE-Gruppen, Patricia McKenna for Verts/ALE-Gruppen, og Margot Wallström

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: Protokollen af 20.4.2004, punkt 10.32.

9.   International konference om vedvarende energi (Bonn, juni 2004) (redegørelse efterfulgt af forhandling)

Redegørelse fra Kommissionen: International konference om vedvarende energi (Bonn, juni 2004)

Margot Wallström (medlem af Kommissionen) afgav redegørelsen.

Talere: María del Pilar Ayuso González for PPE-DE-Gruppen, Mechtild Rothe for PSE-Gruppen, Claude Turmes for Verts/ALE-Gruppen, Eija-Riitta Anneli Korhola, Rolf Linkohr og Margot Wallström

Beslutningsforslag fremsat som afslutning på forhandlingen (forretningsordenens artikel 37, stk. 2):

| — | Mihail Papayannakis for GUE/NGL-Gruppen, om den internationale konference om vedvarende energi (Bonn, juni 2004) (B5-0173/2004) |
| --- | --- |

—

Mihail Papayannakis for GUE/NGL-Gruppen, om den internationale konference om vedvarende energi (Bonn, juni 2004) (B5-0173/2004)

| — | Eryl Margaret McNally og Mechtild Rothe for PSE-Gruppen, om den internationale konference om vedvarende energi (Bonn, juni 2004) (B5-0174/2004) |
| --- | --- |

—

Eryl Margaret McNally og Mechtild Rothe for PSE-Gruppen, om den internationale konference om vedvarende energi (Bonn, juni 2004) (B5-0174/2004)

| — | Nuala Ahern, Danielle Auroi, Marie Anne Isler Béguin, Hiltrud Breyer, Monica Frassoni, Caroline Lucas, Paul A.A.J.G. Lannoye, Alain Lipietz og Claude Turmes for Verts/ALE-Gruppen, om den internationale konference om vedvarende energi (Bonn, juni 2004) (B5-0175/2004) |
| --- | --- |

—

Nuala Ahern, Danielle Auroi, Marie Anne Isler Béguin, Hiltrud Breyer, Monica Frassoni, Caroline Lucas, Paul A.A.J.G. Lannoye, Alain Lipietz og Claude Turmes for Verts/ALE-Gruppen, om den internationale konference om vedvarende energi (Bonn, juni 2004) (B5-0175/2004)

| — | Giles Bryan Chichester og Peter Michael Mombaur for PPE-DE-Gruppen, om den internationale konference om vedvarende energi i Bonn — juni 2004 (vedvarende energikilder 2004) (B5-0176/2004) |
| --- | --- |

—

Giles Bryan Chichester og Peter Michael Mombaur for PPE-DE-Gruppen, om den internationale konference om vedvarende energi i Bonn — juni 2004 (vedvarende energikilder 2004) (B5-0176/2004)

| — | Nicholas Clegg for ELDR-Gruppen, om den internationale konference om vedvarende energi (Bonn, juni 2004) (B5-0181/2004) |
| --- | --- |

—

Nicholas Clegg for ELDR-Gruppen, om den internationale konference om vedvarende energi (Bonn, juni 2004) (B5-0181/2004)

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 10.1

Bernd Posselt tog ordet om afviklingen af arbejdet under mødeperioden.

10.   Afstemningstid

Resultaterne af afstemningerne som helhed (ændringsforslag, særskilte afstemninger, opdelte afstemninger osv.) fremgår af bilag 1, som er vedlagt protokollen.

10.1.   International konference om vedvarende energi (Bonn, juni 2004) (afstemning)

Forslag til beslutning B5-0173/2004, B5-0174/2004, B5-0175/2004, B5-0176/2004 og B5-0181/2004

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 30)

FORSLAG TIL BESLUTNING RC5-0173/2004

(erstatter forslag til beslutning B5-0173/2004, B5-0174/2004, B5-0175/2004, B5-0176/2004 og B5-0181/2004)

stillet af:

| — | María del Pilar Ayuso González, Anders Wijkman og Peter Liese for PPE-DE-Gruppen, |
| --- | --- |

—

María del Pilar Ayuso González, Anders Wijkman og Peter Liese for PPE-DE-Gruppen,

| — | Mechtild Rothe for PSE-Gruppen, |
| --- | --- |

—

Mechtild Rothe for PSE-Gruppen,

| — | Nicholas Clegg for ELDR-Gruppen, |
| --- | --- |

—

Nicholas Clegg for ELDR-Gruppen,

| — | Claude Turmes for Verts/ALE-Gruppen, |
| --- | --- |

—

Claude Turmes for Verts/ALE-Gruppen,

| — | Mihail Papayannakis for GUE/NGL-Gruppen |
| --- | --- |

—

Mihail Papayannakis for GUE/NGL-Gruppen

Vedtaget (P5_TA(2004)0275)

*

- *

Karsten Knolle tog ordet for at klage over mangler i chaufførtjenesten og deraf følgende problemer for medlemmerne (Formanden tog dette til efterretning og ville forelægge sagen for Præsidiet).

11.   Bevillingsoverførsler

Budgetudvalget havde på mødet den 30. marts 2004 behandlet underretningen fra Revisionsretten om overførsel af bevillinger (V/03/AB/2004).

Budgetudvalget havde vedtaget ikke at gøre indsigelse, jf. finansforordningens artikel 22, for så vidt angår 50% af overførselsanmodningen på EUR 493 000:

| BEVILLINGERNES OPRINDELSE | | |
| --- | --- | --- |
| — Konto 1110 — Grundlønninger | FB/BB | - 493 000 EUR |
| BEVILLINGERNES ANVENDELSE | | |
| — Konto 1110 — Hjælpeansatte | FB/BB | 493 000 EUR |

BEVILLINGERNES OPRINDELSE

— Konto 1110 — Grundlønninger

FB/BB

- 493 000 EUR

BEVILLINGERNES ANVENDELSE

— Konto 1110 — Hjælpeansatte

FB/BB

493 000 EUR

Budgetudvalget havde af følgende behørigt motiverede grunde vedtaget at gøre indsigelse i overensstemmelse med finansforordningens artikel 22, for så vidt angår 50% af overførselsanmodningen på 493 000 EUR:

| — | underretningen sondrer ikke mellem stillinger til hjælpeansatte, der var opført på 2004-budgettet, og anmodninger om nye stillinger, og |
| --- | --- |

—

underretningen sondrer ikke mellem stillinger til hjælpeansatte, der var opført på 2004-budgettet, og anmodninger om nye stillinger, og

| — | underretningen næsten fordobler de oprindelige bevillinger, dels fordi der under budgetproceduren blev udarbejdet nogle forkerte overslag, og fordi visse opgaver blev overset; derfor bør Revisionsretten forelægge mere detaljerede redegørelser for disse fejltagelser. |
| --- | --- |

—

underretningen næsten fordobler de oprindelige bevillinger, dels fordi der under budgetproceduren blev udarbejdet nogle forkerte overslag, og fordi visse opgaver blev overset; derfor bør Revisionsretten forelægge mere detaljerede redegørelser for disse fejltagelser.

Hvad angår det resterende beløb anmodes Revisionsretten derfor om at indgive en anmodning om bevillingsoverførsel efter finansforordningens artikel 24.

*

- *

Budgetudvalget havde behandlet forslag til bevillingsoverførsel nr. 2/2004 (C5-0112/2004 — SEK(2004) 248).

Efter at have modtaget Rådets udtalelse havde udvalget i overensstemmelse med artikel 24, stk. 3, og artikel 181, stk. 1, i finansforordningen af 25. juni 2002 vedtaget at godkende den foreslåede overførsel med følgende fordeling:

| BEVILLINGERNES OPRINDELSE | | |
| --- | --- | --- |
| Kapitel 31.02 — Reserver til finansielle interventioner | | |
| — | Artikel 31.0241 — 04.0409 Driftstilskud til platformen for de europæiske ngo'er i social- og arbejdsmarkedssektoren |

BEVILLINGERNES OPRINDELSE

Kapitel 31.02 — Reserver til finansielle interventioner

—

Artikel 31.0241 — 04.0409 Driftstilskud til platformen for de europæiske ngo'er i social- og arbejdsmarkedssektoren

FB

-1 000 000 EUR

BB

-1 000 000 EUR

— Artikel 31.0241 — 04.0501 Europæisk Kvindeforum

FB

- 750 000 EUR

BB

- 750 000 EUR

| — | Konto 31.0241 — 15.020108 Europæisk Agentur for Udvikling af Specialundervisning |
| --- | --- |

—

Konto 31.0241 — 15.020108 Europæisk Agentur for Udvikling af Specialundervisning

FB

- 750 000 EUR

BB

- 750 000 EUR

— Konto 31.0241 — 15.060101 Foranstaltninger for civilsamfundet

FB

-4 150 000 EUR

BB

-1 830 000 EUR

— Konto 31.0241 — 15.060102 »Vort Europa«-sammenslutningen

FB

- 600 000 EUR

BB

- 600 000 EUR

— Konto 31.0241 — 15.070101 Europæisk Ungdomsforum

FB

-2 000 000 EUR

BB

-2 000 000 EUR

| — | Artikel 31.0241 — 18.0301 Det Europæiske Råd for Flygtninge og Personer i Eksil |
| --- | --- |

—

Artikel 31.0241 — 18.0301 Det Europæiske Råd for Flygtninge og Personer i Eksil

FB

- 450 000 EUR

BB

- 450 000 EUR

| — | Artikel 31.0241 — 18.0603 Sammenslutningen af statsråd og øverste forvaltningsdomstole i Den Europæiske Union |
| --- | --- |

—

Artikel 31.0241 — 18.0603 Sammenslutningen af statsråd og øverste forvaltningsdomstole i Den Europæiske Union

FB

- 300 000 EUR

BB

- 300 000 EUR

— Artikel 31.0241 — 19.0401 Det Fælleseuropæiske Universitetscenter

FB

-1 732 000 EUR

BB

-1 732 000 EUR

— Konto 31.0241 — 25.020101 Den Europæiske Unions historiske arkiver

FB

-1 600 000 EUR

BB

-1 600 000 EUR

BEVILLINGERNES ANVENDELSE

Kapitel 04.04 — Fremme af integration

| — | Artikel 04.0409 — Driftstilskud til platformen for de europæiske ngo'er i socialog arbejdsmarkedssektoren |
| --- | --- |

—

Artikel 04.0409 — Driftstilskud til platformen for de europæiske ngo'er i socialog arbejdsmarkedssektoren

FB

1 000 000 EUR

BB

1 000 000 EUR

Kapitel 04.05 — Ligestilling mellem mænd og kvinder

— Artikel 04.0501 — Europæisk Kvindeforum

FB

750 000 EUR

BB

750 000 EUR

Kapitel 15.02 — Uddannelse

| — | Artikel 15.0201 — Støtte til aktiviteter og organisationer, der er aktive på europæisk plan på uddannelsesområdet |
| --- | --- |

—

Artikel 15.0201 — Støtte til aktiviteter og organisationer, der er aktive på europæisk plan på uddannelsesområdet

| — | Konto 15.020108 — Europæisk Agentur for Udvikling af Specialundervisning |
| --- | --- |

—

Konto 15.020108 — Europæisk Agentur for Udvikling af Specialundervisning

FB

750 000 EUR

BB

750 000 EUR

Kapitel 15.06 — Dialog med borgerne

| — | Artikel 15.0601 — Støtte til aktiviteter og organisationer, der på europæisk plan søger at fremme borgernes deltagelse i samfundet |
| --- | --- |

—

Artikel 15.0601 — Støtte til aktiviteter og organisationer, der på europæisk plan søger at fremme borgernes deltagelse i samfundet

— Konto 15.060101 — Foranstaltninger for civilsamfundet

FB

4 150 000 EUR

BB

1 830 000 EUR

— Konto 15.060102 — »Vort Europa«-sammenslutningen

FB

600 000 EUR

BB

600 000 EUR

Kapitel 15.07 — Ungdom

| — | Artikel 15.0701 — Støtte til organisationer, der er aktive på europæisk plan på ungdomsområdet |
| --- | --- |

—

Artikel 15.0701 — Støtte til organisationer, der er aktive på europæisk plan på ungdomsområdet

— Konto 15.070101 — Europæisk Ungdomsforum

FB

2 000 000 EUR

BB

2 000 000 EUR

Kapitel 18.03 — Den fælles indvandrings- og asylpolitik

— Artikel 18.0301 — Det Europæiske Råd for Flygtninge og Personer i Eksil

FB

450 000 EUR

BB

450 000 EUR

Kapitel 18.06 — Etablering af et egentligt europæisk retligt område for strafferetlige og civilretlige anliggender

| — | Artikel 18.0603 — Sammenslutningen af statsråd og øverste forvaltningsdomstole i Den Europæiske Union |
| --- | --- |

—

Artikel 18.0603 — Sammenslutningen af statsråd og øverste forvaltningsdomstole i Den Europæiske Union

FB

300 000 EUR

BB

300 000 EUR

Kapitel 19.04 — Menneskerettigheder og demokrati

— Artikel 19.0401 — Det Fælleseuropæiske Universitetscenter

FB

1 732 000 EUR

BB

1 732 000 EUR

Kapitel 25.02 — Relationer med civilsamfundet, åbenhed og information

— Artikel 25.0201 — Institutioner af europæisk interesse

— Konto 25.020101 — Den Europæiske Unions historiske arkiver

FB

1 600 000 EUR

BB

1 600 000 EUR

12.   Udvalgenes og delegationernes sammensætning

Efter anmodning fra PPE-DE-Gruppen godkendte Parlamentet følgende udnævnelser:

Delegationen for Forbindelserne med Schweiz, Island og Norge: Meropi Kaldi

Delegationen til De Parlamentariske Samarbejdsudvalg EU-Ukraine og EU-Moldova og Delegationen for Forbindelserne med Belarus: Meropi Kaldi

13.   Parlamentets sammensætning

María del Carmen Ortiz Rivas havde skriftligt nedlagt sit mandat som medlem af Europa-Parlamentet med virkning fra den 1. april 2004.

María Rodríguez Ramos havde skriftligt nedlagt sit mandat som medlem af Europa-Parlamentet med virkning fra den 1. april 2004.

Carles-Alfred Gasòliba i Böhm havde skriftligt nedlagt sit mandat som medlem af Europa-Parlamentet med virkning fra den 2. april 2004.

Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya havde skriftligt nedlagt sit mandat som medlem af Europa-Parlamentet med virkning fra den 2. april 2004.

Alexandros Alavanos havde skriftligt nedlagt sit mandat som medlem af Europa-Parlamentet med virkning fra den 15. april 2004.

I overensstemmelse med forretningsordenens artikel 8 og artikel 12, stk. 2, andet afsnit, i akten om almindelige direkte valg af repræsentanterne til Europa-Parlamentet konstaterede Parlamentet, at disse mandater var ledige, og de berørte medlemsstater ville blive informeret.

14.   Skriftlige erklæringer (forretningsordenens artikel 51)

Formanden meddelte i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 51, stk. 3, hvor mange underskrifter følgende erklæringer havde opnået.

| Dokument Nr. | Stillere | Underskrifter |
| --- | --- | --- |
| 1/2004 | Richard Howitt, Mario Mantovani, Elizabeth Lynne, Patricia McKenna og Ilda Figueiredo | 320 |
| 2/2004 | Marie Anne Isler Béguin | 35 |
| 3/2004 | Philip Claeys og Koenraad Dillen | 21 |
| 4/2004 | Hiltrud Breyer, Alexander de Roo, Marie Anne Isler Béguin, Paul A.A.J.G. Lannoye og Caroline Lucas | 48 |
| 5/2004 | Claude Moraes, Stephen Hughes, Imelda Mary Read, Marie-Hélène Gillig og Alejandro Cercas | 51 |
| 6/2004 | Piia-Noora Kauppi, Sarah Ludford, Johannes (Hannes) Swoboda og Nelly Maes | 60 |
| 7/2004 | Ward Beysen | 7 |
| 8/2004 | Philip Claeys, Koenraad Dillen, Bruno Gollnisch og Mario Borghezio | 12 |
| 9/2004 | Marie Anne Isler Béguin og Jean Lambert | 23 |
| 10/2004 | Mario Borghezio | 11 |
| 11/2004 | Marie-Thérèse Hermange, Neena Gill, Joseph Daul, Giorgio Lisi og Georges Garot | 95 |
| 12/2004 | Thierry Cornillet, Monica Frassoni, Jo Leinen, Mariotto Segni og Diana Wallis | 130 |
| 13/2004 | Gary Titley, Richard Corbett, Martin Schulz og Olivier Duhamel | 40 |
| 14/2004 | Michl Ebner, Alima Boumediene-Thiery, Neena Gill og Ingo Schmitt | 35 |
| 15/2004 | Philip Bushill-Matthews, Bashir Khanbhai og Nirj Deva | 20 |
| 17/2004 | Glenys Kinnock, Michael Gahler, Johan Van Hecke, Nelly Maes og Pernille Frahm | 61 |
| 18/2004 | Anne E.M. Van Lancker, Jan Dhaene, Saïd El Khadraoui og Nelly Maes | 29 |
| 19/2004 | Sebastiano (Nello) Musumeci | 5 |
| 20/2004 | Marie Anne Isler Béguin | 12 |
| 21/2004 | Jean-Louis Bernié, Yves Butel, Alain Esclopé, Véronique Mathieu og Jean Saint-Josse | 42 |
| 22/2004 | Dana Rosemary Scallon, Hiltrud Breyer, Patsy Sörensen og Johannes (Hans) Blokland | 31 |
| 23/2004 | Marie Anne Isler Béguin | 7 |
| 24/2004 | Jean-Thomas Nordmann, Glyn Ford og Lennart Sacrédeus | 37 |
| 25/2004 | Caroline Lucas, Jean Lambert og Paul A.A.J.G. Lannoye | 15 |
| 26/2004 | Marie Anne Isler Béguin, Jan Marinus Wiersma, Hans Modrow, Charles Tannock og Samuli Pohjamo | 25 |
| 27/2004 | Marie Anne Isler Béguin | 11 |
| 28/2004 | Hans-Gert Poettering, Enrique Barón Crespo, Graham R. Watson og Charles Pasqua | 92 |

Dokument Nr.

Stillere

Underskrifter

1/2004

Richard Howitt, Mario Mantovani, Elizabeth Lynne, Patricia McKenna og Ilda Figueiredo

320

2/2004

Marie Anne Isler Béguin

35

3/2004

Philip Claeys og Koenraad Dillen

21

4/2004

Hiltrud Breyer, Alexander de Roo, Marie Anne Isler Béguin, Paul A.A.J.G. Lannoye og Caroline Lucas

48

5/2004

Claude Moraes, Stephen Hughes, Imelda Mary Read, Marie-Hélène Gillig og Alejandro Cercas

51

6/2004

Piia-Noora Kauppi, Sarah Ludford, Johannes (Hannes) Swoboda og Nelly Maes

60

7/2004

Ward Beysen

7

8/2004

Philip Claeys, Koenraad Dillen, Bruno Gollnisch og Mario Borghezio

12

9/2004

Marie Anne Isler Béguin og Jean Lambert

23

10/2004

Mario Borghezio

11

11/2004

Marie-Thérèse Hermange, Neena Gill, Joseph Daul, Giorgio Lisi og Georges Garot

95

12/2004

Thierry Cornillet, Monica Frassoni, Jo Leinen, Mariotto Segni og Diana Wallis

130

13/2004

Gary Titley, Richard Corbett, Martin Schulz og Olivier Duhamel

40

14/2004

Michl Ebner, Alima Boumediene-Thiery, Neena Gill og Ingo Schmitt

35

15/2004

Philip Bushill-Matthews, Bashir Khanbhai og Nirj Deva

20

17/2004

Glenys Kinnock, Michael Gahler, Johan Van Hecke, Nelly Maes og Pernille Frahm

61

18/2004

Anne E.M. Van Lancker, Jan Dhaene, Saïd El Khadraoui og Nelly Maes

29

19/2004

Sebastiano (Nello) Musumeci

5

20/2004

Marie Anne Isler Béguin

12

21/2004

Jean-Louis Bernié, Yves Butel, Alain Esclopé, Véronique Mathieu og Jean Saint-Josse

42

22/2004

Dana Rosemary Scallon, Hiltrud Breyer, Patsy Sörensen og Johannes (Hans) Blokland

31

23/2004

Marie Anne Isler Béguin

7

24/2004

Jean-Thomas Nordmann, Glyn Ford og Lennart Sacrédeus

37

25/2004

Caroline Lucas, Jean Lambert og Paul A.A.J.G. Lannoye

15

26/2004

Marie Anne Isler Béguin, Jan Marinus Wiersma, Hans Modrow, Charles Tannock og Samuli Pohjamo

25

27/2004

Marie Anne Isler Béguin

11

28/2004

Hans-Gert Poettering, Enrique Barón Crespo, Graham R. Watson og Charles Pasqua

92

15.   Afgørelser vedrørende forskellige dokumenter

Udvalgshenvisninger

DEVE var blevet korr. udv. om:

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 975/1999 om kravene til gennemførelsen af udviklingssamarbejdsaktioner, der bidrager til de generelle mål om udvikling og befæstelse af demokratiet og af retsstaten samt respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder (KOM(2003) 639 — C5-0507/2003 — 2003/0250(COD))
  (rådg.udv.: AFET, BUDG)
  (Som følge af Formandskonferencens afgørelse af 1. april 2004)
  (AFET oprindeligt korr.udv. — protokollen af 5. november 2003) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 975/1999 om kravene til gennemførelsen af udviklingssamarbejdsaktioner, der bidrager til de generelle mål om udvikling og befæstelse af demokratiet og af retsstaten samt respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder (KOM(2003) 639 — C5-0507/2003 — 2003/0250(COD))

(rådg.udv.: AFET, BUDG)

(Som følge af Formandskonferencens afgørelse af 1. april 2004)

(AFET oprindeligt korr.udv. — protokollen af 5. november 2003)

Afgørelse om tilladelse til at udarbejde betænkning, jf. forretningsordenens artikel 180

AFCO:

| — | Forretningsordenen: udsættelse af afstemningen med henblik på enighed under førstebehandlingen (2004/2027(REG))
  (Som følge af skrivelse fra formanden af 11. marts 2004) |
| --- | --- |

—

Forretningsordenen: udsættelse af afstemningen med henblik på enighed under førstebehandlingen (2004/2027(REG))

(Som følge af skrivelse fra formanden af 11. marts 2004)

Samarbejde mellem udvalgene

Forretningsordenens artikel 162 fandt anvendelse på følgende betænkning:

JURI:

| — | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om tjenesteydelser i det indre marked (KOM(2004) 2 — C5-0069/2004 — 2004/0001(COD))
  Procedure i henhold til artikel 162 a mellem JURI og EMPL
  (Som følge af Formandskonferencens afgørelse af 25. marts 2004) |
| --- | --- |

—

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om tjenesteydelser i det indre marked (KOM(2004) 2 — C5-0069/2004 — 2004/0001(COD))

Procedure i henhold til artikel 162 a mellem JURI og EMPL

(Som følge af Formandskonferencens afgørelse af 25. marts 2004)

Ændring af titel på betænkning, hvortil Formandskonferencen tidligere havde givet tilladelse

RETT:

| — | Tredje statusrapport om økonomisk og social samhørighed (2004/2005(INI) — C5-0092/2004)
  (Protokollen af 29. januar 2004)
  (Tidligere titel: Tredje rapport om samhørighed: Strukturfondene efter 2005) |
| --- | --- |

—

Tredje statusrapport om økonomisk og social samhørighed (2004/2005(INI) — C5-0092/2004)

(Protokollen af 29. januar 2004)

(Tidligere titel: Tredje rapport om samhørighed: Strukturfondene efter 2005)

16.   Døvblindes rettigheder (skriftlig erklæring)

Skriftlig erklæring 1/2004 indgivet af Richard Howitt, Mario Mantovani, Elizabeth Lynne, Patricia McKenna og Ilda Figueiredo om døvblindes rettigheder var den 1. april 2004 blevet underskrevet af et flertal af Parlamentets medlemmer og ville således, jf. forretningsordenens artikel 51, stk. 4, blive sendt til de anførte institutioner og offentliggjort med angivelse af underskrivernes navne i de vedtagne tekster fra dette møde (P5_TA(2004)0277).

17.   Fremsendelse af beslutninger vedtaget under dette møde

I overensstemmelse med forretningsordenens artikel 148, stk. 2, ville protokollen fra dette møde blive forelagt Parlamentet til godkendelse ved begyndelsen af næste møde.

Med Parlamentets godkendelse ville de vedtagne beslutninger allerede nu blive fremsendt til de heri nævnte instanser.

18.   Tid og sted for næste møde

Formanden meddelte, at næste møde ville finde sted den 19.-22. april 2004.

19.   Afbrydelse af sessionen

Formanden erklærede Europa-Parlamentets session for afbrudt.

Formanden hævede mødet kl. 16.15.

Julian Priestley

generalsekretær

Pat Cox

formand

---

TILSTEDEVÆRELSESLISTE

Følgende skrev under:

Aaltonen, Abitbol, Adam, Nuala Ahern, Ainardi, Almeida Garrett, Alyssandrakis, Andersen, Andersson, Andreasen, Aparicio Sánchez, Arvidsson, Atkins, Auroi, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Bakopoulos, Balfe, Baltas, Banotti, Barón Crespo, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Belder, Berend, Berès, van den Berg, Bergaz Conesa, Berger, Berlato, Bernié, Berthu, Beysen, Bigliardo, Blak, Bodrato, Böge, Bösch, von Boetticher, Bonde, Boogerd-Quaak, Bordes, Borghezio, van den Bos, Boudjenah, Boumediene-Thiery, Bouwman, Bowe, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Breyer, Brok, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Callanan, Calò, Camisón Asensio, Campos, Camre, Cappato, Cardoso, Carnero González, Cashman, Caudron, Caullery, Cauquil, Cederschiöld, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Chichester, Claeys, Clegg, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Cossutta, Cox, Crowley, van Dam, Dary, Daul, Davies, Dehousse, De Keyser, Dell'Alba, Della Vedova, Dell'Utri, Deprez, De Sarnez, Descamps, Désir, De Veyrac, Dhaene, Di Lello Finuoli, Dillen, Doorn, Dover, Doyle, Dührkop Dührkop, Duff, Duhamel, Duin, Duthu, Ebner, Echerer, El Khadraoui, Elles, Eriksson, Esclopé, Ettl, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert J.E. Evans, Fatuzzo, Fava, Ferber, Fernández Martín, Ferrández Lezaun, Ferrer, Fiebiger, Figueiredo, Fiori, Fitzsimons, Flautre, Flesch, Florenz, Foster, Fourtou, Frassoni, Gahler, Gahrton, Garaud, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garot, Garriga Polledo, Gasòliba i Böhm, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Glase, Goebbels, Goepel, Görlach, Gollnisch, Gomolka, Goodwill, Gorostiaga Atxalandabaso, Gouveia, Graefe zu Baringdorf, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hänsch, Hager, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Herzog, Hieronymi, Honeyball, Hortefeux, Hudghton, Hughes, van Hulten, Hyland, Imbeni, Inglewood, Isler Béguin, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Jöns, Jové Peres, Junker, Kaldi, Karamanou, Karas, Karlsson, Katiforis, Kaufmann, Keppelhoff-Wiechert, Keßler, Khanbhai, Kindermann, Glenys Kinnock, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korakas, Korhola, Koukiadis, Krarup, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Krivine, Kronberger, Kuckelkorn, Kuhne, Kuntz, Lage, Lagendijk, Laguiller, Lalumière, Lamassoure, Lang, Lange, Langen, Langenhagen, Lannoye, de La Perriere, Laschet, Lavarra, Lechner, Lehne, Leinen, Liese, Linkohr, Lisi, Lucas, Lulling, Lund, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCartin, MacCormick, McKenna, McMillan-Scott, McNally, Maes, Malliori, Manders, Manisco, Erika Mann, Thomas Mann, Marchiani, Marinho, Marinos, Markov, Marques, Marset Campos, Martens, David W. Martin, Hans-Peter Martin, Hugues Martin, Martinez, Martínez Martínez, Mastella, Mastorakis, Mathieu, Matikainen-Kallström, Hans-Peter Mayer, Xaver Mayer, Mayol i Raynal, Medina Ortega, Meijer, Menéndez del Valle, Menrad, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Modrow, Mombaur, Monsonís Domingo, Montfort, Moraes, Morillon, Müller, Mulder, Murphy, Muscardini, Mussa, Myller, Naïr, Napoletano, Naranjo Escobar, Nassauer, Newton Dunn, Nicholson, Niebler, Nisticò, Nobilia, Nogueira Román, Nordmann, Obiols i Germà, Olsson, Ó Neachtain, Onesta, Oomen-Ruijten, Oostlander, Ortuondo Larrea, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Pack, Papayannakis, Pasqua, Pastorelli, Patakis, Patrie, Paulsen, Perry, Pesälä, Piecyk, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pohjamo, Poignant, Pomés Ruiz, Poos, Posselt, Prets, Puerta, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Randzio-Plath, Rapkay, Raschhofer, Raymond, Read, Ribeiro, Ribeiro e Castro, Riis-Jørgensen, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rocard, Rod, Rothe, Roure, Rousseaux, Rovsing, Rübig, Rühle, Sacconi, Sacrédeus, Saint-Josse, Salafranca Sánchez-Neyra, Sandberg-Fries, Sandbæk, Sanders-ten Holte, Santer, Santini, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scapagnini, Scarbonchi, Scheele, Schierhuber, Schleicher, Herman Schmid, Olle Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schörling, Ilka Schröder, Jürgen Schröder, Schroedter, Schwaiger, Seppänen, Simpson, Sjöstedt, Skinner, Smet, Sörensen, Sommer, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Staes, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stihler, Stirbois, Stockmann, Stockton, Sturdy, Suominen, Swiebel, Swoboda, Sørensen, Tannock, Terrón i Cusí, Theato, Theorin, Thomas-Mauro, Thorning-Schmidt, Thors, Thyssen, Titley, Torres Marques, Trakatellis, Turchi, Turco, Turmes, Twinn, Vachetta, Väyrynen, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vallvé, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varaut, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vattimo, Vermeer, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Virrankoski, Vlasto, Voggenhuber, Volcic, Wachtmeister, Walter, Watson, Watts, Wenzel-Perillo, Wieland, Wiersma, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Wyn, Wynn, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener, Zorba, Zrihen

Observatører

A. Nagy, Bastys, Biela, Kazys Jaunutis Bobelis, Chronowski, Cybulski, Czinege, Demetriou, Drzęla, Fazakas, Germič, Golde, Genowefa Grabowska, Hegyi, Heriban, Kelemen, Kłopotek, Klukowski, Kriščiūnas, Kubovič, Kuzmickas, Kvietkauskas, Laar, Laštvka, Litwiniec, Maldeikis, Mallotová, Matsakis, Plokšto, Podgórski, Szabó, Szájer, Szczygło, Tabajdi, Tomczak, Vadai, Valys, Vastagh, Vella, Vėsaitė, Wittbrodt, Żenkiewicz, Žiak

---

BILAG I

AFSTEMNINGSRESULTATER

Tegnforklaring

| + | vedtaget |
| --- | --- |
| - | forkastet |
| ↓ | bortfaldt |
| R | taget tilbage |
| AN (..., ..., ...) | AN, (for, imod, hverken/eller) |
| VE (..., ..., ...) | elektronisk afstemning (for, imod, hverken/eller) |
| div | opdelt afstemning |
| vs | særskilt afstemning |
| æf | ændringsforslag |
| AC | kompromisændringsforslag |
| PC | tilsvarende tekstdel |
| S | tekstdel udgår |
| = | identiske ændringsforslag |
| § | punkt/stk. |
| art | artikel |
| cons | betragtning/punkt |
| PR | beslutningsforslag |
| PRC | fælles beslutningsforslag |
| SEC | hemmelig afstemning |

+

vedtaget

-

forkastet

↓

bortfaldt

R

taget tilbage

AN (..., ..., ...)

AN, (for, imod, hverken/eller)

VE (..., ..., ...)

elektronisk afstemning (for, imod, hverken/eller)

div

opdelt afstemning

vs

særskilt afstemning

æf

ændringsforslag

AC

kompromisændringsforslag

PC

tilsvarende tekstdel

S

tekstdel udgår

=

identiske ændringsforslag

§

punkt/stk.

art

artikel

cons

betragtning/punkt

PR

beslutningsforslag

PRC

fælles beslutningsforslag

SEC

hemmelig afstemning

1.   Godkendelse af Kommissionen i dens nye sammensætning *

Forslag til afgørelse: (B5-0184/2004)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| forslag til afgørelse B5-0184/2004




  (PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, UEN) |
| afstemning: afgørelse (som helhed) | AN | + | 324, 12, 65 |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

forslag til afgørelse B5-0184/2004

(PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, UEN)

afstemning: afgørelse (som helhed)

AN

+

324, 12, 65

2.   Ændringsbudget nr. 4/2004

Betænkning: MULDER + GILL (A5-0175/2004)

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | kvalificeret flertal |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

kvalificeret flertal

3.   Punktafgifter / Punktafgiftspligtige varer ***I

Betænkning: RANDZIO-PLATH (A5-0157/2004)

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

4.   Bevarelse og forvaltning af stærkt vandrende fiskebestande i det vestlige og centrale Stillehav ***

Betænkning: MIGUELEZ RAMOS (A5-0174/2004)

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

5.   Genressourcer i landbruget *

Betænkning: GRAEFE ZU BARINGDORF (A5-0149/2004)

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

6.   Fiskeriaftale EF/Republikken Guinea-Bissau *

Betænkning: STEVENSON (A5-0163/2004)

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

7.   Fællesskabets strukturforanstaltninger for fiskeriet *

Betænkning: HUGHES MARTIN (A5-0168/2004)

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

8.   EF-tilskud til medlemsstaternes programmer for fiskerikontrol *

Betænkning: ATTWOOLL (A5-0166/2004)

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

9.   EF-observatørordning for fiskerfartøjer i det NAFO-regulerede område *

Betænkning: BUSK (A5-0165/2004)

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

10.   Aftale EF/Republikken Guinea *

Betænkning: MCKENNA (A5-0164/2004)

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | AN | + | 378, 5, 39 |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

AN

+

378, 5, 39

Anmodning om AN

PPE-DE endelig afstemning

11.   Medaljer og møntefterligninger, der ligner euromønter: euroområdet/Medaljer og møntefterligninger, der ligner euromønter: ikke-deltagende medlemsstater *

Betænkning: POMÉS RUIZ (A5-0156/2004)

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

12.   Retfærdige og styrede asylsystemer *

Betænkning: MARINHO (A5-0144/2004)

| Angående | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

13.   Sikkerhed forbundet med tredjelandes luftfartøjer ***III

Betænkning: MAES (A5-0125/2004)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| afstemning: fælles udkast | | + | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

afstemning: fælles udkast

+

14.   Ændringsbudget nr. 3/2004

Betænkning: MULDER + GILL (A5-0202/2004)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ændringsbudget nr. 3 |
| Kommissionen | 6 | PPE-DE | | - | |
| 1 | korr. udv. | | + | |
| Domstolen | 2 | korr. udv. | | + | |
| Revisionsretten | 3 | korr. udv. | | + | |
| Det Økonomiske og Sociale Udvalg | 4 | korr. udv. | | + | |
| Regionsudvalget | 5 | korr. udv. | | + | |
| PR |
| § 5 | | originaltekst | | + | |
| afstemning: beslutning (som helhed) | | + | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

ændringsbudget nr. 3

Kommissionen

6

PPE-DE

-

1

korr. udv.

+

Domstolen

2

korr. udv.

+

Revisionsretten

3

korr. udv.

+

Det Økonomiske og Sociale Udvalg

4

korr. udv.

+

Regionsudvalget

5

korr. udv.

+

PR

§ 5

originaltekst

+

afstemning: beslutning (som helhed)

+

Anmodning om VS

PPE-DE § 5

15.   Bestemmelserne om flersprogethed (ændring af forretningsordenen)

Betænkning: DELL'ALBA (A5-0153/2004)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| forretningsordenens ordlyd |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | 1-2
  4-5 | korr. udv. | | + | 2 ændret mundtligt |
| efter art 117 | 6 | Verts/ALE | AN | - | 94, 317, 9 |
| 3 | korr. udv. | | + | |
| forslag til afgørelse |
| cons D | 7 | EDD m.fl. | | - | |
| afstemning: forslag til afgørelse | | + | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

forretningsordenens ordlyd

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

1-2

4-5

korr. udv.

+

2 ændret mundtligt

efter art 117

6

Verts/ALE

AN

-

94, 317, 9

3

korr. udv.

+

forslag til afgørelse

cons D

7

EDD m.fl.

-

afstemning: forslag til afgørelse

+

Anmodning om AN

Verts/ALE æf 6

Diverse

Jo Leinen, for ordføreren, havde stillet et mundtligt æf gående ud på at tilføje følgende til æf 2: »...
  i tilfælde af uenighed træffer Præsidiet afgørelse
  «.

16.   Ankomst- og afgangstidspunkter i Fællesskabets lufthavne ***II

Indstilling ved andenbehandling: STOCKMANN (A5-0217/2004)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| godkendelse uden afstemning | | + | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

godkendelse uden afstemning

+

17.   Schengen informationssystemet (registreringsattester for motorkøretøjer) ***I

Betænkning: COELHO (A5-0205/2004)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | 2-3
  5-7
  10-11 | korr. udv. | | + | |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — særskilt afstemning | 1 | korr. udv. | vs | + | |
| 4 | korr. udv. | vs | + | |
| 8 | korr. udv. | vs | + | |
| 9 | korr. udv. | AN | - | 190, 197, 38 |
| afstemning: ændret forslag | | + | |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | | + | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

2-3

5-7

10-11

korr. udv.

+

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — særskilt afstemning

1

korr. udv.

vs

+

4

korr. udv.

vs

+

8

korr. udv.

vs

+

9

korr. udv.

AN

-

190, 197, 38

afstemning: ændret forslag

+

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

+

Anmodning om AN

PPE-DE æf 9

Anmodning om VS

GUE/NGL æf 1, 4, 8

18.   Fiskeriaftale EF/Grønland *

Betænkning: MIGUELEZ RAMOS (A5-0060/2004)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | 1
  3-4 | korr. udv. | | + | |
| art 3 | 2 | korr. udv. | VE | + | 271, 137, 6 |
| 5 | MIGUELEZ RAMOS m.fl. | | ↓ | |
| afstemning: ændret forslag | | + | |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | AN | + | 299, 101, 16 |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

1

3-4

korr. udv.

+

art 3

2

korr. udv.

VE

+

271, 137, 6

5

MIGUELEZ RAMOS m.fl.

↓

afstemning: ændret forslag

+

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

AN

+

299, 101, 16

Anmodning om AN

PPE-DE endelig afstemning

19.   Det Europæiske Råd/Sikkerhed

Forslag til beslutning: B5-0165/2004, B5-0178/2004, B5-0179/2004, B5-0180/2004, B5-0182/2004, B5-0183/2004

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| fælles beslutningsforslag RC5-0165/2004




  (PPE-DE, PSE, ELDR, COLLINS) |
| efter § 2 | 8 | Verts/ALE | AN | - | 78, 285, 29 |
| efter § 4 | 12 | ELDR, PSE, GUE/NGL, Verts/ALE | AN | + | 197, 173, 15 |
| efter § 5 | 1 | PPE-DE | | + | |
| 9 | Verts/ALE | AN | + | 385, 6, 21 |
| § 6 | | originaltekst | vs | + | |
| § 7 | | originaltekst | vs | + | |
| § 8 | 11 | ELDR | | + | |
| efter § 18 | 10 | PSE | | + | |
| § 21 | | originaltekst | vs | + | |
| § 24 | 13 | PSE | | - | |
| § 25 | | originaltekst | AN | + | 362, 33, 18 |
| § 27 | 2 | Verts/ALE | AN | - | 93, 313, 5 |
| efter § 28 | 3 | Verts/ALE | AN | + | 211, 172, 22 |
| § 29 | 4 | Verts/ALE | AN | - | 95, 299, 17 |
| efter § 29 | 5 | Verts/ALE | AN | - | 74, 315, 24 |
| 6 | Verts/ALE | AN | - | 84, 307, 21 |
| efter § 30 | 14 | PSE | AN | - | 196, 220, 7 |
| § 32 | 7 | Verts/ALE | AN | - | 184, 219, 9 |
| § | originaltekst | AN | + | 309, 101, 8 |
| § 41 | | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 / VE | + | 204, 194, 11 |
| 3 | + | |
| § 43 | | originaltekst | div/AN | | |
| 1 | - | 194, 204, 14 |
| 2 | + | 295, 70, 20 |
| efter § 43 | 15 | PSE | VE | + | 191, 183, 14 |
| 16 | PSE | | + | |
| afstemning: beslutning (som helhed) | | + | |
| PR fra de politiske grupper |
| B5-0165/2004 | | ELDR | | ↓ | |
| B5-0178/2004 | | UEN | | ↓ | |
| B5-0179/2004 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B5-0180/2004 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B5-0182/2004 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B5-0183/2004 | | PSE | | ↓ | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

fælles beslutningsforslag RC5-0165/2004

(PPE-DE, PSE, ELDR, COLLINS)

efter § 2

8

Verts/ALE

AN

-

78, 285, 29

efter § 4

12

ELDR, PSE, GUE/NGL, Verts/ALE

AN

+

197, 173, 15

efter § 5

1

PPE-DE

+

9

Verts/ALE

AN

+

385, 6, 21

§ 6

originaltekst

vs

+

§ 7

originaltekst

vs

+

§ 8

11

ELDR

+

efter § 18

10

PSE

+

§ 21

originaltekst

vs

+

§ 24

13

PSE

-

§ 25

originaltekst

AN

+

362, 33, 18

§ 27

2

Verts/ALE

AN

-

93, 313, 5

efter § 28

3

Verts/ALE

AN

+

211, 172, 22

§ 29

4

Verts/ALE

AN

-

95, 299, 17

efter § 29

5

Verts/ALE

AN

-

74, 315, 24

6

Verts/ALE

AN

-

84, 307, 21

efter § 30

14

PSE

AN

-

196, 220, 7

§ 32

7

Verts/ALE

AN

-

184, 219, 9

§

originaltekst

AN

+

309, 101, 8

§ 41

originaltekst

div

1

+

2 / VE

+

204, 194, 11

3

+

§ 43

originaltekst

div/AN

1

-

194, 204, 14

2

+

295, 70, 20

efter § 43

15

PSE

VE

+

191, 183, 14

16

PSE

+

afstemning: beslutning (som helhed)

+

PR fra de politiske grupper

B5-0165/2004

ELDR

↓

B5-0178/2004

UEN

↓

B5-0179/2004

Verts/ALE

↓

B5-0180/2004

GUE/NGL

↓

B5-0182/2004

PPE-DE

↓

B5-0183/2004

PSE

↓

Anmodning om AN

PPE-DE æf 12, § 43

PSE æf 12, 14

Verts/ALE alle æf fra Verts/ALE, § 25, 32

Anmodning om VS

ELDR § 43

Verts/ALE § 6, 7, 21

Anmodning om DIV

PPE-DE

§ 43

1. del: indtil »... 2002«

2. del: resten

PPE-DE, UEN

§ 41

1. del: indtil »... civilbefolkningen«

2. del:»begået på begge sider«

2. del: resten

20.   Oplysninger om passagerer *

Betænkning: INGO SCHMITT (A5-0211/2004)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| afstemning: initiativet | | - | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

afstemning: initiativet

-

Initiativet blev henvist til fornyet udvalgsbehandling.

21.   Bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet *

Betænkning: LISI (A5-0159/2004)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| tekst som helhed | 1-10 | KINDERMANN m.fl. | VE | - | 152, 227, 11 |
| afstemning: forslag | VE | - | 170, 202, 10 |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

tekst som helhed

1-10

KINDERMANN m.fl.

VE

-

152, 227, 11

afstemning: forslag

VE

-

170, 202, 10

I overensstemmelse med forretningsordenens artikel 68, stk. 3, blev sagen henvist til fornyet udvalgsbehandling.

22.   Regionale rådgivende råd som led i den fælles fiskeripolitik *

Betænkning: O'NEACHTAIN (A5-0167/2004)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning blok 1 | 1-2
  4-7
  10-15
  17-21
  23-28
  30
  32-33
  35
  37
  39-45
  47-50 | korr. udv. | | + | |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning blok 2 | 3
  8-9
  16
  22
  29
  31
  36
  38
  46
  51 | korr. udv. | vs | + | |
| art 6 | 52 | ELDR | | - | |
| 34 | korr. udv. | | + | |
| art 11 | 53 | ELDR | | - | |
| afstemning: ændret forslag | | + | |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | | + | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning blok 1

1-2

4-7

10-15

17-21

23-28

30

32-33

35

37

39-45

47-50

korr. udv.

+

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning blok 2

3

8-9

16

22

29

31

36

38

46

51

korr. udv.

vs

+

art 6

52

ELDR

-

34

korr. udv.

+

art 11

53

ELDR

-

afstemning: ændret forslag

+

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

+

Anmodning om VS

Verts/ALE æf 3, 8, 9, 16, 22, 29, 31, 36, 38, 46, 51 (under et)

23.   Olympisk borgfred

Forslag til beslutning: B5-0177/rev/2004

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PR fra PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN




  (B5-0177/rev/2004) |
| tekst som helhed | 1 | ELDR | | + | |
| efter § 1 | 2 | GUE/NGL | AN | - | 65, 297, 15 |
| afstemning: beslutning (som helhed) | | + | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

PR fra PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN

(B5-0177/rev/2004)

tekst som helhed

1

ELDR

+

efter § 1

2

GUE/NGL

AN

-

65, 297, 15

afstemning: beslutning (som helhed)

+

Anmodning om AN

GUE/NGL æf 2

24.   Kosovo

Forslag til beslutning: B5-0160/2004, B5-0162/2004, B5-0163/2004, B5-0164/2004, B5-0168/2004, B5-0172/2004

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| fælles beslutningsforslag RC5-0160/2004




  (PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, UEN) |
| afstemning: beslutning (som helhed) | | + | |
| PR fra de politiske grupper |
| B5-0160/2004 | | ELDR | | ↓ | |
| B5-0162/2004 | | PSE | | ↓ | |
| B5-0163/2004 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B5-0164/2004 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B5-0168/2004 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B5-0172/2004 | | UEN | | ↓ | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

fælles beslutningsforslag RC5-0160/2004

(PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, UEN)

afstemning: beslutning (som helhed)

+

PR fra de politiske grupper

B5-0160/2004

ELDR

↓

B5-0162/2004

PSE

↓

B5-0163/2004

PPE-DE

↓

B5-0164/2004

Verts/ALE

↓

B5-0168/2004

GUE/NGL

↓

B5-0172/2004

UEN

↓

25.   Rapport til Verdensbanken om udvindingsindustrierne

Forslag til beslutning: B5-0161/2004, B5-0166/2004, B5-0167/2004, B5-0169/2004, B5-0170/2004, B5-0171/2004

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PR fra de politiske grupper |
| B5-0161/2004 | | UEN | | - | |
| fælles beslutningsforslag RC5-0166/2004




  (PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| § 1 | 1 | PPE-DE | | + | |
| § 8 | 2 | PPE-DE | | + | |
| § 9 | 3 | PPE-DE | | + | |
| § 10, litra c), led 3 | | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| cons I | | originaltekst | vs | - | |
| cons P | | originaltekst | vs | - | |
| cons Q | | originaltekst | vs | - | |
| afstemning: beslutning (som helhed) | | + | |
| PR fra de politiske grupper |
| B5-0166/2004 | | PSE | | ↓ | |
| B5-0167/2004 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B5-0169/2004 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B5-0170/2004 | | ELDR | | ↓ | |
| B5-0171/2004 | | Verts/ALE | | ↓ | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

PR fra de politiske grupper

B5-0161/2004

UEN

-

fælles beslutningsforslag RC5-0166/2004

(PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL)

§ 1

1

PPE-DE

+

§ 8

2

PPE-DE

+

§ 9

3

PPE-DE

+

§ 10, litra c), led 3

originaltekst

div

1

+

2

-

cons I

originaltekst

vs

-

cons P

originaltekst

vs

-

cons Q

originaltekst

vs

-

afstemning: beslutning (som helhed)

+

PR fra de politiske grupper

B5-0166/2004

PSE

↓

B5-0167/2004

PPE-DE

↓

B5-0169/2004

GUE/NGL

↓

B5-0170/2004

ELDR

↓

B5-0171/2004

Verts/ALE

↓

Anmodning om VS

PPE-DE cons P, Q

ELDR cons I, Q

Anmodning om DIV

PPE-DE, ELDR

§ 10, litra c), led 3

1. del: teksten uden ordene »samt sikre ... oprindelige folk«

2. del: disse ord

26.   De grundlæggende rettigheder i EU (2003)

Betænkning: BOUMEDIENE-THIERY (A5-0207/2004)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| efter § 7 | 1 | Verts/ALE | AN | - | 97, 279, 3 |
| efter § 8 | 2 | Verts/ALE | | - | |
| efter § 9 | 16 | GUE/NGL | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| § 12 | | originaltekst | AN | + | 205, 162, 13 |
| efter § 12 | 17 | GUE/NGL | | + | |
| efter § 14 | 15 | GUE/NGL | | + | |
| § 21 | | originaltekst | vs | + | |
| § 22 | | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 26 | | originaltekst | vs / VE | + | 191, 177, 2 |
| § 27 | 18 | GUE/NGL | | - | |
| § 28 | | originaltekst | vs | - | |
| efter § 29 | 19 | GUE/NGL | | - | |
| § 47 | | originaltekst | vs / VE | + | 259, 90, 7 |
| § 48 | | originaltekst | vs | + | |
| § 57 | 4 | PSE | | + | |
| § 58 | 12S | PPE-DE | | - | |
| § 59 | | originaltekst | vs | + | |
| § 60 | | originaltekst | vs | + | |
| § 63 | | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 64 | | originaltekst | vs | + | |
| § 70 | | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| § 71 | | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| efter § 73 | 20 | GUE/NGL | | - | |
| § 74 | | originaltekst | vs | + | ændret mundtligt |
| § 76 | | originaltekst | vs | + | |
| § 78 | | originaltekst | AN | + | 185, 184, 5 |
| § 82 | | originaltekst | vs | + | |
| § 88 | | originaltekst | vs | + | |
| § 89 | | originaltekst | AN | + | 320, 35, 22 |
| efter § 89 | 3 | Verts/ALE | AN | - | 103, 258, 8 |
| § 97 | | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 98 | 13 | PPE-DE | | - | |
| § | originaltekst | div/AN | | |
| 1 | + | 353, 13, 10 |
| 2 | + | 189, 176, 8 |
| efter § 98 | 5 | ELDR | | - | |
| efter § 99 | 21 | GUE/NGL | | + | |
| § 102 | 7 | PPE-DE | | - | |
| § 103 | 8S=
  10S= | PPE-DE | | - | |
| § | originaltekst | div/AN | | |
| 1 | + | 192, 164, 14 |
| 2 | + | 175, 169, 19 |
| § 104 | 11 | PPE-DE | | - | |
| 9 | PPE-DE | VE | - | 176, 191, 7 |
| § | originaltekst | AN | + | 188, 178, 7 |
| § 106 | | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 109 | | originaltekst | AN | + | 344, 31, 5 |
| efter § 129 | 22 | GUE/NGL | AN | + | 195, 170, 8 |
| § 130 | | originaltekst | AN | + | 311, 58, 2 |
| § 136 | | originaltekst | AN | + | 203, 161, 13 |
| § 139 | 23 | GUE/NGL | AN | - | 75, 278, 9 |
| § 143 | 24 | GUE/NGL | | + | |
| § | originaltekst | vs | ↓ | |
| § 146 | 14S | PPE-DE | | - | |
| 25 | GUE/NGL | AN | + | 186, 182, 8 |
| § | originaltekst | AN | ↓ | |
| § 147 | | originaltekst | vs | - | |
| efter § 152 | 6 | ELDR | | + | |
| § 154 | | originaltekst | AN | + | 184, 182, 12 |
| § 155 | | originaltekst | vs | + | |
| afstemning: beslutning (som helhed) | AN | - | 177, 184, 13 |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

efter § 7

1

Verts/ALE

AN

-

97, 279, 3

efter § 8

2

Verts/ALE

-

efter § 9

16

GUE/NGL

div

1

+

2

-

§ 12

originaltekst

AN

+

205, 162, 13

efter § 12

17

GUE/NGL

+

efter § 14

15

GUE/NGL

+

§ 21

originaltekst

vs

+

§ 22

originaltekst

div

1

+

2

+

§ 26

originaltekst

vs / VE

+

191, 177, 2

§ 27

18

GUE/NGL

-

§ 28

originaltekst

vs

-

efter § 29

19

GUE/NGL

-

§ 47

originaltekst

vs / VE

+

259, 90, 7

§ 48

originaltekst

vs

+

§ 57

4

PSE

+

§ 58

12S

PPE-DE

-

§ 59

originaltekst

vs

+

§ 60

originaltekst

vs

+

§ 63

originaltekst

div

1

+

2

+

§ 64

originaltekst

vs

+

§ 70

originaltekst

div

1

+

2

-

§ 71

originaltekst

div

1

+

2

+

efter § 73

20

GUE/NGL

-

§ 74

originaltekst

vs

+

ændret mundtligt

§ 76

originaltekst

vs

+

§ 78

originaltekst

AN

+

185, 184, 5

§ 82

originaltekst

vs

+

§ 88

originaltekst

vs

+

§ 89

originaltekst

AN

+

320, 35, 22

efter § 89

3

Verts/ALE

AN

-

103, 258, 8

§ 97

originaltekst

div

1

+

2

+

§ 98

13

PPE-DE

-

§

originaltekst

div/AN

1

+

353, 13, 10

2

+

189, 176, 8

efter § 98

5

ELDR

-

efter § 99

21

GUE/NGL

+

§ 102

7

PPE-DE

-

§ 103

8S=

10S=

PPE-DE

-

§

originaltekst

div/AN

1

+

192, 164, 14

2

+

175, 169, 19

§ 104

11

PPE-DE

-

9

PPE-DE

VE

-

176, 191, 7

§

originaltekst

AN

+

188, 178, 7

§ 106

originaltekst

div

1

+

2

+

§ 109

originaltekst

AN

+

344, 31, 5

efter § 129

22

GUE/NGL

AN

+

195, 170, 8

§ 130

originaltekst

AN

+

311, 58, 2

§ 136

originaltekst

AN

+

203, 161, 13

§ 139

23

GUE/NGL

AN

-

75, 278, 9

§ 143

24

GUE/NGL

+

§

originaltekst

vs

↓

§ 146

14S

PPE-DE

-

25

GUE/NGL

AN

+

186, 182, 8

§

originaltekst

AN

↓

§ 147

originaltekst

vs

-

efter § 152

6

ELDR

+

§ 154

originaltekst

AN

+

184, 182, 12

§ 155

originaltekst

vs

+

afstemning: beslutning (som helhed)

AN

-

177, 184, 13

Anmodning om AN

PPE-DE § 154, endelig afstemning

GUE/NGL æf 22, 23, 25, endelig afstemning

Verts/ALE § 78, 98, 109, 136, 146, æf 1, 3

EDD § 12, 89, 103, 104, 130

Anmodning om VS

PPE-DE § 12, 21, 22, 26, 28, 59, 60, 63, 64, 74, 76, 78, 82, 88, 104, 143, 146, 155

PSE § 28, 47, 48, 147

UEN § 12, 21, 26, 28, 64, 103, 104

Anmodning om DIV

PPE-DE

§ 98

1. del: indtil »... og indvandringsområdet«

2. del: resten

PSE

§ 70

1. del: indtil »... bestemte politiske grupper«

2. del: resten

ELDR

§ 103

1. del: teksten uden ordet »adoption«

2. del: dette ord

æf 16

1. del: indtil »... i fare«

2. del: resten

Verts/ALE

§ 70

1. del: indtil »... bestemte politiske grupper«

2. del: resten

UEN

§ 22

1. del: indtil »... reintegrering«

2. del: resten

§ 63

1. del: indtil »... charter for grundlæggende rettigheder«

2. del: resten

§ 71

1. del: teksten uden ordene »under det italienske formandskab«

2. del: disse ord

§ 97

1. del: teksten uden ordene »som Grækenland og Italien«

2. del: disse ord

§ 106

1. del: indtil »... grænsearbejderes stilling«

2. del: resten

Diverse

Ordføreren havde stillet et mundtligt ændringsforslag til § 74 med følgende ordlyd:

anmoder endnu en gang EU's medlemsstater om at give flygtningestatus til personer, som forfølges af ikke-statslige agenter i en situation, hvor staten ikke kan — eller ikke vil — beskytte dem på grund af deres
  køn
  , seksuelle orientering, eller som risikerer en lemlæstelse af de kvindelige kønsorganer;

27.   Kroatiens ansøgning om tiltrædelse af EU

Betænkning: BALTAS (A5-0206/2004)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1, litra e) | | originaltekst | | + | ændret mundtligt |
| § 1, litra q) | | originaltekst | vs | + | |
| cons Q | 1 | PSE | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| afstemning: henstilling (som helhed) | | + | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

§ 1, litra e)

originaltekst

+

ændret mundtligt

§ 1, litra q)

originaltekst

vs

+

cons Q

1

PSE

div

1

+

2

-

afstemning: henstilling (som helhed)

+

Anmodning om VS

PSE § 1, litra q)

ELDR § 1, litra q)

Anmodning om DIV

PPE-DE

æf 1

1. del: indtil »... Kroatien og«

2. del: resten

Diverse

Ordføreren havde stillet et mundtligt ændringsforslag til § 1, litra e), med følgende ordlyd:

at henvise til nødvendigheden af, at Kroatien overholder folkeretten, og vigtigheden
  af at bevare det regionale samarbejde og
  et godt forhold til nabolandene ved at udvise vilje til kompromis
  med henblik på en multilateral forvaltning af fiskeressourcerne og miljøet
  i Adriaterhavet;

28.   Tyrkiets fremskridt mod tiltrædelse

Betænkning: OOSTLANDER (A5-0204/2004)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| efter § 2 | 7 | EDD | AN | - | 53, 286, 8 |
| 8 | EDD | AN | - | 51, 277, 10 |
| § 3 | 39 | ELDR | | - | |
| § 4 | 13 | PPE-DE | | + | |
| § 5 | 14 | PPE-DE | | + | |
| 4 | PSE | | + | |
| § 7 | 9=
  38= | Verts/ALE
  ELDR | | - | |
| efter § 7 | 17 | FERBER m.fl. | VE | - | 87, 237, 10 |
| 41 | PPE-DE | VE | - | 105, 212, 18 |
| 1 | PPE-DE | | - | |
| 18 | FERBER m.fl. | | - | |
| 19 | FERBER m.fl. | | - | |
| 31 | ELDR | | + | |
| § 8 | 10=
  37= | Verts/ALE
  ELDR | | - | |
| efter § 17 | 5 | PSE | | + | |
| efter § 20 | 21 | FERBER m.fl. | VE | - | 130, 187, 20 |
| § 22 | 11=
  36= | Verts/ALE
  ELDR | | + | |
| § 24 | 22 | FERBER m.fl. | | + | |
| efter § 33 | 23 | FERBER m.fl. | | + | ændret mundtligt |
| § 36 | 35 | ELDR | | - | |
| efter § 36 | 16 | PPE-DE | | + | |
| 2 | PPE-DE | | ↓ | |
| 20 | FERBER m.fl. | | ↓ | |
| 24 | FERBER m.fl. | | - | |
| § 37 | 34 | ELDR | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| § 38 | 25S | FERBER m.fl. | VE | + | 165, 160, 12 |
| § 39 | 15 | PPE-DE | | + | |
| § 40 | 6 | PSE | | + | vedtagelse af 6 = 26, 2. del bortfaldet |
| efter § 40 | 26 | FERBER m.fl. | | + | |
| § 41 | 12=
  33= | Verts/ALE
  ELDR | | - | |
| efter § 43 | 40 | ROURE m.fl. | | - | |
| § 44 | 3S | PSE | | + | |
| § 47 | 32 | ELDR | | - | |
| efter § 47 | 28 | FERBER m.fl. | | - | |
| 27 | FERBER m.fl. | | - | |
| § B | 29 | FERBER m.fl. | | - | |
| efter cons E | 30 | FERBER m.fl. | | - | |
| afstemning: beslutning (som helhed) | AN | + | 211, 84, 46 |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

efter § 2

7

EDD

AN

-

53, 286, 8

8

EDD

AN

-

51, 277, 10

§ 3

39

ELDR

-

§ 4

13

PPE-DE

+

§ 5

14

PPE-DE

+

4

PSE

+

§ 7

9=

38=

Verts/ALE

ELDR

-

efter § 7

17

FERBER m.fl.

VE

-

87, 237, 10

41

PPE-DE

VE

-

105, 212, 18

1

PPE-DE

-

18

FERBER m.fl.

-

19

FERBER m.fl.

-

31

ELDR

+

§ 8

10=

37=

Verts/ALE

ELDR

-

efter § 17

5

PSE

+

efter § 20

21

FERBER m.fl.

VE

-

130, 187, 20

§ 22

11=

36=

Verts/ALE

ELDR

+

§ 24

22

FERBER m.fl.

+

efter § 33

23

FERBER m.fl.

+

ændret mundtligt

§ 36

35

ELDR

-

efter § 36

16

PPE-DE

+

2

PPE-DE

↓

20

FERBER m.fl.

↓

24

FERBER m.fl.

-

§ 37

34

ELDR

div

1

+

2

-

§ 38

25S

FERBER m.fl.

VE

+

165, 160, 12

§ 39

15

PPE-DE

+

§ 40

6

PSE

+

vedtagelse af 6 = 26, 2. del bortfaldet

efter § 40

26

FERBER m.fl.

+

§ 41

12=

33=

Verts/ALE

ELDR

-

efter § 43

40

ROURE m.fl.

-

§ 44

3S

PSE

+

§ 47

32

ELDR

-

efter § 47

28

FERBER m.fl.

-

27

FERBER m.fl.

-

§ B

29

FERBER m.fl.

-

efter cons E

30

FERBER m.fl.

-

afstemning: beslutning (som helhed)

AN

+

211, 84, 46

Anmodning om AN

PPE-DE endelig afstemning

EDD æf 7, 8, endelig afstemning

Anmodning om DIV

PPE-DE, PSE

æf 34

1. del: indtil »... geopolitisk region«

2. del: resten

Diverse

Johannes (Hannes) Swoboda, for PSE-gruppen, havde stillet et mundtligt ændringsforslag til æf 23 gående ud på at erstatte »religionsbehov« med »religiøse rettigheder«.

Ordføreren havde gjort opmærksom på en teknisk ændring til § 37, hvor »i sin egenskab af et forbund« skulle erstattes med »som en union«.

29.   Opførelse af Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) på budgettet

Betænkning: SCARBONCHI (A5-0143/2004)

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 11 | 1/rev | PPE-DE | | + | |
| § 32 | | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 39 | 2 | PPE-DE | VE | + | 84, 77, 3 |
| afstemning: beslutning (som helhed) | | + | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

§ 11

1/rev

PPE-DE

+

§ 32

originaltekst

div

1

+

2

+

§ 39

2

PPE-DE

VE

+

84, 77, 3

afstemning: beslutning (som helhed)

+

Anmodning om DIV

ELDR

§ 32

1. del: indtil »... administrative kapacitet«

2. del: resten

Ordføreren havde foreslået at lade ordene »og Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU« i cons I udgå.

30.   International konference om vedvarende energi (Bonn, juni 2004)

Forslag til beslutning: B5-0173/2004, B5-0174/2004, B5-0175/2004, B5-0176/2004, B5-0181/2004

| Angående | æf nr. | fra | AN, osv. | resultat | AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| fælles beslutningsforslag RC5-0173/2004




  (PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| § 3 | 1 | Verts/ALE | | - | |
| 2 | Verts/ALE | | - | |
| efter § 3 | 3 | Verts/ALE | | ↓ | |
| afstemning: beslutning (som helhed) | | + | |
| PR fra de politiske grupper |
| B5-0173/2004 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B5-0174/2004 | | PSE | | ↓ | |
| B5-0175/2004 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B5-0176/2004 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B5-0181/2004 | | ELDR | | ↓ | |

Angående

æf nr.

fra

AN, osv.

resultat

AN/VE — bemærkninger

fælles beslutningsforslag RC5-0173/2004

(PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL)

§ 3

1

Verts/ALE

-

2

Verts/ALE

-

efter § 3

3

Verts/ALE

↓

afstemning: beslutning (som helhed)

+

PR fra de politiske grupper

B5-0173/2004

GUE/NGL

↓

B5-0174/2004

PSE

↓

B5-0175/2004

Verts/ALE

↓

B5-0176/2004

PPE-DE

↓

B5-0181/2004

ELDR

↓

---

BILAG II

RESULTAT AF AFSTEMNINGERNE VED NAVNEOPRÅB

1.   B5-184/2004 — Godkendelse af Kommissionen

Ja-stemmer: 324

ELDR: Andreasen, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Caudron, Herzog, Kaufmann, Marset Campos, Modrow, Papayannakis, Puerta

NI: Beysen

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bremmer, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Cornillet, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Glase, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jeggle, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scapagnini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Suominen, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Cercas, Ceyhun, De Keyser, Désir, Dhaene, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rothe, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Bouwman, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Nogueira Román, Onesta, Schörling, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber

Nej-stemmer: 12

EDD: Abitbol, Kuntz, Saint-Josse

GUE/NGL: Alyssandrakis, Fiebiger, Figueiredo, Korakas, Krarup, Meijer, Ribeiro

NI: de La Perriere, Varaut

Hverken eller: 65

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Esclopé, Sandbæk

GUE/NGL: Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Jové Peres, Krivine, Laguiller, Manisco, Naïr, Patakis, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Berthu, Borghezio, Cappato, Claeys, Della Vedova, Garaud, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, Lang, Martin Hans-Peter, Martinez, Stirbois, Turco

PPE-DE: Balfe, Callanan, Chichester, Dover, Elles, Foster, Goodwill, Harbour, Inglewood, Khanbhai, Nicholson, Purvis, Sturdy, Tannock, Twinn, Van Orden, Villiers

PSE: Dehousse

UEN: Camre, Pasqua

Verts/ALE: Boumediene-Thiery, Rod, Schroedter

2.   Betænkning af McKenna A5-0164/2004

Ja-stemmer: 378

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Kuntz, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Boudjenah, Caudron, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Berthu, Beysen, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, Lang, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scapagnini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Suominen, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dhaene, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-stemmer: 5

EDD: Esclopé, Saint-Josse

ELDR: Paulsen, Schmidt

PPE-DE: Pirker

Hverken eller: 39

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bordes, Cauquil, Di Lello Finuoli, Eriksson, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Patakis, Vachetta

NI: Borghezio, Cappato, Claeys, Della Vedova, Garaud, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Turco, Varaut

PPE-DE: Atkins, Balfe, Callanan, Chichester, Dover, Foster, Goodwill, Harbour, Inglewood, Khanbhai, Nicholson, Perry, Purvis, Stockton, Sturdy, Tannock, Twinn, Van Orden, Villiers

3.   Betænkning af Dell'Alba A5-0153/2004

Ja-stemmer: 94

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Thors

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Ribeiro, Scarbonchi, Schröder Ilka, Vachetta

NI: Borghezio, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, de La Perriere, Varaut

PPE-DE: Salafranca Sánchez-Neyra

PSE: Dhaene, Duhamel, van Hulten, Katiforis, Vairinhos

UEN: Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-stemmer: 317

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Blak, Eriksson, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Della Vedova, Dillen, Gollnisch, Lang, Martinez, Stirbois, Turco

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Scapagnini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Cercas, Ceyhun, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rothe, Rothley, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

Hverken eller: 9

EDD: Abitbol, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

GUE/NGL: Herzog, Puerta

NI: Cappato, Garaud

PSE: McAvan

4.   Betænkning af Coelho A5-0205/2004

Ja-stemmer: 190

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt

NI: Cappato, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso, Turco

PPE-DE: Bodrato

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Piecyk, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-stemmer: 197

EDD: Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

NI: Berthu, Beysen, Hager, de La Perriere, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bremmer, Brok, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scapagnini, Schierhuber, Schleicher, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Suominen, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 38

EDD: Abitbol

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Vachetta

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Kronberger, Lang, Martin Hans-Peter, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Atkins, Balfe, Bowis, Callanan, Chichester, Dover, Elles, Foster, Goodwill, Harbour, Khanbhai, Nicholson, Perry, Stevenson, Stockton, Sturdy, Tannock, Twinn, Van Orden, Villiers

5.   Betænkning af Miguelez Ramos A5-0060/2004

Ja-stemmer: 299

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Blak, Caudron, Eriksson, Krarup, Meijer, Modrow, Naïr, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Balfe, Banotti, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Perry, Poettering, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Scapagnini, Schierhuber, Schleicher, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Stenmarck, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Vatanen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Bowe, Bullmann, Ceyhun, Corbey, Dehousse, De Keyser, Duin, El Khadraoui, Evans Robert J.E., Gebhardt, Gill, Glante, Görlach, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lange, Leinen, McAvan, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Murphy, Paasilinna, Piecyk, Poos, Rapkay, Read, Rothley, Sandberg-Fries, dos Santos, Scheele, Skinner, Sornosa Martínez, Stockmann, Swiebel, Thorning-Schmidt, Titley, Van Lancker, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-stemmer: 101

EDD: Abitbol

ELDR: Manders, Sanders-ten Holte

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Boudjenah, Dary, Di Lello Finuoli, Figueiredo, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Manisco, Marset Campos, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schröder Ilka

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Almeida Garrett, Avilés Perea, Ayuso González, Bastos, Bodrato, Camisón Asensio, Cardoso, Coelho, Fernández Martín, Fiori, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gouveia, Graça Moura, Hernández Mollar, Herranz García, Lisi, Naranjo Escobar, Nisticò, Pastorelli, Pérez Álvarez, Piscarreta, Podestà, Pomés Ruiz, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Zabell

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Berger, van den Burg, Campos, Carnero González, Cercas, Corbett, Désir, Dhaene, Dührkop Dührkop, Duhamel, Ettl, Fava, Garot, Gillig, Goebbels, Hänsch, Hazan, Karamanou, Katiforis, Koukiadis, Lage, Lalumière, Lavarra, Linkohr, Malliori, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Napoletano, Obiols i Germà, Paciotti, Patrie, Poignant, Prets, Randzio-Plath, Rocard, Rothe, Roure, Sacconi, Sauquillo Pérez del Arco, Souladakis, Sousa Pinto, Swoboda, Terrón i Cusí, Torres Marques, Vairinhos, Vattimo

Hverken eller: 16

EDD: Kuntz

ELDR: Paulsen, Schmidt

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Fiebiger, Herzog, Krivine, Laguiller, Vachetta

NI: Borghezio, Cappato, Della Vedova, Kronberger, Turco

PSE: Bösch

6.   B5-0165/2004 — Fælles beslutning — Det Europæiske Råd

Ja-stemmer: 78

ELDR: De Clercq

GUE/NGL: Caudron, Modrow, Naïr, Scarbonchi

NI: Cappato, Dillen, Kronberger, Turco

PPE-DE: Avilés Perea, Ferrer

PSE: Berès, van den Berg, Berger, Bowe, Carnero González, Corbett, Corbey, Dehousse, Désir, Dhaene, El Khadraoui, Garot, Gill, Gillig, Hazan, van Hulten, Kinnock, Koukiadis, Lavarra, Leinen, Napoletano, Paciotti, Randzio-Plath, Read, Rocard, Rothley, Sacconi, Scheele, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Weiler, Whitehead, Zrihen

UEN: Camre, Muscardini, Ó Neachtain, Pasqua

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, Maes, Nogueira Román, Onesta, Rod, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-stemmer: 285

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bergaz Conesa, Blak, Dary, Korakas, Krarup, Manisco, Ribeiro, Sjöstedt

NI: Berthu, Beysen, Garaud, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jeggle, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Bösch, Campos, Cercas, Ceyhun, De Keyser, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Gebhardt, Glante, Görlach, Hänsch, Haug, Honeyball, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lange, Linkohr, Malliori, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Murphy, Paasilinna, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Roure, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Skinner, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Vairinhos, Walter, Watts, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba

UEN: Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Evans Jillian, Gahrton, Mayol i Raynal

Hverken eller: 29

EDD: Kuntz, Mathieu

ELDR: Monsonís Domingo

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Boudjenah, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Jové Peres, Krivine, Marset Campos, Papayannakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Vachetta

NI: Borghezio, Claeys, Della Vedova, Stirbois

PPE-DE: Scapagnini

PSE: Piecyk

UEN: Berlato, Mussa, Nobilia, Turchi

7.   B5-0165/2004 — Fælles beslutning — Det Europæiske Råd

Ja-stemmer: 197

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Boudjenah, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Papayannakis, Puerta

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger

PPE-DE: Ayuso González, Bayona de Perogordo, Bremmer, Camisón Asensio, Ferrer, García-Orcoyen Tormo, Hernández Mollar, Herranz García, Naranjo Escobar, Pomés Ruiz, Varela Suanzes-Carpegna, Zabell

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Campos, Carnero González, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dhaene, Dührkop Dührkop, Duhamel, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Hänsch, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Izquierdo Rojo, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lange, Lavarra, Linkohr, McAvan, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Murphy, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rocard, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lagendijk, Lannoye, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-stemmer: 173

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

GUE/NGL: Alyssandrakis, Blak, Eriksson, Korakas, Krarup, Seppänen

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Cappato, Della Vedova, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois, Turco, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Balfe, Banotti, Bastos, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bowis, Brok, Callanan, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, McCartin, Mann Thomas, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scapagnini, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

UEN: Camre, Caullery, Marchiani, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro

Hverken eller: 15

ELDR: Monsonís Domingo

GUE/NGL: Krivine, Patakis, Vachetta

NI: Garaud

UEN: Berlato, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Gahrton

8.   B5-0165/2004 — Fælles beslutning — Det Europæiske Råd

Ja-stemmer: 385

EDD: Andersen, Bonde, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Beysen, Borghezio, Cappato, Della Vedova, Hager, Kronberger, Turco

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scapagnini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Cercas, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Görlach, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, McAvan, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Murphy, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rothe, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Camre, Crowley, Hyland, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber

Nej-stemmer: 6

EDD: Belder, Blokland, van Dam

NI: Varaut

PPE-DE: Menrad, Mombaur

Hverken eller: 21

EDD: Abitbol, Kuntz

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois

UEN: Berlato, Caullery, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Pasqua, Thomas-Mauro, Turchi

9.   B5-0165/2004 — Fælles beslutning — Det Europæiske Råd

Ja-stemmer: 362

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, Kuntz, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Krarup, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Garaud, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scapagnini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Hyland, Marchiani, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Buitenweg, Echerer, Maes, Onesta

Nej-stemmer: 33

EDD: Abitbol

PPE-DE: Lehne, Montfort

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Hverken eller: 18

EDD: Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Krivine, Patakis, Ribeiro, Schröder Ilka, Vachetta

NI: Cappato, Della Vedova, Martin Hans-Peter, Turco

PPE-DE: Konrad

UEN: Muscardini, Queiró, Ribeiro e Castro

10.   B5-0165/2004 — Fælles beslutning — Det Europæiske Råd

Ja-stemmer: 93

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Boogerd-Quaak

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Krarup, Krivine, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger

PPE-DE: Callanan, Korhola, Sacrédeus, Wijkman

PSE: Andersson, Carnero González, Dehousse, De Keyser, Dhaene, El Khadraoui, Karlsson, Lavarra, Lund, Myller, Napoletano, Paciotti, Randzio-Plath, Sacconi, Sornosa Martínez, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-stemmer: 313

EDD: Abitbol, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scapagnini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, van den Burg, Campos, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, Désir, Duhamel, Duin, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, McAvan, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Murphy, Obiols i Germà, Paasilinna, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Rothe, Rothley, Roure, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Skinner, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Walter, Watts, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba

UEN: Camre, Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 5

ELDR: van den Bos

NI: Cappato, Della Vedova, Martin Hans-Peter, Turco

11.   B5-0165/2004 — Fælles beslutning — Det Europæiske Råd

Ja-stemmer: 211

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Krarup, Manisco, Marset Campos, Meijer, Naïr, Papayannakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger

PPE-DE: Sacrédeus, Wijkman

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Cercas, Ceyhun, Corbett, Dehousse, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Crowley, Hyland, Ó Neachtain

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-stemmer: 172

EDD: Abitbol, Kuntz

NI: Beysen, Cappato, Della Vedova, Garaud, Hager, de La Perriere, Turco, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scapagnini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

UEN: Camre, Caullery, Marchiani, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Hverken eller: 22

EDD: Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

GUE/NGL: Alyssandrakis, Krivine, Patakis, Schröder Ilka, Vachetta

NI: Berthu, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Martin Hans-Peter, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Marques

UEN: Muscardini, Mussa, Nobilia, Turchi

12.   B5-0165/2004 — Fælles beslutning — Det Europæiske Råd

Ja-stemmer: 95

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Boogerd-Quaak, Calò, Thors, Väyrynen

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Caudron, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Krarup, Krivine, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Berthu, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger

PPE-DE: Callanan, Sacrédeus, Wijkman

PSE: Dehousse, Fava, Linkohr, Lund, Napoletano, Paciotti, Patrie, Sacconi, Scheele, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Thorning-Schmidt, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-stemmer: 299

EDD: Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, van den Bos, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

NI: Beysen, Cappato, Della Vedova, Hager, de La Perriere, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scapagnini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Campos, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, McAvan, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Murphy, Myller, Obiols i Germà, Paasilinna, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rothe, Rothley, Roure, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Skinner, Souladakis, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba

UEN: Camre, Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Hverken eller: 17

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Lang, Martin Hans-Peter, Martinez, Stirbois

UEN: Berlato, Muscardini, Mussa, Nobilia, Turchi

13.   B5-0165/2004 — Fælles beslutning — Det Europæiske Råd

Ja-stemmer: 74

EDD: Belder, Blokland, van Dam, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Jové Peres, Kaufmann, Krarup, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Berthu, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger

PPE-DE: Sacrédeus, Wijkman

PSE: Dehousse, Lund, Roure, Thorning-Schmidt, Van Lancker, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lagendijk, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-stemmer: 315

EDD: Abitbol, Andersen, Bonde, Kuntz, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Cossutta, Scarbonchi

NI: Beysen, Borghezio, Cappato, Della Vedova, Garaud, Turco

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scapagnini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Campos, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, De Keyser, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, McAvan, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Murphy, Myller, Obiols i Germà, Paasilinna, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rothe, Rothley, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Skinner, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 24

GUE/NGL: Alyssandrakis, Herzog, Korakas, Krivine, Patakis, Schröder Ilka, Vachetta

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Martinez, Stirbois, Varaut

PSE: Dhaene, Fava, Napoletano, Paciotti, Sacconi, Sornosa Martínez, Vattimo, Volcic

14.   B5-0165/2004 — Fælles beslutning — Det Europæiske Råd

Ja-stemmer: 84

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Thors

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Jové Peres, Kaufmann, Krarup, Krivine, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Berthu, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger

PPE-DE: Florenz, Sacrédeus, Wijkman

PSE: Dehousse, Kuckelkorn, Linkohr, Lund, Myller, Roure, Thorning-Schmidt, Van Lancker, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-stemmer: 307

EDD: Abitbol, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Cossutta, Patakis

NI: Beysen, Borghezio, Hager

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scapagnini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Campos, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, McAvan, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Murphy, Obiols i Germà, Paasilinna, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rothe, Rothley, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 21

GUE/NGL: Herzog

NI: Cappato, Claeys, Della Vedova, Dillen, Garaud, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Martinez, Stirbois, Turco, Varaut

PSE: Fava, Lavarra, Napoletano, Paciotti, Sacconi, Vattimo, Volcic

15.   B5-0165/2004 — Fælles beslutning — Det Europæiske Råd

Ja-stemmer: 196

EDD: Andersen, Bonde, Esclopé, Mathieu, Sandbæk

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Dillen, Garaud, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Lang, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Bodrato, Callanan, Sacrédeus, Wijkman

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-stemmer: 220

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Kuntz

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

NI: Beysen, Borghezio, Cappato, Hager, de La Perriere, Turco, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scapagnini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Dhaene, Marinho, Swiebel

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Cohn-Bendit

Hverken eller: 7

EDD: Saint-Josse

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

NI: Berthu, Della Vedova, Martin Hans-Peter

16.   B5-0165/2004 — Fælles beslutning — Det Europæiske Råd

Ja-stemmer: 184

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Caudron, Cossutta, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Krarup, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Seppänen, Sjöstedt

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Lang, Martinez, Stirbois

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Fava, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Read, Rocard, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-stemmer: 219

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Kuntz

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

NI: Beysen, Cappato, Della Vedova, Hager, de La Perriere, Turco, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scapagnini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 9

EDD: Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

GUE/NGL: Krivine, Schröder Ilka, Vachetta

NI: Borghezio, Garaud, Martin Hans-Peter

17.   B5-0165/2004 — Fælles beslutning — Det Europæiske Råd

Ja-stemmer: 309

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Andreasen, Calò, De Clercq, Monsonís Domingo, Mulder, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Rousseaux, Schmidt, Thors

GUE/NGL: Cossutta, Kaufmann

NI: Beysen, Borghezio, Cappato, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Turco

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scapagnini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray

UEN: Berlato, Camre, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Gahrton, MacCormick, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta

Nej-stemmer: 101

EDD: Abitbol, Andersen, Bonde, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: van den Bos, Clegg, Davies, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Newton Dunn, Olsson, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Jové Peres, Korakas, Krivine, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Ebner, Koch, Mastella

PSE: Dehousse, Zorba, Zrihen

UEN: Ó Neachtain

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lagendijk, Lannoye, Lucas, McKenna, Maes, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Hverken eller: 8

EDD: Esclopé, Kuntz

GUE/NGL: Herzog

NI: Berthu, de La Perriere, Martin Hans-Peter

PSE: dos Santos

UEN: Marchiani

18.   B5-0165/2004 — Fælles beslutning — Det Europæiske Råd

Ja-stemmer: 194

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Calò, Clegg, Duff, Manders, Monsonís Domingo, Newton Dunn, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Väyrynen, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Boudjenah, Caudron, Dary, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Lang, Martin Hans-Peter, Stirbois

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Cercas, Ceyhun, Corbey, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Souladakis, Sousa Pinto, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Ó Neachtain

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-stemmer: 204

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Kuntz

ELDR: Boogerd-Quaak, van den Bos, De Clercq, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Mulder, Nordmann, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski

GUE/NGL: Blak, Schröder Ilka

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Cappato, Della Vedova, Hager, de La Perriere, Turco

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scapagnini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling

PSE: Désir, dos Santos, Stockmann, Zimeray

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Mussa, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 14

ELDR: Paulsen, Rousseaux

GUE/NGL: Di Lello Finuoli, Manisco, Papayannakis

NI: Claeys, Dillen, Martinez, Varaut

PPE-DE: Wijkman

PSE: Corbett, Gill, Mann Erika, Skinner

19.   B5-0165/2004 — Fælles beslutning — Det Europæiske Råd

Ja-stemmer: 295

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Calò, Clegg, Duff, Jensen, Monsonís Domingo, Olsson, Pesälä, Pohjamo, Väyrynen, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Boudjenah, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Marset Campos, Meijer, Modrow, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Beysen, Claeys, Dillen, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Bourlanges, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Fourtou, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Hansenne, Hermange, Hieronymi, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scapagnini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenzel, Theato, Thyssen, Trakatellis, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Cercas, Ceyhun, Corbey, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Fava, Garot, Gillig, Glante, Goebbels, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, van Hulten, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rocard, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Souladakis, Sousa Pinto, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Weiler, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Crowley, Hyland, Ó Neachtain

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-stemmer: 70

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Kuntz

ELDR: van den Bos, De Clercq, Flesch, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Vallvé, Van Hecke, Virrankoski

GUE/NGL: Blak, Schröder Ilka

NI: Berthu, Cappato, Della Vedova, de La Perriere, Turco, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Balfe, Bowis, Cederschiöld, Chichester, Dover, Elles, Foster, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Goodwill, Harbour, Herranz García, Inglewood, Khanbhai, Nicholson, Perry, Purvis, Stenmarck, Stevenson, Stockton, Sturdy, Tannock, Twinn, Van Orden, Villiers, Wachtmeister, Zimmerling

PSE: Gebhardt, Görlach, Lange, dos Santos, Stockmann, Zimeray

UEN: Berlato, Camre, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 20

ELDR: Maaten, Paulsen, Rousseaux, Vermeer

GUE/NGL: Manisco

NI: Borghezio, Gollnisch

PSE: Corbett, Evans Robert J.E., Gill, Honeyball, Kinnock, Mann Erika, Murphy, Read, Skinner, Titley, Watts, Whitehead

Verts/ALE: Nogueira Román

20.   B5-0177/2004/ændr. — Olympisk borgfred

Ja-stemmer: 65

EDD: Andersen, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schröder Ilka, Vachetta

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger

PPE-DE: Pomés Ruiz

PSE: Lund

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lannoye, Lucas, McKenna, Maes, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Wyn

Nej-stemmer: 297

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Kuntz

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Vermeer, Virrankoski, Watson

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, de La Perriere, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bayona de Perogordo, Bébéar, Bodrato, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Schierhuber, Schleicher, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Ceyhun, Corbett, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Linkohr, McAvan, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Scheele, Skinner, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Pasqua, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 15

GUE/NGL: Seppänen

NI: Cappato, Claeys, Della Vedova, Dillen, Garaud, Gollnisch, Lang, Martin Hans-Peter, Martinez, Stirbois, Turco

PSE: Dehousse

UEN: Queiró

Verts/ALE: Ferrández Lezaun

21.   Betænkning af Boumediene-Thiery A5-0207/2004

Ja-stemmer: 97

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Vermeer, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Kaufmann, Krarup, Krivine, Laguiller, Meijer, Modrow, Papayannakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Cappato, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso, Turco

PPE-DE: Sacrédeus, Wijkman

PSE: Désir, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lannoye, Lucas, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Wyn

Nej-stemmer: 279

EDD: Abitbol, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

GUE/NGL: Dary, Scarbonchi

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Santer, Santini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Campos, Ceyhun, Corbett, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Scheele, Skinner, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 3

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

22.   Betænkning af Boumediene-Thiery A5-0207/2004

Ja-stemmer: 205

EDD: Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Maaten, Manders, Mulder, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Beysen, Cappato, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso, Martin Hans-Peter, Turco

PPE-DE: Atkins, Balfe, Matikainen-Kallström, Perry, Pomés Ruiz, Rovsing, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Wijkman

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Ceyhun, Corbett, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Scheele, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lannoye, Lucas, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Wyn

Nej-stemmer: 162

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Kuntz

ELDR: Lynne, Newton Dunn, Nordmann, Thors

NI: Berthu, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bowis, Bremmer, Brok, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Daul, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Hansenne, Harbour, Hermange, Hieronymi, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Piscarreta, Podestà, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Wynn

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 13

NI: Kronberger

PPE-DE: Bourlanges, Cornillet, Deprez, Foster, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Inglewood, Khanbhai, Nicholson, Twinn, Van Orden

PSE: Dehousse

23.   Betænkning af Boumediene-Thiery A5-0207/2004

Ja-stemmer: 185

EDD: Andersen, Bonde

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Cappato, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso, Turco

PPE-DE: Fatuzzo, Sacrédeus, Wachtmeister, Wijkman

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Ceyhun, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Fava, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, van Hulten, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Marinho, Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Scheele, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-stemmer: 184

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Nordmann, Pesälä, Virrankoski

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Oostlander, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Santer, Santini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Corbett, Honeyball, Kinnock, Martin David W., Read, dos Santos, Titley, Whitehead

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 5

ELDR: Manders

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Matikainen-Kallström

PSE: Bowe, Souladakis

24.   Betænkning af Boumediene-Thiery A5-0207/2004

Ja-stemmer: 320

EDD: Andersen, Bonde, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Maaten, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Borghezio, Cappato, Claeys, Della Vedova, Dillen, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Lang, Martinez, Stirbois, Turco

PPE-DE: Arvidsson, Ayuso González, Banotti, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bremmer, Brok, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, Glase, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Oostlander, Pack, Pastorelli, Piscarreta, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Suominen, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Fava, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Scheele, Skinner, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Rod, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-stemmer: 35

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Lynne

PPE-DE: Atkins, Avilés Perea, Balfe, Bowis, Callanan, Chichester, Dover, Elles, Foster, Goodwill, Harbour, Hieronymi, Inglewood, Khanbhai, Kratsa-Tsagaropoulou, Nicholson, Oomen-Ruijten, Perry, Purvis, Stevenson, Stockton, Sturdy, Tannock, Twinn, Van Orden, Vatanen, Villiers

PSE: Paasilinna

UEN: Berlato, Camre, Marchiani

Hverken eller: 22

EDD: Abitbol, Esclopé, Kuntz

NI: Berthu, Beysen, Garaud, Gollnisch, Hager, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Varaut

UEN: Caullery, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

25.   Betænkning af Boumediene-Thiery A5-0207/2004

Ja-stemmer: 103

EDD: Andersen, Bonde

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Cappato, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso, Turco

PSE: Linkohr, Marinho, Zorba

UEN: Berlato, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Rod, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-stemmer: 258

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Nordmann, Virrankoski

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Garaud, Gollnisch, Hager, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Ceyhun, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Scheele, Skinner, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zrihen

UEN: Camre, Marchiani, Pasqua, Thomas-Mauro

Hverken eller: 8

EDD: Kuntz

ELDR: Manders

GUE/NGL: Herzog, Puerta

PPE-DE: Wijkman

PSE: Dehousse, Zimeray

UEN: Caullery

26.   Betænkning af Boumediene-Thiery A5-0207/2004

Ja-stemmer: 353

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Cappato, Della Vedova, Garaud, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, Turco

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Oostlander, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Ceyhun, Corbett, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Scheele, Skinner, Souladakis, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-stemmer: 13

EDD: Abitbol

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Montfort, Oomen-Ruijten

PSE: Corbey

UEN: Marchiani

Hverken eller: 10

EDD: Kuntz

NI: Berthu, Beysen, de La Perriere, Martin Hans-Peter

PSE: Dehousse

UEN: Camre, Caullery, Pasqua, Thomas-Mauro

27.   Betænkning af Boumediene-Thiery A5-0207/2004

Ja-stemmer: 189

EDD: Andersen, Bonde

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Blak, Boudjenah, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Cappato, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso, Martin Hans-Peter, Turco

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Ceyhun, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Scheele, Skinner, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-stemmer: 176

EDD: Belder, Blokland, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Nordmann

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hieronymi, Inglewood, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Oostlander, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 8

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller

NI: Kronberger

PSE: Dehousse, Koukiadis, Malliori, Souladakis

28.   Betænkning af Boumediene-Thiery A5-0207/2004

Ja-stemmer: 192

EDD: Andersen, Bonde

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Jensen, Lynne, Maaten, Monsonís Domingo, Mulder, Olsson, Paulsen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Vallvé, Van Hecke, Vermeer

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Cappato, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso, Turco

PPE-DE: Balfe, Bowis, Bremmer, Harbour, Inglewood, Keppelhoff-Wiechert, Perry, Smet, Thyssen, Twinn, Wijkman

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Ceyhun, Corbett, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Scheele, Skinner, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-stemmer: 164

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Kuntz, Saint-Josse

ELDR: Nordmann, Pesälä, Pohjamo, Väyrynen, Virrankoski

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Brok, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Hermange, Hieronymi, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Piscarreta, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Theato, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Dehousse

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 14

EDD: Esclopé, Mathieu

ELDR: Manders, Newton Dunn

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Goodwill, Khanbhai, Matikainen-Kallström, Purvis, Sturdy, Suominen, Tannock, Van Orden

PSE: Souladakis

29.   Betænkning af Boumediene-Thiery A5-0207/2004

Ja-stemmer: 175

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Lynne, Maaten, Mulder, Olsson, Sanders-ten Holte, Thors, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Kaufmann, Krarup, Krivine, Laguiller, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Cappato, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso, Turco

PPE-DE: Bowis, Perry, Sturdy, Twinn

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Ceyhun, Corbett, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Scheele, Skinner, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Vattimo, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-stemmer: 169

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Kuntz, Saint-Josse

ELDR: Calò, Monsonís Domingo, Newton Dunn, Nordmann, Pesälä, Pohjamo, Väyrynen, Virrankoski

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, von Boetticher, Bourlanges, Bremmer, Brok, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Hermange, Hieronymi, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Martens, Martin Hugues, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nicholson, Niebler, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Piscarreta, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Tannock, Theato, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Dehousse

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Duthu

Hverken eller: 19

EDD: Andersen, Bonde, Esclopé, Mathieu

ELDR: Manders, Paulsen, Rousseaux, Schmidt

GUE/NGL: Alyssandrakis, Patakis

NI: Kronberger, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Harbour, Inglewood, Matikainen-Kallström, Purvis, Suominen, Thyssen

PSE: Koukiadis

30.   Betænkning af Boumediene-Thiery A5-0207/2004

Ja-stemmer: 188

EDD: Andersen, Bonde

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, Calò, Clegg, Davies, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Kaufmann, Krarup, Krivine, Laguiller, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Cappato, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso, Martin Hans-Peter, Turco

PPE-DE: Cornillet, Dover, Villiers, Wijkman

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Ceyhun, Corbett, Corbey, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, Ettl, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Martin David W., Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Scheele, Skinner, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-stemmer: 178

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: De Clercq, Nordmann, Pesälä

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Dehousse, Paasilinna

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 7

ELDR: Manders

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

NI: Kronberger

PPE-DE: Matikainen-Kallström, Suominen

31.   Betænkning af Boumediene-Thiery A5-0207/2004

Ja-stemmer: 344

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Kuntz

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Berthu, Beysen, Cappato, Della Vedova, Garaud, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Turco

PPE-DE: Arvidsson, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bremmer, Brok, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Hermange, Hieronymi, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Piscarreta, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Suominen, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Ceyhun, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Scheele, Skinner, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-stemmer: 31

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Atkins, Balfe, Bowis, Callanan, Dover, Elles, Foster, Goodwill, Harbour, Inglewood, Khanbhai, Marques, Nicholson, Perry, Purvis, Stevenson, Stockton, Sturdy, Tannock, Twinn, Van Orden, Vatanen, Villiers

UEN: Camre

Hverken eller: 5

EDD: Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

PPE-DE: Montfort

PSE: Dehousse

32.   Betænkning af Boumediene-Thiery A5-0207/2004

Ja-stemmer: 195

EDD: Andersen, Bonde

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Garaud, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, Martin Hans-Peter, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Dover, Santini

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Ceyhun, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Scheele, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-stemmer: 170

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Nordmann, Pesälä, Virrankoski

NI: Berthu, Beysen, Hager, de La Perriere, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 8

NI: Borghezio, Cappato, Della Vedova, Turco

PPE-DE: Matikainen-Kallström

PSE: Dehousse, Koukiadis, Souladakis

33.   Betænkning af Boumediene-Thiery A5-0207/2004

Ja-stemmer: 311

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Esclopé, Kuntz

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Cappato, Claeys, Della Vedova, Dillen, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Stirbois, Turco

PPE-DE: Arvidsson, Avilés Perea, Banotti, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, De Veyrac, Doorn, Ebner, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Fourtou, García-Margallo y Marfil, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langenhagen, Lechner, Lehne, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marques, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Piscarreta, Podestà, Posselt, Pronk, Radwan, Rübig, Sacrédeus, Santini, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenzel, Suominen, Theato, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Ceyhun, Corbett, Corbey, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Scheele, Skinner, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-stemmer: 58

EDD: Saint-Josse

NI: Hager, Martinez

PPE-DE: Atkins, Ayuso González, Balfe, Bremmer, Brok, Callanan, Descamps, Dover, Doyle, Elles, Ferber, Foster, Gahler, Goodwill, Hansenne, Hermange, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Klaß, Knolle, Konrad, Langen, Laschet, Liese, Maat, Martens, Martin Hugues, Mombaur, Nicholson, Niebler, Perry, Pomés Ruiz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rovsing, Santer, Schierhuber, Stenmarck, Stevenson, Stockton, Sturdy, Tannock, Twinn, Van Orden, Vatanen, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Zacharakis

PSE: De Keyser, Lalumière

UEN: Camre, Pasqua

Hverken eller: 2

EDD: Mathieu

PSE: Dehousse

34.   Betænkning af Boumediene-Thiery A5-0207/2004

Ja-stemmer: 203

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, Martin Hans-Peter, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Florenz, Graça Moura, McCartin

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Ceyhun, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Scheele, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-stemmer: 161

EDD: Abitbol, Kuntz

ELDR: Nordmann

NI: Berthu, Beysen, Hager

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Smet, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 13

EDD: Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

NI: Cappato, Della Vedova, Garaud, de La Perriere, Turco, Varaut

PPE-DE: Wijkman

PSE: Dehousse, Koukiadis, Souladakis

35.   Betænkning af Boumediene-Thiery A5-0207/2004

Ja-stemmer: 75

EDD: Andersen

ELDR: Lynne

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Kaufmann, Krarup, Krivine, Laguiller, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Bowe, Corbett, Gill, Honeyball, Kinnock, Krehl, Lage, Marinho, Martin David W., Paasilinna, Prets, Read, Skinner, Thorning-Schmidt, Watts

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Rod, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wyn

Nej-stemmer: 278

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Kuntz

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, Goepel, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Ceyhun, Corbey, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, El Khadraoui, Ettl, Garot, Gebhardt, Gillig, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, van Hulten, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Koukiadis, Lalumière, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Rapkay, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Scheele, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Volcic, Walter, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Flautre

Hverken eller: 9

EDD: Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

NI: Borghezio, Cappato, Della Vedova, Turco

PSE: Dehousse

Verts/ALE: Ferrández Lezaun

36.   Betænkning af Boumediene-Thiery A5-0207/2004

Ja-stemmer: 186

EDD: Andersen, Bonde

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, Calò, Clegg, Davies, Duff, Jensen, Lynne, Maaten, Monsonís Domingo, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Vermeer, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Cappato, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso, Martin Hans-Peter, Turco

PPE-DE: Fiori, Korhola, Matikainen-Kallström

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Ceyhun, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Scheele, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-stemmer: 182

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: De Clercq, Nordmann, Pesälä, Van Hecke, Virrankoski

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 8

ELDR: Flesch, Manders, Mulder, Sanders-ten Holte

PPE-DE: Suominen

PSE: Dehousse, Koukiadis, Souladakis

37.   Betænkning af Boumediene-Thiery A5-0207/2004

Ja-stemmer: 184

EDD: Andersen, Bonde

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Borghezio, Gorostiaga Atxalandabaso, Martin Hans-Peter

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, van Hulten, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Marinho, Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Scheele, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Vairinhos, Volcic, Walter, Weiler, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-stemmer: 182

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Kuntz

ELDR: Nordmann

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Honeyball, Kinnock, Martin David W., Read, Skinner, Titley, Watts, Whitehead

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Marchiani, Muscardini, Mussa, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 12

EDD: Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

NI: Cappato, Della Vedova, Kronberger, Turco

PSE: Koukiadis, Souladakis

UEN: Crowley, Hyland, Ó Neachtain

38.   Betænkning af Boumediene-Thiery A5-0207/2004

Ja-stemmer: 177

EDD: Andersen

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, Calò, Clegg, Davies, Duff, Flesch, Jensen, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Vermeer, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Kaufmann, Krarup, Krivine, Laguiller, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Cappato, Della Vedova, Martin Hans-Peter, Turco

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Garot, Gebhardt, Gillig, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, van Hulten, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Scheele, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Volcic, Walter, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-stemmer: 184

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: De Clercq, Nordmann, Van Hecke, Virrankoski

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Piscarreta, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Gill, Skinner, Watts, Whitehead

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Hverken eller: 13

ELDR: Lynne, Pesälä

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger

PPE-DE: Smet, Thyssen, Wijkman

PSE: Adam, Bowe, Read

39.   Betænkning af Oostlander A5-0204/2004

Ja-stemmer: 53

EDD: Abitbol, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Nordmann

GUE/NGL: Caudron, Dary, Meijer

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Bébéar, Bourlanges, Cornillet, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Ferrer, Fourtou, Grossetête, Hermange, Kaldi, Karas, Lamassoure, Martin Hugues, Morillon, Posselt, Rübig, Stenzel, de Veyrinas, Vlasto

PSE: Dehousse, Marinho, Patrie, Poignant, Zorba

UEN: Camre, Caullery, Marchiani, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Nej-stemmer: 286

EDD: Andersen, Bonde

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Blak, Bordes, Boudjenah, Cauquil, Eriksson, Fiebiger, Kaufmann, Krivine, Laguiller, Modrow, Naïr, Papayannakis, Ribeiro, Scarbonchi, Seppänen, Sjöstedt

NI: Cappato, Della Vedova, Hager, Martin Hans-Peter, Turco

PPE-DE: Arvidsson, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bayona de Perogordo, Berend, Böge, von Boetticher, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Dell'Utri, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fiori, Florenz, Foster, Gahler, García-Margallo y Marfil, Glase, Goepel, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Hansenne, Harbour, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Pomés Ruiz, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Sacrédeus, Santer, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Ceyhun, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, El Khadraoui, Ettl, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Myller, Paasilinna, Paciotti, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Scheele, Skinner, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Wiersma, Zrihen

UEN: Berlato, Crowley, Muscardini, Mussa

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Isler Béguin, MacCormick, Maes, Onesta, Rod, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Hverken eller: 8

EDD: Belder, Blokland, van Dam

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

PPE-DE: Santini, Zacharakis

40.   Betænkning af Oostlander A5-0204/2004

Ja-stemmer: 51

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

GUE/NGL: Caudron, Dary, Krarup, Meijer, Naïr, Scarbonchi

NI: Berthu, Beysen, Garaud, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Bébéar, Bourlanges, Cornillet, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Ferrer, Grossetête, Hermange, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Martin Hugues, Morillon, Vatanen, de Veyrinas, Vlasto

PSE: Patrie, Poignant

UEN: Camre, Caullery, Marchiani, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Evans Jillian, Maes, Wyn

Nej-stemmer: 277

EDD: Andersen, Bonde

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Blak, Bordes, Boudjenah, Cauquil, Eriksson, Fiebiger, Kaufmann, Krivine, Laguiller, Modrow, Papayannakis, Ribeiro, Seppänen, Sjöstedt

NI: Cappato, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Arvidsson, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bayona de Perogordo, Berend, von Boetticher, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Dell'Utri, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, Glase, Goepel, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Hansenne, Harbour, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Ceyhun, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, El Khadraoui, Ettl, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Lage, Lalumière, Leinen, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Myller, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Scheele, Skinner, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Crowley

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Isler Béguin, MacCormick, Rod, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber

Hverken eller: 10

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

PPE-DE: Montfort, Santini, Zacharakis

PSE: Dehousse

UEN: Berlato, Muscardini, Mussa

41.   Betænkning af Oostlander A5-0204/2004

Ja-stemmer: 211

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Mulder, Newton Dunn, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Boudjenah, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Kaufmann, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Ribeiro, Scarbonchi, Seppänen, Sjöstedt

NI: Cappato, Della Vedova, Martin Hans-Peter, Turco

PPE-DE: Arvidsson, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Bayona de Perogordo, Bowis, Bremmer, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Doorn, Doyle, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, García-Margallo y Marfil, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Kaldi, Knolle, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lisi, Maat, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Menrad, Naranjo Escobar, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pastorelli, Piscarreta, Podestà, Pomés Ruiz, Pronk, Purvis, Rovsing, Santini, Smet, Stenmarck, Suominen, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Wachtmeister, Wijkman

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Duhamel, El Khadraoui, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Myller, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rothe, Roure, Sacconi, dos Santos, Scheele, Skinner, Souladakis, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Wiersma, Zrihen

UEN: Crowley, Queiró, Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Gahrton, Isler Béguin, Lucas, MacCormick, Maes, Onesta, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Wyn

Nej-stemmer: 84

EDD: Abitbol, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Monsonís Domingo

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

NI: Berthu, Beysen, Garaud, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Brok, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Ebner, Ferber, Florenz, Fourtou, Gahler, Glase, Goepel, Grossetête, Hansenne, Hermange, Hieronymi, Jeggle, Karas, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Lamassoure, Langen, Lehne, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Martin Hugues, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Niebler, Pack, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rübig, Schleicher, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Stenzel, de Veyrinas, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis

PSE: Ceyhun, Rothley

UEN: Camre, Caullery, Marchiani, Mussa, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Voggenhuber

Hverken eller: 46

GUE/NGL: Blak, Bordes, Cauquil, Krivine, Laguiller

NI: Claeys, Dillen

PPE-DE: Banotti, Callanan, Dover, Elles, Fatuzzo, Foster, Goodwill, Harbour, Inglewood, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Nicholson, Perry, Sacrédeus, Santer, Schmitt, Sommer, Stevenson, Stockton, Tannock, Theato, Twinn, Van Orden, Villiers, Zimmerling

PSE: Ettl, Poignant

UEN: Berlato, Muscardini

Verts/ALE: Boumediene-Thiery, McKenna, Rod

---

VEDTAGNE TEKSTER

P5_TA(2004)0247

Godkendelse af Kommissionen i dens nye sammensætning

Europa-Parlamentets afgørelse om godkendelse af Kommissionen i dens nye sammensætning

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 214, stk. 2, tredje afsnit, og artikel 215, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 214, stk. 2, tredje afsnit, og artikel 215,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 33, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 33, stk. 4,

| — | der henviser til Anna Diamantopoulous anmodning om at fratræde som medlem af Kommissionen, indgivet den 10. marts 2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til Anna Diamantopoulous anmodning om at fratræde som medlem af Kommissionen, indgivet den 10. marts 2004,

| — | der henviser til, at Den Hellenske Republiks regering den 12. marts 2004 indstillede Stavros Dimas til medlem af Kommissionen (1210/B/1975), |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Den Hellenske Republiks regering den 12. marts 2004 indstillede Stavros Dimas til medlem af Kommissionen (1210/B/1975),

| — | der henviser til høringen af det indstillede medlem af Kommissionen i Europa-Parlamentets kompetente udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til høringen af det indstillede medlem af Kommissionen i Europa-Parlamentets kompetente udvalg,

| A. | der henviser til, at Kommissionen bør forpligte sig selv til i fuldt omfang at respektere loyalt interinstitutionelt samarbejde og at undlade at give indtryk af, at den forventer, at Parlamentet godkender Kommissionen i den ændrede sammensætning, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Kommissionen bør forpligte sig selv til i fuldt omfang at respektere loyalt interinstitutionelt samarbejde og at undlade at give indtryk af, at den forventer, at Parlamentet godkender Kommissionen i den ændrede sammensætning,

| 1. | godkender Kommissionen i dens nye sammensætning for den resterende del af mandatet frem til den 31. oktober 2004; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionen i dens nye sammensætning for den resterende del af mandatet frem til den 31. oktober 2004;

| 2. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til medlemsstaternes regeringer. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende denne afgørelse til medlemsstaternes regeringer.

P5_TA(2004)0248

Ændringsbudget nr. 4/2004

Europa-Parlamentets beslutning om forslag til ændringsbudget nr. 4 til Den Europæiske Unions budget for regnskabsåret 2004 (7683/2004 — C5-0165/2004 — 2004/2022(BUD))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 272 og Euratom-traktatens artikel 177, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 272 og Euratom-traktatens artikel 177,

| — | der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (1), særlig artikel 37 og 38, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (1), særlig artikel 37 og 38,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2004, endeligt vedtaget den 18. december 2003 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2004, endeligt vedtaget den 18. december 2003 (2),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren (3),

| — | der henviser til foreløbigt forslag til ændringsbudget nr. 4 til Den Europæiske Unions budget for regnskabsåret 2004, forelagt af Kommissionen den 9. marts 2004 (SEK(2004) 277), |
| --- | --- |

—

der henviser til foreløbigt forslag til ændringsbudget nr. 4 til Den Europæiske Unions budget for regnskabsåret 2004, forelagt af Kommissionen den 9. marts 2004 (SEK(2004) 277),

| — | der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 4 til Den Europæiske Unions budget for regnskabsåret 2004, vedtaget af Rådet den 26. marts 2004 (7683/2004 — C5-0165/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 4 til Den Europæiske Unions budget for regnskabsåret 2004, vedtaget af Rådet den 26. marts 2004 (7683/2004 — C5-0165/2004),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 92 og bilag IV, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 92 og bilag IV,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A5-0175/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A5-0175/2004),

| A. | der henviser til, at ændringsbudgettet har til formål at tilpasse alle sektioner i 2004-budgettet til de ændringer, der er foretaget i vedtægten for tjenestemænd og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at ændringsbudgettet har til formål at tilpasse alle sektioner i 2004-budgettet til de ændringer, der er foretaget i vedtægten for tjenestemænd og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber,

| B. | der henviser til, at dette ændringsbudget navnlig vedrører stillingsfortegnelserne, som skal ændres med henblik på vedtægtsreformens ikrafttræden den 1. maj 2004, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at dette ændringsbudget navnlig vedrører stillingsfortegnelserne, som skal ændres med henblik på vedtægtsreformens ikrafttræden den 1. maj 2004,

| C. | der henviser til, at disse budgetændringer træder i kraft samtidig med den nye vedtægt, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at disse budgetændringer træder i kraft samtidig med den nye vedtægt,

| 1. | understreger, at alle institutionerne bør tilpasse deres stillingsfortegnelse til den nye vedtægt på samme måde; |
| --- | --- |

1.

understreger, at alle institutionerne bør tilpasse deres stillingsfortegnelse til den nye vedtægt på samme måde;

| 2. | glæder sig over, at der på trilogmødet den 16. marts 2004 blev opnået enighed om ansættelsesbetingelserne i 2004 før og efter den nye vedtægts ikrafttræden som omhandlet i vedføjede fælleserklæring fra budgetmyndighedens to parter; |
| --- | --- |

2.

glæder sig over, at der på trilogmødet den 16. marts 2004 blev opnået enighed om ansættelsesbetingelserne i 2004 før og efter den nye vedtægts ikrafttræden som omhandlet i vedføjede fælleserklæring fra budgetmyndighedens to parter;

| 3. | mener, at hver enkelt institution bør have klare regler for oprettelsen af nye enheder; påpeger, at budgetmyndigheden bør holdes orienteret om oprettelsen af nye enheder, idet de vil have budgetmæssige virkninger, og at hver institution bør medtage en liste over enheder i deres overslag; |
| --- | --- |

3.

mener, at hver enkelt institution bør have klare regler for oprettelsen af nye enheder; påpeger, at budgetmyndigheden bør holdes orienteret om oprettelsen af nye enheder, idet de vil have budgetmæssige virkninger, og at hver institution bør medtage en liste over enheder i deres overslag;

| 4. | godkender forslaget til ændringsbudget nr. 4/2004 uændret; |
| --- | --- |

4.

godkender forslaget til ændringsbudget nr. 4/2004 uændret;

| 5. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt de øvrige berørte institutioner og organer. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt de øvrige berørte institutioner og organer.

---

(1)  EFT L 248 af 16.9.2002.

(2)  EUT L 53 af 23.2.2004.

(3)  EFT C 172 af 18.6.1999, s. 1. Aftalen ændret ved afgørelse 2003/429/EF (EUT L 147 af 14.6.2003, s. 25).

BILAG I

Fælleserklæring fra budgetmyndighedens to parter om ændringsbudget nr. 4/2004

Ved godkendelsen af ændringsbudget nr. 4/2004 om de ændrede stillingsfortegnelser har Europa-Parlamentet og Rådet vedtaget følgende erklæring:

| | Ansættelse af personale er baseret på de relevante vedtægtsbestemmelser. Alle institutioner anvender derfor følgende regler i 2004:






  — | Alle tjenestemænd ansat før 1. maj 2004 indplaceres i overensstemmelse med artikel 2 i bilag XIII til den nye vedtægt. |
| --- | --- | --- |

Ansættelse af personale er baseret på de relevante vedtægtsbestemmelser. Alle institutioner anvender derfor følgende regler i 2004:

—

Alle tjenestemænd ansat før 1. maj 2004 indplaceres i overensstemmelse med artikel 2 i bilag XIII til den nye vedtægt.

| — | Alle tjenestemænd ansat efter 1. maj 2004 indplaceres i overensstemmelse med den nye vedtægt, særlig artikel 5, 12 og 13 i bilag XIII, hvad enten de ansættes med henblik på nye stillinger eller ledige stillinger. |
| --- | --- |

—

Alle tjenestemænd ansat efter 1. maj 2004 indplaceres i overensstemmelse med den nye vedtægt, særlig artikel 5, 12 og 13 i bilag XIII, hvad enten de ansættes med henblik på nye stillinger eller ledige stillinger.

| | Under forberedelsen af førstebehandlingen af 2005-budgettet og så betids, at der kan træffes afgørelse under budgetsamrådet i juli, skal de enkelte institutioner, agenturer eller organer give budgetmyndigheden meddelelse om gennemførelsen af den ændrede lønklassestruktur og om virkningerne for deres stillingsfortegnelse. Om nødvendigt foreslår de enkelte institutioner, agenturer eller organer tilpasning af deres stillingsfortegnelse for 2004, for så vidt som det faktiske antal besatte stillinger divergerer fra antallet i den omdannede stillingsfortegnelse som vedtaget i april 2004. Forslag herom tager hensyn til ovennævnte krav samt til nødvendigheden af at råde over ledige stillinger i hver enkelt lønklasse i stillingsfortegnelsen med henblik på normal ansættelse og forfremmelse i overensstemmelse med vedtægten. |
| --- | --- |

Under forberedelsen af førstebehandlingen af 2005-budgettet og så betids, at der kan træffes afgørelse under budgetsamrådet i juli, skal de enkelte institutioner, agenturer eller organer give budgetmyndigheden meddelelse om gennemførelsen af den ændrede lønklassestruktur og om virkningerne for deres stillingsfortegnelse. Om nødvendigt foreslår de enkelte institutioner, agenturer eller organer tilpasning af deres stillingsfortegnelse for 2004, for så vidt som det faktiske antal besatte stillinger divergerer fra antallet i den omdannede stillingsfortegnelse som vedtaget i april 2004. Forslag herom tager hensyn til ovennævnte krav samt til nødvendigheden af at råde over ledige stillinger i hver enkelt lønklasse i stillingsfortegnelsen med henblik på normal ansættelse og forfremmelse i overensstemmelse med vedtægten.

P5_TA(2004)0249

Punktafgifter ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om administrativt samarbejde på punktafgiftsområdet (KOM(2003) 797 — C5-0660/2003 — 2003/0309(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003) 797) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003) 797) (1),

| — | der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95 (C5-0660/2003), |
| --- | --- |

—

der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95 (C5-0660/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål (A5-0157/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål (A5-0157/2004),

| A. | der henviser til, at det næppe er muligt på nuværende tidspunkt at harmonisere indirekte skatter ved hjælp af lovgivning, og at en styrkelse af samarbejdet mellem skatte- og afgiftsadministrationerne er en midlertidig løsning, som bevarer national suverænitet, og som er nødvendig for at løse problemet med reducerede indtægter fra moms og indirekte skatter som følge af afgiftssvig og organiseret kriminalitet, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det næppe er muligt på nuværende tidspunkt at harmonisere indirekte skatter ved hjælp af lovgivning, og at en styrkelse af samarbejdet mellem skatte- og afgiftsadministrationerne er en midlertidig løsning, som bevarer national suverænitet, og som er nødvendig for at løse problemet med reducerede indtægter fra moms og indirekte skatter som følge af afgiftssvig og organiseret kriminalitet,

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0250

Punktafgiftspligtige varer ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 77/799/EØF om gensidig bistand mellem medlemsstaternes kompetente myndigheder inden for området direkte skatter, visse punktafgifter og afgifter på forsikringspræmier og Rådets direktiv 92/12/EØF om den generelle ordning for punktafgiftspligtige varer, om oplægning og omsætning heraf samt om kontrol hermed (KOM(2003) 797 — C5-0661/2003 — 2003/0310(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003) 797) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003) 797) (1),

| — | der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95 (C5-0661/2003), |
| --- | --- |

—

der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95 (C5-0661/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål og udtalelse fra Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked (A5-0157/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål og udtalelse fra Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked (A5-0157/2004),

| A. | der henviser til, at det næppe er muligt på nuværende tidspunkt at harmonisere indirekte skatter ved hjælp af lovgivning, og at en styrkelse af samarbejdet mellem skatte- og afgiftsadministrationerne er en midlertidig løsning, som bevarer national suverænitet, og som er nødvendig for at løse problemet med reducerede indtægter fra moms og indirekte skatter som følge af afgiftssvig og organiseret kriminalitet, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det næppe er muligt på nuværende tidspunkt at harmonisere indirekte skatter ved hjælp af lovgivning, og at en styrkelse af samarbejdet mellem skatte- og afgiftsadministrationerne er en midlertidig løsning, som bevarer national suverænitet, og som er nødvendig for at løse problemet med reducerede indtægter fra moms og indirekte skatter som følge af afgiftssvig og organiseret kriminalitet,

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0251

Bevarelse og forvaltning af stærkt vandrende fiskebestande i det vestlige og centrale Stillehav ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om EF's tiltrædelse af konventionen om bevarelse og forvaltning af stærkt vandrende fiskebestande i det vestlige og centrale Stillehav (KOM(2003) 855 — C5-0127/2004 — 2003/0332(AVC))

(Procedure med samstemmende udtalelse)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til Rådets afgørelse (KOM(2003) 855) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets afgørelse (KOM(2003) 855) (1),

| — | der henviser til Rådets anmodning om samstemmende udtalelse, jf. EF-traktatens artikel 300, stk. 3, andet afsnit, sammenholdt med artikel 37, samt EF-traktatens artikel 300, stk. 2, første afsnit (C5-0127/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets anmodning om samstemmende udtalelse, jf. EF-traktatens artikel 300, stk. 3, andet afsnit, sammenholdt med artikel 37, samt EF-traktatens artikel 300, stk. 2, første afsnit (C5-0127/2004),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 86 og artikel 97, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 86 og artikel 97, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Fiskeriudvalget (A5-0174/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Fiskeriudvalget (A5-0174/2004),

| 1. | afgiver samstemmende udtalelse om forslaget til Rådets afgørelse; |
| --- | --- |

1.

afgiver samstemmende udtalelse om forslaget til Rådets afgørelse;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og til New Zealands regering i dens egenskab af konventionens depositar. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og til New Zealands regering i dens egenskab af konventionens depositar.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0252

Genressourcer i landbruget *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om et EU-program for bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af genressourcer i landbruget (KOM(2003) 817 — C5-0025/2004 — 2003/0321(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag (KOM(2003) 817) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag (KOM(2003) 817) (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0025/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0025/2004),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A5-0149/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A5-0149/2004),

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag;

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 3. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0253

Fiskeriaftale EF/Republikken Guinea-Bissau *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om indgåelse af aftalen i form af brevveksling om midlertidig anvendelse af ændringerne til protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og regeringen for Republikken Guinea-Bissau om fiskeri ud for Guinea-Bissaus kyst, for perioden 16. juni 2001 — 15. juni 2006 og Rådets afgørelse af 26. februar 2001 om fastsættelse af de nærmere regler for tildeling af støtte til Guinea-Bissau på fiskeriområdet (KOM(2003) 593 — C5-0498/2003 — 2003/0227(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til Rådets forordning (KOM(2003) 593) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets forordning (KOM(2003) 593) (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 37 og artikel 300, stk. 2 og stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0498/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 37 og artikel 300, stk. 2 og stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0498/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67 og artikel 97, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67 og artikel 97, stk. 7,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget og udtalelse fra Budgetudvalget (A5-0163/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget og udtalelse fra Budgetudvalget (A5-0163/2004),

| 1. | godkender forslaget til Rådets forordning som ændret og godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender forslaget til Rådets forordning som ændret og godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til regeringerne og parlamenterne i medlemsstaterne og Guinea-Bissaus. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til regeringerne og parlamenterne i medlemsstaterne og Guinea-Bissaus.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRINGER |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Betragtning 2 a (ny) |
| | (2 a) Det er vigtigt, at Europa-Parlamentet og Rådet løbende holdes informeret om, hvordan aftalen forvaltes, og Kommissionen bør derfor udarbejde en årlig rapport om dens gennemførelse. |
| Ændring 2 |
| Artikel 2 a (ny) |
| | Artikel 2 a




  I løbet af protokollens sidste gyldighedsår og forud for indgåelsen af en eventuel aftale om dens fornyelse forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om anvendelsen af og gennemførelsesbetingelserne for aftalen, med særlig vægt på de målrettede foranstaltninger. |
| Ændring 3 |
| Artikel 2 b (ny) |
| | Artikel 2 b




  På grundlag af disse rapporter og efter høring af Europa-Parlamentet giver Rådet Kommissionen et mandat til forhandling af nye aftaler. |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRINGER

Ændring 1

Betragtning 2 a (ny)

(2 a) Det er vigtigt, at Europa-Parlamentet og Rådet løbende holdes informeret om, hvordan aftalen forvaltes, og Kommissionen bør derfor udarbejde en årlig rapport om dens gennemførelse.

Ændring 2

Artikel 2 a (ny)

Artikel 2 a

I løbet af protokollens sidste gyldighedsår og forud for indgåelsen af en eventuel aftale om dens fornyelse forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om anvendelsen af og gennemførelsesbetingelserne for aftalen, med særlig vægt på de målrettede foranstaltninger.

Ændring 3

Artikel 2 b (ny)

Artikel 2 b

På grundlag af disse rapporter og efter høring af Europa-Parlamentet giver Rådet Kommissionen et mandat til forhandling af nye aftaler.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0254

Fællesskabets strukturforanstaltninger for fiskeriet *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 2792/1999 om de nærmere regler og betingelser for Fællesskabets strukturforanstaltninger for fiskeriet (KOM(2003) 658 — C5-0547/2003 — 2003/0261(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2003) 658) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2003) 658) (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 36 og 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0547/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 36 og 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0547/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A5-0168/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A5-0168/2004),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRINGER |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| BETRAGTNING 4 |
| (4) Der bør ikke opmuntres til produktionsstigninger, der ligger ud over den sandsynlige udvikling i efterspørgslen. Der skal etableres bedre markedsføringsstrategier, men der mangler ofte pålidelige statistikker om fiskeforbruget såvel som økonomiske analyser af markederne og markedsføringen af akvakulturprodukter. | (4) Der bør ikke opmuntres til produktionsstigninger, der ligger ud over den sandsynlige udvikling i efterspørgslen. Der skal etableres bedre markedsføringsstrategier, men der mangler ofte pålidelige statistikker om fiskeforbruget såvel som økonomiske analyser af markederne og markedsføringen af akvakulturprodukter.
  Imidlertid bør finansieringsniveauet opretholdes for de akvakultursektorer og -projekter, der på grundlag af pålidelige oplysninger har demonstreret en velordnet ekspansion, og at de har en yderligere vækstmargen. |
| Ændring 2 |
| BETRAGTNING 5 |
| (5) Fremvæksten af giftige alger er blandt de alvorligste trusler mod skaldyrsproduktionen i Europa. Undertiden kan algeforekomsten vare i usædvanligt lange perioder og det kan være berettiget at yde erstatning til de berørte skaldyrsproducenter
  , undtagen når der er tale om et tilbagevendende fænomen
  . | (5) Fremvæksten af giftige alger er blandt de alvorligste trusler mod skaldyrsproduktionen i Europa. Undertiden kan algeforekomsten vare i usædvanligt lange perioder og det kan være berettiget at yde erstatning til de berørte skaldyrsproducenter. |
| Ændring 3 |
| BETRAGTNING 5A (ny) |
| | (5 a) Som led i bekæmpelsen af truslen fra giftige alger bør forskningen på dette område fortsættes for at tilvejebringe større viden dette fænomen og gøre det muligt at forbedre beskyttelsen imod det. |
| Ændring 4 |
| ARTIKEL 1, NR. -1 (nyt)
  Artikel 12, stk. 3, litra d a (nyt) (forordning (EF) nr. 2792/1999) |
| | - 1) | i artikel 12, stk. 3, indsættes følgende som litra d a:









  d a) | I tilfælde af at Rådet vedtager en genoprettelsesplan, eller når Kommissionen eller en eller flere medlemsstater vedtager nødforanstaltninger, forhøjes maksimumsbeløbene for den i litra b) og c) nævnte støtte med 20 %.



  Desuden finder det i litra b) nævnte krav om, at det fartøj, som besætningen har arbejdet på, skal ophøre endeligt med sin aktivitet, ikke anvendelse. |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRINGER

Ændring 1

BETRAGTNING 4

(4) Der bør ikke opmuntres til produktionsstigninger, der ligger ud over den sandsynlige udvikling i efterspørgslen. Der skal etableres bedre markedsføringsstrategier, men der mangler ofte pålidelige statistikker om fiskeforbruget såvel som økonomiske analyser af markederne og markedsføringen af akvakulturprodukter.

(4) Der bør ikke opmuntres til produktionsstigninger, der ligger ud over den sandsynlige udvikling i efterspørgslen. Der skal etableres bedre markedsføringsstrategier, men der mangler ofte pålidelige statistikker om fiskeforbruget såvel som økonomiske analyser af markederne og markedsføringen af akvakulturprodukter.
  Imidlertid bør finansieringsniveauet opretholdes for de akvakultursektorer og -projekter, der på grundlag af pålidelige oplysninger har demonstreret en velordnet ekspansion, og at de har en yderligere vækstmargen.

Ændring 2

BETRAGTNING 5

(5) Fremvæksten af giftige alger er blandt de alvorligste trusler mod skaldyrsproduktionen i Europa. Undertiden kan algeforekomsten vare i usædvanligt lange perioder og det kan være berettiget at yde erstatning til de berørte skaldyrsproducenter
  , undtagen når der er tale om et tilbagevendende fænomen
  .

(5) Fremvæksten af giftige alger er blandt de alvorligste trusler mod skaldyrsproduktionen i Europa. Undertiden kan algeforekomsten vare i usædvanligt lange perioder og det kan være berettiget at yde erstatning til de berørte skaldyrsproducenter.

Ændring 3

BETRAGTNING 5A (ny)

(5 a) Som led i bekæmpelsen af truslen fra giftige alger bør forskningen på dette område fortsættes for at tilvejebringe større viden dette fænomen og gøre det muligt at forbedre beskyttelsen imod det.

Ændring 4

ARTIKEL 1, NR. -1 (nyt)

Artikel 12, stk. 3, litra d a (nyt) (forordning (EF) nr. 2792/1999)

- 1)

d a)

Desuden finder det i litra b) nævnte krav om, at det fartøj, som besætningen har arbejdet på, skal ophøre endeligt med sin aktivitet, ikke anvendelse.

Ændring 5

ARTIKEL 1, NR. 1A (nyt)

Artikel 15, stk. 3, litra g (forordning (EF) nr. 2792/1999)

| 1 a) | Artikel 15, stk. 3, litra g, affattes således:









  g) | udryddelse af patologiske risici ved opdræt eller af parasitter i afvandingsområder eller kystøkosystemer og støtte til forskning med henblik på udryddelse af giftige alger |
| --- | --- | --- |

1 a)

g)

Ændring 6

ARTIKEL 1, NR. 3, LITRA A

Artikel 16, stk. 1 a (forordning (EF) nr. 2792/1999)

1 a. Medlemsstaterne kan yde en finansiel godtgørelse til skaldyrsproducenter i tilfælde af, at
  forureningen
  som følge af væksten i de giftige alger gør det nødvendigt at indstille høsten i mere end
  seks
  på hinanden følgende
  måneder af hensyn til folkesundheden.
  Der må ikke ydes godtgørelse for mere end seks måneders indstilling af høsten i hele perioden mellem denne forordnings ikrafttrædelse og udgangen af 2006.

1 a. Medlemsstaterne kan yde en finansiel godtgørelse til skaldyrsproducenter i tilfælde af, at
  akkumulationen af toksiner
  som følge af væksten i de giftige alger gør det nødvendigt
  af hensyn til folkesundheden
  at indstille høsten i mere end
  15
  på hinanden følgende
  dage i perioder med stor afsætning under forudsætning af, at virksomhederne i det pågældende område reelt lider skade, og at der foreligger et objektivt vurderet produktionstab under hensyntagen til såvel bedriftens økonomiske cyklus som dens produktionscyklus
  . Der må ikke ydes godtgørelse for mere end seks måneders indstilling af høsten i hele perioden mellem denne forordnings ikrafttrædelse og udgangen af 2006.

Ændring 7

ARTIKEL 1, NR. 3, LITRA B A (nyt)

Artikel 16, stk. 3, afsnit 4 a (nyt) (forordning (EF) nr. 2792/1999)

| b a) | I stk. 3 indsættes følgende afsnit:



  I tilfælde af at Rådet vedtager en genoprettelsesplan, eller når Kommissionen eller en eller flere medlemsstater vedtager en nødforanstaltninger, finder hverken artikel 10, stk. 3, litra a) eller litra b), nr. ii), anvendelse. |
| --- | --- |

b a)

I tilfælde af at Rådet vedtager en genoprettelsesplan, eller når Kommissionen eller en eller flere medlemsstater vedtager en nødforanstaltninger, finder hverken artikel 10, stk. 3, litra a) eller litra b), nr. ii), anvendelse.

Ændring 8

ARTIKEL 1, NR. 3, LITRA C

Artikel 16, stk. 4 (forordning (EF) nr. 2792/1999)

4. For regelmæssig sæsonpræget indstilling af fiskeri og akvakulturaktiviteter kan der ikke ydes godtgørelse i henhold til
  stk. 1, 1 a, 2 og 3
  .

4. For regelmæssig sæsonpræget indstilling af fiskeri og akvakulturaktiviteter kan der ikke ydes godtgørelse i henhold til
  stk. 1, 2 og 3
  .

Ændring 9

ARTIKEL 1, NR. 4

Artikel 17, stk. 2, afsnit 3 (forordning (EF) nr. 2792/1999)

Mindre initiativer vedrørende anvendt forskning med samlede omkostninger på højst 150 000 EUR og en varighed på højst tre år, som gennemføres af økonomiske aktører, videnskabelige eller tekniske organer eller andre kompetente organer, kan opnå støtte som pilotprojekter, forudsat at de er med til at fremme en bæredygtig udvikling inden for EF's akvakultur.

Mindre initiativer vedrørende anvendt forskning med samlede omkostninger på højst 150 000 EUR og en varighed på højst tre år, som gennemføres af økonomiske aktører, videnskabelige eller tekniske organer
  , en repræsentativ erhvervsorganisation
  eller andre kompetente organer, kan opnå støtte som pilotprojekter, forudsat at de er med til at fremme en bæredygtig udvikling inden for EF's akvakultur.

Ændring 10

ARTIKEL 1, NR. 5, LITRA B

Bilag III, punkt 2.2, litra c (forordning (EF) nr. 2792/1999)

| c) | der kan opnås støtte til de udgifter, der for akvakulturbrug er forbundet med at blive tilknyttet EF's ordning for miljøledelse og miljørevision, jf. forordning (EF) nr. 761/2001, samt investeringer, der er forbundet med etablering af vandcirkulation eller forbedring heraf i akvakulturbrug og på servicefartøjer |
| --- | --- |

c)

der kan opnås støtte til de udgifter, der for akvakulturbrug er forbundet med at blive tilknyttet EF's ordning for miljøledelse og miljørevision, jf. forordning (EF) nr. 761/2001, samt investeringer, der er forbundet med etablering af vandcirkulation eller forbedring heraf i akvakulturbrug og på servicefartøjer

| c) | der kan opnås støtte til de udgifter, der for akvakulturbrug er forbundet med at blive tilknyttet EF's ordning for miljøledelse og miljørevision, jf. forordning (EF) nr. 761/2001, samt investeringer, der er forbundet med etablering af vandcirkulation eller forbedring heraf i akvakulturbrug og på servicefartøjer
  , der anvendes i akvakultur |
| --- | --- |

c)

der kan opnås støtte til de udgifter, der for akvakulturbrug er forbundet med at blive tilknyttet EF's ordning for miljøledelse og miljørevision, jf. forordning (EF) nr. 761/2001, samt investeringer, der er forbundet med etablering af vandcirkulation eller forbedring heraf i akvakulturbrug og på servicefartøjer
  , der anvendes i akvakultur

Ændring 11

ARTIKEL 1, NR. 5, LITRA B

Bilag III, punkt 2.2, litra d (forordning (EF) nr. 2792/1999)

| d) | fiskerfartøjer som defineret i artikel 3, litra c), i forordning (EF) nr. 2371/2002 betragtes ikke som servicefartøjer
  selv i tilfælde, hvor
  de udelukkende anvendes i akvakultur |
| --- | --- |

d)

fiskerfartøjer som defineret i artikel 3, litra c), i forordning (EF) nr. 2371/2002 betragtes ikke som servicefartøjer
  selv i tilfælde, hvor
  de udelukkende anvendes i akvakultur

| d) | fiskerfartøjer som defineret i artikel 3, litra c), i forordning (EF) nr. 2371/2002 betragtes ikke som servicefartøjer
  , medmindre
  de udelukkende anvendes i akvakultur |
| --- | --- |

d)

fiskerfartøjer som defineret i artikel 3, litra c), i forordning (EF) nr. 2371/2002 betragtes ikke som servicefartøjer
  , medmindre
  de udelukkende anvendes i akvakultur

Ændring 12

ARTIKEL 1, NR. 5, LITRA B

Bilag III, punkt 2.2, litra e, nr. ii (forordning (EF) nr. 2792/1999)

| ii) | forbedring af traditionel akvakultur som f.eks. opdræt af bløddyr, hvilket er vigtigt af hensyn til opretholdelse af den arbejdsmarkedsmæssige og miljømæssige struktur i bestemte områder |
| --- | --- |

ii)

forbedring af traditionel akvakultur som f.eks. opdræt af bløddyr, hvilket er vigtigt af hensyn til opretholdelse af den arbejdsmarkedsmæssige og miljømæssige struktur i bestemte områder

| ii) | forbedring af traditionel akvakultur som f.eks. opdræt af bløddyr
  og akvakultur i form af dambrug
  , hvilket er vigtigt af hensyn til opretholdelse af den arbejdsmarkedsmæssige og miljømæssige struktur i bestemte områder |
| --- | --- |

ii)

forbedring af traditionel akvakultur som f.eks. opdræt af bløddyr
  og akvakultur i form af dambrug
  , hvilket er vigtigt af hensyn til opretholdelse af den arbejdsmarkedsmæssige og miljømæssige struktur i bestemte områder

Ændring 13

ARTIKEL1, NR. 5, LITRA B

Bilag III, punkt 2.2, litra e, nr. v a (nyt) (forordning (EF) nr. 2792/1999)

| v a) | forøgelse af produktionen ved hjælp af igangsættelse af nye virksomheder, der arbejder med arter, som markedet ikke er ved at nå mætningspunktet for. Produktionen kan under ingen omstændigheder overstige den sandsynlige udvikling i efterspørgselen |
| --- | --- |

v a)

Ændring 14

ARTIKEL 1, NR. 5, LITRA B

Bilag III, punkt 2.2, litra e, nr. v b (nyt) (forordning (EF) nr. 2792/1999)

v b) oprettelse af farme på åbent hav

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0255

EF-tilskud til medlemsstaternes programmer for fiskerikontrol *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets beslutning om EF-tilskud til medlemsstaternes programmer for fiskerikontrol (KOM(2003) 706 — C5-0602/2003 — 2003/0281(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2003) 706) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2003) 706) (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0602/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0602/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget og udtalelse fra Budgetudvalget (A5-0166/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget og udtalelse fra Budgetudvalget (A5-0166/2004),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRINGER |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Betragtning 9 a (ny) |
| | (9 a) Det må antages, at der stadig kan gøres meget mere for at forbedre landbaseret overvågning af landinger for at tage hånd om det angiveligt alvorlige problem med ulovlige landinger. |
| Ændring 2 |
| Betragtning 12 |
| (12) I denne beslutning indsættes der et finansielt referencegrundlag som defineret i punkt 34 i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren, og dette referencegrundlag gælder for hele den periode, hvor der ydes tilskud, uden dog at budgetmyndighedens beføjelser som fastsat ved traktaten tilsidesættes. | (12) I denne beslutning anføres et
  vejledende
  finansielt referencegrundlag, jf. punkt 34 i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren for hele den periode, hvor der ydes tilskud, uden at dette berører budgetmyndighedens beføjelser i henhold til traktaten. |
| Ændring 3 |
| Betragtning 12 a (ny) |
| | (12 a) Det har tidligere været vanskeligt at vurdere programmers effektivitet pga. svagheder ved fastlæggelsen af relevante mål og indikatorer for vurderingen af, hvor effektive kontrol- og overvågningsprojekter er. |
| Ændring 4 |
| Artikel 3, stk. 1, indledning |
| 1. Medlemsstater, der ønsker at modtage tilskud, skal
  hvert år
  senest den 31. januar til Kommissionen indsende et årligt program for fiskerikontrol, hvori følgende angives: | 1. Medlemsstater, der ønsker at modtage tilskud, skal
  for 2004 senest den 1. juni og for 2005
  senest den 31. januar til Kommissionen indsende et årligt program for fiskerikontrol, hvori følgende angives: |
| Ændring 5 |
| Artikel 3, stk. 1, litra g a (nyt) |
| | g a) | en liste over indikatorer, der skal benyttes til at vurdere programmets effektivitet. |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRINGER

Ændring 1

Betragtning 9 a (ny)

(9 a) Det må antages, at der stadig kan gøres meget mere for at forbedre landbaseret overvågning af landinger for at tage hånd om det angiveligt alvorlige problem med ulovlige landinger.

Ændring 2

Betragtning 12

(12) I denne beslutning indsættes der et finansielt referencegrundlag som defineret i punkt 34 i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren, og dette referencegrundlag gælder for hele den periode, hvor der ydes tilskud, uden dog at budgetmyndighedens beføjelser som fastsat ved traktaten tilsidesættes.

(12) I denne beslutning anføres et
  vejledende
  finansielt referencegrundlag, jf. punkt 34 i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren for hele den periode, hvor der ydes tilskud, uden at dette berører budgetmyndighedens beføjelser i henhold til traktaten.

Ændring 3

Betragtning 12 a (ny)

(12 a) Det har tidligere været vanskeligt at vurdere programmers effektivitet pga. svagheder ved fastlæggelsen af relevante mål og indikatorer for vurderingen af, hvor effektive kontrol- og overvågningsprojekter er.

Ændring 4

Artikel 3, stk. 1, indledning

1. Medlemsstater, der ønsker at modtage tilskud, skal
  hvert år
  senest den 31. januar til Kommissionen indsende et årligt program for fiskerikontrol, hvori følgende angives:

1. Medlemsstater, der ønsker at modtage tilskud, skal
  for 2004 senest den 1. juni og for 2005
  senest den 31. januar til Kommissionen indsende et årligt program for fiskerikontrol, hvori følgende angives:

Ændring 5

Artikel 3, stk. 1, litra g a (nyt)

g a)

Ændring 6

Artikel 3, stk. 2

2. For 2004 skal de nye medlemsstater indsende deres årlige programmer for fiskerikontrol senest den 1. juni 2004.

udgår

Ændring 7

Artikel 4, stk. 1, litra g

| g) | initiativer såsom seminarer
  og
  medieredskaber, der skal gøre fiskere og andre aktører såsom inspektører, offentlige anklagere og dommere samt den brede offentlighed, mere bevidste om nødvendigheden af at bekæmpe uansvarlig og ulovlig fiskeri, og seminarer
  og
  medieredskaber vedrørende gennemførelsen af reglerne i den fælles fiskeripolitik |
| --- | --- |

g)

initiativer såsom seminarer
  og
  medieredskaber, der skal gøre fiskere og andre aktører såsom inspektører, offentlige anklagere og dommere samt den brede offentlighed, mere bevidste om nødvendigheden af at bekæmpe uansvarlig og ulovlig fiskeri, og seminarer
  og
  medieredskaber vedrørende gennemførelsen af reglerne i den fælles fiskeripolitik

| g) | initiativer såsom seminarer
  ,
  medieredskaber
  og informationsudveksling
  , der skal gøre fiskere og andre aktører såsom inspektører, offentlige anklagere og dommere samt den brede offentlighed, mere bevidste om nødvendigheden af at bekæmpe uansvarlig og ulovlig fiskeri, og seminarer
  ,
  medieredskaber
  og informationsudveksling
  vedrørende gennemførelsen af reglerne i den fælles fiskeripolitik
  samt, i tilfælde af overtrædelser, vedrørende betydningen af at pålægge sanktioner, der er effektive, forholdsmæssige og afskrækkende |
| --- | --- |

g)

initiativer såsom seminarer
  ,
  medieredskaber
  og informationsudveksling
  , der skal gøre fiskere og andre aktører såsom inspektører, offentlige anklagere og dommere samt den brede offentlighed, mere bevidste om nødvendigheden af at bekæmpe uansvarlig og ulovlig fiskeri, og seminarer
  ,
  medieredskaber
  og informationsudveksling
  vedrørende gennemførelsen af reglerne i den fælles fiskeripolitik
  samt, i tilfælde af overtrædelser, vedrørende betydningen af at pålægge sanktioner, der er effektive, forholdsmæssige og afskrækkende

Ændring 8

Artikel 4, stk. 1, litra h

| h) | anskaffelse og modernisering af fartøjer og fly, som de ansvarlige myndigheder i de
  nye medlemsstater
  skal anvende til overvågning og kontrol af fiskeri. |
| --- | --- |

h)

anskaffelse og modernisering af fartøjer og fly, som de ansvarlige myndigheder i de
  nye medlemsstater
  skal anvende til overvågning og kontrol af fiskeri.

| h) | anskaffelse og modernisering af fartøjer og fly, som de ansvarlige myndigheder i
  medlemsstaterne
  skal anvende til overvågning og kontrol af fiskeri |
| --- | --- |

h)

anskaffelse og modernisering af fartøjer og fly, som de ansvarlige myndigheder i
  medlemsstaterne
  skal anvende til overvågning og kontrol af fiskeri

Ændring 9

Artikel 4, stk. 1, litra h a (nyt)

| h a) | etableringsomkostninger for innovative nye metoder til landbaseret overvågning. |
| --- | --- |

h a)

Ændring 10

Artikel 5, stk. 1

1. Det finansielle referencegrundlag for gennemførelsen af de foranstaltninger, som der ydes støtte til for perioden 2004/05, er 70 mio. EUR. De årlige bevillinger skal godkendes af budgetmyndigheden inden for
  rammerne af
  de finansielle overslag.

1. Det
  vejledende
  finansielle referencegrundlag for gennemførelsen af de foranstaltninger, som der ydes støtte til for perioden 2004/05, er 70 mio. EUR. De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for
  loftet for udgiftsområde 3 i
  de finansielle overslag,
  som justeret for 2005
  .

Ændring 11

Artikel 6, stk. 2, litra b

| b) | for de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra c) og g), kan Kommissionen beslutte at yde et tilskud
  , der overstiger 50%
  af de støtteberettigede udgifter |
| --- | --- |

b)

for de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra c) og g), kan Kommissionen beslutte at yde et tilskud
  , der overstiger 50%
  af de støtteberettigede udgifter

| b) | for de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra c) og g), kan Kommissionen beslutte at yde et tilskud
  på indtil 100%
  af de støtteberettigede udgifter |
| --- | --- |

b)

for de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra c) og g), kan Kommissionen beslutte at yde et tilskud
  på indtil 100%
  af de støtteberettigede udgifter

Ændring 12

Artikel 6, stk. 2, litra c

| c) | for de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra h), kan tilskuddet ikke overstige
  35%
  af de tilskudsberettigede udgifter. |
| --- | --- |

c)

for de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra h), kan tilskuddet ikke overstige
  35%
  af de tilskudsberettigede udgifter.

| c) | for de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra h), kan tilskuddet ikke overstige
  50%
  af de tilskudsberettigede udgifter. |
| --- | --- |

c)

for de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra h), kan tilskuddet ikke overstige
  50%
  af de tilskudsberettigede udgifter.

Ændring 13

Artikel 11, stk. 1, litra c

| c) | vedrøre projekter til over 50 000 EUR, undtagen når det drejer sig om foranstaltninger omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra d) og g) |
| --- | --- |

c)

vedrøre projekter til over 50 000 EUR, undtagen når det drejer sig om foranstaltninger omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra d) og g)

| c) | vedrøre projekter
  eller en projektpakke vedrørende samme foranstaltning i henhold til artikel 4
  til over 50 000 EUR, undtagen når det drejer sig om foranstaltninger omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra d) og g) |
| --- | --- |

c)

vedrøre projekter
  eller en projektpakke vedrørende samme foranstaltning i henhold til artikel 4
  til over 50 000 EUR, undtagen når det drejer sig om foranstaltninger omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra d) og g)

Ændring 14

Artikel 16, stk. 2, litra a, nr. iii

| iii) | indvirkning på programmerne for fiskerikontrol målt ud fra relevante indikatorer |
| --- | --- |

iii)

indvirkning på programmerne for fiskerikontrol målt ud fra relevante indikatorer

| iii) | indvirkning på programmerne for fiskerikontrol målt ud fra relevante indikatorer
  som anført i det årlige program |
| --- | --- |

iii)

indvirkning på programmerne for fiskerikontrol målt ud fra relevante indikatorer
  som anført i det årlige program

Ændring 15

Artikel 16, stk. 2, litra b, nr. iii

| iii) | indvirkning på programmerne for fiskerikontrol målt ud fra relevante indikatorer |
| --- | --- |

iii)

indvirkning på programmerne for fiskerikontrol målt ud fra relevante indikatorer

| iii) | indvirkning på programmerne for fiskerikontrol målt ud fra relevante indikatorer
  som anført i det årlige program |
| --- | --- |

iii)

indvirkning på programmerne for fiskerikontrol målt ud fra relevante indikatorer
  som anført i det årlige program

Ændring 16

Artikel 17

Kommissionen forelægger på basis medlemsstaternes oplysninger, jf. artikel 16, senest den 30. juni 2007 Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om anvendelsen af denne beslutning og beslutning 2001/431/EF.

Kommissionen forelægger på basis af medlemsstaternes oplysninger, jf. artikel 16,
  litra b),
  senest den 30. juni 2007 Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om anvendelsen af denne beslutning og beslutning 2001/431/EF.
  På basis af medlemsstaternes oplysninger, jf. artikel 16, litra a), forelægger Kommissionen på anmodning af Europa-Parlamentet, en medlemsstat eller Rådet oplysninger om den foreløbige anvendelse af denne beslutning.

Ændring 17

Bilag I, del A, punkt 3 a (nyt)

| 3 a) | Med hensyn til listen over indikatorer, der vil blive benyttet til at vurdere effektiviteten af programmet som helhed, bør den indeholde, men ikke være begrænset til:









  a) | antallet af konstaterede overtrædelser |
| --- | --- | --- |

3 a)

a)

antallet af konstaterede overtrædelser

| b) | forholdet mellem afsluttede overtrædelsesprocedurer og indledte procedurer |
| --- | --- |

b)

forholdet mellem afsluttede overtrædelsesprocedurer og indledte procedurer

| c) | antallet af inspektioner såvel til søs som i havn og antallet af registrerede observationer ved luftovervågning sammenholdt med de ressourcer, der står til rådighed for denne indsats |
| --- | --- |

c)

antallet af inspektioner såvel til søs som i havn og antallet af registrerede observationer ved luftovervågning sammenholdt med de ressourcer, der står til rådighed for denne indsats

| d) | specifikke indikatorer for hvert projekt. |
| --- | --- |

d)

specifikke indikatorer for hvert projekt.

Ændring 18

Bilag II, litra g

g) seminarer
  og
  medier

| g) | seminarer
  ,
  medier
  og informationsudveksling |
| --- | --- |

g)

seminarer
  ,
  medier
  og informationsudveksling

Ændring 19

Bilag II, litra h a (nyt)

| h a) | etableringsomkostninger for innovative nye metoder til landbaseret overvågning. |
| --- | --- |

h a)

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0256

EF-observatørordning for fiskerfartøjer i det NAFO-regulerede område *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 3069/95 om en EF-observatørordning for Fællesskabets fiskerfartøjer, som fisker i det område, som reguleres af Organisationen for Fiskeriet i Det Nordvestlige Atlanterhav (NAFO) (KOM(2003) 611 — C5-0515/2003 — 2003/0237(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2003) 611) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2003) 611) (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0515/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0515/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A5-0165/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A5-0165/2004),

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag;

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 3. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0257

Aftale EF/Republikken Guinea *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om indgåelse af protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og regeringen for Republikken Guinea om fiskeri ud for Guineas kyst, for perioden 1. januar 2004 til 31. december 2008 (KOM(2003) 765 — C5-0024/2004 — 2003/0290(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til Rådet afgørelse (KOM(2003) 765) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådet afgørelse (KOM(2003) 765) (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 37 og artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0024/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 37 og artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0024/2004),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67 og artikel 97, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67 og artikel 97, stk. 7,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget og udtalelser fra Budgetudvalget og Udvalget om Udvikling og Samarbejde (A5-0164/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget og udtalelser fra Budgetudvalget og Udvalget om Udvikling og Samarbejde (A5-0164/2004),

| 1. | godkender forslag til Rådets afgørelse som ændret og godkender indgåelsen af protokollen; |
| --- | --- |

1.

godkender forslag til Rådets afgørelse som ændret og godkender indgåelsen af protokollen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Guineas regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Guineas regeringer og parlamenter.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRINGER |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Betragtning 4 a (ny) |
| | (4 a) Protokollen skal opfylde alle kriterier i de gældende traktater om fiskeri-, udviklings- og miljøspørgsmål, som er undertegnet af EU. |
| Ændring 2 |
| Betragtning 4 b (ny) |
| | (4 b) Protokollen skal sikre, at udnyttelsen af yderligere fiskerimuligheder er betinget af, at lokale fiskere og virksomheder inddrages, og at der foreligger håndgribelige beviser for, at der praktiseres bæredygtig forvaltning i økonomisk, social og miljømæssig henseende i fiskeriet. |
| Ændring 3 |
| Betragtning 4 c (ny) |
| | (4 c) Protokollen skal sikre, at Republikken Guineas regering anvender modydelsen til at forbedre den økonomiske, sociale og miljømæssige situation for befolkningen i Republikken Guinea. |
| Ændring 4 |
| Betragtning 4 d (ny) |
| | (4 d) Protokollen skal beskytte de lokale kystfiskersamfunds interesser, da de ofte ikke er i stand til at gøre dette selv. |
| Ændring 5 |
| Betragtning 4 e (ny) |
| | (4 e) Protokollen skal sikre, at Fællesskabet gennem sit finansielle bidrag til styrkelse af fiskeriovervågningsaktiviteter medvirker til en effektiv bekæmpelse af ulovligt fiskeri. |
| Ændring 6 |
| Betragtning 4 f (ny) |
| | (4 f) Protokollen skal sikre, at de fællesforetagender, der oprettes mellem EF-erhvervsdrivende og guineanske erhvervsdrivende, fremmer lokalsamfundenes deltagelse og forbedrer den økonomiske situation for befolkningen i Republikken Guinea. |
| Ændring 7 |
| Betragtning 4 g (ny) |
| | (4 g) Protokollen skal gennem anvendelse af miljøvenlige metoder af enhver art sikre, at pattedyr og fugle beskyttes mod net og langliner. |
| Ændring 8 |
| Betragtning 4 h (ny) |
| | (4 h) Inden for rammerne af protokollen skal der ses nærmere på mulighederne for at udvikle en overvågningspolitik med nabolandene for at forbedre samarbejdet og beskyttelsen af fiskebestandene i regionen. |
| Ændring 9 |
| Artikel 2 a (ny) |
| | Artikel 2 a




  Fiskerimulighederne for alle flådesegmenter i denne protokol skal revurderes på baggrund af konklusionerne fra CECAF's (Komitéen for Fiskeriet i det Østlige Centrale Atlanterhav) videnskabelige underudvalg i februar 2004. |
| Ændring 10 |
| Artikel 2 b (ny) |
| | Artikel 2 b




  I løbet af protokollens gyldighedsperiode, og inden der indledes forhandlinger om en eventuel forlængelse, forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en generel vurderingsrapport indeholdende bl.a. en cost-benefit-analyse og en evaluering af gennemførelsen af de målrettede foranstaltninger. |
| Ændring 11 |
| Artikel 2 c (ny) |
| | Artikel 2 c




  Fiskerimulighederne for fiske- og blækspruttetrawlere bør tages op til vurdering i 2005 eller 2006 på baggrund af dokumenterede oplysninger om alle de berørte fiskebestandes tilstand
  . |
| Ændring 12 |
| Artikel 2 d (ny) |
| | Artikel 2 d




  Fiskerimulighederne for fiske- og blækspruttetrawlere forøges ikke i 2005 eller 2006, medmindre der er klare og utvetydige tegn på en væsentlig forbedring af bestandenes tilstand for alle de fiskearter, der berøres af dette fiskeri. Europa-Parlamentet høres om enhver forøgelse og får den videnskabelige begrundelse stillet til rådighed. |
| Ændring 13 |
| Artikel 2 e (ny) |
| | Artikel 2 e




  Rådet giver på grundlag af den i artikel 2 b nævnte rapport og under hensyn til Europa-Parlamentets udtalelse herom Kommissionen mandat til om nødvendigt at indlede forhandlinger med henblik på vedtagelse af en ny protokol. |
| Ændring 14 |
| Artikel 2 f (ny) |
| | Artikel 2 f




  Kommissionen gennemfører inden udgangen af 2004 en undersøgelse af, hvorledes beløb, der på nuværende tidspunkt er medtaget som »målrettede foranstaltninger«, kan konverteres til specifikke projekter, der finansieres af Kommissionen og underkastes en egentlig revision med kontrol af projektresultaterne. |
| Ændring 15 |
| Artikel 2 g (ny) |
| | Artikel 2 g




  Kommissionen aflægger rapport om muligheden for at støtte et samordnet regionalt overvågningsprogram i CECAF-farvandene, som omfatter både overvågning fra luften og på havet. |
| Ændring 16 |
| Artikel 2 h (ny) |
| | Artikel 2 h




  I de tilfælde, hvor medlemsstater undlader at fremsende oplysninger om fangster fra fartøjer, der sejler under deres flag, til Kommissionen, skal denne overveje at indlede retlige skridt mod disse medlemsstater og i tilfælde af fortsatte overtrædelser at tilbagekalde adgangsrettigheder. |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRINGER

Ændring 1

Betragtning 4 a (ny)

(4 a) Protokollen skal opfylde alle kriterier i de gældende traktater om fiskeri-, udviklings- og miljøspørgsmål, som er undertegnet af EU.

Ændring 2

Betragtning 4 b (ny)

(4 b) Protokollen skal sikre, at udnyttelsen af yderligere fiskerimuligheder er betinget af, at lokale fiskere og virksomheder inddrages, og at der foreligger håndgribelige beviser for, at der praktiseres bæredygtig forvaltning i økonomisk, social og miljømæssig henseende i fiskeriet.

Ændring 3

Betragtning 4 c (ny)

(4 c) Protokollen skal sikre, at Republikken Guineas regering anvender modydelsen til at forbedre den økonomiske, sociale og miljømæssige situation for befolkningen i Republikken Guinea.

Ændring 4

Betragtning 4 d (ny)

(4 d) Protokollen skal beskytte de lokale kystfiskersamfunds interesser, da de ofte ikke er i stand til at gøre dette selv.

Ændring 5

Betragtning 4 e (ny)

(4 e) Protokollen skal sikre, at Fællesskabet gennem sit finansielle bidrag til styrkelse af fiskeriovervågningsaktiviteter medvirker til en effektiv bekæmpelse af ulovligt fiskeri.

Ændring 6

Betragtning 4 f (ny)

(4 f) Protokollen skal sikre, at de fællesforetagender, der oprettes mellem EF-erhvervsdrivende og guineanske erhvervsdrivende, fremmer lokalsamfundenes deltagelse og forbedrer den økonomiske situation for befolkningen i Republikken Guinea.

Ændring 7

Betragtning 4 g (ny)

(4 g) Protokollen skal gennem anvendelse af miljøvenlige metoder af enhver art sikre, at pattedyr og fugle beskyttes mod net og langliner.

Ændring 8

Betragtning 4 h (ny)

(4 h) Inden for rammerne af protokollen skal der ses nærmere på mulighederne for at udvikle en overvågningspolitik med nabolandene for at forbedre samarbejdet og beskyttelsen af fiskebestandene i regionen.

Ændring 9

Artikel 2 a (ny)

Artikel 2 a

Fiskerimulighederne for alle flådesegmenter i denne protokol skal revurderes på baggrund af konklusionerne fra CECAF's (Komitéen for Fiskeriet i det Østlige Centrale Atlanterhav) videnskabelige underudvalg i februar 2004.

Ændring 10

Artikel 2 b (ny)

Artikel 2 b

I løbet af protokollens gyldighedsperiode, og inden der indledes forhandlinger om en eventuel forlængelse, forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en generel vurderingsrapport indeholdende bl.a. en cost-benefit-analyse og en evaluering af gennemførelsen af de målrettede foranstaltninger.

Ændring 11

Artikel 2 c (ny)

Artikel 2 c

Fiskerimulighederne for fiske- og blækspruttetrawlere bør tages op til vurdering i 2005 eller 2006 på baggrund af dokumenterede oplysninger om alle de berørte fiskebestandes tilstand
  .

Ændring 12

Artikel 2 d (ny)

Artikel 2 d

Fiskerimulighederne for fiske- og blækspruttetrawlere forøges ikke i 2005 eller 2006, medmindre der er klare og utvetydige tegn på en væsentlig forbedring af bestandenes tilstand for alle de fiskearter, der berøres af dette fiskeri. Europa-Parlamentet høres om enhver forøgelse og får den videnskabelige begrundelse stillet til rådighed.

Ændring 13

Artikel 2 e (ny)

Artikel 2 e

Rådet giver på grundlag af den i artikel 2 b nævnte rapport og under hensyn til Europa-Parlamentets udtalelse herom Kommissionen mandat til om nødvendigt at indlede forhandlinger med henblik på vedtagelse af en ny protokol.

Ændring 14

Artikel 2 f (ny)

Artikel 2 f

Kommissionen gennemfører inden udgangen af 2004 en undersøgelse af, hvorledes beløb, der på nuværende tidspunkt er medtaget som »målrettede foranstaltninger«, kan konverteres til specifikke projekter, der finansieres af Kommissionen og underkastes en egentlig revision med kontrol af projektresultaterne.

Ændring 15

Artikel 2 g (ny)

Artikel 2 g

Kommissionen aflægger rapport om muligheden for at støtte et samordnet regionalt overvågningsprogram i CECAF-farvandene, som omfatter både overvågning fra luften og på havet.

Ændring 16

Artikel 2 h (ny)

Artikel 2 h

I de tilfælde, hvor medlemsstater undlader at fremsende oplysninger om fangster fra fartøjer, der sejler under deres flag, til Kommissionen, skal denne overveje at indlede retlige skridt mod disse medlemsstater og i tilfælde af fortsatte overtrædelser at tilbagekalde adgangsrettigheder.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0258

Medaljer og møntefterligninger, der ligner euromønter: euroområdet *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om medaljer og møntefterligninger, der ligner euromønter (KOM(2004) 39 — C5-0075/2004 — 2004/0010(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2004) 39) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2004) 39) (1),

| — | hørt af Rådet (C5-0075/2004), |
| --- | --- |

—

hørt af Rådet (C5-0075/2004),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål (A5-0156/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål (A5-0156/2004),

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag;

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 3. | kræver, at der indledes samrådsprocedure, jf. fælleserklæringen af 4. marts 1975, hvis Rådet ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

kræver, at der indledes samrådsprocedure, jf. fælleserklæringen af 4. marts 1975, hvis Rådet ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om at høre Parlamentet på ny, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om at høre Parlamentet på ny, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0259

Medaljer og møntefterligninger, der ligner euromønter: ikke-deltagende medlemsstater *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om udvidelse af anvendelsen af forordning (EF) nr. [...] om medaljer og møntefterligninger, der ligner euromænter, til at omfatte ikke-deltagende medlemsstater (KOM(2004) 39 — C5-0076/2004 — 2004/0011(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2004) 39) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2004) 39) (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 308, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0076/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 308, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0076/2004),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål (A5-0156/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål (A5-0156/2004),

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag;

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 3. | kræver, at der indledes samrådsprocedure, jf. fælleserklæringen af 4. marts 1975, hvis Rådet ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

kræver, at der indledes samrådsprocedure, jf. fælleserklæringen af 4. marts 1975, hvis Rådet ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om at høre Parlamentet på ny, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om at høre Parlamentet på ny, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0260

Retfærdige og styrede asylsystemer

Europa-Parlamentets beslutning om Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om vejen til lettere tilgængelige samt mere retfærdige og styrede asylsystemer (KOM(2003) 315 — C5-0373/2003 — 2003/2155(INI))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse (KOM(2003) 315), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse (KOM(2003) 315),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om den fælles asylpolitik og agendaen for beskyttelse (KOM(2003) 152), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om den fælles asylpolitik og agendaen for beskyttelse (KOM(2003) 152),

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder, vedtaget af De Forenede Nationers Generalforsamling den 10. december 1948, særlig artikel 14, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder, vedtaget af De Forenede Nationers Generalforsamling den 10. december 1948, særlig artikel 14,

| — | der henviser til den europæiske konvention om beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, undertegnet i Rom den 4. november 1950, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske konvention om beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, undertegnet i Rom den 4. november 1950,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, officielt proklameret den 7. december 2000 (1), særlig artikel 1, 18 og 19, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, officielt proklameret den 7. december 2000 (1), særlig artikel 1, 18 og 19,

| — | der henviser til udkastet til traktat om en forfatning for Europa (2), vedtaget af Det Europæiske Konvent den 13. juni og 10. juli 2003 og overrakt til formanden for Det Europæiske Råd i Rom den 18. juli 2003, særlig artikel II-1, II-18 og II-19, |
| --- | --- |

—

der henviser til udkastet til traktat om en forfatning for Europa (2), vedtaget af Det Europæiske Konvent den 13. juni og 10. juli 2003 og overrakt til formanden for Det Europæiske Råd i Rom den 18. juli 2003, særlig artikel II-1, II-18 og II-19,

| — | der henviser til Genève-konventionen af 28. juli 1951 om flygtninges retsstilling, som suppleret ved New York-protokollen af 31. januar 1967, |
| --- | --- |

—

der henviser til Genève-konventionen af 28. juli 1951 om flygtninges retsstilling, som suppleret ved New York-protokollen af 31. januar 1967,

| — | der henviser til den konsoliderede udgave af traktaten om Den Europæiske Union (3), særlig artikel 2, fjerde led, og artikel 6, |
| --- | --- |

—

der henviser til den konsoliderede udgave af traktaten om Den Europæiske Union (3), særlig artikel 2, fjerde led, og artikel 6,

| — | der henviser til den konsoliderede udgave af traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (3), særlig artikel 63, |
| --- | --- |

—

der henviser til den konsoliderede udgave af traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (3), særlig artikel 63,

| — | der henviser til Rådets og Kommissionens handlingsplan for, hvorledes Amsterdam-traktatens bestemmelser om indførelse af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed bedst kan gennemføres (4), særlig punkt 8, 32, 33, 34, 36 og 37, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets og Kommissionens handlingsplan for, hvorledes Amsterdam-traktatens bestemmelser om indførelse af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed bedst kan gennemføres (4), særlig punkt 8, 32, 33, 34, 36 og 37,

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Tampere den 15.-16. oktober 1999, særlig punkt 13, 14, 15, 16 og 17, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Tampere den 15.-16. oktober 1999, særlig punkt 13, 14, 15, 16 og 17,

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Laeken den 14.-15. december 2001, særlig punkt 38, 39, 40 og 41, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Laeken den 14.-15. december 2001, særlig punkt 38, 39, 40 og 41,

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Sevilla den 21.-22. juni 2002, særlig punkt 28, 29, 37, 38 og 39, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Sevilla den 21.-22. juni 2002, særlig punkt 28, 29, 37, 38 og 39,

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Thessaloniki den 19.-20. juni 2003, særlig punkt 24, 25, 26 og 27, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Thessaloniki den 19.-20. juni 2003, særlig punkt 24, 25, 26 og 27,

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Bruxelles den 16.-17. oktober 2003, særlig punkt 30, 31, 32 og 33, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Bruxelles den 16.-17. oktober 2003, særlig punkt 30, 31, 32 og 33,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet: »På vej mod en fælles asylprocedure og en ensartet status, som gælder i hele EU, for dem, der indrømmes asyl« (KOM(2000) 755), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet: »På vej mod en fælles asylprocedure og en ensartet status, som gælder i hele EU, for dem, der indrømmes asyl« (KOM(2000) 755),

| — | der henviser til den fælles agenda for beskyttelse, vedtaget af FN's Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR) og modtaget med tilfredshed af FN's Generalforsamling i 2002 efter de verdensomspændende høringer om international beskyttelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles agenda for beskyttelse, vedtaget af FN's Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR) og modtaget med tilfredshed af FN's Generalforsamling i 2002 efter de verdensomspændende høringer om international beskyttelse,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 47, stk. 2, og artikel 163, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 47, stk. 2, og artikel 163,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelser fra Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik og Udvalget om Udvikling og Samarbejde (A5-0144/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelser fra Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik og Udvalget om Udvikling og Samarbejde (A5-0144/2004),

| A. | der henviser til, at Den Europæiske Union bygger på de udelelige og universelle værdier menneskelig værdighed, frihed, lighed og solidaritet, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Europæiske Union bygger på de udelelige og universelle værdier menneskelig værdighed, frihed, lighed og solidaritet,

| B. | der henviser til, at Den Europæiske Union bygger på demokrati- og retsstatsprincipperne samt på respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, som er fælles principper for alle medlemsstaterne, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Den Europæiske Union bygger på demokrati- og retsstatsprincipperne samt på respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, som er fælles principper for alle medlemsstaterne,

| C. | der erindrer om, at Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder bekræfter de rettigheder, som er anerkendt i medlemsstaternes forfatningstraditioner og fælles internationale forpligtelser, og at dette fordrer fuld respekt for den menneskelige værdighed og retten til at søge asyl på grundlag af en fuldstændig overholdelse af Genève-konventionen fra 1951 om flygtninges retsstilling, som ændret og suppleret ved New York-protokollen fra 1967, |
| --- | --- |

C.

der erindrer om, at Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder bekræfter de rettigheder, som er anerkendt i medlemsstaternes forfatningstraditioner og fælles internationale forpligtelser, og at dette fordrer fuld respekt for den menneskelige værdighed og retten til at søge asyl på grundlag af en fuldstændig overholdelse af Genève-konventionen fra 1951 om flygtninges retsstilling, som ændret og suppleret ved New York-protokollen fra 1967,

| D. | der anerkender, at en fælles politik på asylområdet, herunder et fælles europæisk asylsystem, er et af de grundlæggende elementer i Den Europæiske Unions mål om gradvis at etablere et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, der er åbent for dem, der tvunget af omstændighederne søger beskyttelse i EU ad legal vej, |
| --- | --- |

D.

der anerkender, at en fælles politik på asylområdet, herunder et fælles europæisk asylsystem, er et af de grundlæggende elementer i Den Europæiske Unions mål om gradvis at etablere et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, der er åbent for dem, der tvunget af omstændighederne søger beskyttelse i EU ad legal vej,

| E. | der erindrer om, at Det Europæiske Råd i Tampere fastlagde en plan i overensstemmende med den i Amsterdam-traktaten og Wien-handlingsplanen fastsatte tidsplan med henblik på at indføre et europæisk asylsystem, hvormed det på kort sigt og på en klar og brugbar måde kunne fastslås, hvilken stat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning, og hvormed der kunne fastlægges fælles minimumsstandarder for en retfærdig og effektiv asylprocedure, minimumsvilkår for modtagelse af asylansøgere og indbyrdes tilnærmelse af bestemmelserne om anerkendelse af flygtningestatus og om indholdet af denne status, idet et sådant system skal suppleres med minimumsvilkår vedrørende subsidiære former for beskyttelse, som giver enhver person, der har behov for en sådan beskyttelse, en passende status, |
| --- | --- |

E.

der erindrer om, at Det Europæiske Råd i Tampere fastlagde en plan i overensstemmende med den i Amsterdam-traktaten og Wien-handlingsplanen fastsatte tidsplan med henblik på at indføre et europæisk asylsystem, hvormed det på kort sigt og på en klar og brugbar måde kunne fastslås, hvilken stat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning, og hvormed der kunne fastlægges fælles minimumsstandarder for en retfærdig og effektiv asylprocedure, minimumsvilkår for modtagelse af asylansøgere og indbyrdes tilnærmelse af bestemmelserne om anerkendelse af flygtningestatus og om indholdet af denne status, idet et sådant system skal suppleres med minimumsvilkår vedrørende subsidiære former for beskyttelse, som giver enhver person, der har behov for en sådan beskyttelse, en passende status,

| F. | der henviser til, at Det Europæiske Råd i Tampere påpegede, at asyl og migration er to særskilte, men snævert forbundne spørgsmål, og at det derfor er nødvendigt at udvikle en fælles politik for Den Europæiske Union, som er baseret på følgende elementer:






  a) | samarbejde med oprindelseslandene ud fra en global indfaldsvinkel, der behandler politiske problemer, problemer vedrørende menneskerettigheder og udvikling af oprindelses- og transitlande og -regioner, |
| --- | --- | --- |

F.

der henviser til, at Det Europæiske Råd i Tampere påpegede, at asyl og migration er to særskilte, men snævert forbundne spørgsmål, og at det derfor er nødvendigt at udvikle en fælles politik for Den Europæiske Union, som er baseret på følgende elementer:

a)

samarbejde med oprindelseslandene ud fra en global indfaldsvinkel, der behandler politiske problemer, problemer vedrørende menneskerettigheder og udvikling af oprindelses- og transitlande og -regioner,

| b) | et fælles europæisk asylsystem, |
| --- | --- |

b)

et fælles europæisk asylsystem,

| c) | garanti for retfærdig behandling af tredjelandsstatsborgere med lovligt ophold på EU's område ved hjælp af en fastere integrationspolitik, |
| --- | --- |

c)

garanti for retfærdig behandling af tredjelandsstatsborgere med lovligt ophold på EU's område ved hjælp af en fastere integrationspolitik,

| d) | en effektivere forvaltning af indvandrerstrømmene i alle faser for at imødegå den ulovlige indvandring fra grunden og bekæmpe dem, der giver sig af med menneskehandel og økonomisk udnyttelse af migranter, |
| --- | --- |

d)

en effektivere forvaltning af indvandrerstrømmene i alle faser for at imødegå den ulovlige indvandring fra grunden og bekæmpe dem, der giver sig af med menneskehandel og økonomisk udnyttelse af migranter,

| G. | der henviser til, at Kommissionen har udarbejdet forslag og indhentet Europa-Parlamentets udtalelse om alle de områder af asylpolitikken, der indgik i konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Tampere, men at Rådet endnu ikke efter fem år har truffet afgørelse herom, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Kommissionen har udarbejdet forslag og indhentet Europa-Parlamentets udtalelse om alle de områder af asylpolitikken, der indgik i konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Tampere, men at Rådet endnu ikke efter fem år har truffet afgørelse herom,

| H. | der erindrer om, at Det Europæiske Råd på sit møde i Laeken gav udtryk for, at en virkelig fælles asylog indvandringspolitik bl.a. indebærer på den ene side integration af politikken vedrørende migrationsstrømme i Den Europæiske Unions udenrigspolitik og på den anden side udvikling af en europæisk ordning for udveksling af oplysninger om asyl, migration og oprindelseslande, |
| --- | --- |

H.

der erindrer om, at Det Europæiske Råd på sit møde i Laeken gav udtryk for, at en virkelig fælles asylog indvandringspolitik bl.a. indebærer på den ene side integration af politikken vedrørende migrationsstrømme i Den Europæiske Unions udenrigspolitik og på den anden side udvikling af en europæisk ordning for udveksling af oplysninger om asyl, migration og oprindelseslande,

| I. | der erindrer om, at Det Europæiske Råd på sit møde i Sevilla anførte, at de foranstaltninger, der træffes med henblik på en fælles håndtering af migrationsstrømmene, skal respektere en rimelig balance mellem på den ene side en integrationspolitik for de indvandrere, der har bosat sig lovligt, og en asylpolitik, der overholder de internationale konventioner, og på den anden side en resolut bekæmpelse af ulovlig indvandring og menneskehandel, og at Det Europæiske Råd derfor






  a) | har fastlagt en samlet plan til bekæmpelse af ulovlig indvandring, |
| --- | --- | --- |

I.

der erindrer om, at Det Europæiske Råd på sit møde i Sevilla anførte, at de foranstaltninger, der træffes med henblik på en fælles håndtering af migrationsstrømmene, skal respektere en rimelig balance mellem på den ene side en integrationspolitik for de indvandrere, der har bosat sig lovligt, og en asylpolitik, der overholder de internationale konventioner, og på den anden side en resolut bekæmpelse af ulovlig indvandring og menneskehandel, og at Det Europæiske Råd derfor

a)

har fastlagt en samlet plan til bekæmpelse af ulovlig indvandring,

| b) | officielt har godkendt planen for forvaltning af medlemsstaternes ydre grænser og anført foranstaltninger, der bør vedtages med henblik på gradvis gennemførelse af en samordnet og integreret forvaltning af de ydre grænser, |
| --- | --- |

b)

officielt har godkendt planen for forvaltning af medlemsstaternes ydre grænser og anført foranstaltninger, der bør vedtages med henblik på gradvis gennemførelse af en samordnet og integreret forvaltning af de ydre grænser,

| c) | har givet udtryk for, at bekæmpelsen af ulovlig indvandring kræver en stærkere indsats fra EU's side, og at der derfor skal gøres brug af alle relevante instrumenter inden for rammerne af Unionens eksterne forbindelser med tredjelande for at fremme den økonomiske velstand i de berørte lande og dermed reducere årsagerne til migration, |
| --- | --- |

c)

har givet udtryk for, at bekæmpelsen af ulovlig indvandring kræver en stærkere indsats fra EU's side, og at der derfor skal gøres brug af alle relevante instrumenter inden for rammerne af Unionens eksterne forbindelser med tredjelande for at fremme den økonomiske velstand i de berørte lande og dermed reducere årsagerne til migration,

| d) | indtrængende har opfordret Rådet til at godkende det igangværende lovgivningsarbejde i forbindelse med fastlæggelse af en fælles asyl- og indvandringspolitik, |
| --- | --- |

d)

indtrængende har opfordret Rådet til at godkende det igangværende lovgivningsarbejde i forbindelse med fastlæggelse af en fælles asyl- og indvandringspolitik,

| J. | der understreger, at der må tages hensyn til den kendsgerning, at der findes tre forskellige realiteter, nemlig asylansøgere, midlertidigt fordrevne personer og økonomiske indvandrere, |
| --- | --- |

J.

der understreger, at der må tages hensyn til den kendsgerning, at der findes tre forskellige realiteter, nemlig asylansøgere, midlertidigt fordrevne personer og økonomiske indvandrere,

| K. | der sætter stor pris på det arbejde, der er gjort af UNHCR's Eksekutivkomité, som i efteråret 2002 vedtog agendaen for beskyttelse, der omfatter to dele: den første del er erklæringen fra Genève-konventionens og den dertil knyttede protokols signatarstater, som blev vedtaget på deltagerstaternes ministermøde den 11.-12. december 2001 til minde om halvtredsårsdagen for konventionen, mens den andel del udgøres af handlingsprogrammet med seks formål, der hver omfatter flere opgaver, |
| --- | --- |

K.

der sætter stor pris på det arbejde, der er gjort af UNHCR's Eksekutivkomité, som i efteråret 2002 vedtog agendaen for beskyttelse, der omfatter to dele: den første del er erklæringen fra Genève-konventionens og den dertil knyttede protokols signatarstater, som blev vedtaget på deltagerstaternes ministermøde den 11.-12. december 2001 til minde om halvtredsårsdagen for konventionen, mens den andel del udgøres af handlingsprogrammet med seks formål, der hver omfatter flere opgaver,

| L. | der henviser til, at konventionen fra 1951 og protokollen hertil fra 1967 ganske vist udgør hovedhjørnestenen i den internationale flygtningebeskyttelsesordning, men ikke i sig selv er nok, hvorfor det med agendaen for beskyttelse tilstræbes at gå videre ved at tage konventionen som udgangspunkt og tilpasse og styrke den internationale beskyttelsesordning ved at sikre større solidaritet, supplere forvaltningen af de asylrelaterede migrationsstrømme med moderniserede instrumenter eller politikker, der kan leve op til de udfordringer, der i dag er forbundet med en forsvarlig håndtering af flygtningeproblemet på verdensplan, i betragtning af vanskelighederne ved at anvende de internationale beskyttelsesnormer i situationer med blandede migrationsstrømme, og når millioner af mennesker ser sig tvunget til at gå i eksil for at søge beskyttelse mod forfølgelse og farer, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at konventionen fra 1951 og protokollen hertil fra 1967 ganske vist udgør hovedhjørnestenen i den internationale flygtningebeskyttelsesordning, men ikke i sig selv er nok, hvorfor det med agendaen for beskyttelse tilstræbes at gå videre ved at tage konventionen som udgangspunkt og tilpasse og styrke den internationale beskyttelsesordning ved at sikre større solidaritet, supplere forvaltningen af de asylrelaterede migrationsstrømme med moderniserede instrumenter eller politikker, der kan leve op til de udfordringer, der i dag er forbundet med en forsvarlig håndtering af flygtningeproblemet på verdensplan, i betragtning af vanskelighederne ved at anvende de internationale beskyttelsesnormer i situationer med blandede migrationsstrømme, og når millioner af mennesker ser sig tvunget til at gå i eksil for at søge beskyttelse mod forfølgelse og farer,

| M. | der noterer sig, at der i flere kapitler af agendaen anmodes om udarbejdelse af nye bestemmelser og instrumenter som svar på de udfordringer, der i dag er forbundet med en forsvarlig håndtering af flygtningeproblemet på verdensplan, og at FN's flygtningehøjkommissær på Eksekutivkomitéens 53. samling anmodede om udvikling af disse instrumenter i form af særlige multilaterale aftaler til supplering af konventionen fra 1951, som han gav betegnelsen »konvention plus«, og som har til formål at forbedre Genève-konventionen, øge solidariteten og styrke forvaltningen af asylrelaterede migrationsstrømme ved hjælp af supplerende instrumenter eller politikker med henblik på at bidrage til en bedre forvaltning af strømmen af asylansøgere, og navnlig når de hører til de mest følsomme grupper, såsom kvinder og børn, |
| --- | --- |

M.

der noterer sig, at der i flere kapitler af agendaen anmodes om udarbejdelse af nye bestemmelser og instrumenter som svar på de udfordringer, der i dag er forbundet med en forsvarlig håndtering af flygtningeproblemet på verdensplan, og at FN's flygtningehøjkommissær på Eksekutivkomitéens 53. samling anmodede om udvikling af disse instrumenter i form af særlige multilaterale aftaler til supplering af konventionen fra 1951, som han gav betegnelsen »konvention plus«, og som har til formål at forbedre Genève-konventionen, øge solidariteten og styrke forvaltningen af asylrelaterede migrationsstrømme ved hjælp af supplerende instrumenter eller politikker med henblik på at bidrage til en bedre forvaltning af strømmen af asylansøgere, og navnlig når de hører til de mest følsomme grupper, såsom kvinder og børn,

| N. | der henviser til, at Det Forenede Kongerige under Det Europæiske Råds møde den 20.-21. marts 2003 i Bruxelles på egne vegne fremlagde et dokument med titlen »New international approaches to asylum processing and protection«, og at den britiske premierminister med skrivelse af 10. marts 2003 anmodede EU's formandskab om at sætte spørgsmålet om »en bedre forvaltning af asylsystemet« på Rådets dagsorden, hvilket har fungeret som katalysator for en intens debat, der stadig er i gang, og som alle hovedaktører på asylområdet, både i og uden for Unionen, deltager i og bidrager til, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Det Forenede Kongerige under Det Europæiske Råds møde den 20.-21. marts 2003 i Bruxelles på egne vegne fremlagde et dokument med titlen »New international approaches to asylum processing and protection«, og at den britiske premierminister med skrivelse af 10. marts 2003 anmodede EU's formandskab om at sætte spørgsmålet om »en bedre forvaltning af asylsystemet« på Rådets dagsorden, hvilket har fungeret som katalysator for en intens debat, der stadig er i gang, og som alle hovedaktører på asylområdet, både i og uden for Unionen, deltager i og bidrager til,

| O. | der henviser til, at Det Europæiske Råd på sit møde i Thessaloniki på den ene side erindrede Rådet om nødvendigheden af inden udgangen af 2003 at vedtage de endnu udestående direktivforslag om minimumsstandarder for asyl, og på den anden side anmodede Kommissionen om at undersøge alle parametre for at sikre en mere velordnet og styret indrejse i EU af personer, der har behov for international beskyttelse, og om at undersøge, hvordan der kan sikres disse personer en bedre beskyttelse i deres oprindelsesområder, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Det Europæiske Råd på sit møde i Thessaloniki på den ene side erindrede Rådet om nødvendigheden af inden udgangen af 2003 at vedtage de endnu udestående direktivforslag om minimumsstandarder for asyl, og på den anden side anmodede Kommissionen om at undersøge alle parametre for at sikre en mere velordnet og styret indrejse i EU af personer, der har behov for international beskyttelse, og om at undersøge, hvordan der kan sikres disse personer en bedre beskyttelse i deres oprindelsesområder,

| P. | der finder, at de to meddelelser af henholdsvis 26. marts og 3. juni 2003, som behandles i denne betænkning, ganske vist er udarbejdet med forskellige begrundelser, men bør behandles under ét, fordi de vedrører de grundlæggende præmisser og målsætninger for en ny strategi, der kan føre til bedre forvaltede, lettere tilgængelige og mere retfærdige asylsystemer ved at udforske nye veje, som kan supplere den progressive indfaldsvinkel, der blev fastlagt i Tampere, og som led i gennemførelsen af agendaen for beskyttelse, der blev udarbejdet af det internationale samfund efter to års samråd på internationalt plan som svar på systemets nuværende krise, der skyldes misbrug af asylprocedurerne, forøgelse af de blandede migrationsstrømme, hvori indgår personer, der har et virkeligt behov for beskyttelse, sammen med indvandrere, der benytter asylvejen til at få adgang til EU's område i et forsøg på at forbedre deres økonomiske situation, medens størstedelen af flygtningene forbliver i dårligt udrustede lejre i tredjelande, |
| --- | --- |

P.

der finder, at de to meddelelser af henholdsvis 26. marts og 3. juni 2003, som behandles i denne betænkning, ganske vist er udarbejdet med forskellige begrundelser, men bør behandles under ét, fordi de vedrører de grundlæggende præmisser og målsætninger for en ny strategi, der kan føre til bedre forvaltede, lettere tilgængelige og mere retfærdige asylsystemer ved at udforske nye veje, som kan supplere den progressive indfaldsvinkel, der blev fastlagt i Tampere, og som led i gennemførelsen af agendaen for beskyttelse, der blev udarbejdet af det internationale samfund efter to års samråd på internationalt plan som svar på systemets nuværende krise, der skyldes misbrug af asylprocedurerne, forøgelse af de blandede migrationsstrømme, hvori indgår personer, der har et virkeligt behov for beskyttelse, sammen med indvandrere, der benytter asylvejen til at få adgang til EU's område i et forsøg på at forbedre deres økonomiske situation, medens størstedelen af flygtningene forbliver i dårligt udrustede lejre i tredjelande,

| 1. | finder, at Kommissionens meddelelse af 26. marts 2003 er meget opportun, idet den indgår som led i anvendelsen af agendaen for beskyttelse, der er udarbejdet af det internationale samfund og godkendt af UNHCR's Eksekutivkomité; |
| --- | --- |

1.

finder, at Kommissionens meddelelse af 26. marts 2003 er meget opportun, idet den indgår som led i anvendelsen af agendaen for beskyttelse, der er udarbejdet af det internationale samfund og godkendt af UNHCR's Eksekutivkomité;

| 2. | finder det stærkt foruroligende, at fremskridtene i vedtagelsen af lovgivningsprogrammet for den første fase af det fælles europæiske asylsystem som defineret i konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Tampere er sket så langsomt, at det har mindsket nytteværdien af en harmonisering, samt at Rådet stadig ikke har formået at vedtage de foreslåede direktiver om henholdsvis flygtningestatus og asylprocedurer; |
| --- | --- |

2.

finder det stærkt foruroligende, at fremskridtene i vedtagelsen af lovgivningsprogrammet for den første fase af det fælles europæiske asylsystem som defineret i konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Tampere er sket så langsomt, at det har mindsket nytteværdien af en harmonisering, samt at Rådet stadig ikke har formået at vedtage de foreslåede direktiver om henholdsvis flygtningestatus og asylprocedurer;

| 3. | beklager Rådets manglende evne til at overholde de frister, der blev fastsat af Det Europæiske Råd i Tampere, Laeken, Sevilla og Thessaloniki for vedtagelse af dels forslaget til direktiv om europæiske minimumsstandarder for tildeling af flygtningestatus eller til gavn for personer, der af andre årsager har behov for international beskyttelse, dels Rådets forslag til direktiv om minimumsstandarder for procedurer i medlemsstaterne for tildeling og fratagelse af flygtningestatus; beklager endvidere, at Rådet (RIA) den 27.-28. november 2003 opgav at nå frem til en politisk aftale om disse to grundlæggende spørgsmål i den første fase af harmoniseringen af et fælles asylsystem baseret på minimumsstandarder og besluttede at udsætte vedtagelsen af denne ordning til 2004; |
| --- | --- |

3.

beklager Rådets manglende evne til at overholde de frister, der blev fastsat af Det Europæiske Råd i Tampere, Laeken, Sevilla og Thessaloniki for vedtagelse af dels forslaget til direktiv om europæiske minimumsstandarder for tildeling af flygtningestatus eller til gavn for personer, der af andre årsager har behov for international beskyttelse, dels Rådets forslag til direktiv om minimumsstandarder for procedurer i medlemsstaterne for tildeling og fratagelse af flygtningestatus; beklager endvidere, at Rådet (RIA) den 27.-28. november 2003 opgav at nå frem til en politisk aftale om disse to grundlæggende spørgsmål i den første fase af harmoniseringen af et fælles asylsystem baseret på minimumsstandarder og besluttede at udsætte vedtagelsen af denne ordning til 2004;

| 4. | opfordrer som led i opfølgningen af konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Thessaloniki Kommissionen til sammen med FN's Flygtningehøjkommissær (UNHCR) at undersøge alle parametre med henblik på at give asylansøgere mere ordnede og rimelige vilkår for indrejse i EU og undersøge, hvordan oprindelsesområdernes beskyttelsesevne kan øges; |
| --- | --- |

4.

opfordrer som led i opfølgningen af konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Thessaloniki Kommissionen til sammen med FN's Flygtningehøjkommissær (UNHCR) at undersøge alle parametre med henblik på at give asylansøgere mere ordnede og rimelige vilkår for indrejse i EU og undersøge, hvordan oprindelsesområdernes beskyttelsesevne kan øges;

| 5. | glæder sig over, at der i de sidste måneder er gjort fremskridt på asylområdet på fællesskabsplan, men kræver udtrykkeligt, at der snarest opnås enstemmighed om de to direktiver, som henholdsvis behandler minimumsstandarderne og en definition på flygtninge og personer, der nyder subsidiær beskyttelse, og retter særlig opmærksomhed mod ngo'erne og deres aktiviteter med henblik på at udarbejde effektive procedurer; håber i denne forbindelse, at der vil blive etableret en ny ordning til opfølgning af Den Europæiske Flygtningefond; opfordrer desuden til, at EU's solidaritet støttes gennem fremme af partnerskaber med de lokale og regionale myndigheder samt ngo'erne; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over, at der i de sidste måneder er gjort fremskridt på asylområdet på fællesskabsplan, men kræver udtrykkeligt, at der snarest opnås enstemmighed om de to direktiver, som henholdsvis behandler minimumsstandarderne og en definition på flygtninge og personer, der nyder subsidiær beskyttelse, og retter særlig opmærksomhed mod ngo'erne og deres aktiviteter med henblik på at udarbejde effektive procedurer; håber i denne forbindelse, at der vil blive etableret en ny ordning til opfølgning af Den Europæiske Flygtningefond; opfordrer desuden til, at EU's solidaritet støttes gennem fremme af partnerskaber med de lokale og regionale myndigheder samt ngo'erne;

| 6. | konstaterer, at asylsystemet på nuværende tidspunkt er i krise i alle medlemsstater, og at dette kommer til udtryk i en stadig mere negativ holdning i den offentlige opinion på baggrund et stigende misbrug af asylprocedurerne, som skyldes, at flygtningestrømmene bl.a. takket være menneskemugleres aktiviteter er blevet mere blandede, således at de omfatter såvel personer, der har et legitimt behov for international beskyttelse, som økonomiske migranter, der i deres søgen efter bedre levevilkår udnytter de samme kanaler og asylprocedurer som middel til at få adgang til medlemsstaternes område, hvorfor mange ansøgninger om international beskyttelse afslås som grundløse; |
| --- | --- |

6.

konstaterer, at asylsystemet på nuværende tidspunkt er i krise i alle medlemsstater, og at dette kommer til udtryk i en stadig mere negativ holdning i den offentlige opinion på baggrund et stigende misbrug af asylprocedurerne, som skyldes, at flygtningestrømmene bl.a. takket være menneskemugleres aktiviteter er blevet mere blandede, således at de omfatter såvel personer, der har et legitimt behov for international beskyttelse, som økonomiske migranter, der i deres søgen efter bedre levevilkår udnytter de samme kanaler og asylprocedurer som middel til at få adgang til medlemsstaternes område, hvorfor mange ansøgninger om international beskyttelse afslås som grundløse;

| 7. | konstaterer, at asylsystemet er i krise i alle medlemsstater, fordi myndighederne erklærer 3-5 % af asylansøgningerne antagelige, og når medlemsstaternes asylprocedurer vedrørende de antagelige asylansøgninger er afsluttet, har 30-60% af ansøgerne fået asyl; henviser i denne forbindelse til, at asylbehandlingen varer 4-5 år, hvilket er lang tid både for de berørte og for de ansvarlige myndigheder; |
| --- | --- |

7.

konstaterer, at asylsystemet er i krise i alle medlemsstater, fordi myndighederne erklærer 3-5 % af asylansøgningerne antagelige, og når medlemsstaternes asylprocedurer vedrørende de antagelige asylansøgninger er afsluttet, har 30-60% af ansøgerne fået asyl; henviser i denne forbindelse til, at asylbehandlingen varer 4-5 år, hvilket er lang tid både for de berørte og for de ansvarlige myndigheder;

| 8. | henviser i denne forbindelse til, at der mangler en legal indvandringspolitik i EU's medlemsstater, og at mange indvandrere derfor benytter sig af asyl og asylprocedurer for at kunne rejse ind på medlemsstaternes område i et forsøg på at finde bedre levevilkår; opfordrer derfor medlemsstaterne til at gennemføre en arbejdsmarkedsorienteret indvandringspolitik og skabe grundlag for en fælles indvandringspolitik i EU; |
| --- | --- |

8.

henviser i denne forbindelse til, at der mangler en legal indvandringspolitik i EU's medlemsstater, og at mange indvandrere derfor benytter sig af asyl og asylprocedurer for at kunne rejse ind på medlemsstaternes område i et forsøg på at finde bedre levevilkår; opfordrer derfor medlemsstaterne til at gennemføre en arbejdsmarkedsorienteret indvandringspolitik og skabe grundlag for en fælles indvandringspolitik i EU;

| 9. | mener, at asylretten bør kunne udvides til at gælde andre situationer som f.eks. kvinder og piger, der trues af genital lemlæstelse, børnesoldater og ofre for de nye former for slaveri; |
| --- | --- |

9.

mener, at asylretten bør kunne udvides til at gælde andre situationer som f.eks. kvinder og piger, der trues af genital lemlæstelse, børnesoldater og ofre for de nye former for slaveri;

| 10. | konstaterer, at der i øjeblikket er behov for en mere systematisk behandling af spørgsmålene om indvandring og asyl i overensstemmelse med de forpligtelser, som EU har indgået; |
| --- | --- |

10.

konstaterer, at der i øjeblikket er behov for en mere systematisk behandling af spørgsmålene om indvandring og asyl i overensstemmelse med de forpligtelser, som EU har indgået;

| 11. | anbefaler Rådet og Kommissionen:






  a) | at øge støtten til de områder, hvor indvandrerstrømmene kommer fra, ved at finansiere samarbejdsprojekter, der forbedrer levevilkårene, således at dette samarbejde kan føre til en formindskelse af indvandrermasserne, |
| --- | --- | --- |

11.

anbefaler Rådet og Kommissionen:

a)

at øge støtten til de områder, hvor indvandrerstrømmene kommer fra, ved at finansiere samarbejdsprojekter, der forbedrer levevilkårene, således at dette samarbejde kan føre til en formindskelse af indvandrermasserne,

| b) | at indføre eller i givet fald øge støtten til de sikre områder, der grænser op til de lande, hvor de ægte asylansøgere stammer fra, og til de lande, som de rejser igennem; hvis asylansøgerne kan sikres beskyttelse andre steder, vil det mindske presset på EU's grænser; dertil kræves imidlertid en garanti for beskyttelse, hvorfor det er nødvendigt med støtte til UNHCR, Røde Kors m.fl. og nødvendigt at sørge for respekt for menneskerettighederne i flygtningelejrene; med dette mål for øje skal der iværksættes specifikke programmer, der sigter på at yde økonomisk og teknisk bistand, som kan bidrage til at sikre denne beskyttelse i tilgrænsende områder og transitområder; |
| --- | --- |

b)

at indføre eller i givet fald øge støtten til de sikre områder, der grænser op til de lande, hvor de ægte asylansøgere stammer fra, og til de lande, som de rejser igennem; hvis asylansøgerne kan sikres beskyttelse andre steder, vil det mindske presset på EU's grænser; dertil kræves imidlertid en garanti for beskyttelse, hvorfor det er nødvendigt med støtte til UNHCR, Røde Kors m.fl. og nødvendigt at sørge for respekt for menneskerettighederne i flygtningelejrene; med dette mål for øje skal der iværksættes specifikke programmer, der sigter på at yde økonomisk og teknisk bistand, som kan bidrage til at sikre denne beskyttelse i tilgrænsende områder og transitområder;

| c) | under anvendelse af den nødvendige tekniske bistand at lette integrationen af de personer, der befinder sig på EU's område og er omfattet af asylrettens beskyttelse, ved at inddrage EU's ansvarlige organer, nationale og lokale myndigheder, fagforeninger, arbejdsgiverforeninger, ngo'er og organisationer med kulturelle, sociale og sportslige formål; |
| --- | --- |

c)

under anvendelse af den nødvendige tekniske bistand at lette integrationen af de personer, der befinder sig på EU's område og er omfattet af asylrettens beskyttelse, ved at inddrage EU's ansvarlige organer, nationale og lokale myndigheder, fagforeninger, arbejdsgiverforeninger, ngo'er og organisationer med kulturelle, sociale og sportslige formål;

| 12. | mener, at manglen på investeringer i og udviklingsbistand til de lande, som asylansøgerne i første omgang søger til, samt den ringe finansiering af UNHCR, i alvorlig grad har hindret etablering af beskyttelsesordninger i Afrika og Asien; |
| --- | --- |

12.

mener, at manglen på investeringer i og udviklingsbistand til de lande, som asylansøgerne i første omgang søger til, samt den ringe finansiering af UNHCR, i alvorlig grad har hindret etablering af beskyttelsesordninger i Afrika og Asien;

| 13. | mener, at utilstrækkelig bistand og mangel på investeringer efter en konflikt har skabt grobund for nye konflikter i mange lande, således at flygtninge er blevet forhindret i at vende endeligt tilbage, og der er blevet skabt nye migrationsstrømme; |
| --- | --- |

13.

mener, at utilstrækkelig bistand og mangel på investeringer efter en konflikt har skabt grobund for nye konflikter i mange lande, således at flygtninge er blevet forhindret i at vende endeligt tilbage, og der er blevet skabt nye migrationsstrømme;

| 14. | lykønsker Kommissionen med dens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et program for teknisk og finansiel bistand til tredjelande på asyl- og migrationsområdet, nærmere betegnet et flerårigt program med en løbetid på fem år (2004-2008) og en bevilling på 250 mio. EUR under budgetpost B7-667, med henblik på at give specifikke og supplerende svar på de behov, som oprindelses- og transittredjelande har oplevet i deres bestræbelser på at sikre en bedre forvaltning af migrationsstrømmene i alle deres aspekter og dimensioner, herunder for så vidt angår international beskyttelse; |
| --- | --- |

14.

lykønsker Kommissionen med dens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et program for teknisk og finansiel bistand til tredjelande på asyl- og migrationsområdet, nærmere betegnet et flerårigt program med en løbetid på fem år (2004-2008) og en bevilling på 250 mio. EUR under budgetpost B7-667, med henblik på at give specifikke og supplerende svar på de behov, som oprindelses- og transittredjelande har oplevet i deres bestræbelser på at sikre en bedre forvaltning af migrationsstrømmene i alle deres aspekter og dimensioner, herunder for så vidt angår international beskyttelse;

| 15. | ser med tilfredshed på Kommissionens ovennævnte meddelelse af 3. juni 2003, som til dels bør betragtes som et svar på punkt 61 i konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 20.-21. marts 2003, hvori man anmodede om en undersøgelse af de nye tanker omkring international beskyttelse, som Det Forenede Kongeriges premierminister var fremkommet med, men som samtidig går langt videre ved at fastlægge Kommissionens holdning vedrørende de grundlæggende præmisser og målsætninger for en ny strategi, der kan forbedre situationen ved at løse de alvorlige problemer, der præger de nuværende asylsystemer; |
| --- | --- |

15.

ser med tilfredshed på Kommissionens ovennævnte meddelelse af 3. juni 2003, som til dels bør betragtes som et svar på punkt 61 i konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 20.-21. marts 2003, hvori man anmodede om en undersøgelse af de nye tanker omkring international beskyttelse, som Det Forenede Kongeriges premierminister var fremkommet med, men som samtidig går langt videre ved at fastlægge Kommissionens holdning vedrørende de grundlæggende præmisser og målsætninger for en ny strategi, der kan forbedre situationen ved at løse de alvorlige problemer, der præger de nuværende asylsystemer;

| 16. | mener, at regionale beskyttelseszoner og transitcentre uden for EU måske ikke kan sikre samme beskyttelsesgrad; troværdigheden af og tilliden til et effektivt asylsystem kan ikke genoprettes med indførelse af regionale beskyttelseszoner og transitcentre, såfremt de underminerer de fundamentale principper i Genève-konventionen og den europæiske menneskerettighedskonvention samt den grundlæggende tanke om ansvarsdeling; |
| --- | --- |

16.

mener, at regionale beskyttelseszoner og transitcentre uden for EU måske ikke kan sikre samme beskyttelsesgrad; troværdigheden af og tilliden til et effektivt asylsystem kan ikke genoprettes med indførelse af regionale beskyttelseszoner og transitcentre, såfremt de underminerer de fundamentale principper i Genève-konventionen og den europæiske menneskerettighedskonvention samt den grundlæggende tanke om ansvarsdeling;

| 17. | støtter ånden i agendaen for beskyttelse og principperne i »konvention plus«-initiativet, der er udarbejdet under UNHCR's ægider, og opfordrer EU til at overveje spørgsmålet grundigt og engagere sig i en ny tilgang til international beskyttelse, som skal bygge dels på en bedre styring af adgangen for personer, som har behov for international beskyttelse, på medlemsstaternes område, dels på etablering af solide og hensigtsmæssige svar på behovet for beskyttelse i de områder, flygtningene kommer fra; |
| --- | --- |

17.

støtter ånden i agendaen for beskyttelse og principperne i »konvention plus«-initiativet, der er udarbejdet under UNHCR's ægider, og opfordrer EU til at overveje spørgsmålet grundigt og engagere sig i en ny tilgang til international beskyttelse, som skal bygge dels på en bedre styring af adgangen for personer, som har behov for international beskyttelse, på medlemsstaternes område, dels på etablering af solide og hensigtsmæssige svar på behovet for beskyttelse i de områder, flygtningene kommer fra;

| 18. | glæder sig over agendaen for multilateral beskyttelse, der blev vedtaget af UNCHR's Eksekutivkomité som svar på de udfordringer, der i dag er forbundet med håndteringen af flygtningeproblemet på verdensplan, og konstaterer samtidig, at Den Europæiske Union, der spiller en vigtig rolle for agendaens succes på lang sigt, burde lægge hovedvægten på de områder i agendaen, der vedrører






  a) | foranstaltninger til forbedring af systemet for adgang til beskyttelse, |
| --- | --- | --- |

18.

glæder sig over agendaen for multilateral beskyttelse, der blev vedtaget af UNCHR's Eksekutivkomité som svar på de udfordringer, der i dag er forbundet med håndteringen af flygtningeproblemet på verdensplan, og konstaterer samtidig, at Den Europæiske Union, der spiller en vigtig rolle for agendaens succes på lang sigt, burde lægge hovedvægten på de områder i agendaen, der vedrører

a)

foranstaltninger til forbedring af systemet for adgang til beskyttelse,

| b) | bestræbelser på varige løsninger via tilbagesendelses- og/eller integrationspolitikken i værtssamfundet og/eller via genbosættelsesforanstaltninger, |
| --- | --- |

b)

bestræbelser på varige løsninger via tilbagesendelses- og/eller integrationspolitikken i værtssamfundet og/eller via genbosættelsesforanstaltninger,

| c) | en mere afbalanceret fordeling af byrder og ansvar med hensyn til flygtningeforvaltning under anvendelse af instrumenterne i den europæiske beskyttelsespolitik udadtil; |
| --- | --- |

c)

en mere afbalanceret fordeling af byrder og ansvar med hensyn til flygtningeforvaltning under anvendelse af instrumenterne i den europæiske beskyttelsespolitik udadtil;

| 19. | glæder sig over, at Det Europæiske Konvent i sit udkast til traktat om en forfatning for Europa har forudset et fælles europæisk asylsystem (art. III-167) og en fælles indvandringspolitik (art. III-168), hvilket giver mulighed for at gå bort fra det nuværende system med minimumsstandarder, hvor medlemsstaterne fortsat bibeholder en stor del af deres nationale systemer, og erstatte det med et virkeligt europæisk asylsystem med en fælles asylprocedure og en ensartet status, der gælder i hele EU for de personer, der får asyl, og som desuden giver mulighed for at træffe foranstaltninger vedrørende partnerskab og samarbejde med tredjelande med henblik på at styre strømmene af personer, der ansøger om asyl eller om subsidiær eller midlertidig beskyttelse; |
| --- | --- |

19.

glæder sig over, at Det Europæiske Konvent i sit udkast til traktat om en forfatning for Europa har forudset et fælles europæisk asylsystem (art. III-167) og en fælles indvandringspolitik (art. III-168), hvilket giver mulighed for at gå bort fra det nuværende system med minimumsstandarder, hvor medlemsstaterne fortsat bibeholder en stor del af deres nationale systemer, og erstatte det med et virkeligt europæisk asylsystem med en fælles asylprocedure og en ensartet status, der gælder i hele EU for de personer, der får asyl, og som desuden giver mulighed for at træffe foranstaltninger vedrørende partnerskab og samarbejde med tredjelande med henblik på at styre strømmene af personer, der ansøger om asyl eller om subsidiær eller midlertidig beskyttelse;

| 20. | er af den opfattelse, at en harmonisering på fællesskabsplan af de eksisterende asylinstrumenter og -procedurer, som vil fjerne forskellene mellem medlemsstaterne, er det bedste redskab til bekæmpelse af ulovlig indvandring og de netværk, som bidrager til at forstærke den; mener, at harmoniseringen bør følge medlemsstaternes bedste praksis og ikke bør baseres på den laveste fællesnævner; |
| --- | --- |

20.

er af den opfattelse, at en harmonisering på fællesskabsplan af de eksisterende asylinstrumenter og -procedurer, som vil fjerne forskellene mellem medlemsstaterne, er det bedste redskab til bekæmpelse af ulovlig indvandring og de netværk, som bidrager til at forstærke den; mener, at harmoniseringen bør følge medlemsstaternes bedste praksis og ikke bør baseres på den laveste fællesnævner;

| 21. | minder om, at det er nødvendigt, at Unionen råder over hurtige mekanismer, som giver mulighed for at skelne mellem de asylansøgere, som virkelig har behov for international beskyttelse på den ene side og økonomiske indvandrere på den anden, og at disse procedurer fuldt ud skal leve op til de internationale forpligtelser; understreger, at de personer, der har behov for international beskyttelse, skal have adgang til medlemsstaternes territorium, hvilket bør være foreneligt med kontrollen ved Unionens ydre grænser; |
| --- | --- |

21.

minder om, at det er nødvendigt, at Unionen råder over hurtige mekanismer, som giver mulighed for at skelne mellem de asylansøgere, som virkelig har behov for international beskyttelse på den ene side og økonomiske indvandrere på den anden, og at disse procedurer fuldt ud skal leve op til de internationale forpligtelser; understreger, at de personer, der har behov for international beskyttelse, skal have adgang til medlemsstaternes territorium, hvilket bør være foreneligt med kontrollen ved Unionens ydre grænser;

| 22. | bemærker, at det prioriteres, at der skabes de rette betingelser i hjemlandene, ved fjernelse af årsagerne til, at hjemlandet forlades; kræver, at der som led i støtteforanstaltningerne og de tilhørende procedurer etableres et modtagelsessystem; |
| --- | --- |

22.

bemærker, at det prioriteres, at der skabes de rette betingelser i hjemlandene, ved fjernelse af årsagerne til, at hjemlandet forlades; kræver, at der som led i støtteforanstaltningerne og de tilhørende procedurer etableres et modtagelsessystem;

| 23. | opfordrer EU til i lyset af asylsystemets nuværende krise i alle medlemsstater snarest muligt at overveje nye metoder på dette område, som kan supplere den indfaldsvinkel, som blev fastlagt i Tampere, og til også i en udvidet Union at forfølge følgende supplerende målsætninger:






  a) | forbedring af beslutningernes kvalitet, |
| --- | --- | --- |

23.

opfordrer EU til i lyset af asylsystemets nuværende krise i alle medlemsstater snarest muligt at overveje nye metoder på dette område, som kan supplere den indfaldsvinkel, som blev fastlagt i Tampere, og til også i en udvidet Union at forfølge følgende supplerende målsætninger:

a)

forbedring af beslutningernes kvalitet,

| b) | rationalisering af procedurerne for behandling af asylansøgninger, |
| --- | --- |

b)

rationalisering af procedurerne for behandling af asylansøgninger,

| c) | forbedring af beskyttelsen i hjemregionen, |
| --- | --- |

c)

forbedring af beskyttelsen i hjemregionen,

| d) | behandling af ansøgningerne om beskyttelse under hensyn til behovene, når der er indført en regulering af adgangen til EU gennem indførelse af procedurer for beskyttet adgang og programmer for genbosættelse, |
| --- | --- |

d)

behandling af ansøgningerne om beskyttelse under hensyn til behovene, når der er indført en regulering af adgangen til EU gennem indførelse af procedurer for beskyttet adgang og programmer for genbosættelse,

| e) | behandling af ansøgninger om beskyttelse baseret på behov, idet der gøres opmærksom på, at et system med beskyttede områder og genbosættelsesprogrammer skal supplere og ikke erstatte adgang til EU med henblik på individuel behandling af asylansøgninger; |
| --- | --- |

e)

behandling af ansøgninger om beskyttelse baseret på behov, idet der gøres opmærksom på, at et system med beskyttede områder og genbosættelsesprogrammer skal supplere og ikke erstatte adgang til EU med henblik på individuel behandling af asylansøgninger;

| 24. | finder, at en ny strategi, der kan føre til bedre forvaltede, lettere tilgængelige og mere retfærdige asylsystemer, nødvendigvis må tage udgangspunkt i en forudgående harmonisering af de eksisterende asylsystemer i EU's medlemsstater og tage højde for såvel fænomenet med blandede migrationsstrømme (dels personer, der har brug for international beskyttelse, dels økonomiske migranter) som disse strømmes eksterne dimension; |
| --- | --- |

24.

finder, at en ny strategi, der kan føre til bedre forvaltede, lettere tilgængelige og mere retfærdige asylsystemer, nødvendigvis må tage udgangspunkt i en forudgående harmonisering af de eksisterende asylsystemer i EU's medlemsstater og tage højde for såvel fænomenet med blandede migrationsstrømme (dels personer, der har brug for international beskyttelse, dels økonomiske migranter) som disse strømmes eksterne dimension;

| 25. | mener ikke, at en fremtidig ny strategi må berøre den igangværende lovgivningsmæssige harmonisering af asylområdet, eftersom medlemsstaterne også i fremtiden vil komme ud for spontane asylansøgere, hvis ansøgninger fortsat skal behandles i henhold til fælles standarder; |
| --- | --- |

25.

mener ikke, at en fremtidig ny strategi må berøre den igangværende lovgivningsmæssige harmonisering af asylområdet, eftersom medlemsstaterne også i fremtiden vil komme ud for spontane asylansøgere, hvis ansøgninger fortsat skal behandles i henhold til fælles standarder;

| 26. | tilslutter sig den opfattelse, at harmonisering ikke bør foregå ud fra den laveste fællesnævner, men bør være baseret på medlemsstaternes bedste praksis og på internationale retlige forpligtelser; |
| --- | --- |

26.

tilslutter sig den opfattelse, at harmonisering ikke bør foregå ud fra den laveste fællesnævner, men bør være baseret på medlemsstaternes bedste praksis og på internationale retlige forpligtelser;

| 27. | anmoder EU om at sikre, at de nye indfaldsvinkler for asylsystemer tager udgangspunkt i følgende grundpræmisser:






  a) | medlemsstaternes internationale juridiske forpligtelser skal overholdes fuldt ud, herunder Genève-flygtningekonventionen fra 1951 og den europæiske konvention om beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, |
| --- | --- | --- |

27.

anmoder EU om at sikre, at de nye indfaldsvinkler for asylsystemer tager udgangspunkt i følgende grundpræmisser:

a)

medlemsstaternes internationale juridiske forpligtelser skal overholdes fuldt ud, herunder Genève-flygtningekonventionen fra 1951 og den europæiske konvention om beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder,

| b) | der skal tages hensyn til de dybereliggende årsager til tvungen migration, |
| --- | --- |

b)

der skal tages hensyn til de dybereliggende årsager til tvungen migration,

| c) | først og fremmest bør de grundlæggende årsager til migration bekæmpes, samtidig med at kendskabet til migrationsstrømmene fremmes og der indføres en virkelig forebyggende politik, |
| --- | --- |

c)

først og fremmest bør de grundlæggende årsager til migration bekæmpes, samtidig med at kendskabet til migrationsstrømmene fremmes og der indføres en virkelig forebyggende politik,

| d) | der bør foretages en evaluering af den økonomiske og demografiske udvikling i EU, af situationen i oprindelseslandene og af de enkelte medlemsstaters modtagekapacitet, |
| --- | --- |

d)

der bør foretages en evaluering af den økonomiske og demografiske udvikling i EU, af situationen i oprindelseslandene og af de enkelte medlemsstaters modtagekapacitet,

| e) | vilkårene for lovlig indrejse i EU for tredjelandsborgere med henblik på beskæftigelse eller familiesammenføring skal lempes, og i forbindelse dermed skal der nødvendigvis eksistere minimumsvilkår for modtagelse og en integrationspolitik, |
| --- | --- |

e)

vilkårene for lovlig indrejse i EU for tredjelandsborgere med henblik på beskæftigelse eller familiesammenføring skal lempes, og i forbindelse dermed skal der nødvendigvis eksistere minimumsvilkår for modtagelse og en integrationspolitik,

| f) | den ulovlige indvandring skal bekæmpes under streng iagttagelse af de internationale humanitære forpligtelser, og der må ikke foretages kollektive udvisninger, men asylansøgninger skal vurderes retfærdigt og individuelt; organiserede netværk af forbryderbander og enkeltpersoner, der giver sig af med menneskehandel, bør straffes i stedet for ofrene for menneskehandel, |
| --- | --- |

f)

den ulovlige indvandring skal bekæmpes under streng iagttagelse af de internationale humanitære forpligtelser, og der må ikke foretages kollektive udvisninger, men asylansøgninger skal vurderes retfærdigt og individuelt; organiserede netværk af forbryderbander og enkeltpersoner, der giver sig af med menneskehandel, bør straffes i stedet for ofrene for menneskehandel,

| g) | der bør være en samlet styring af migrationsstrømmene og navnlig af visumpolitikken, og parallelt hermed skal kontrollen ved de ydre grænser forstærkes, |
| --- | --- |

g)

der bør være en samlet styring af migrationsstrømmene og navnlig af visumpolitikken, og parallelt hermed skal kontrollen ved de ydre grænser forstærkes,

| h) | der skal foretages en byrdefordeling, såvel inden for EU som i forhold til tredjelande, der modtager flygtninge, baseret på et partnerskab med oprindelseslande, transitlande, første asyllande og bestemmelseslande, |
| --- | --- |

h)

der skal foretages en byrdefordeling, såvel inden for EU som i forhold til tredjelande, der modtager flygtninge, baseret på et partnerskab med oprindelseslande, transitlande, første asyllande og bestemmelseslande,

| i) | fordelingen af den økonomiske støtte til flygtninge bør forvaltes effektivt, |
| --- | --- |

i)

fordelingen af den økonomiske støtte til flygtninge bør forvaltes effektivt,

| j) | beskyttelsen i hjemregionen skal forbedres, og ansøgningerne om beskyttelse skal behandles under hensyntagen til behovene, når først der er indført en regulering af adgangen til EU gennem indførelse af procedurer for beskyttet adgang og programmer for genbosættelse, |
| --- | --- |

j)

beskyttelsen i hjemregionen skal forbedres, og ansøgningerne om beskyttelse skal behandles under hensyntagen til behovene, når først der er indført en regulering af adgangen til EU gennem indførelse af procedurer for beskyttet adgang og programmer for genbosættelse,

| k) | den nye strategi skal være et supplement til og ikke træde i stedet for det fælles europæiske asylsystem, der blev fremsat ønske om i Tampere, ligesom den skal integreres i dettes fremtidige udvikling, |
| --- | --- |

k)

den nye strategi skal være et supplement til og ikke træde i stedet for det fælles europæiske asylsystem, der blev fremsat ønske om i Tampere, ligesom den skal integreres i dettes fremtidige udvikling,

| l) | drøftelserne om nye indfaldsvinkler kan ikke retfærdiggøre forsinkelser i Rådets vedtagelse af de endnu ikke færdigbehandlede direktivforslag under første fase af det fælles europæiske asylsystem, |
| --- | --- |

l)

drøftelserne om nye indfaldsvinkler kan ikke retfærdiggøre forsinkelser i Rådets vedtagelse af de endnu ikke færdigbehandlede direktivforslag under første fase af det fælles europæiske asylsystem,

| m) | nye initiativer fra såvel EU's som medlemsstaternes side bør være i overensstemmelse med de globale initiativer, der er omhandlet UNHCR's agenda for beskyttelse og »konvention plus«-initiativ, |
| --- | --- |

m)

nye initiativer fra såvel EU's som medlemsstaternes side bør være i overensstemmelse med de globale initiativer, der er omhandlet UNHCR's agenda for beskyttelse og »konvention plus«-initiativ,

| n) | de eventuelle finansielle følger af disse nye overvejelser for Fællesskabets budget bør respektere EU's finansielle overslag; |
| --- | --- |

n)

de eventuelle finansielle følger af disse nye overvejelser for Fællesskabets budget bør respektere EU's finansielle overslag;

| 28. | mener, at det i betragtning af de nuværende asylsystemers mangler er absolut nødvendigt at udforske nye veje og udvikle en ny supplerende fremgangsmåde, der bør anvendes som led i en virkelig fordeling af byrder og ansvar, således at der på lang sigt kan sikres en bedre styring af asylstrømmene af hensyn til såvel det europæiske område som hjemregionerne, idet målet er at opnå bedre forvaltede, mere tilgængelige og retfærdige asylsystemer; |
| --- | --- |

28.

mener, at det i betragtning af de nuværende asylsystemers mangler er absolut nødvendigt at udforske nye veje og udvikle en ny supplerende fremgangsmåde, der bør anvendes som led i en virkelig fordeling af byrder og ansvar, således at der på lang sigt kan sikres en bedre styring af asylstrømmene af hensyn til såvel det europæiske område som hjemregionerne, idet målet er at opnå bedre forvaltede, mere tilgængelige og retfærdige asylsystemer;

| 29. | opfordrer indtrængende EU til at tage hensyn til, at en ny strategi, der skal supplere de nuværende asylsystemer og sættes hurtigt i værk, primært skal have til formål at sikre en velordnet og -forvaltet ankomst til EU af personer med behov for international beskyttelse fra hjemregionen via






  a) | en ordning for genbosættelse på EU-plan bestående i overførsel af flygtninge fra det første værtsland til EU, hvorfor der bør udformes et retligt instrument til oprettelse heraf, herunder også et specifikt kapitel i det nye finansielle instrument, der skal afløse Den Europæiske Flygtningefond i 2004, og |
| --- | --- | --- |

29.

opfordrer indtrængende EU til at tage hensyn til, at en ny strategi, der skal supplere de nuværende asylsystemer og sættes hurtigt i værk, primært skal have til formål at sikre en velordnet og -forvaltet ankomst til EU af personer med behov for international beskyttelse fra hjemregionen via

a)

en ordning for genbosættelse på EU-plan bestående i overførsel af flygtninge fra det første værtsland til EU, hvorfor der bør udformes et retligt instrument til oprettelse heraf, herunder også et specifikt kapitel i det nye finansielle instrument, der skal afløse Den Europæiske Flygtningefond i 2004, og

| b) | indførelse af procedurer for beskyttet indrejse, forstået som en mulighed for, at personer, der ikke er statsborgere i det pågældende land, kan indsende en ansøgning om asyl eller anden form for international beskyttelse til et potentielt værtsland uden for dettes territorium og få bevilget indrejsetilladelse i tilfælde af positivt svar, hvorfor der bør vedtages en retsakt vedrørende dette spørgsmål; |
| --- | --- |

b)

indførelse af procedurer for beskyttet indrejse, forstået som en mulighed for, at personer, der ikke er statsborgere i det pågældende land, kan indsende en ansøgning om asyl eller anden form for international beskyttelse til et potentielt værtsland uden for dettes territorium og få bevilget indrejsetilladelse i tilfælde af positivt svar, hvorfor der bør vedtages en retsakt vedrørende dette spørgsmål;

| 30. | anmoder indtrængende EU om i forbindelse med gennemførelse af nye strategier på asylområdet også at tage hensyn til den anden politiske målsætning, som bør forfølges sammen med den første, nemlig økonomisk, teknisk og fysisk fordeling af ansvar såvel inden for EU som mellem EU og hjemregionerne, som for tiden udsættes for et stort pres fra flygtningestrømme og for de heraf afledte problemer; |
| --- | --- |

30.

anmoder indtrængende EU om i forbindelse med gennemførelse af nye strategier på asylområdet også at tage hensyn til den anden politiske målsætning, som bør forfølges sammen med den første, nemlig økonomisk, teknisk og fysisk fordeling af ansvar såvel inden for EU som mellem EU og hjemregionerne, som for tiden udsættes for et stort pres fra flygtningestrømme og for de heraf afledte problemer;

| 31. | beklager, at asylansøgere, navnlig sårbare grupper såsom kvinder og børn, placeres i interneringscentre, og opfordrer til anvendelse af tilgængelige alternative muligheder, såsom krav om fremmøde hos myndighederne og metoder, der ikke indebærer frihedsberøvelse; |
| --- | --- |

31.

beklager, at asylansøgere, navnlig sårbare grupper såsom kvinder og børn, placeres i interneringscentre, og opfordrer til anvendelse af tilgængelige alternative muligheder, såsom krav om fremmøde hos myndighederne og metoder, der ikke indebærer frihedsberøvelse;

| 32. | opfordrer desuden indtrængende EU til i forbindelse med en ny strategi for asylsystemerne at sikre, at den tredje politiske målsætning, som denne bør bygge på, og som skal supplere de to førstnævnte, bliver udvikling af en integreret strategi for effektive procedurer for beslutningstagning og tilbagesendelse på asylområdet via en omstrukturering af EU-medlemsstaternes asylprocedurer med henblik på at sikre, at personer, der kommer fra første asyllande, som kan tilbyde en effektiv beskyttelse, hurtigt frasorteres, og at der etableres et snævert samarbejde mellem EU, hjemlande og første asyllande om tilbagesendelsesspørgsmål; |
| --- | --- |

32.

opfordrer desuden indtrængende EU til i forbindelse med en ny strategi for asylsystemerne at sikre, at den tredje politiske målsætning, som denne bør bygge på, og som skal supplere de to førstnævnte, bliver udvikling af en integreret strategi for effektive procedurer for beslutningstagning og tilbagesendelse på asylområdet via en omstrukturering af EU-medlemsstaternes asylprocedurer med henblik på at sikre, at personer, der kommer fra første asyllande, som kan tilbyde en effektiv beskyttelse, hurtigt frasorteres, og at der etableres et snævert samarbejde mellem EU, hjemlande og første asyllande om tilbagesendelsesspørgsmål;

| 33. | opfordrer Kommissionen til, hvis den opretter en regional EU-taskforce med ansvar for formidling af information, sagsbehandling, genbosættelse og procedurer for beskyttet indrejse, da at samarbejde med ngo'er, der er specialiserede og aktive på migrations- og asylområdet både i oprindelseslandene og i EU; |
| --- | --- |

33.

opfordrer Kommissionen til, hvis den opretter en regional EU-taskforce med ansvar for formidling af information, sagsbehandling, genbosættelse og procedurer for beskyttet indrejse, da at samarbejde med ngo'er, der er specialiserede og aktive på migrations- og asylområdet både i oprindelseslandene og i EU;

| 34. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

34.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT C 364 af 18.12.2000, s. 1.

(2)  EUT C 169 af 18.7.2003.

(3)  EFT C 325 af 24.12.2002, s. 1.

(4)  EFT C 19 af 23.1.1999, s. 1.

P5_TA(2004)0261

Sikkerhed forbundet med tredjelandes luftfartøjer ***III

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Forligsudvalgets fælles udkast til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om sikkerhed forbundet med tredjelandes luftfartøjer, der benytter Fællesskabets lufthavne (PE-CONS 3616/2004 — C5-0062/2004 — 2002/0014(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: tredjebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Forligsudvalgets fælles udkast (PE-CONS 3616/2004 — C5-0062/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til Forligsudvalgets fælles udkast (PE-CONS 3616/2004 — C5-0062/2004),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (1) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2002) 8) (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (1) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2002) 8) (2),

| — | der henviser til sin holdning ved andenbehandling (3) til Rådets fælles holdning (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved andenbehandling (3) til Rådets fælles holdning (4),

| — | der henviser til Kommissionens udtalelse om Parlamentets ændringer til den fælles holdning (KOM(2003) 674 — C5-0537/2003) (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens udtalelse om Parlamentets ændringer til den fælles holdning (KOM(2003) 674 — C5-0537/2003) (5),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 5,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 83, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 83,

| — | der henviser til betænkning fra sin delegation til Forligsudvalget (A5-0125/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra sin delegation til Forligsudvalget (A5-0125/2004),

| 1. | godkender det fælles udkast; |
| --- | --- |

1.

godkender det fælles udkast;

| 2. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. EF-traktatens artikel 254, stk. 1; |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. EF-traktatens artikel 254, stk. 1;

| 3. | pålægger sin generalsekretær for sit ansvarsområde at undertegne retsakten og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

3.

pålægger sin generalsekretær for sit ansvarsområde at undertegne retsakten og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 4. | pålægger sin formand at sende denne lovgivningsmæssige beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende denne lovgivningsmæssige beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 272 E af 13.11.2003, s. 343.

(2)  EFT C 103 E af 30.4.2002, s. 351.

(3)  »Vedtagne tekster« af 9.10.2003, P5_TA(2003)0422.

(4)  EUT C 233 E af 30.9.2003, s. 12.

(5)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0262

Ændringsbudget nr. 3/2004

Forslag til ændringsbudget nr. 3 til Den Europæiske Unions budget for regnskabsåret 2004 (7682/2004 — C5-0164/2004 — 2004/2021(BUD))

Ændring 1

SEKTION IV: Domstolen

| (beløb i mio EUR) |
| --- |
| Post | 2004-budgettet | ÆB 3/2004 | Forslag til ændring | 2004-budgettet + ÆB 3 (som ændret) |
| Forpligtelser | Forpligtelser | Forpligtelser | Forpligtelser |
| 1 1 0 0 Grundlønninger |
| | 92 002 109 | 2 274 000 | 1 819 200 | 93 821 309 |
| | | | 227 400 | 227 400 |

(beløb i mio EUR)

Post

2004-budgettet

ÆB 3/2004

Forslag til ændring

2004-budgettet + ÆB 3 (som ændret)

Forpligtelser

Forpligtelser

Forpligtelser

Forpligtelser

1 1 0 0 Grundlønninger

92 002 109

2 274 000

1 819 200

93 821 309

227 400

227 400

Ændring 2

SEKTION III: Kommissionen

| (beløb i mio EUR) |
| --- |
| Post | 2004-budgettet | ÆB 3/2004 | Forslag til ændring | 2004-budgettet + ÆB 3 (som ændret) |
| Forpligtelser | Forpligtelser | Forpligtelser | Forpligtelser |
| XX 01 01 01 01 Vederlag og godtgørelser |
| | 1 318 290 000 | 30 652 000 | 24 521 600 | 1 342 811 600 |
| | | | 3 065 200 | 3 065 200 |

(beløb i mio EUR)

Post

2004-budgettet

ÆB 3/2004

Forslag til ændring

2004-budgettet + ÆB 3 (som ændret)

Forpligtelser

Forpligtelser

Forpligtelser

Forpligtelser

XX 01 01 01 01 Vederlag og godtgørelser

1 318 290 000

30 652 000

24 521 600

1 342 811 600

3 065 200

3 065 200

Ændring 3

SEKTION V: Revisionsretten

| (beløb i mio EUR) |
| --- |
| Post | 2004-budgettet | ÆB 3/2004 | Forslag til ændring | 2004-budgettet + ÆB 3 (som ændret) |
| Forpligtelser | Forpligtelser | Forpligtelser | Forpligtelser |
| 1 1 0 0 Grundlønninger |
| | 46 206 744 | 1 087 200 | 869 760 | 47 076 504 |
| | | | 108 720 | 108 720 |

(beløb i mio EUR)

Post

2004-budgettet

ÆB 3/2004

Forslag til ændring

2004-budgettet + ÆB 3 (som ændret)

Forpligtelser

Forpligtelser

Forpligtelser

Forpligtelser

1 1 0 0 Grundlønninger

46 206 744

1 087 200

869 760

47 076 504

108 720

108 720

Ændring 4

SEKTION VI: Regionsudvalget

| (beløb i mio EUR) |
| --- |
| Post | 2004-budgettet | ÆB 3/2004 | Forslag til ændring | 2004-budgettet + ÆB 3 (som ændret) |
| Forpligtelser | Forpligtelser | Forpligtelser | Forpligtelser |
| 1 1 0 0 Grundlønninger |
| | 19 837 130 | 466 870 | 373 496 | 20 210 626 |
| | | | 46 687 | 46 687 |

(beløb i mio EUR)

Post

2004-budgettet

ÆB 3/2004

Forslag til ændring

2004-budgettet + ÆB 3 (som ændret)

Forpligtelser

Forpligtelser

Forpligtelser

Forpligtelser

1 1 0 0 Grundlønninger

19 837 130

466 870

373 496

20 210 626

46 687

46 687

Ændring 5

SEKTION VI: Det Økonomiske og Sociale Udvalg

| (beløb i mio EUR) |
| --- |
| Post | 2004-budgettet | ÆB 3/2004 | Forslag til ændring | 2004-budgettet + ÆB 3 (som ændret) |
| Forpligtelser | Forpligtelser | Forpligtelser | Forpligtelser |
| 1 1 0 0 Grundlønninger |
| | 35 993 918 | 753 103 | 602 482 | 36 596 400 |
| | | | 75 310 | 75 310 |

(beløb i mio EUR)

Post

2004-budgettet

ÆB 3/2004

Forslag til ændring

2004-budgettet + ÆB 3 (som ændret)

Forpligtelser

Forpligtelser

Forpligtelser

Forpligtelser

1 1 0 0 Grundlønninger

35 993 918

753 103

602 482

36 596 400

75 310

75 310

P5_TA(2004)0263

Ændringsbudget nr. 3/2004

Europa-Parlamentets beslutning om forslag til ændringsbudget nr. 3 til Den Europæiske Unions budget for regnskabsåret 2004 (7682/2004 — C5-0164/2004 — 2004/2021(BUD))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 272 og Euratom-traktatens artikel 177, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 272 og Euratom-traktatens artikel 177,

| — | der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (1), særlig artikel 37 og 38, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (1), særlig artikel 37 og 38,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2004, endeligt vedtaget den 18. december 2003 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2004, endeligt vedtaget den 18. december 2003 (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 18. december 2003 om forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2004, modificeret af Rådet (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 18. december 2003 om forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2004, modificeret af Rådet (3),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren (4),

| — | der henviser til foreløbigt forslag til ændringsbudget nr. 3 til Den Europæiske Unions budget for regnskabsåret 2004, forelagt af Kommissionen den 9. marts 2004 (SEK(2004) 272), |
| --- | --- |

—

der henviser til foreløbigt forslag til ændringsbudget nr. 3 til Den Europæiske Unions budget for regnskabsåret 2004, forelagt af Kommissionen den 9. marts 2004 (SEK(2004) 272),

| — | der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 3 til Den Europæiske Unions budget for regnskabsåret 2004, vedtaget af Rådet den 26. marts 2004 (7682/2004 — C5-0164/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 3 til Den Europæiske Unions budget for regnskabsåret 2004, vedtaget af Rådet den 26. marts 2004 (7682/2004 — C5-0164/2004),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 92 og bilag IV, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 92 og bilag IV,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A5-0202/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A5-0202/2004),

| A. | der henviser til, at Rådet den 8. december 2003 vedtog at tilpasse EU-ansattes vederlag og pensioner med 1% (rettelse af en regnefejl i 2002) og 3,4% (virkningen af den vedtægtsbestemte årlige indeksregulering), |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Rådet den 8. december 2003 vedtog at tilpasse EU-ansattes vederlag og pensioner med 1% (rettelse af en regnefejl i 2002) og 3,4% (virkningen af den vedtægtsbestemte årlige indeksregulering),

| B. | der henviser til, at det i punkt 27 i ovennævnte beslutning af 18. december 2003 bekræftede, at det ville opretholde en margen, der var tilstrækkelig til at dække udgifterne til de nye behov, der måtte blive aktuelle, som f.eks. tilpasning af de ansattes løn, og konstaterede, at der ville blive forelagt ændringsbudgetter i løbet af 2004 med henblik på at skaffe disponible bevillinger til dækning af disse behov, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det i punkt 27 i ovennævnte beslutning af 18. december 2003 bekræftede, at det ville opretholde en margen, der var tilstrækkelig til at dække udgifterne til de nye behov, der måtte blive aktuelle, som f.eks. tilpasning af de ansattes løn, og konstaterede, at der ville blive forelagt ændringsbudgetter i løbet af 2004 med henblik på at skaffe disponible bevillinger til dækning af disse behov,

| C. | der henviser til, at et af hovedformålene med ændringsbudget nr. 3 er formelt at opføre bevillingerne til tilpasningen af de EU-ansattes vederlag på 2004-budgettet, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at et af hovedformålene med ændringsbudget nr. 3 er formelt at opføre bevillingerne til tilpasningen af de EU-ansattes vederlag på 2004-budgettet,

| D. | der henviser til, at Parlamentet har dækket de ekstra behov som følge af tilpasningen af vederlagene alene ved en overførsel inden for rammerne af sit eksisterende budget og derfor ikke er nævnt i dette ændringsbudget, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Parlamentet har dækket de ekstra behov som følge af tilpasningen af vederlagene alene ved en overførsel inden for rammerne af sit eksisterende budget og derfor ikke er nævnt i dette ændringsbudget,

| E. | der henviser til, at de øvrige institutioner er blevet opfordret til at tilslutte sig disse omrokeringsbestræbelser med henblik på at begrænse virkningerne af den vedtægtsbestemte forhøjelse af vederlag og pensioner mest muligt, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de øvrige institutioner er blevet opfordret til at tilslutte sig disse omrokeringsbestræbelser med henblik på at begrænse virkningerne af den vedtægtsbestemte forhøjelse af vederlag og pensioner mest muligt,

| F. | der henviser til, at alle institutioner i betragtning af situationen inden for udgiftsområde 5, hvor der for øjeblikket anslås at blive en negativ margen på ca. 45 mio. EUR i 2005, bør bestræbe sig på at spare mest muligt inden for deres normale budgetter, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at alle institutioner i betragtning af situationen inden for udgiftsområde 5, hvor der for øjeblikket anslås at blive en negativ margen på ca. 45 mio. EUR i 2005, bør bestræbe sig på at spare mest muligt inden for deres normale budgetter,

| G. | der henviser til, at der bør stilles bevillinger til rådighed til dækning af EU-institutionernes reelle personalebehov, især i forbindelse med udvidelsen, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der bør stilles bevillinger til rådighed til dækning af EU-institutionernes reelle personalebehov, især i forbindelse med udvidelsen,

| 1. | støtter den budgetmæssige beslutning om at nedskære de beløb, de øvrige institutioner har anmodet om, med 10% og opføre andre 10% af disse beløb i reserven for i første omgang at undersøge alle muligheder for besparelser og omrokeringer inden for de øvrige institutioners egne budgetter; |
| --- | --- |

1.

støtter den budgetmæssige beslutning om at nedskære de beløb, de øvrige institutioner har anmodet om, med 10% og opføre andre 10% af disse beløb i reserven for i første omgang at undersøge alle muligheder for besparelser og omrokeringer inden for de øvrige institutioners egne budgetter;

| 2. | er enigt i, at Rådets anmodning og også Den Europæiske Ombudsmands anmodning bør undtages fra denne nedskæring på grund af de få muligheder for omrokering inden for hans begrænsede budget; |
| --- | --- |

2.

er enigt i, at Rådets anmodning og også Den Europæiske Ombudsmands anmodning bør undtages fra denne nedskæring på grund af de få muligheder for omrokering inden for hans begrænsede budget;

| 3. | anmoder de berørte institutioner om inden begyndelsen af september 2004 at fremlægge deres vurdering af situationen med hensyn til deres reelle personalebehov, især i forbindelse med udvidelsen; anmoder Kommissionen om, hvis det skulle blive nødvendigt, at forelægge et foreløbigt forslag til ændringsbudget i september; |
| --- | --- |

3.

anmoder de berørte institutioner om inden begyndelsen af september 2004 at fremlægge deres vurdering af situationen med hensyn til deres reelle personalebehov, især i forbindelse med udvidelsen; anmoder Kommissionen om, hvis det skulle blive nødvendigt, at forelægge et foreløbigt forslag til ændringsbudget i september;

| 4. | forpligter sig til på grundlag af institutionernes vurderinger at tage situationen op til fornyet overvejelse i slutningen af september 2004 med henblik på eventuelt at frigive reserven og at behandle et foreløbigt forslag til ændringsbudget vedrørende vederlag i oktober; |
| --- | --- |

4.

forpligter sig til på grundlag af institutionernes vurderinger at tage situationen op til fornyet overvejelse i slutningen af september 2004 med henblik på eventuelt at frigive reserven og at behandle et foreløbigt forslag til ændringsbudget vedrørende vederlag i oktober;

| 5. | glæder sig over Rådets beslutning om i overensstemmelse med Kommissionens forslag at ændre anmærkningerne til artikel 02 04 01 til følgende: »Desuden skal denne bevilling finansiere udgifter til forberedende arbejde, især tilvejebringelse af et edb-redskab/database til katalogisering og forvaltning af kemikalier«; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over Rådets beslutning om i overensstemmelse med Kommissionens forslag at ændre anmærkningerne til artikel 02 04 01 til følgende: »Desuden skal denne bevilling finansiere udgifter til forberedende arbejde, især tilvejebringelse af et edb-redskab/database til katalogisering og forvaltning af kemikalier«;

| 6. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

6.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT L 248 af 16.9.2002.

(2)  EUT L 53 af 23.2.2004.

(3)  P5_TA(2003)0588.

(4)  EFT C 172 af 18.6.1999, s. 1. Aftalen ændret ved afgørelse 2003/429/EF (EUT L 147 af 14.6.2003, s. 25).

P5_TA(2004)0264

Bestemmelserne om flersprogethed (ændring af forretningsordenen)

Europa-Parlamentets afgørelse om ændringer i forretningsordenen vedrørende forholdsregler i forbindelse med anvendelsen af de generelle bestemmelser om flersprogethed (2003/2227(REG))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til formandens skrivelse af 6. november 2003, |
| --- | --- |

—

der henviser til formandens skrivelse af 6. november 2003,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 180 og 181, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 180 og 181,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A5-0153/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A5-0153/2004),

| A. | der henviser til, at det er den eneste institution i verden, der arbejder simultant på et så stort antal sprog, som er ligestillet, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det er den eneste institution i verden, der arbejder simultant på et så stort antal sprog, som er ligestillet,

| B. | der henviser til, at det i betragtning af den udfordring, der ligger i en næsten fordobling af de officielle sprog pr. 1. maj 2004 som følge af Den Europæiske Unions udvidelse fra denne dato, bliver nødvendigt i en overgangsperiode at træffe visse forholdsregler, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det i betragtning af den udfordring, der ligger i en næsten fordobling af de officielle sprog pr. 1. maj 2004 som følge af Den Europæiske Unions udvidelse fra denne dato, bliver nødvendigt i en overgangsperiode at træffe visse forholdsregler,

| C. | der henviser til, at disse forholdsregler skal gøre det muligt for Parlamentet at garantere hvert enkelt medlem en service af samme kvalitet og rationalisere sin drift ved på den mest hensigtsmæssige måde at udnytte de menneskelige og finansielle ressourcer, det råder over, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at disse forholdsregler skal gøre det muligt for Parlamentet at garantere hvert enkelt medlem en service af samme kvalitet og rationalisere sin drift ved på den mest hensigtsmæssige måde at udnytte de menneskelige og finansielle ressourcer, det råder over,

| D. | der henviser til, at det fortsat skal overvejes, hvorledes man bedst kan bevare Europas kulturelle og sproglige mangfoldighed og rigdom, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det fortsat skal overvejes, hvorledes man bedst kan bevare Europas kulturelle og sproglige mangfoldighed og rigdom,

| 1. | vedtager at optage nedenstående ændringer i forretningsordenen; |
| --- | --- |

1.

vedtager at optage nedenstående ændringer i forretningsordenen;

| 2. | vedtager, at disse ændringer træder i kraft den 1. maj 2004, hvor ti nye medlemsstater tiltræder Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

2.

vedtager, at disse ændringer træder i kraft den 1. maj 2004, hvor ti nye medlemsstater tiltræder Den Europæiske Union;

| 3. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen til orientering. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen til orientering.

| NUVÆRENDE ORDLYD | ÆNDRINGER |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Artikel 22, stk. 8, afsnit 1 a og 1 b (nye) |
| | Når sådanne møder godkendes, fastsættes samtidig sprogordningen herfor på grundlag af de officielle sprog, som medlemmerne af og stedfortræderne i det pågældende udvalg anvender og anmoder om.




  Samme fremgangsmåde anvendes i forbindelse med delegationerne, medmindre de pågældende medlemmer og stedfortrædere accepterer en anden fremgangsmåde. |
| Ændring 2 |
| Artikel 117, stk. 3 |
| 3. På
  udvalgsmøder
  er der tolkning fra og til de officielle sprog, som medlemmerne af og stedfortræderne i det pågældende udvalg anvender og anmoder om. | 3. På
  udvalgs- og delegationsmøder
  er der tolkning fra og til de officielle sprog, som medlemmerne af og stedfortræderne i det pågældende udvalg
  eller den pågældende delegation
  anvender og anmoder om. |
| | 3 a. På udvalgs- og delegationsmøder uden for de tre sædvanlige arbejdssteder er der tolkning fra og til de sprog, som anvendes af medlemmer, der har bekræftet, at de vil deltage i mødet. Denne ordning kan, såfremt medlemmerne af det pågældende organ samtykker heri, undtagelsesvis lempes. I tilfælde af uenighed træffer Præsidiet afgørelse. |
| Ændring 3 |
| Artikel 117 a (ny) |
| | Artikel 117 a




  Overgangsbestemmelser




  1. Ved anvendelse af artikel 117 tages der, hvad angår de officielle sprog i de lande, der pr. 1. maj 2004 har tiltrådt Den Europæiske Union, fra denne dato og indtil den 31. december 2006 undtagelsesvis hensyn til, om der rent faktisk er et tilstrækkeligt antal tolke og oversættere til rådighed på disse sprog.




  2. Generalsekretæren forelægger hvert kvartal Præsidiet en udførlig rapport om, hvilke fremskridt der er gjort med henblik på den fulde anvendelse af artikel 117, og sender medlemmerne en kopi heraf.




  3. Efter begrundet henstilling fra Præsidiet kan Parlamentet til enhver tid vedtage, at denne artikels ophævelse fremskyndes, eller at dens gyldighed ved udløbet af den i stk. 1 nævnte periode forlænges. |
| Ændring 4 |
| Artikel 139, stk. 6, afsnit 1 a (nyt) |
| | Artikel 117 a finder tilsvarende anvendelse på dette stykke. |
| Ændring 5 |
| Artikel 165, stk. 4 |
| 4. Artikel 12, 13, 14, 17, 18,
  117,
  118, 119, artikel 121, stk. 1, artikel 123, 125, 127, 128, 130, artikel 131, stk. 1, artikel 132, 133, 135, 136, 138, 139, 140, 141, 142, 143, 146 og 147 finder tilsvarende anvendelse på udvalgsmøder. | 4. Artikel 12, 13, 14, 17, 18, 118, 119, artikel 121, stk. 1, artikel 123, 125, 127, 128, 130, artikel 131, stk. 1, artikel 132, 133, 135, 136, 138, 139, 140, 141, 142, 143, 146 og 147 finder tilsvarende anvendelse på udvalgsmøder. |

NUVÆRENDE ORDLYD

ÆNDRINGER

Ændring 1

Artikel 22, stk. 8, afsnit 1 a og 1 b (nye)

Når sådanne møder godkendes, fastsættes samtidig sprogordningen herfor på grundlag af de officielle sprog, som medlemmerne af og stedfortræderne i det pågældende udvalg anvender og anmoder om.

Samme fremgangsmåde anvendes i forbindelse med delegationerne, medmindre de pågældende medlemmer og stedfortrædere accepterer en anden fremgangsmåde.

Ændring 2

Artikel 117, stk. 3

3. På
  udvalgsmøder
  er der tolkning fra og til de officielle sprog, som medlemmerne af og stedfortræderne i det pågældende udvalg anvender og anmoder om.

3. På
  udvalgs- og delegationsmøder
  er der tolkning fra og til de officielle sprog, som medlemmerne af og stedfortræderne i det pågældende udvalg
  eller den pågældende delegation
  anvender og anmoder om.

3 a. På udvalgs- og delegationsmøder uden for de tre sædvanlige arbejdssteder er der tolkning fra og til de sprog, som anvendes af medlemmer, der har bekræftet, at de vil deltage i mødet. Denne ordning kan, såfremt medlemmerne af det pågældende organ samtykker heri, undtagelsesvis lempes. I tilfælde af uenighed træffer Præsidiet afgørelse.

Ændring 3

Artikel 117 a (ny)

Artikel 117 a

Overgangsbestemmelser

1. Ved anvendelse af artikel 117 tages der, hvad angår de officielle sprog i de lande, der pr. 1. maj 2004 har tiltrådt Den Europæiske Union, fra denne dato og indtil den 31. december 2006 undtagelsesvis hensyn til, om der rent faktisk er et tilstrækkeligt antal tolke og oversættere til rådighed på disse sprog.

2. Generalsekretæren forelægger hvert kvartal Præsidiet en udførlig rapport om, hvilke fremskridt der er gjort med henblik på den fulde anvendelse af artikel 117, og sender medlemmerne en kopi heraf.

3. Efter begrundet henstilling fra Præsidiet kan Parlamentet til enhver tid vedtage, at denne artikels ophævelse fremskyndes, eller at dens gyldighed ved udløbet af den i stk. 1 nævnte periode forlænges.

Ændring 4

Artikel 139, stk. 6, afsnit 1 a (nyt)

Artikel 117 a finder tilsvarende anvendelse på dette stykke.

Ændring 5

Artikel 165, stk. 4

4. Artikel 12, 13, 14, 17, 18,
  117,
  118, 119, artikel 121, stk. 1, artikel 123, 125, 127, 128, 130, artikel 131, stk. 1, artikel 132, 133, 135, 136, 138, 139, 140, 141, 142, 143, 146 og 147 finder tilsvarende anvendelse på udvalgsmøder.

4. Artikel 12, 13, 14, 17, 18, 118, 119, artikel 121, stk. 1, artikel 123, 125, 127, 128, 130, artikel 131, stk. 1, artikel 132, 133, 135, 136, 138, 139, 140, 141, 142, 143, 146 og 147 finder tilsvarende anvendelse på udvalgsmøder.

P5_TA(2004)0265

Ankomst- og afgangstidspunkter i Fællesskabets lufthavne ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 95/93 om fælles regler for tildeling af ankomst- og afgangstidspunkter i Fællesskabets lufthavne (16305/1/2003 — C5-0094/2004 — 2001/0140(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets fælles holdning (16305/1/2003 — C5-0094/2004) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles holdning (16305/1/2003 — C5-0094/2004) (1),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2001) 335) (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2001) 335) (3),

| — | der henviser til Kommissionens ændrede forslag (KOM(2002) 623) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens ændrede forslag (KOM(2002) 623) (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 78, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 78,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme (A5-0217/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme (A5-0217/2004),

| 1. | godkender den fælles holdning; |
| --- | --- |

1.

godkender den fælles holdning;

| 2. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med den fælles holdning; |
| --- | --- |

2.

konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med den fælles holdning;

| 3. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. EF-traktatens artikel 254, stk. 1; |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. EF-traktatens artikel 254, stk. 1;

| 4. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten for sit ansvarsområde og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten for sit ansvarsområde og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(2)  EUT C 261 E af 30.10.2003, s. 116.

(3)  EFT C 270 E af 25.9.2001, s. 131.

P5_TA(2004)0266

Schengen informationssystemet (registreringsattester for motorkøretøjer) ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af konventionen om gennemførelse af Schengen-aftalen af 14. juni 1985 om gradvis ophævelse af kontrollen ved de fælles grænser med hensyn til adgang til Schengeninformationssystemet for de tjenester i medlemsstaterne, der har ansvaret for udstedelse af registreringsattester for motorkøretøjer (KOM(2003) 510 — C5-0412/2003 — 2003/0198(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003) 510) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003) 510) (1),

| — | der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 71, stk. 1, litra d) (C5-0412/2003), |
| --- | --- |

—

der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 71, stk. 1, litra d) (C5-0412/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A5-0205/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A5-0205/2004),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TC1-COD(2003)0198

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 1. april 2004 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2004 om ændring af konventionen om gennemførelse af Schengen-aftalen af 14. juni 1985 om gradvis ophævelse af kontrollen ved de fælles grænser med hensyn til adgang til Schengen-informationssystemet for de tjenester i medlemsstaterne, der har ansvaret for udstedelse af registreringsattester for motorkøretøjer

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 71, stk. 1, litra d),

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (3),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (4), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ifølge artikel 9 i Rådets direktiv 1999/37/EF af 29. april 1999 om registreringsdokumenter for motorkøretøjer (5) skal medlemsstaterne bistå hinanden med gennemførelsen af direktivet, og de kan udveksle oplysninger bilateralt eller multilateralt, navnlig for hver gang et køretøj registreres at kontrollere, om køretøjet opfylder formaliteterne efter omstændighederne i den medlemsstat, hvor det tidligere var registreret. Denne kontrol vil især kunne indebære brug af sammenkoblede edb-systemer. |
| --- | --- |

(1)

Ifølge artikel 9 i Rådets direktiv 1999/37/EF af 29. april 1999 om registreringsdokumenter for motorkøretøjer (5) skal medlemsstaterne bistå hinanden med gennemførelsen af direktivet, og de kan udveksle oplysninger bilateralt eller multilateralt, navnlig for hver gang et køretøj registreres at kontrollere, om køretøjet opfylder formaliteterne efter omstændighederne i den medlemsstat, hvor det tidligere var registreret. Denne kontrol vil især kunne indebære brug af sammenkoblede edb-systemer.

| (2) | Schengen-informationssystemet (i det følgende kaldet »SIS«), som er oprettet i medfør af afsnit IV i konventionen af 1990 om gennemførelse af Schengen-aftalen af 14. juni 1985 om gradvis ophævelse af kontrollen ved de fælles grænser (6) (i det følgende benævnt »Schengen-konventionen af 1990«), og som er integreret i Den Europæiske Union i medfør af den protokol, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, består af sammenkoblede edb-systemer mellem medlemsstaterne og indeholder bl.a. oplysninger om stjålne, ulovligt handlede eller forsvundne motorkøretøjer med et slagvolumen på over 50 cc. |
| --- | --- |

(2)

Schengen-informationssystemet (i det følgende kaldet »SIS«), som er oprettet i medfør af afsnit IV i konventionen af 1990 om gennemførelse af Schengen-aftalen af 14. juni 1985 om gradvis ophævelse af kontrollen ved de fælles grænser (6) (i det følgende benævnt »Schengen-konventionen af 1990«), og som er integreret i Den Europæiske Union i medfør af den protokol, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, består af sammenkoblede edb-systemer mellem medlemsstaterne og indeholder bl.a. oplysninger om stjålne, ulovligt handlede eller forsvundne motorkøretøjer med et slagvolumen på over 50 cc.

| (3) | I Rådets afgørelse af ... [om bekæmpelse af grænseoverskridende køretøjskriminalitet] (7) indgår anvendelsen af SIS som en integreret del af retshåndhævelsesstrategien vedrørende køretøjskriminalitet. |
| --- | --- |

(3)

I Rådets afgørelse af ... [om bekæmpelse af grænseoverskridende køretøjskriminalitet] (7) indgår anvendelsen af SIS som en integreret del af retshåndhævelsesstrategien vedrørende køretøjskriminalitet.

| (4) | I henhold til artikel 100, stk. 1, i Schengen-konventionen af 1990 optages oplysninger om genstande, der eftersøges med henblik på beslaglæggelse eller som bevismidler i en straffesag, i SIS. |
| --- | --- |

(4)

I henhold til artikel 100, stk. 1, i Schengen-konventionen af 1990 optages oplysninger om genstande, der eftersøges med henblik på beslaglæggelse eller som bevismidler i en straffesag, i SIS.

| (5) | I Schengen-konventionens artikel 101, stk. 1, hedder det, at adgang til oplysningerne i SIS samt ret til direkte søgning i disse oplysninger er forbeholdt myndigheder med ansvar for grænsekontrol og anden politi- og toldkontrol inde i landet samt samordning heraf. |
| --- | --- |

(5)

I Schengen-konventionens artikel 101, stk. 1, hedder det, at adgang til oplysningerne i SIS samt ret til direkte søgning i disse oplysninger er forbeholdt myndigheder med ansvar for grænsekontrol og anden politi- og toldkontrol inde i landet samt samordning heraf.

| (6) | I Schengen-konventionens artikel 102, stk. 4, præciseres det, at oplysningerne i princippet ikke må benyttes til administrative formål. |
| --- | --- |

(6)

I Schengen-konventionens artikel 102, stk. 4, præciseres det, at oplysningerne i princippet ikke må benyttes til administrative formål.

| (7) | De myndigheder eller tjenester, der i medlemsstaterne har ansvaret for udstedelse af registreringsattester for køretøjer
  , og hvis opgaver i så henseende er klart definerede
  , bør have adgang
  til oplysninger om motorkøretøjer med et slagvolumen på over 50 cc, oplysninger om påhængsvogne og campingvogne med en egenvægt på over 750 kg og oplysninger
  om stjålne, ulovligt handlede eller forsvundne
  registreringsattester og nummerplader til køretøjer med henblik på at kontrollere, at køretøjer, der ønskes registreret, ikke er stjålet, ulovligt handlet eller forsvundet
  . |
| --- | --- |

(7)

De myndigheder eller tjenester, der i medlemsstaterne har ansvaret for udstedelse af registreringsattester for køretøjer
  , og hvis opgaver i så henseende er klart definerede
  , bør have adgang
  til oplysninger om motorkøretøjer med et slagvolumen på over 50 cc, oplysninger om påhængsvogne og campingvogne med en egenvægt på over 750 kg og oplysninger
  om stjålne, ulovligt handlede eller forsvundne
  registreringsattester og nummerplader til køretøjer med henblik på at kontrollere, at køretøjer, der ønskes registreret, ikke er stjålet, ulovligt handlet eller forsvundet
  .

| (8) | Til det formål er det nødvendigt at vedtage regler, som giver disse myndigheder og tjenester adgang til de pågældende oplysninger, og at give dem mulighed for at benytte oplysningerne til administrative formål med henblik på korrekt udstedelse af registreringsattester for motorkøretøjer. |
| --- | --- |

(8)

Til det formål er det nødvendigt at vedtage regler, som giver disse myndigheder og tjenester adgang til de pågældende oplysninger, og at give dem mulighed for at benytte oplysningerne til administrative formål med henblik på korrekt udstedelse af registreringsattester for motorkøretøjer.

| (9) | I Europa-Parlamentets henstilling til Rådet af 20. november 2003 om anden generation af Schengen-informationssystemet (SIS II) redegøres der for en række vigtige bekymringer og overvejelser i forbindelse med udviklingen af SIS, navnlig med hensyn til adgangen til SIS for private organer som f.eks. bureauer for registrering af køretøjer. |
| --- | --- |

(9)

I Europa-Parlamentets henstilling til Rådet af 20. november 2003 om anden generation af Schengen-informationssystemet (SIS II) redegøres der for en række vigtige bekymringer og overvejelser i forbindelse med udviklingen af SIS, navnlig med hensyn til adgangen til SIS for private organer som f.eks. bureauer for registrering af køretøjer.

| (10) | For så vidt som de tjenester i medlemsstaterne, der har ansvaret for udstedelse af registreringsattester for motorkøretøjer, ikke er statslige tjenester, bør denne adgang gives indirekte, dvs. gennem en af de myndigheder, der er omhandlet i artikel 101, stk. 1, i Schengen-konventionen af 1990, og som har ansvaret for at sikre overholdelsen af de foranstaltninger, som de pågældende medlemsstater har truffet i henhold til artikel 118 i Schengen-konventionen af 1990. |
| --- | --- |

(10)

For så vidt som de tjenester i medlemsstaterne, der har ansvaret for udstedelse af registreringsattester for motorkøretøjer, ikke er statslige tjenester, bør denne adgang gives indirekte, dvs. gennem en af de myndigheder, der er omhandlet i artikel 101, stk. 1, i Schengen-konventionen af 1990, og som har ansvaret for at sikre overholdelsen af de foranstaltninger, som de pågældende medlemsstater har truffet i henhold til artikel 118 i Schengen-konventionen af 1990.

| (11) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (8) samt de specifikke regler om databeskyttelse i Schengen-konventionen af 1990, som supplerer eller præciserer de principper, der er fastsat i direktivet, finder anvendelse på behandlingen af personoplysninger i de myndigheder eller tjenester i medlemsstaterne, der har ansvaret for udstedelse af registreringsattester for motorkøretøjer. |
| --- | --- |

(11)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (8) samt de specifikke regler om databeskyttelse i Schengen-konventionen af 1990, som supplerer eller præciserer de principper, der er fastsat i direktivet, finder anvendelse på behandlingen af personoplysninger i de myndigheder eller tjenester i medlemsstaterne, der har ansvaret for udstedelse af registreringsattester for motorkøretøjer.

| (12) | Målene for den påtænkte handling, nemlig at give de tjenester i medlemsstaterne, der har ansvaret for udstedelse af registreringsattester, adgang til SIS, så de lettere kan udføre de opgaver, der påhviler dem i henhold til direktiv 1999/37/EF, kan kun nås på fællesskabsplan, fordi SIS er et fælles informationssystem. Målet kan ikke nås ved, at medlemsstaterne handler hver for sig. Denne forordning er ikke mere vidtgående, end hvad der er nødvendigt for at nå det pågældende mål. |
| --- | --- |

(12)

Målene for den påtænkte handling, nemlig at give de tjenester i medlemsstaterne, der har ansvaret for udstedelse af registreringsattester, adgang til SIS, så de lettere kan udføre de opgaver, der påhviler dem i henhold til direktiv 1999/37/EF, kan kun nås på fællesskabsplan, fordi SIS er et fælles informationssystem. Målet kan ikke nås ved, at medlemsstaterne handler hver for sig. Denne forordning er ikke mere vidtgående, end hvad der er nødvendigt for at nå det pågældende mål.

| (13) | Medlemsstaterne bør have en tilstrækkeligt lang periode til at træffe de praktiske foranstaltninger, der er nødvendige med henblik på anvendelsen af denne forordning. |
| --- | --- |

(13)

Medlemsstaterne bør have en tilstrækkeligt lang periode til at træffe de praktiske foranstaltninger, der er nødvendige med henblik på anvendelsen af denne forordning.

| (14) | Med hensyn til Island og Norge udgør denne forordning en videreudvikling af de bestemmelser i Schengen-reglerne, som falder inden for det område, der er omhandlet i artikel 1, litra G, i Rådets afgørelse 1999/437/EF af 17. maj 1999 om visse gennemførelsesbestemmelser til den aftale, som Rådet for Den Europæiske Union har indgået med Republikken Island og Kongeriget Norge om disse to staters associering i gennemførelsen, anvendelsen og den videre udvikling af Schengen-reglerne (9). |
| --- | --- |

(14)

Med hensyn til Island og Norge udgør denne forordning en videreudvikling af de bestemmelser i Schengen-reglerne, som falder inden for det område, der er omhandlet i artikel 1, litra G, i Rådets afgørelse 1999/437/EF af 17. maj 1999 om visse gennemførelsesbestemmelser til den aftale, som Rådet for Den Europæiske Union har indgået med Republikken Island og Kongeriget Norge om disse to staters associering i gennemførelsen, anvendelsen og den videre udvikling af Schengen-reglerne (9).

| (15) | I denne forordning overholdes de grundlæggende rettigheder og de principper, som bl.a. Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder anerkender som fællesskabsrettens almindelige principper — |
| --- | --- |

(15)

I denne forordning overholdes de grundlæggende rettigheder og de principper, som bl.a. Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder anerkender som fællesskabsrettens almindelige principper —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Afsnit IV i Schengen-konventionen af 1990 ændres som følger:

| 1) | I artikel 100, stk. 3, tilføjes følgende litra g):


  »
  g) stjålne, ulovligt handlede eller forsvundne registreringsattester og nummerplader til køretøjer.
  « |
| --- | --- |

1)

I artikel 100, stk. 3, tilføjes følgende litra g):

»
  g) stjålne, ulovligt handlede eller forsvundne registreringsattester og nummerplader til køretøjer.
  «

| 2) | Følgende artikel 102 a indsættes:

  »Artikel 102 a
  1.   Uanset artikel 92, stk. 1, artikel 100, stk. 1, artikel 101, stk. 1 og 2, og artikel 102, stk. 1, 4 og 5, har de tjenester i medlemsstaterne, der har ansvaret for udstedelse af registreringsattester for motorkøretøjer, jf. Rådets direktiv 1999/37/EF af 29. april 1999 om registreringsdokumenter for motorkøretøjer (10), ret til adgang til følgende oplysninger, der er optaget i Schengen-informationssystemet,
  udelukkende
  med henblik på at kontrollere, at køretøjer, der ønskes registreret, ikke er stjålet, ulovligt handlet eller
  forsvundet
  :






  a) | oplysninger om motorkøretøjer med et slagvolumen på over 50 cc |
| --- | --- | --- |

2)

Følgende artikel 102 a indsættes:

»Artikel 102 a

1.   Uanset artikel 92, stk. 1, artikel 100, stk. 1, artikel 101, stk. 1 og 2, og artikel 102, stk. 1, 4 og 5, har de tjenester i medlemsstaterne, der har ansvaret for udstedelse af registreringsattester for motorkøretøjer, jf. Rådets direktiv 1999/37/EF af 29. april 1999 om registreringsdokumenter for motorkøretøjer (10), ret til adgang til følgende oplysninger, der er optaget i Schengen-informationssystemet,
  udelukkende
  med henblik på at kontrollere, at køretøjer, der ønskes registreret, ikke er stjålet, ulovligt handlet eller
  forsvundet
  :

a)

oplysninger om motorkøretøjer med et slagvolumen på over 50 cc

| b) | oplysninger om påhængsvogne og campingvogne med en egenvægt på over
  750 kg |
| --- | --- |

b)

oplysninger om påhængsvogne og campingvogne med en egenvægt på over
  750 kg

| c) | oplysninger om stjålne, ulovligt handlede eller forsvundne registreringsattester og nummerplader til køretøjer. |
| --- | --- |

c)

oplysninger om stjålne, ulovligt handlede eller forsvundne registreringsattester og nummerplader til køretøjer.

Med forbehold af stk. 2 er de pågældende tjenesters adgang til de nævnte oplysninger underlagt den enkelte medlemsstats nationale lovgivning.

2.   Når de i stk. 1 omhandlede tjenester er statslige, har de ret til direkte søgning i de i stk. 1 nævnte oplysninger i Schengen-informationssystemet

Når de i stk. 1 omhandlede tjenester ikke er statslige, har de kun adgang til de i stk. 1 nævnte oplysninger i Schengen-informationssystemet gennem en af de myndigheder, der er omhandlet i artikel 101, stk. 1. Den pågældende myndighed har ret til direkte søgning i oplysningerne. Medlemsstaten sikrer, at tjenesten og dens ansatte er forpligtede til at overholde eventuelle begrænsninger i den brug, de må gøre af de oplysninger, som den offentlige myndighed har givet dem.

3.   Artikel 100, stk. 2, finder ikke anvendelse på søgninger, der foretages i overensstemmelse med bestemmelserne i denne artikel. Indberetninger af oplysninger, der er fremkommet under en søgning i Schengen-informationssystemet, og som giver anledning til mistanke om en strafbar handling, fra de tjenester, der er omhandlet i stk. 1, til politimyndighederne eller de retlige myndigheder, er underlagt national lovgivning.

4.
     
  Efter at have anmodet Den Fælles Tilsynsmyndighed, der er oprettet i medfør af artikel 115, om en udtalelse om bestemmelserne om databeskyttelse forelægger Kommissionen hvert år Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om gennemførelsen af denne artikel. I denne rapport angiver Kommissionen, hvor mange søgninger der er foretaget, hvor mange stjålne motorkøretøjer der er opdaget, og hvordan bestemmelserne om databeskyttelse er anvendt. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen de oplysninger, der er nødvendige for at udarbejde denne rapport.

| 3) | Artikel 103 affattes således:


  »
  Artikel 103




  Hver enkelt medlemsstat påser, at den instans, der forvalter databasen, registrerer hver enkelt videregivelse af personoplysninger i den nationale del af Schengen-informationssystemet, for at kontrollere, om søgningen er tilladt.




  Registreringen skal omfatte den person eller genstand, som søgningen gælder, den terminal eller bruger, der gennemfører søgningen, sted, dato og tidspunkt for søgningen samt årsagerne til søgningen.




  Registreringen må kun anvendes til dette formål og slettes senest et år efter, at den har fundet sted.
  « |
| --- | --- |

3)

Artikel 103 affattes således:

»
  Artikel 103

Hver enkelt medlemsstat påser, at den instans, der forvalter databasen, registrerer hver enkelt videregivelse af personoplysninger i den nationale del af Schengen-informationssystemet, for at kontrollere, om søgningen er tilladt.

Registreringen skal omfatte den person eller genstand, som søgningen gælder, den terminal eller bruger, der gennemfører søgningen, sted, dato og tidspunkt for søgningen samt årsagerne til søgningen.

Registreringen må kun anvendes til dette formål og slettes senest et år efter, at den har fundet sted.
  «

Artikel 2

Forordningen træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra [seks måneder efter offentliggørelsen].

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

formand

På Rådets vegne

formand

---

(1)  EUT C ...

1

(2)  EUT C ...

2

(3)  EUT C ...

3

(4)  Europa-Parlamentets holdning af 1.4.2004.

4

Europa-Parlamentets holdning af 1.4.2004.

(5)  EFT L 138 af 1.6.1999, s. 57. Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2003/127/EF (EUT L 10 af 16.1.2004, s. 29).

5

Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2003/127/EF (EUT L 10 af 16.1.2004, s. 29).

(6)  EFT L 239 af 22.9.2000, s.19.

6

(7)  EUT L ...

7

(8)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

8

Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

(9)  EFT L 176 af 10.7.1999, s. 31.

9

(10)  
  EFT L 138 af 1.6.1999, s. 57. Senest ændret Kommissionens direktiv 2003/127/EF (EUT L 10 af 16.1.2004, s. 29).«

10

EFT L 138 af 1.6.1999, s. 57. Senest ændret Kommissionens direktiv 2003/127/EF (EUT L 10 af 16.1.2004, s. 29).

P5_TA(2004)0267

Fiskeriaftale EF/Grønland *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om indgåelse af protokollen om ændring af den fjerde protokol om betingelserne for det fiskeri, der er fastsat i fiskeriaftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab på den ene side og den danske regering og det grønlandske landsstyre på den anden side (KOM(2003) 609 — C5-0514/2003 — 2003/0236(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til Rådets forordning (KOM(2003) 609) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets forordning (KOM(2003) 609) (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 37 og artikel 300, stk. 2 og stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0514/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 37 og artikel 300, stk. 2 og stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0514/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67 og artikel 97, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67 og artikel 97, stk. 7,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget og udtalelse fra Budgetudvalget (A5-0060/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget og udtalelse fra Budgetudvalget (A5-0060/2004),

| 1. | godkender forslaget til Rådets forordning som ændret og godkender indgåelsen af protokollen; |
| --- | --- |

1.

godkender forslaget til Rådets forordning som ændret og godkender indgåelsen af protokollen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til regeringerne og parlamenterne i medlemsstaterne, Danmark og Grønland. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til regeringerne og parlamenterne i medlemsstaterne, Danmark og Grønland.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRINGER |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Betragtning 4 a (ny) |
| | (4 a) Den finansielle godtgørelse, der henvises til i artikel 11 i protokollen om ændring af den fjerde protokol, bør udelukkende afspejle fiskerirettighedernes kommercielle værdi og ikke længere omfatte beløb, der vedrører finansiel støtte til tredjelande. |
| Ændring 2 |
| Artikel 3, stk. 1 |
| 1. Når en medlemsstat ikke udnytter alle sine fiskerimuligheder i forbindelse med sine kvoter og licenser i farvandene under Grønlands højhedsområde eller jurisdiktion, kan Kommissionen uden at anfægte de kompetencer, der er tillagt medlemsstaterne efter artikel 20, stk. 5, i forordning (EF) nr. 2371/2002,
  omfordele de uudnyttede fiskerimuligheder for det pågældende fangstår til fartøjer fra en anden medlemsstat, der anmoder herom
  . | 1. Når en medlemsstat ikke udnytter alle sine fiskerimuligheder i forbindelse med sine kvoter og licenser i farvandene under Grønlands højhedsområde eller jurisdiktion, kan Kommissionen uden at anfægte de kompetencer, der er tillagt medlemsstaterne efter artikel 20, stk. 5, i forordning (EF) nr. 2371/2002,
  eller princippet om relativ stabilitet iværksætte konsultationsprocedurer mellem medlemsstaterne med henblik på at fremme en optimal udnyttelse af fiskerimulighederne
  . |
| Ændring 3 |
| Artikel 4 a, stk. 1 (nyt) |
| | Artikel 4 a




  1. I løbet af protokollens gyldighedsperiode og forud for en eventuel fornyelse heraf forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en generel evalueringsrapport, der bl.a. omfatter en cost-benefit-analyse. |
| Ændring 4 |
| Artikel 4 a, stk. 2 (nyt) |
| | 2. På grundlag af sådanne rapporter og efter høring af Europa-Parlamentet giver Rådet i givet fald Kommissionen et forhandlingsmandat med henblik på vedtagelse af en ny protokol. |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRINGER

Ændring 1

Betragtning 4 a (ny)

(4 a) Den finansielle godtgørelse, der henvises til i artikel 11 i protokollen om ændring af den fjerde protokol, bør udelukkende afspejle fiskerirettighedernes kommercielle værdi og ikke længere omfatte beløb, der vedrører finansiel støtte til tredjelande.

Ændring 2

Artikel 3, stk. 1

1. Når en medlemsstat ikke udnytter alle sine fiskerimuligheder i forbindelse med sine kvoter og licenser i farvandene under Grønlands højhedsområde eller jurisdiktion, kan Kommissionen uden at anfægte de kompetencer, der er tillagt medlemsstaterne efter artikel 20, stk. 5, i forordning (EF) nr. 2371/2002,
  omfordele de uudnyttede fiskerimuligheder for det pågældende fangstår til fartøjer fra en anden medlemsstat, der anmoder herom
  .

1. Når en medlemsstat ikke udnytter alle sine fiskerimuligheder i forbindelse med sine kvoter og licenser i farvandene under Grønlands højhedsområde eller jurisdiktion, kan Kommissionen uden at anfægte de kompetencer, der er tillagt medlemsstaterne efter artikel 20, stk. 5, i forordning (EF) nr. 2371/2002,
  eller princippet om relativ stabilitet iværksætte konsultationsprocedurer mellem medlemsstaterne med henblik på at fremme en optimal udnyttelse af fiskerimulighederne
  .

Ændring 3

Artikel 4 a, stk. 1 (nyt)

Artikel 4 a

1. I løbet af protokollens gyldighedsperiode og forud for en eventuel fornyelse heraf forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en generel evalueringsrapport, der bl.a. omfatter en cost-benefit-analyse.

Ændring 4

Artikel 4 a, stk. 2 (nyt)

2. På grundlag af sådanne rapporter og efter høring af Europa-Parlamentet giver Rådet i givet fald Kommissionen et forhandlingsmandat med henblik på vedtagelse af en ny protokol.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0268

Det Europæiske Råds møde (Bruxelles, den 25.-26. marts 2004)

Europa-Parlamentets beslutningsforslag om Det Europæiske Råds møde den 25.-26. marts 2004

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkastet til traktat om en forfatning for Europa, der er udarbejdet af Det Europæiske Konvent, |
| --- | --- |

—

der henviser til udkastet til traktat om en forfatning for Europa, der er udarbejdet af Det Europæiske Konvent,

| — | der henviser til sine beslutninger af 24. september 2003 (1), 4. december 2003 (2) og 18. december 2003 (3), og af 29. januar 2004 (4) og 11. marts 2004 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 24. september 2003 (1), 4. december 2003 (2) og 18. december 2003 (3), og af 29. januar 2004 (4) og 11. marts 2004 (5),

| A. | henviser til, at Det Europæiske Råd bekræftede sit forsæt om at nå til enighed om forfatningstraktaten og besluttede, at der skulle være opnået enighed om forfatningstraktaten senest på mødet i Det Europæiske Råd den 17.-18. juni 2004, |
| --- | --- |

A.

henviser til, at Det Europæiske Råd bekræftede sit forsæt om at nå til enighed om forfatningstraktaten og besluttede, at der skulle være opnået enighed om forfatningstraktaten senest på mødet i Det Europæiske Råd den 17.-18. juni 2004,

| B. | der henviser til, at nødvendigheden af at styrke EU's strategi over for terrorisme er blevet synligere end nogensinde efter de brutale terrorangreb den 11. september 2001 og i Madrid den 11. marts 2004, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at nødvendigheden af at styrke EU's strategi over for terrorisme er blevet synligere end nogensinde efter de brutale terrorangreb den 11. september 2001 og i Madrid den 11. marts 2004,

| C. | der henviser til, at terrorisme udgør en forbrydelse mod menneskeheden og værdierne i et åbent, demokratisk og multikulturelt samfund, og at den dermed er en trussel mod den internationale fred, stabilitet og sikkerhed, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at terrorisme udgør en forbrydelse mod menneskeheden og værdierne i et åbent, demokratisk og multikulturelt samfund, og at den dermed er en trussel mod den internationale fred, stabilitet og sikkerhed,

| D. | der henviser til, at kampen mod terror udvisker de traditionelle grænser mellem udenrigs- og indenrigspolitik, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at kampen mod terror udvisker de traditionelle grænser mellem udenrigs- og indenrigspolitik,

| E. | der henviser til, at det kun er muligt at øge vore borgeres sikkerhed gennem et styrket samarbejde på europæisk og internationalt plan, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det kun er muligt at øge vore borgeres sikkerhed gennem et styrket samarbejde på europæisk og internationalt plan,

| F. | der henviser til, at Konventet i udkastet til traktat om en forfatning for Europa allerede har peget på en løsning af problemerne i forbindelse med etableringen af området med frihed, sikkerhed og retfærdighed samt forebyggelse og bekæmpelse af terror og organiseret kriminalitet; der opfordrer Det Europæiske Råd og Rådet til så vidt muligt på grundlag af de eksisterende traktater at foregribe en overførsel af det strafferetlige samarbejde til fællesskabssøjlen (artikel 42 i TEU), indførelsen af afstemning med kvalificeret flertal og fælles beslutningsprocedure i politikker henhørende under afsnit IV i EF-traktaten, omdannelsen af Europol til et europæisk agentur samt dets associering med Eurojust, og høring af Parlamentet i forbindelse med alle internationale aftaler vedrørende området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Konventet i udkastet til traktat om en forfatning for Europa allerede har peget på en løsning af problemerne i forbindelse med etableringen af området med frihed, sikkerhed og retfærdighed samt forebyggelse og bekæmpelse af terror og organiseret kriminalitet; der opfordrer Det Europæiske Råd og Rådet til så vidt muligt på grundlag af de eksisterende traktater at foregribe en overførsel af det strafferetlige samarbejde til fællesskabssøjlen (artikel 42 i TEU), indførelsen af afstemning med kvalificeret flertal og fælles beslutningsprocedure i politikker henhørende under afsnit IV i EF-traktaten, omdannelsen af Europol til et europæisk agentur samt dets associering med Eurojust, og høring af Parlamentet i forbindelse med alle internationale aftaler vedrørende området med frihed, sikkerhed og retfærdighed,

Regeringskonferencen

| 1. | noterer sig med tilfredshed Det Europæiske Råds tilsagn om at nå til enighed om forfatningstraktaten senest på mødet den 17.-18. juni 2004 og mener, at dette om muligt bør ske inden valget til Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

1.

noterer sig med tilfredshed Det Europæiske Råds tilsagn om at nå til enighed om forfatningstraktaten senest på mødet den 17.-18. juni 2004 og mener, at dette om muligt bør ske inden valget til Europa-Parlamentet;

| 2. | understreger, at den aftale herom, der bliver indgået, under ingen omstændigheder må underminere balancen i teksten, som den fremgår af konventets arbejde; minder regeringskonferencen om, at Parlamentet aldrig vil støtte en forfatning, som ikke i sit væsen bygger på forslagene fra Konventet, som ser bort fra Parlamentets nuværende budgetmæssige prærogativer, eller som ikke i betydelig grad udvider virkeområdet for kvalificerede flertalsafstemninger i Rådet og i den fælles beslutningsprocedure med Parlamentet; |
| --- | --- |

2.

understreger, at den aftale herom, der bliver indgået, under ingen omstændigheder må underminere balancen i teksten, som den fremgår af konventets arbejde; minder regeringskonferencen om, at Parlamentet aldrig vil støtte en forfatning, som ikke i sit væsen bygger på forslagene fra Konventet, som ser bort fra Parlamentets nuværende budgetmæssige prærogativer, eller som ikke i betydelig grad udvider virkeområdet for kvalificerede flertalsafstemninger i Rådet og i den fælles beslutningsprocedure med Parlamentet;

| 3. | forpligter sig til at opretholde sit aktive engagement i regeringskonferencen på alle niveauer, uanset valgkampen; |
| --- | --- |

3.

forpligter sig til at opretholde sit aktive engagement i regeringskonferencen på alle niveauer, uanset valgkampen;

| 4. | mener, at forfatningen, lige netop på det tidspunkt, hvor den mest ambitiøse udvidelse i EU's historie finder sted, er et udtryk for, at vort kontinent politisk set begynder på en frisk; |
| --- | --- |

4.

mener, at forfatningen, lige netop på det tidspunkt, hvor den mest ambitiøse udvidelse i EU's historie finder sted, er et udtryk for, at vort kontinent politisk set begynder på en frisk;

| 5. | anmoder Det Europæiske Råd om at vedtage, at den højtidelige undertegnelse af den fremtidige forfatningstraktat skal finde sted i Madrid som en symbolsk handling til bekræftelse af, at den mest effektive reaktion på terrorisme og det budskab om frygt og barbari, som terrorismen spreder, ligger i beseglingen af de europæiske institutioners styrke og udviklingen af en proces kendetegnet ved fri og demokratisk deltagelse med inddragelse af civilsamfundet; |
| --- | --- |

5.

anmoder Det Europæiske Råd om at vedtage, at den højtidelige undertegnelse af den fremtidige forfatningstraktat skal finde sted i Madrid som en symbolsk handling til bekræftelse af, at den mest effektive reaktion på terrorisme og det budskab om frygt og barbari, som terrorismen spreder, ligger i beseglingen af de europæiske institutioners styrke og udviklingen af en proces kendetegnet ved fri og demokratisk deltagelse med inddragelse af civilsamfundet;

Terrorisme

| 6. | fordømmer alle terrorangreb, uanset grund, hvor de end finder sted og hvem der end iværksætter dem, herunder navnlig det brutale angreb for nylig i Madrid den 11. marts 2004; udtrykker sin medfølelse og solidaritet med ofrene, deres familier og det spanske folk; |
| --- | --- |

6.

fordømmer alle terrorangreb, uanset grund, hvor de end finder sted og hvem der end iværksætter dem, herunder navnlig det brutale angreb for nylig i Madrid den 11. marts 2004; udtrykker sin medfølelse og solidaritet med ofrene, deres familier og det spanske folk;

| 7. | glæder sig over, at Det Europæiske Råd har støttet Parlamentets forslag om at indføre en europæisk dag for terrorofre; |
| --- | --- |

7.

glæder sig over, at Det Europæiske Råd har støttet Parlamentets forslag om at indføre en europæisk dag for terrorofre;

| 8. | tilkendegiver sin beundring for den eksemplariske måde, befolkningen i Madrid og det spanske samfund i almindelighed forholdt sig på stillet over for den gru og de lidelser, der fulgte i kølvandet på terrorangrebene den 11. marts 2004; fremhæver borgernes solidariske og humanitære indsats og redningstjenesternes effektivitet samt den hjælp, som alle institutioner ydede ofrene og deres familier; understreger, at der i forbindelse med disse dramatiske begivenheder ikke på noget tidspunkt opstod fremmedhadske tendenser eller tilkendegivelser over for konkrete religioner eller lande; |
| --- | --- |

8.

tilkendegiver sin beundring for den eksemplariske måde, befolkningen i Madrid og det spanske samfund i almindelighed forholdt sig på stillet over for den gru og de lidelser, der fulgte i kølvandet på terrorangrebene den 11. marts 2004; fremhæver borgernes solidariske og humanitære indsats og redningstjenesternes effektivitet samt den hjælp, som alle institutioner ydede ofrene og deres familier; understreger, at der i forbindelse med disse dramatiske begivenheder ikke på noget tidspunkt opstod fremmedhadske tendenser eller tilkendegivelser over for konkrete religioner eller lande;

| 9. | finder det nødvendigt at forsætte bestræbelserne på at udvikle et transatlantisk samarbejde og en global handlingsplan mod alle former for terrorisme og opfordrer EU og USA til på deres forestående topmøde i Dublin den 25.-26. juni 2004 at iværksætte en fælles handlingsplan til bekæmpelse af terrorisme, som på én gang er udtryk for beslutsomhed og en aktiv indsats mod terrorisme; |
| --- | --- |

9.

finder det nødvendigt at forsætte bestræbelserne på at udvikle et transatlantisk samarbejde og en global handlingsplan mod alle former for terrorisme og opfordrer EU og USA til på deres forestående topmøde i Dublin den 25.-26. juni 2004 at iværksætte en fælles handlingsplan til bekæmpelse af terrorisme, som på én gang er udtryk for beslutsomhed og en aktiv indsats mod terrorisme;

| 10. | glæder sig over erklæringen om solidaritet mod terrorisme, som omfatter medlems- og tiltrædelsesstaternes politiske forpligtelse til at optræde samlet imod terrorhandlinger, i den solidaritetklausuls ånd, som optræder i udkastet til traktat om en forfatning for Europa (artikel I-42); |
| --- | --- |

10.

glæder sig over erklæringen om solidaritet mod terrorisme, som omfatter medlems- og tiltrædelsesstaternes politiske forpligtelse til at optræde samlet imod terrorhandlinger, i den solidaritetklausuls ånd, som optræder i udkastet til traktat om en forfatning for Europa (artikel I-42);

| 11. | tager enigheden i Rådet om oprettelse af en koordinator for terrorbekæmpelse til efterretning; forventer, at denne stilling vil blive en del af den fælles administration mellem Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne, når forfatningen træder i kraft, og derfor vil blive underkastet EU's parlamentariske kontrol og domstolskontrol; konstaterer, at medlemsstaterne nok teoretisk støtter kampen mod terrorisme, men beklager samtidig medlemsstaternes beklagelige mangel på støtte til rimelige bevillinger på EU's budget; |
| --- | --- |

11.

tager enigheden i Rådet om oprettelse af en koordinator for terrorbekæmpelse til efterretning; forventer, at denne stilling vil blive en del af den fælles administration mellem Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne, når forfatningen træder i kraft, og derfor vil blive underkastet EU's parlamentariske kontrol og domstolskontrol; konstaterer, at medlemsstaterne nok teoretisk støtter kampen mod terrorisme, men beklager samtidig medlemsstaternes beklagelige mangel på støtte til rimelige bevillinger på EU's budget;

| 12. | beklager, at den europæiske dagsorden for kampen mod terrorisme tilsyneladende kun gør fremskridt i kølvandet på tragiske begivenheder og ikke som resultat af en koordineret og kohærent EU-strategi; beklager dybt, at Rådet kun har givet Parlamentet lidt, og i visse tilfælde slet ingen, tid til at behandle den antiterrorlovgivning, der er blevet udarbejdet siden den 11. september 2001, og understreger endnu en gang sin ret til at blive fuldt og rettidigt inddraget i lovgivningsprocessen; anmoder Rådet om fuldt ud at inddrage Parlamentet i udarbejdelsen af de foranstaltninger af lovgivningsmæssig og operativ art, der er anmodet om, planlagt eller allerede forelagt og at tage det nødvendige hensyn til Parlamentets holdning herunder dens mulige finansielle virkninger; |
| --- | --- |

12.

beklager, at den europæiske dagsorden for kampen mod terrorisme tilsyneladende kun gør fremskridt i kølvandet på tragiske begivenheder og ikke som resultat af en koordineret og kohærent EU-strategi; beklager dybt, at Rådet kun har givet Parlamentet lidt, og i visse tilfælde slet ingen, tid til at behandle den antiterrorlovgivning, der er blevet udarbejdet siden den 11. september 2001, og understreger endnu en gang sin ret til at blive fuldt og rettidigt inddraget i lovgivningsprocessen; anmoder Rådet om fuldt ud at inddrage Parlamentet i udarbejdelsen af de foranstaltninger af lovgivningsmæssig og operativ art, der er anmodet om, planlagt eller allerede forelagt og at tage det nødvendige hensyn til Parlamentets holdning herunder dens mulige finansielle virkninger;

| 13. | beklager i særdeleshed, at fem medlemsstater har undladt at overholde fristen for implementering af den europæiske arrestordre, og opfordrer dem kraftigt til hurtigst muligt at gøre dette; anmoder Kommissionen om ved årets afslutning at rapportere om, hvordan dette vigtige lovinstrument har fungeret i praksis; |
| --- | --- |

13.

beklager i særdeleshed, at fem medlemsstater har undladt at overholde fristen for implementering af den europæiske arrestordre, og opfordrer dem kraftigt til hurtigst muligt at gøre dette; anmoder Kommissionen om ved årets afslutning at rapportere om, hvordan dette vigtige lovinstrument har fungeret i praksis;

| 14. | opfordrer Rådet til hurtigst muligt efter at have modtaget Parlamentets udtalelse at vedtage det forslag til rammeafgørelse om proceduremæssige garantier under straffeloven i Den Europæiske Union, som Kommissionen netop har fremlagt, og som vil sikre beskyttelse af individuelle rettigheder, efter at den europæiske arrestordre er trådt i kraft; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Rådet til hurtigst muligt efter at have modtaget Parlamentets udtalelse at vedtage det forslag til rammeafgørelse om proceduremæssige garantier under straffeloven i Den Europæiske Union, som Kommissionen netop har fremlagt, og som vil sikre beskyttelse af individuelle rettigheder, efter at den europæiske arrestordre er trådt i kraft;

| 15. | fremhæver, at en af prioriteterne i EU's kamp mod terrorisme er at forstærke samarbejdet mellem polititjenesterne, herunder en mere struktureret rolle for taskforcen af EU's politichefer for at sikre interoperabilitet mellem de nationale sikkerhedsplaner og udveksle efterretningsdata; opfordrer derfor medlemsog tiltrædelsesstaterne til at gøre dette; |
| --- | --- |

15.

fremhæver, at en af prioriteterne i EU's kamp mod terrorisme er at forstærke samarbejdet mellem polititjenesterne, herunder en mere struktureret rolle for taskforcen af EU's politichefer for at sikre interoperabilitet mellem de nationale sikkerhedsplaner og udveksle efterretningsdata; opfordrer derfor medlemsog tiltrædelsesstaterne til at gøre dette;

| 16. | glæder sig over Det Europæiske Råds krav om, at Rådets direktiv om erstatning til ofre for alvorlige forbrydelser og terrorisme skal vedtages inden den 1. maj 2004 for at sikre passende erstatning for den skade og de lidelser, de har været udsat for, og tilkendegiver sin vilje til at forhøje den finansielle tildeling væsentligt til den relevante opgradering af pilotprojektet, så det får samme status som en større EU-aktion, som bør fokusere på psykologisk og materiel bistand til ofrene; |
| --- | --- |

16.

glæder sig over Det Europæiske Råds krav om, at Rådets direktiv om erstatning til ofre for alvorlige forbrydelser og terrorisme skal vedtages inden den 1. maj 2004 for at sikre passende erstatning for den skade og de lidelser, de har været udsat for, og tilkendegiver sin vilje til at forhøje den finansielle tildeling væsentligt til den relevante opgradering af pilotprojektet, så det får samme status som en større EU-aktion, som bør fokusere på psykologisk og materiel bistand til ofrene;

| 17. | er af den opfattelse, at det ikke må tillades, at forholdsregler, der indføres for at forsvare demokratiets og frihedens idealer imod terrorhandlinger, underminerer grundlæggende aspekter ved de samme værdier; mener i særdeleshed, at der bør sættes stærkere ind for at øge beskyttelsen af borgerlige frihedsrettigheder, grundlæggende rettigheder og personoplysninger; |
| --- | --- |

17.

er af den opfattelse, at det ikke må tillades, at forholdsregler, der indføres for at forsvare demokratiets og frihedens idealer imod terrorhandlinger, underminerer grundlæggende aspekter ved de samme værdier; mener i særdeleshed, at der bør sættes stærkere ind for at øge beskyttelsen af borgerlige frihedsrettigheder, grundlæggende rettigheder og personoplysninger;

| 18. | understreger, at Den Europæiske Union for at takle terrortruslen ikke behøver ekstraordinære juridiske instrumenter eller institutioner, men at Rådet skal vedtage de foreliggende forslag, og at medlemsstaterne fuldt og helt skal gennemføre de lovgivningsmæssige instrumenter, som er relevante for kampen mod terrorisme; opfordrer i den forbindelse Kommissionen til at offentliggøre en »resultatoversigt« over medlemsstaternes implementering af antiterrorlovgivningen; |
| --- | --- |

18.

understreger, at Den Europæiske Union for at takle terrortruslen ikke behøver ekstraordinære juridiske instrumenter eller institutioner, men at Rådet skal vedtage de foreliggende forslag, og at medlemsstaterne fuldt og helt skal gennemføre de lovgivningsmæssige instrumenter, som er relevante for kampen mod terrorisme; opfordrer i den forbindelse Kommissionen til at offentliggøre en »resultatoversigt« over medlemsstaternes implementering af antiterrorlovgivningen;

| 19. | beklager dybt den utålelige mangel på fremskridt og medlemsstaternes konsekvente afståen fra at lægge fælles pres på USA med henblik på at sigte eller frigive de personer, der holdes som fanger i Guantánamo; |
| --- | --- |

19.

beklager dybt den utålelige mangel på fremskridt og medlemsstaternes konsekvente afståen fra at lægge fælles pres på USA med henblik på at sigte eller frigive de personer, der holdes som fanger i Guantánamo;

| 20. | beklager, at Europols og Eurojusts betydning hidtil har været undervurderet og anmoder om, at de kan komme til at spille en større rolle i den strategiske indsamling af efterretninger og koordineringen af efterforskningen af grænseoverskridende kriminalitet, i samarbejde med nationalt politi og nationale domstole; beklager desuden, at den antiterrorenhed, der blev oprettet i Europol efter den 11. september 2001, er blevet opløst, og anmoder Det Europæiske Råd om at genetablere den; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at omdanne Det Europæiske Politikontor (Europol) til et egentligt europæisk agentur og anbefaler, at det øjeblikkelig reorganiseres og styrkes; henstiller, at der oprettes en offentlig EU-anklager og foretages en harmonisering af definitionen på alvorlige og grænseoverskridende forbrydelser, idet begge instrumenter er vigtige i kampen mod terror; |
| --- | --- |

20.

beklager, at Europols og Eurojusts betydning hidtil har været undervurderet og anmoder om, at de kan komme til at spille en større rolle i den strategiske indsamling af efterretninger og koordineringen af efterforskningen af grænseoverskridende kriminalitet, i samarbejde med nationalt politi og nationale domstole; beklager desuden, at den antiterrorenhed, der blev oprettet i Europol efter den 11. september 2001, er blevet opløst, og anmoder Det Europæiske Råd om at genetablere den; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at omdanne Det Europæiske Politikontor (Europol) til et egentligt europæisk agentur og anbefaler, at det øjeblikkelig reorganiseres og styrkes; henstiller, at der oprettes en offentlig EU-anklager og foretages en harmonisering af definitionen på alvorlige og grænseoverskridende forbrydelser, idet begge instrumenter er vigtige i kampen mod terror;

| 21. | udtrykker meget alvorlig bekymring over den hensigt, visse medlemsstater har givet udtryk for, og som står at læse i Kommissionens meddelelse om overførsel af PNR-oplysninger: Overordnet EU-strategi (KOM(2003) 826), om i efterretningsøjemed at indsamle private og kommercielle data, så som oplysninger om flypassagerer og telekommunikation, samt bankinformationer, uanset det måtte betyde en overtrædelse af EU's lovgivning om databeskyttelse; |
| --- | --- |

21.

udtrykker meget alvorlig bekymring over den hensigt, visse medlemsstater har givet udtryk for, og som står at læse i Kommissionens meddelelse om overførsel af PNR-oplysninger: Overordnet EU-strategi (KOM(2003) 826), om i efterretningsøjemed at indsamle private og kommercielle data, så som oplysninger om flypassagerer og telekommunikation, samt bankinformationer, uanset det måtte betyde en overtrædelse af EU's lovgivning om databeskyttelse;

| 22. | anmoder Rådet og medlemsstaterne om at sikre en demokratisk dialog mellem institutionerne og borgerne med henblik på at fremme en tværkulturel og tværreligiøs forståelse; opfordrer på ny Rådet til især at vedtage rammeafgørelsen om bekæmpelse af racisme; |
| --- | --- |

22.

anmoder Rådet og medlemsstaterne om at sikre en demokratisk dialog mellem institutionerne og borgerne med henblik på at fremme en tværkulturel og tværreligiøs forståelse; opfordrer på ny Rådet til især at vedtage rammeafgørelsen om bekæmpelse af racisme;

| 23. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at foretage en realistisk analyse af, hvor stor truslen er for terrorangreb i EU med benyttelse af biologiske og kemiske våben, og, i lyset af analysens resultater, at indlede de nødvendige lovgivningsmæssige skridt til imødegåelse af sådanne angreb; |
| --- | --- |

23.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at foretage en realistisk analyse af, hvor stor truslen er for terrorangreb i EU med benyttelse af biologiske og kemiske våben, og, i lyset af analysens resultater, at indlede de nødvendige lovgivningsmæssige skridt til imødegåelse af sådanne angreb;

| 24. | erindrer om, at kampen mod terrorisme kræver, at der indgås en bred alliance rettet mod udryddelse af fattigdom og uretfærdighed og indførelse af demokrati og respekt for retsstatsforhold og menneskerettigheder globalt; understreger derfor, at international terror skal bekæmpes beslutsomt, ikke kun med militære midler, men også ved at tage fat om roden til de enorme politiske, sociale, økonomiske og økologiske problemer, der findes i verden af i dag; |
| --- | --- |

24.

erindrer om, at kampen mod terrorisme kræver, at der indgås en bred alliance rettet mod udryddelse af fattigdom og uretfærdighed og indførelse af demokrati og respekt for retsstatsforhold og menneskerettigheder globalt; understreger derfor, at international terror skal bekæmpes beslutsomt, ikke kun med militære midler, men også ved at tage fat om roden til de enorme politiske, sociale, økonomiske og økologiske problemer, der findes i verden af i dag;

| 25. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at sikre et tættere samarbejde med FN's Counter-Terrorism Committee og til at fremskynde brugen af den hurtige udrykningsmekanisme til særlige opgaver i prioriterede lande med det formål at yde sårbare tredjelande faglig bistand både for at styrke deres terrorbekæmpelsesmuligheder og for at fjerne årsagerne til enhver mulig konflikt; |
| --- | --- |

25.

opfordrer Kommissionen og Rådet til at sikre et tættere samarbejde med FN's Counter-Terrorism Committee og til at fremskynde brugen af den hurtige udrykningsmekanisme til særlige opgaver i prioriterede lande med det formål at yde sårbare tredjelande faglig bistand både for at styrke deres terrorbekæmpelsesmuligheder og for at fjerne årsagerne til enhver mulig konflikt;

| 26. | opfordrer Rådet til at udbygge dialogen, samarbejdet og forbindelserne mellem Europa og den arabiske og muslimske verden med henblik på at styrke de moderate politiske kræfter og civilsamfundet i de pågældende lande; |
| --- | --- |

26.

opfordrer Rådet til at udbygge dialogen, samarbejdet og forbindelserne mellem Europa og den arabiske og muslimske verden med henblik på at styrke de moderate politiske kræfter og civilsamfundet i de pågældende lande;

Lissabon-strategien

| 27. | påpeger, at der på disse møder alt for ofte er fremsat højtråbende erklæringer, som ikke følges op af virkelig handling; er derfor enig med Det Europæiske Råd i, at det nu først og fremmest drejer sig om at forbedre gennemførelsen af de allerede indgåede forpligtelser, hvilket betyder specifik, realistisk og konkret handling; |
| --- | --- |

27.

påpeger, at der på disse møder alt for ofte er fremsat højtråbende erklæringer, som ikke følges op af virkelig handling; er derfor enig med Det Europæiske Råd i, at det nu først og fremmest drejer sig om at forbedre gennemførelsen af de allerede indgåede forpligtelser, hvilket betyder specifik, realistisk og konkret handling;

| 28. | støtter og tilslutter sig den afbalancerede fremgangsmåde i Lissabon-strategien; er bange for, at forsigtige og forsinkede foranstaltninger kan vise sig at vanskeliggøre eller måske endda umuliggøre opnåelse af målsætningen om at blive den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden; er af den opfattelse, at indsatsen indtil nu har været rosværdig, for så vidt angår intentionerne, men svage for så vidt angår implementeringen; gør i den forbindelse opmærksom på, at 40% af alle vedtagne Lissabon-direktiver endnu ikke er gennemført fuldt ud af alle medlemsstater; |
| --- | --- |

28.

støtter og tilslutter sig den afbalancerede fremgangsmåde i Lissabon-strategien; er bange for, at forsigtige og forsinkede foranstaltninger kan vise sig at vanskeliggøre eller måske endda umuliggøre opnåelse af målsætningen om at blive den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden; er af den opfattelse, at indsatsen indtil nu har været rosværdig, for så vidt angår intentionerne, men svage for så vidt angår implementeringen; gør i den forbindelse opmærksom på, at 40% af alle vedtagne Lissabon-direktiver endnu ikke er gennemført fuldt ud af alle medlemsstater;

| 29. | beklager, at der i formandskabets konklusioner lægges for meget vægt på bureaukratiske processer og for lidt på, hvor vigtig den rolle, der spilles af enkeltpersoner, som arbejder og konkurrerer i virksomhederne og i uddannelses- og forskningssektorerne, er som drivkraft for vækst, beskæftigelse og innovation; |
| --- | --- |

29.

beklager, at der i formandskabets konklusioner lægges for meget vægt på bureaukratiske processer og for lidt på, hvor vigtig den rolle, der spilles af enkeltpersoner, som arbejder og konkurrerer i virksomhederne og i uddannelses- og forskningssektorerne, er som drivkraft for vækst, beskæftigelse og innovation;

| 30. | advarer Europa mod at sætte sit rige menneskelige og økonomiske potentiale over styr og opfordrer EU's stats- og regeringschefer til at påtage sig deres ansvar; mener, at Europa tydeligvis ikke har formået af slå mønt af sine positive økonomiske indikatorer; |
| --- | --- |

30.

advarer Europa mod at sætte sit rige menneskelige og økonomiske potentiale over styr og opfordrer EU's stats- og regeringschefer til at påtage sig deres ansvar; mener, at Europa tydeligvis ikke har formået af slå mønt af sine positive økonomiske indikatorer;

| 31. | understreger, at etableringen af en gruppe på højt niveau ikke kan erstatte politisk handling; mener, at målene og mekanismerne allerede er på plads i Lissabon-processen, men at de nu blot skal implementeres fuldtud; kræver et nært samarbejde mellem gruppen på højt niveau og Parlamentet i dets egenskab af medansvarlig for lovgivningen; |
| --- | --- |

31.

understreger, at etableringen af en gruppe på højt niveau ikke kan erstatte politisk handling; mener, at målene og mekanismerne allerede er på plads i Lissabon-processen, men at de nu blot skal implementeres fuldtud; kræver et nært samarbejde mellem gruppen på højt niveau og Parlamentet i dets egenskab af medansvarlig for lovgivningen;

| 32. | erindrer om, at evalueringen af medlemsstaternes resultater med gennemførelsen af Lissabon-strategien og den forestående midtvejsreform i 2005 bør gennemføres under Kommissionens myndighed; går ind for, at Kommissionen udarbejder et præcist katalog for hvert enkelt land sammen med en tidsplan for de foranstaltninger, der skal træffes med henblik på at opnå Lissabon-målene, og foreslår, at Kommissionen i forbindelse hermed, skal fastsætte mål svarende til Maastricht-kriterierne og sikre, at disse mål opnås ved hjælp af en mekanisme, der er baseret på stabilitets- og vækstpagten; |
| --- | --- |

32.

erindrer om, at evalueringen af medlemsstaternes resultater med gennemførelsen af Lissabon-strategien og den forestående midtvejsreform i 2005 bør gennemføres under Kommissionens myndighed; går ind for, at Kommissionen udarbejder et præcist katalog for hvert enkelt land sammen med en tidsplan for de foranstaltninger, der skal træffes med henblik på at opnå Lissabon-målene, og foreslår, at Kommissionen i forbindelse hermed, skal fastsætte mål svarende til Maastricht-kriterierne og sikre, at disse mål opnås ved hjælp af en mekanisme, der er baseret på stabilitets- og vækstpagten;

| 33. | henviser til, at EF-traktatens artikel 6 slår fast, at der skal tages hensyn til behovet for bæredygtighed i alle Fællesskabets politikker; minder om, at Lissabon-strategien er blevet suppleret med strategien om bæredygtighed vedtaget af Det Europæiske Råd i Göteborg i 2001; konstaterer, at den bæredygtighedsberigede Lissabon-strategi tager sigte på at integrere den økonomiske, sociale og miljømæssige dimension; |
| --- | --- |

33.

henviser til, at EF-traktatens artikel 6 slår fast, at der skal tages hensyn til behovet for bæredygtighed i alle Fællesskabets politikker; minder om, at Lissabon-strategien er blevet suppleret med strategien om bæredygtighed vedtaget af Det Europæiske Råd i Göteborg i 2001; konstaterer, at den bæredygtighedsberigede Lissabon-strategi tager sigte på at integrere den økonomiske, sociale og miljømæssige dimension;

| 34. | glæder sig over miljødimensionen i Rådets konklusioner og insisterer på behovet for ambitiøse politikker inden for vedvarende energi, energieffektivitet og udvikling af rene teknologier; gentager, at Kyoto-protokollen kun er første skridt i en global strategi til håndtering af klimaforandringen, og at der eventuelt bør overvejes yderligere emissionsbegrænsningsmål; understreger, at miljøpolitikker kan bidrage til opnåelse af en bæredygtig økonomisk og social udvikling og jobskabelse; |
| --- | --- |

34.

glæder sig over miljødimensionen i Rådets konklusioner og insisterer på behovet for ambitiøse politikker inden for vedvarende energi, energieffektivitet og udvikling af rene teknologier; gentager, at Kyoto-protokollen kun er første skridt i en global strategi til håndtering af klimaforandringen, og at der eventuelt bør overvejes yderligere emissionsbegrænsningsmål; understreger, at miljøpolitikker kan bidrage til opnåelse af en bæredygtig økonomisk og social udvikling og jobskabelse;

| 35. | noterer sig ønsket om fremskridt i retning af flere og bedre job i de kommende år; henviser til det forhold, at Europa skal forøge antallet af job med 22 millioner i EU-25, hvis Lissabon-målet om 70% beskæftigelse skal nås i 2010; mener, at dette skal ske ved hjælp af strukturreformer, ved at lade det betale sig at arbejde, ved at åbne nye veje for flere folk til at komme i arbejde og ved at sikre et mere fleksibelt arbejdsmarked, som er bedre rustet til nye udfordringer; erindrer om, at der er behov for øgede investeringer i menneskelige ressourcer, innovation, forskning og udvikling med særlig fokus på uddannelse, færdigheder og livslang læring, hvis Lissabon-strategien skal blive gennemført med succes; kræver, at strukturreformerne i medlemsstaterne optrappes med henblik på at øge konkurrenceevnen og sikre en førende position i en stadig mere globaliseret verden, og glæder sig over det incitament, som udvidelsen frembyder, til yderligere at tilpasse Unionens økonomier og regulerende systemer til et moderne samfunds behov; anmoder Kommissionen om at udarbejde sin »køreplan« frem til 2010 på en måde, som prioriterer vækstog beskæftigelsesfremmende EU-foranstaltninger og nationale foranstaltninger, inklusive nøgleforslag vedrørende det indre marked, som f.eks. det europæiske patent, foranstaltninger til aktivering af de små og mellemstore virksomheders jobskabende potentiale, europæiske forskningsrum og det europæiske område for videregående uddannelse; |
| --- | --- |

35.

noterer sig ønsket om fremskridt i retning af flere og bedre job i de kommende år; henviser til det forhold, at Europa skal forøge antallet af job med 22 millioner i EU-25, hvis Lissabon-målet om 70% beskæftigelse skal nås i 2010; mener, at dette skal ske ved hjælp af strukturreformer, ved at lade det betale sig at arbejde, ved at åbne nye veje for flere folk til at komme i arbejde og ved at sikre et mere fleksibelt arbejdsmarked, som er bedre rustet til nye udfordringer; erindrer om, at der er behov for øgede investeringer i menneskelige ressourcer, innovation, forskning og udvikling med særlig fokus på uddannelse, færdigheder og livslang læring, hvis Lissabon-strategien skal blive gennemført med succes; kræver, at strukturreformerne i medlemsstaterne optrappes med henblik på at øge konkurrenceevnen og sikre en førende position i en stadig mere globaliseret verden, og glæder sig over det incitament, som udvidelsen frembyder, til yderligere at tilpasse Unionens økonomier og regulerende systemer til et moderne samfunds behov; anmoder Kommissionen om at udarbejde sin »køreplan« frem til 2010 på en måde, som prioriterer vækstog beskæftigelsesfremmende EU-foranstaltninger og nationale foranstaltninger, inklusive nøgleforslag vedrørende det indre marked, som f.eks. det europæiske patent, foranstaltninger til aktivering af de små og mellemstore virksomheders jobskabende potentiale, europæiske forskningsrum og det europæiske område for videregående uddannelse;

| 36. | glæder sig over den grundlæggende reform af Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71, der medfører en forenkling og modernisering af bestemmelserne til fremme af arbejdstageres frie bevægelighed og om beskyttelse af social sikring for mennesker, der flytter internt i EU, hvilket er et betydeligt skridt fremad for de europæiske borgere, og håber, at alle europæiske institutioner er klar over deres ansvar med hensyn til færdiggørelse af reformen inden udløbet af Europa-Parlamentets nuværende valgperiode; |
| --- | --- |

36.

glæder sig over den grundlæggende reform af Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71, der medfører en forenkling og modernisering af bestemmelserne til fremme af arbejdstageres frie bevægelighed og om beskyttelse af social sikring for mennesker, der flytter internt i EU, hvilket er et betydeligt skridt fremad for de europæiske borgere, og håber, at alle europæiske institutioner er klar over deres ansvar med hensyn til færdiggørelse af reformen inden udløbet af Europa-Parlamentets nuværende valgperiode;

| 37. | minder medlemsstaterne om, at opnåelse eller opretholdelse af en forsvarlig budgetforvaltning i tråd med Vækst- og Stabilitetspagten samt prisstabilitet er de to nøgleelementer, der bør tages udgangspunkt i; er af den opfattelse, at medlemsstaterne må sikre, at de opfylder de forpligtelser med hensyn til en konsolidering af budgettet, som de har indgået; anfører desuden, at det er af afgørende betydning at sikre de offentlige finansers bæredygtighed på længere sigt; tilskynder medlemsstaterne til at løse de økonomiske problemer, der er forbundet med en aldrende befolkning, ved at reducere deres offentlige gæld og øge indsatsen med henblik på reformer på beskæftigelses-, sundheds- og pensionsområdet; |
| --- | --- |

37.

minder medlemsstaterne om, at opnåelse eller opretholdelse af en forsvarlig budgetforvaltning i tråd med Vækst- og Stabilitetspagten samt prisstabilitet er de to nøgleelementer, der bør tages udgangspunkt i; er af den opfattelse, at medlemsstaterne må sikre, at de opfylder de forpligtelser med hensyn til en konsolidering af budgettet, som de har indgået; anfører desuden, at det er af afgørende betydning at sikre de offentlige finansers bæredygtighed på længere sigt; tilskynder medlemsstaterne til at løse de økonomiske problemer, der er forbundet med en aldrende befolkning, ved at reducere deres offentlige gæld og øge indsatsen med henblik på reformer på beskæftigelses-, sundheds- og pensionsområdet;

| 38. | opfordrer endnu en gang medlemsstaterne til at øge deres udgifter til forskning til 3% af BNP frem til 2010 og kritiserer Rådet kraftigt for ikke at have holdt ord og hver enkelt medlemsstat for kun at gøre en lille eller ingen indsats for at øge — og for nogles vedkommende for endda at reducere — deres udgifter til forskning og udvikling; slår til lyd for, at der etableres et europæisk forskningsråd, som skal have til formål at styrke Europas førende position inden for grundforskning; glæder sig desuden over den øgede betoning på en styrkelse af virksomhedernes investeringer i forskning og udvikling, og opfordrer medlemsstaterne til at handle i overensstemmelse med de retningslinjer, som Det Europæiske Råd foreslår; |
| --- | --- |

38.

opfordrer endnu en gang medlemsstaterne til at øge deres udgifter til forskning til 3% af BNP frem til 2010 og kritiserer Rådet kraftigt for ikke at have holdt ord og hver enkelt medlemsstat for kun at gøre en lille eller ingen indsats for at øge — og for nogles vedkommende for endda at reducere — deres udgifter til forskning og udvikling; slår til lyd for, at der etableres et europæisk forskningsråd, som skal have til formål at styrke Europas førende position inden for grundforskning; glæder sig desuden over den øgede betoning på en styrkelse af virksomhedernes investeringer i forskning og udvikling, og opfordrer medlemsstaterne til at handle i overensstemmelse med de retningslinjer, som Det Europæiske Råd foreslår;

Cypern

| 39. | har samme holdning som Det Europæiske Råd med hensyn til Cypern, herunder dets støtte til FN's generalsekretær, Kofi Annans bestræbelser på at hjælpe parterne med at benytte denne historiske lejlighed til at udvirke en samlet løsning på Cypern-problemet, der er i overensstemmelse med de relevante resolutioner fra FN's Sikkerhedsråd, og støtter Det Europæiske Råd i dets beredvillighed til at tage hensyn til betingelserne i en sådan aftale i overensstemmelse med de principper, som EU bygger på; |
| --- | --- |

39.

har samme holdning som Det Europæiske Råd med hensyn til Cypern, herunder dets støtte til FN's generalsekretær, Kofi Annans bestræbelser på at hjælpe parterne med at benytte denne historiske lejlighed til at udvirke en samlet løsning på Cypern-problemet, der er i overensstemmelse med de relevante resolutioner fra FN's Sikkerhedsråd, og støtter Det Europæiske Råd i dets beredvillighed til at tage hensyn til betingelserne i en sådan aftale i overensstemmelse med de principper, som EU bygger på;

| 40. | opfordrer de to parter til at gribe denne historiske chance til at genforene øen, som har været delt i 40 år; |
| --- | --- |

40.

opfordrer de to parter til at gribe denne historiske chance til at genforene øen, som har været delt i 40 år;

Den internationale situation

Rusland

| 41. | glæder sig over, at Det Europæiske Råd har til hensigt at opbygge et strategisk partnerskab mellem EU og Den Russiske Føderation på grundlag af respekt for fælles værdier, og over Det Europæiske Råds bekræftelse af EU's stærke og oprigtige interesse i et åbent, stabilt og demokratisk Rusland; |
| --- | --- |

41.

glæder sig over, at Det Europæiske Råd har til hensigt at opbygge et strategisk partnerskab mellem EU og Den Russiske Føderation på grundlag af respekt for fælles værdier, og over Det Europæiske Råds bekræftelse af EU's stærke og oprigtige interesse i et åbent, stabilt og demokratisk Rusland;

| 42. | gentager, at der er overbevist om, at partnerskabs- og samarbejdsaftalen fortsat er hovedhjørnestenen i disse forbindelser, og glæder sig over, at Det Europæiske Råd forventer, at partnerskabs- og samarbejdsaftalen uforbeholdent og uden undtagelser skal gælde for alle medlemsstater fra den 1. maj 2004; |
| --- | --- |

42.

gentager, at der er overbevist om, at partnerskabs- og samarbejdsaftalen fortsat er hovedhjørnestenen i disse forbindelser, og glæder sig over, at Det Europæiske Råd forventer, at partnerskabs- og samarbejdsaftalen uforbeholdent og uden undtagelser skal gælde for alle medlemsstater fra den 1. maj 2004;

| 43. | er af den opfattelse, at enhver drøftelse af Ruslands legitime betænkeligheder ved følgerne af udvidelsen fortsat skal holdes fuldstændig adskilt fra drøftelserne om udvidelsen af partnerskabs- og samarbejdsaftalen; |
| --- | --- |

43.

er af den opfattelse, at enhver drøftelse af Ruslands legitime betænkeligheder ved følgerne af udvidelsen fortsat skal holdes fuldstændig adskilt fra drøftelserne om udvidelsen af partnerskabs- og samarbejdsaftalen;

| 44. | gentager sin opfordring til at finde en politisk løsning på konflikten i Tjetjenien og opfordrer Rådet til beslutsomt at tage spørgsmålet op på det forestående topmøde mellem EU og Rusland den 21. maj 2004. |
| --- | --- |

44.

gentager sin opfordring til at finde en politisk løsning på konflikten i Tjetjenien og opfordrer Rådet til beslutsomt at tage spørgsmålet op på det forestående topmøde mellem EU og Rusland den 21. maj 2004.

Mellemøsten

| 45. | tilslutter sig Det Europæiske Råds udsagn om den vanskelige situation i Mellemøsten og giver udtryk for dyb foruroligelse over situationen i Mellemøsten og fordømmer især de israelske styrkers udenretslige drab på Hamas' leder Sheik Ahmed Yassin og syv andre palæstinensere den 22. marts 2004; |
| --- | --- |

45.

tilslutter sig Det Europæiske Råds udsagn om den vanskelige situation i Mellemøsten og giver udtryk for dyb foruroligelse over situationen i Mellemøsten og fordømmer især de israelske styrkers udenretslige drab på Hamas' leder Sheik Ahmed Yassin og syv andre palæstinensere den 22. marts 2004;

| 46. | gentager sin fordømmelse af alle terrorhandlinger mod civilbefolkningen begået på begge sider og opfordrer indtrængende palæstinenserne til ikke at besvare denne allerseneste provokation med terrorhandlinger, således at voldsspiralen og terrorismen kan ophøre; |
| --- | --- |

46.

gentager sin fordømmelse af alle terrorhandlinger mod civilbefolkningen begået på begge sider og opfordrer indtrængende palæstinenserne til ikke at besvare denne allerseneste provokation med terrorhandlinger, således at voldsspiralen og terrorismen kan ophøre;

| 47. | anerkender Israels ret og pligt til at forsvare sit folk mod terrorangreb, men fordømmer kraftigt udenretlige drab, som er i strid med folkeretten, rammer uskyldige ofre og fører til gengældelse og endnu mere vold; opfordrer civilsamfundet og alle politiske partier i Israel til at kræve, at landets regering handler i fuld overensstemmelse med international ret; |
| --- | --- |

47.

anerkender Israels ret og pligt til at forsvare sit folk mod terrorangreb, men fordømmer kraftigt udenretlige drab, som er i strid med folkeretten, rammer uskyldige ofre og fører til gengældelse og endnu mere vold; opfordrer civilsamfundet og alle politiske partier i Israel til at kræve, at landets regering handler i fuld overensstemmelse med international ret;

| 48. | opfordrer Rådet og Kommissionen til at overveje at handle i fuld overensstemmelse med artikel 2 i associeringsaftalen med Israel, hvis de udenretlige drab fortsætter; |
| --- | --- |

48.

opfordrer Rådet og Kommissionen til at overveje at handle i fuld overensstemmelse med artikel 2 i associeringsaftalen med Israel, hvis de udenretlige drab fortsætter;

| 49. | anmoder Rådet om at opfordre EU-medlemsstaterne i FN's Sikkerhedsråd til øjeblikkelig at forelægge et forslag om en international fredsbevarende styrke indsat ved grænserne fra 1967 med mandat til at beskytte både israelere og palæstinensere mod terrorangreb, militær indtrængen og interventioner; |
| --- | --- |

49.

anmoder Rådet om at opfordre EU-medlemsstaterne i FN's Sikkerhedsråd til øjeblikkelig at forelægge et forslag om en international fredsbevarende styrke indsat ved grænserne fra 1967 med mandat til at beskytte både israelere og palæstinensere mod terrorangreb, militær indtrængen og interventioner;

| 50. | beklager, at EU's medlemsstater i FN's Sikkerhedsråd og på mødet i FN's Menneskerettighedskommission i Génève ikke var i stand til at fastholde et standpunkt, som var i tråd med det, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd i Bruxelles den 25.-26. marts 2004; |
| --- | --- |

50.

beklager, at EU's medlemsstater i FN's Sikkerhedsråd og på mødet i FN's Menneskerettighedskommission i Génève ikke var i stand til at fastholde et standpunkt, som var i tråd med det, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd i Bruxelles den 25.-26. marts 2004;

| 51. | er overbevist om, at køreplanen uden kraftigt pres på begge sider ikke vil være effektiv og opfordrer USA's regering til at påtage sig sit ansvar i forbindelse med den aktuelle krise og anmode den israelske regering og Den Palæstinensiske Myndighed om at gøre en alvorlig anstrengelse for at genoptage egentlige forhandlinger og for sammen med EU at indlede en mere omfattende dialog og et mere omfattende samarbejde mellem alle lande i hele Mellemøsten; |
| --- | --- |

51.

er overbevist om, at køreplanen uden kraftigt pres på begge sider ikke vil være effektiv og opfordrer USA's regering til at påtage sig sit ansvar i forbindelse med den aktuelle krise og anmode den israelske regering og Den Palæstinensiske Myndighed om at gøre en alvorlig anstrengelse for at genoptage egentlige forhandlinger og for sammen med EU at indlede en mere omfattende dialog og et mere omfattende samarbejde mellem alle lande i hele Mellemøsten;

| 52. | mener, at EU og USA i enighed med andre internationale organisationer må foreslå et »partnerskab for fred og sikkerhed« med Israel, Palæstina og andre lande i området; mener, at EU bør foreslå en særlig associeringsaftale med Israel, Palæstina og Jordan for at sikre en fredelig og farbar løsning på den nuværende konflikt; |
| --- | --- |

52.

mener, at EU og USA i enighed med andre internationale organisationer må foreslå et »partnerskab for fred og sikkerhed« med Israel, Palæstina og andre lande i området; mener, at EU bør foreslå en særlig associeringsaftale med Israel, Palæstina og Jordan for at sikre en fredelig og farbar løsning på den nuværende konflikt;

Strategisk EU-partnerskab med Middelhavslandene og Mellemøsten

| 53. | betoner behovet for en bredere indfaldsvinkel til situationen i hele Mellemøst-regionen, navnlig efter krigen mod Irak og de spændinger, der er opstået af religiøse, kulturelle, sociale og økonomiske årsager; |
| --- | --- |

53.

betoner behovet for en bredere indfaldsvinkel til situationen i hele Mellemøst-regionen, navnlig efter krigen mod Irak og de spændinger, der er opstået af religiøse, kulturelle, sociale og økonomiske årsager;

| 54. | er stadig overbevist om, at EU, Den Arabiske Liga og andre lande, der er involveret i regionen, skal integreres i denne nye proces, og at det brede udsnit af instrumenter, der allerede er taget i brug under Barcelona-processen, andre samarbejdsaftaler og EU's strategi for det bredere europæiske naboskab, også skal tages i anvendelse; |
| --- | --- |

54.

er stadig overbevist om, at EU, Den Arabiske Liga og andre lande, der er involveret i regionen, skal integreres i denne nye proces, og at det brede udsnit af instrumenter, der allerede er taget i brug under Barcelona-processen, andre samarbejdsaftaler og EU's strategi for det bredere europæiske naboskab, også skal tages i anvendelse;

Irak

| 55. | støtter fuldt ud Det Europæiske Råds krav om et stærkt FN, der skal spille en vital og stadig større rolle støttet af FN's Sikkerhedsråd i den politiske overgangsperiode; mener at der er et stærkt behov for den EU-strategi for forbindelserne med Irak, som den højtstående repræsentant for FUSP og Kommissionen skal udarbejde, således at der kan findes frem til en fælles holdning, der deles af alle EU's medlemsstater; |
| --- | --- |

55.

støtter fuldt ud Det Europæiske Råds krav om et stærkt FN, der skal spille en vital og stadig større rolle støttet af FN's Sikkerhedsråd i den politiske overgangsperiode; mener at der er et stærkt behov for den EU-strategi for forbindelserne med Irak, som den højtstående repræsentant for FUSP og Kommissionen skal udarbejde, således at der kan findes frem til en fælles holdning, der deles af alle EU's medlemsstater;

| 56. | gentager, at FN bør spille en større rolle i genopbygningen af landet, og mener, at øget FN-inddragelse i processen med suverænitetsoverførsel, tilrettelæggelse af de fremtidige nationale valg og udnævnelse af overgangsregeringen er konkrete og beslutsomme skridt hen imod en normalisering af landet; |
| --- | --- |

56.

gentager, at FN bør spille en større rolle i genopbygningen af landet, og mener, at øget FN-inddragelse i processen med suverænitetsoverførsel, tilrettelæggelse af de fremtidige nationale valg og udnævnelse af overgangsregeringen er konkrete og beslutsomme skridt hen imod en normalisering af landet;

Afghanistan

| 57. | udtrykker tilfredshed med Tysklands beslutning om at afholde yderligere en konference om Afghanistan, hvilket understreger EU's engagement i at bistå landet, og mener, at præsident Kharzais beslutning om at afholde almindelige, frie og retfærdige valg i september frembyder en enestående mulighed for at fremme demokratiet i Afghanistan; |
| --- | --- |

57.

udtrykker tilfredshed med Tysklands beslutning om at afholde yderligere en konference om Afghanistan, hvilket understreger EU's engagement i at bistå landet, og mener, at præsident Kharzais beslutning om at afholde almindelige, frie og retfærdige valg i september frembyder en enestående mulighed for at fremme demokratiet i Afghanistan;

De nye finansielle overslag

| 58. | er enig med Det Europæiske Råd i tidsplanen, som tager sigte på at nå frem til politisk enighed om de nye finansielle overslag på Det Europæiske Råds møde i juni 2005, men gentager, at det er af den opfattelse, at disse finansielle overslag bør omfatte en periode på fem år, der indledes i 2007; |
| --- | --- |

58.

er enig med Det Europæiske Råd i tidsplanen, som tager sigte på at nå frem til politisk enighed om de nye finansielle overslag på Det Europæiske Råds møde i juni 2005, men gentager, at det er af den opfattelse, at disse finansielle overslag bør omfatte en periode på fem år, der indledes i 2007;

*

- *

| 59. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og EU-medlemsstaternes og de tiltrædende landes nationale parlamenter. |
| --- | --- |

59.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og EU-medlemsstaternes og de tiltrædende landes nationale parlamenter.

---

(1)  P5_TA(2003)0407.

(2)  P5_TA(2003)0548 og 0549.

(3)  P5_TA(2003)0593 og 0589.

(4)  P5_TA(2004)0052.

(5)  P5_TA(2004)0178.

P5_TA(2004)0269

Regionale rådgivende råd som led i den fælles fiskeripolitik *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om oprettelse af regionale rådgivende råd som led i den fælles fiskeripolitik (KOM(2003) 607 — C5-0504/2003 — 2003/0238(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2003) 607) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2003) 607) (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0504/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0504/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget og udtalelse fra Budgetudvalget (A5-0167/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget og udtalelse fra Budgetudvalget (A5-0167/2004),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRINGER |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Betragtning - 1 (ny) |
| | (- 1) Anvendelsen af princippet om god forvaltning inden for den fælles fiskeripolitik indebærer en reel inddragelse af alle erhvervsdrivende i fiskerisektoren i beslutningsprocessen som et led i udarbejdelsen og forvaltningen af denne politik. Denne inddragelse bør finde sted så tidligt som muligt i beslutningsprocessen. |
| Ændring 2 |
| Betragtning 1 |
| (1) Ifølge Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik, særlig artikel 31 og 32, skal der skabes nye former for samarbejde mellem de interesserede parter i den fælles fiskeripolitik gennem oprettelse af regionale rådgivende råd (RRR). | (1) Ifølge Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik, særlig artikel 31 og 32, skal der skabes nye former for samarbejde mellem de interesserede parter i den fælles fiskeripolitik gennem oprettelse af regionale rådgivende råd (RRR)
  , der navnlig skal have mulighed for at blive hørt af Kommissionen om de foreslåede foranstaltninger, f.eks. flerårige genopretnings- eller forvaltningsplaner
  . |
| Ændring 3 |
| Betragtning 1 a (ny) |
| | (1 a) Det må erkendes, at det kommercielle fiskeri og dets økonomiske og sociale interesser spiller en særlig afgørende rolle for en bæredygtig forvaltning af fiskeressourcerne. |
| Ændring 4 |
| Betragtning 1 b (ny) |
| | (1 b) RRR udgør en effektiv metode til at få gavn af de lokale fiskeres viden på det rigtige niveau i udarbejdelsen og forvaltningen af den fælles fiskeripolitik. Effektiviteten af RRR står i direkte forhold til aktørernes deltagelse og inddragelse. |
| Ændring 5 |
| Betragtning 1 c (ny) |
| | (1 c) Troværdige industriorganisationer på EU-plan, som f.eks. producentorganisationerne, spiller allerede nu en vigtig rolle i dialogen om fiskeripolitikken og -foranstaltningerne. |
| Ændring 6 |
| Betragtning 1 d (ny) |
| | (1 d) I EU's videnskabelige rådgivning er der en tendens til at øge hensynet til industriens interesser. |
| Ændring 7 |
| Betragtning 2 |
| (2) RRR bør oprettes på en sådan måde, at de svarer til forvaltningsenheder, der er baseret på biologiske kriterier, og at der
  ikke oprettes flere af dem, end de fortsat kan tilbyde relevant rådgivning
  . | (2) RRR bør oprettes på en sådan måde, at de svarer til forvaltningsenheder, der er baseret på biologiske kriterier, og at der
  af praktiske hensyn kun oprettes et begrænset antal
  . |
| Ændring 8 |
| Betragtning 2 a (ny) |
| | (2 a) RRR bør støtte sig til geografisk inddelte underudvalg, hvis rolle bør være at udarbejde tekniske henstillinger til RRR, og som bør have tilstrækkelige midler til at kunne udfylde denne funktion. Disse underudvalg bør forvaltes af RRR. |
| Ændring 9 |
| Betragtning 4 |
| (4) Af hensyn til effektiviteten bør RRR begrænses til en vis størrelse, idet det dog sikres, at de tager hensyn til alle de interesser, som den fælles fiskeripolitik berører. | (4) Af hensyn til effektiviteten bør RRR begrænses til en vis størrelse, idet det dog sikres, at de tager hensyn til alle de interesser, som den fælles fiskeripolitik berører,
  og det samtidig erkendes, at fiskeriinteresser har en særlig afgørende betydning på grund af den indvirkning, forvaltningsmæssige afgørelser og politikker har på dem
  . |
| Ændring 10 |
| Betragtning 5 |
| (5) For at undgå
  overlapning
  i spørgsmål, som er af fælles interesse for mere end ét RRR, bør der skabes forbindelser mellem de forskellige RRR. | (5) For at undgå
  unødigt dobbeltarbejde
  i spørgsmål, som er af fælles interesse for mere end ét RRR, bør der skabes forbindelser mellem de forskellige RRR. |
| Ændring 11 |
| Betragtning 5 a (ny) |
| | (5 a) I betragtning af de sammenfaldende interesser for kystfiskeri og for fiskeri inden for 6/12-milezonen er det afgørende at sørge for en kommunikationskanal mellem RRR og de relevante organisationer for kystfiskeri. |
| Ændring 12 |
| Betragtning 6 |
| (6) I betragtning af arbejdsområderne for Det Rådgivende Udvalg for Fiskeri og Akvakultur, der blev fornyet ved Kommissionens afgørelse 1999/478/EF, og som består af repræsentanter for en lang række organisationer og interesser i EU, bør RRR's arbejdsområder koordineres med arbejdsområderne for Det Rådgivende Udvalg for Fiskeri og Akvakultur. | (6) I betragtning af arbejdsområderne for Det Rådgivende Udvalg for Fiskeri og Akvakultur, der blev fornyet ved Kommissionens afgørelse 1999/478/EF, og som består af repræsentanter for en lang række organisationer og interesser i EU, bør RRR's arbejdsområder koordineres med arbejdsområderne for Det Rådgivende Udvalg for Fiskeri og Akvakultur
  , som det også bør sende sine rapporter til. Der bør endvidere finde en regelmæssig informationsudveksling sted mellem RRR og de nationale institutioner og med Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES). |
| Ændring 13 |
| Betragtning 6 a (ny) |
| | (6 a) Da RRR navnlig er blevet oprettet for at rådgive Kommissionen vedrørende fiskeriforvaltningen i visse havområder eller fiskerizoner, bør Kommissionen bortset fra under exceptionelle omstændigheder være forpligtet til at deltage i deres møder. |
| Ændring 14 |
| Betragtning 7 |
| (7)
  Med henblik på at sikre en effektiv oprettelse af RRR bør der ydes offentlige midler til deres drift i startfasen — | (7)
  I betragtning af deres betydning for firskeriforvaltningsprocessen i fremtiden er det afgørende, at der ydes offentlige midler til en effektiv drift af RRR, således at den nødvendige dialog, forskning og analyse kan gennemføres. |
| Ændring 15 |
| Betragtning 7 a (ny) |
| | (7 a) I forordning (EF) nr. 2371/2002 fastsættes en række principper for god forvaltning, der også bør gælde for RRR, der som en integreret del af den fælles fiskeripolitik også bør tilstræbe at fungere så gennemskueligt som muligt. |
| Ændring 16 |
| Betragtning 7 b (ny) |
| | (7 b) Da RRR bør tildeles en væsentlig forvaltningsrolle, når først de fungerer effektivt, er det vigtigt, at Kommissions evaluering af deres arbejdsmåde også indeholder en vurdering af, i hvilket omfang og med hvilke midler dette kan opnås. |
| Ændring 17 |
| Artikel 1, nr. 1 |
| 1) | »berørt medlemsstat« en medlemsstat, der har fiskerirettigheder for regulerede arter i det område eller fiskeri, som dækkes af et RRR |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRINGER

Ændring 1

Betragtning - 1 (ny)

(- 1) Anvendelsen af princippet om god forvaltning inden for den fælles fiskeripolitik indebærer en reel inddragelse af alle erhvervsdrivende i fiskerisektoren i beslutningsprocessen som et led i udarbejdelsen og forvaltningen af denne politik. Denne inddragelse bør finde sted så tidligt som muligt i beslutningsprocessen.

Ændring 2

Betragtning 1

(1) Ifølge Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik, særlig artikel 31 og 32, skal der skabes nye former for samarbejde mellem de interesserede parter i den fælles fiskeripolitik gennem oprettelse af regionale rådgivende råd (RRR).

(1) Ifølge Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik, særlig artikel 31 og 32, skal der skabes nye former for samarbejde mellem de interesserede parter i den fælles fiskeripolitik gennem oprettelse af regionale rådgivende råd (RRR)
  , der navnlig skal have mulighed for at blive hørt af Kommissionen om de foreslåede foranstaltninger, f.eks. flerårige genopretnings- eller forvaltningsplaner
  .

Ændring 3

Betragtning 1 a (ny)

(1 a) Det må erkendes, at det kommercielle fiskeri og dets økonomiske og sociale interesser spiller en særlig afgørende rolle for en bæredygtig forvaltning af fiskeressourcerne.

Ændring 4

Betragtning 1 b (ny)

(1 b) RRR udgør en effektiv metode til at få gavn af de lokale fiskeres viden på det rigtige niveau i udarbejdelsen og forvaltningen af den fælles fiskeripolitik. Effektiviteten af RRR står i direkte forhold til aktørernes deltagelse og inddragelse.

Ændring 5

Betragtning 1 c (ny)

(1 c) Troværdige industriorganisationer på EU-plan, som f.eks. producentorganisationerne, spiller allerede nu en vigtig rolle i dialogen om fiskeripolitikken og -foranstaltningerne.

Ændring 6

Betragtning 1 d (ny)

(1 d) I EU's videnskabelige rådgivning er der en tendens til at øge hensynet til industriens interesser.

Ændring 7

Betragtning 2

(2) RRR bør oprettes på en sådan måde, at de svarer til forvaltningsenheder, der er baseret på biologiske kriterier, og at der
  ikke oprettes flere af dem, end de fortsat kan tilbyde relevant rådgivning
  .

(2) RRR bør oprettes på en sådan måde, at de svarer til forvaltningsenheder, der er baseret på biologiske kriterier, og at der
  af praktiske hensyn kun oprettes et begrænset antal
  .

Ændring 8

Betragtning 2 a (ny)

(2 a) RRR bør støtte sig til geografisk inddelte underudvalg, hvis rolle bør være at udarbejde tekniske henstillinger til RRR, og som bør have tilstrækkelige midler til at kunne udfylde denne funktion. Disse underudvalg bør forvaltes af RRR.

Ændring 9

Betragtning 4

(4) Af hensyn til effektiviteten bør RRR begrænses til en vis størrelse, idet det dog sikres, at de tager hensyn til alle de interesser, som den fælles fiskeripolitik berører.

(4) Af hensyn til effektiviteten bør RRR begrænses til en vis størrelse, idet det dog sikres, at de tager hensyn til alle de interesser, som den fælles fiskeripolitik berører,
  og det samtidig erkendes, at fiskeriinteresser har en særlig afgørende betydning på grund af den indvirkning, forvaltningsmæssige afgørelser og politikker har på dem
  .

Ændring 10

Betragtning 5

(5) For at undgå
  overlapning
  i spørgsmål, som er af fælles interesse for mere end ét RRR, bør der skabes forbindelser mellem de forskellige RRR.

(5) For at undgå
  unødigt dobbeltarbejde
  i spørgsmål, som er af fælles interesse for mere end ét RRR, bør der skabes forbindelser mellem de forskellige RRR.

Ændring 11

Betragtning 5 a (ny)

(5 a) I betragtning af de sammenfaldende interesser for kystfiskeri og for fiskeri inden for 6/12-milezonen er det afgørende at sørge for en kommunikationskanal mellem RRR og de relevante organisationer for kystfiskeri.

Ændring 12

Betragtning 6

(6) I betragtning af arbejdsområderne for Det Rådgivende Udvalg for Fiskeri og Akvakultur, der blev fornyet ved Kommissionens afgørelse 1999/478/EF, og som består af repræsentanter for en lang række organisationer og interesser i EU, bør RRR's arbejdsområder koordineres med arbejdsområderne for Det Rådgivende Udvalg for Fiskeri og Akvakultur.

(6) I betragtning af arbejdsområderne for Det Rådgivende Udvalg for Fiskeri og Akvakultur, der blev fornyet ved Kommissionens afgørelse 1999/478/EF, og som består af repræsentanter for en lang række organisationer og interesser i EU, bør RRR's arbejdsområder koordineres med arbejdsområderne for Det Rådgivende Udvalg for Fiskeri og Akvakultur
  , som det også bør sende sine rapporter til. Der bør endvidere finde en regelmæssig informationsudveksling sted mellem RRR og de nationale institutioner og med Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES).

Ændring 13

Betragtning 6 a (ny)

(6 a) Da RRR navnlig er blevet oprettet for at rådgive Kommissionen vedrørende fiskeriforvaltningen i visse havområder eller fiskerizoner, bør Kommissionen bortset fra under exceptionelle omstændigheder være forpligtet til at deltage i deres møder.

Ændring 14

Betragtning 7

(7)
  Med henblik på at sikre en effektiv oprettelse af RRR bør der ydes offentlige midler til deres drift i startfasen —

(7)
  I betragtning af deres betydning for firskeriforvaltningsprocessen i fremtiden er det afgørende, at der ydes offentlige midler til en effektiv drift af RRR, således at den nødvendige dialog, forskning og analyse kan gennemføres.

Ændring 15

Betragtning 7 a (ny)

(7 a) I forordning (EF) nr. 2371/2002 fastsættes en række principper for god forvaltning, der også bør gælde for RRR, der som en integreret del af den fælles fiskeripolitik også bør tilstræbe at fungere så gennemskueligt som muligt.

Ændring 16

Betragtning 7 b (ny)

(7 b) Da RRR bør tildeles en væsentlig forvaltningsrolle, når først de fungerer effektivt, er det vigtigt, at Kommissions evaluering af deres arbejdsmåde også indeholder en vurdering af, i hvilket omfang og med hvilke midler dette kan opnås.

Ændring 17

Artikel 1, nr. 1

1)

»berørt medlemsstat« en medlemsstat, der har fiskerirettigheder for regulerede arter i det område eller fiskeri, som dækkes af et RRR

| 1) | »berørt medlemsstat« en medlemsstat, der har fiskerirettigheder for regulerede arter
  , eller en medlemsstat, som erklærer og dokumenterer, at den har en legitim fiskeriinteresse
  i det område eller fiskeri, som dækkes af et RRR |
| --- | --- |

1)

»berørt medlemsstat« en medlemsstat, der har fiskerirettigheder for regulerede arter
  , eller en medlemsstat, som erklærer og dokumenterer, at den har en legitim fiskeriinteresse
  i det område eller fiskeri, som dækkes af et RRR

Ændring 18

Artikel 1, nr. 2

| 2) | »fiskerisektor«
  skibsejere
  , fiskere der driver fiskeri i mindre målestok, ansatte fiskere, producentorganisationer, forarbejdningsvirksomheder, forhandlere og andre markedsorganisationer og kvindenetværk |
| --- | --- |

2)

»fiskerisektor«
  skibsejere
  , fiskere der driver fiskeri i mindre målestok, ansatte fiskere, producentorganisationer, forarbejdningsvirksomheder, forhandlere og andre markedsorganisationer og kvindenetværk

| 2) | »fiskerisektor«
  fiskefartøjsejere
  , fiskere der driver fiskeri i mindre målestok, ansatte fiskere,
  partsfiskere,
  producentorganisationer
  , regionale og nationale udvalg, skaldyrsopdrættere,
  forarbejdningsvirksomheder, forhandlere og andre markedsorganisationer og kvindenetværk |
| --- | --- |

2)

»fiskerisektor«
  fiskefartøjsejere
  , fiskere der driver fiskeri i mindre målestok, ansatte fiskere,
  partsfiskere,
  producentorganisationer
  , regionale og nationale udvalg, skaldyrsopdrættere,
  forarbejdningsvirksomheder, forhandlere og andre markedsorganisationer og kvindenetværk

Ændring 19

Artikel 1, nr. 3

| 3) | »andre interessegrupper« miljøorganisationer og -grupper, akvakulturproducenter, forbrugere
  og
  fritids- eller sportsfiskere |
| --- | --- |

3)

»andre interessegrupper« miljøorganisationer og -grupper, akvakulturproducenter, forbrugere
  og
  fritids- eller sportsfiskere

| 3) | »andre interessegrupper« miljøorganisationer og -grupper, akvakulturproducenter, forbrugere, fritids- eller sportsfiskere
  og kvindenetværk, gennem deres anerkendte organisationer |
| --- | --- |

3)

»andre interessegrupper« miljøorganisationer og -grupper, akvakulturproducenter, forbrugere, fritids- eller sportsfiskere
  og kvindenetværk, gennem deres anerkendte organisationer

Ændring 20

Artikel 1, nr. 4

| 4) | »fangstsektor«
  skibsejere
  , fiskere der driver fiskeri i mindre målestok, ansatte fiskere og producentorganisationer. |
| --- | --- |

4)

»fangstsektor«
  skibsejere
  , fiskere der driver fiskeri i mindre målestok, ansatte fiskere og producentorganisationer.

| 4) | »fangstsektor«
  fiskefartøjsejere
  , fiskere der driver fiskeri i mindre målestok, ansatte fiskere
  , partsfiskere
  og producentorganisationer. |
| --- | --- |

4)

»fangstsektor«
  fiskefartøjsejere
  , fiskere der driver fiskeri i mindre målestok, ansatte fiskere
  , partsfiskere
  og producentorganisationer.

Ændring 21

Artikel 2, stk. 1, litra f a (nyt)

f a) bestande af tunfisk og andre store vandrende arter

Ændring 22

Artikel 2, stk. 1, litra f b (nyt)

f b) fjernt beliggende farvande

Ændring 23

Artikel 2, stk. 3

Hvert RRR
  kan
  oprette underafdelinger, der skal beskæftige sig med spørgsmål, som vedrører specifikke fiskerier og biologiske regioner.

Hvert RRR
  opretter, når det finder det hensigtsmæssigt,
  underafdelinger, der skal beskæftige sig med spørgsmål, som vedrører specifikke fiskerier og biologiske regioner.

Ændring 24

Artikel 2, stk. 3 a (nyt)

Et RRR er et ikke-erhvervsdrivende organ, der er hjemmehørende og registreret i en EU-medlemsstat.

Ændring 25

Artikel 2 a (ny)

Artikel 2 a

Underudvalg

Underudvalgene støtter deres RRR i de tekniske aspekter af den fælles fiskeripolitik. Underudvalgene sammensættes efter samme model som RRR.

Ændring 26

Artikel 3, stk. 1, indledning

1. Repræsentanter for fiskerisektoren
  og andre
  grupper med interesse i et RRR indgiver ansøgning om driften af det pågældende RRR til den pågældende medlemsstat og til Kommissionen. Ansøgningen omfatter følgende:

1. Repræsentanter for fiskerisektoren
  med deltagelse af
  andre grupper med interesse i et RRR indgiver ansøgning om driften af det pågældende RRR til den pågældende medlemsstat og til Kommissionen. Ansøgningen omfatter følgende:

Ændring 27

Artikel 3, stk. 2

2. De pågældende medlemsstater
  kontrollerer
  , at ansøgningen er i overensstemmelse med bestemmelserne i denne afgørelse, og de tilsender Kommissionen en henstilling om det pågældende RRR.

2. De pågældende medlemsstater
  afgør, om nødvendigt efter drøftelser med de berørte aktører, om
  ansøgningen er
  repræsentativ og i
  overensstemmelse med bestemmelserne i denne afgørelse, og de tilsender Kommissionen en henstilling om det pågældende RRR.

Ændring 28

Artikel 4, stk. 3

3. Generalforsamlingen udpeger en bestyrelse på mellem tolv og
  femten
  medlemmer. Bestyrelsen leder RRR's arbejde og vedtager dets henstillinger og forslag.

3. Generalforsamlingen udpeger en bestyrelse på mellem tolv og
  fireogtyve
  medlemmer. Bestyrelsen leder RRR's arbejde og vedtager dets henstillinger og forslag.

Ændring 29

Artikel 5, stk. 1

1. RRR består af repræsentanter for fiskerisektoren og andre interessegrupper, som den fælles fiskeripolitik berører.

1. RRR består af repræsentanter for fiskerisektoren og
  med deltagelse i form af observatører af
  andre interessegrupper, som den fælles fiskeripolitik berører
  , herunder især grupper med legitime interesser og engagement inden for bæredygtig fiskeriforvaltning
  .

Ændring 30

Artikel 5, stk. 2

2. Generalforsamlingens medlemmer udpeges
  efter fælles aftale
  mellem de berørte medlemsstater. EU- og nationale organisationer, der repræsenterer fiskerisektoren og andre interessegrupper, kan foreslå medlemmer til
  de berørte medlemsstater.

2. Generalforsamlingens medlemmer udpeges
  blandt personer og organisationer, som der er enighed om
  mellem de berørte medlemsstater. EU- og nationale organisationer, der repræsenterer fiskerisektoren og andre interessegrupper, kan foreslå medlemmer til
  RRR
  .

Ændring 31

Artikel 5, stk. 3

3. To tredjedele af pladserne i generalforsamlingen og bestyrelsen tildeles repræsentanter for fiskerisektoren, og én tredjedel tildeles repræsentanter for de øvrige interessegrupper, som den fælles fiskeripolitik berører.

3.
  Mindst
  to tredjedele af pladserne i generalforsamlingen og bestyrelsen tildeles repræsentanter for fiskerisektoren, og én tredjedel tildeles repræsentanter for de øvrige interessegrupper, som den fælles fiskeripolitik berører.

Ændring 32

Artikel 6, stk. 1

1. Videnskabsfolk fra institutter i de berørte medlemsstater kan opfordres til at deltage i RRR's arbejde som
  eksperter
  .

1. Videnskabsfolk fra institutter i de berørte medlemsstater eller internationale organisationer eller andre eksperter
  kan opfordres til at deltage i RRR's arbejde som
  rådgivere
  .

Ændring 33

Artikel 6, stk. 2, afsnit 2 a (nyt)

Organisationer, der repræsenterer kystfiskeri, kan deltage som observatører i spørgsmål, der kan berøre dem.

Ændring 34

Artikel 6, stk. 3

3. Kommissionen
  kan være til stede på
  ethvert møde, som et RRR afholder.

3. Kommissionen
  deltager i
  ethvert møde, som et RRR afholder.

Ændring 35

Artikel 6, stk. 4

4. En repræsentant for Det Rådgivende Udvalg for Fiskeri og Akvakultur kan deltage som observatør i et møde, som et RRR afholder.

4. En repræsentant for Det Rådgivende Udvalg for Fiskeri og Akvakultur kan deltage som observatør i et møde, som et RRR afholder
  , medmindre møderne udtrykkeligt holdes for lukkede døre efter afgørelse blandt de stemmeberettigede medlemmer.

Ændring 36

Artikel 6, stk. 6

6. Offentligheden har adgang til generalforsamlingens og bestyrelsens møder.

6. Offentligheden har adgang til generalforsamlingens og bestyrelsens møder,
  medmindre de stemmeberettigede medlemmer har truffet anden afgørelse.

Ændring 37

Artikel 7, stk. 1

1. RRR vedtager de foranstaltninger, der er nødvendige for deres organisation.

1. RRR vedtager de foranstaltninger, der er nødvendige for deres organisation
  , på grundlag af den fælles fiskeripolitiks principper for god forvaltning.

Ændring 38

Artikel 7, stk. 2

2. Bestyrelsens medlemmer vedtager,
  når det er muligt,
  henstillinger og forslag med konsensus.
  Hvis konsensus ikke kan opnås, anføres mindretalsudtalelser i de henstillinger og forslag, som vedtages af flertallet af de medlemmer, der er til stede og stemmer.

2. Bestyrelsens medlemmer vedtager henstillinger og forslag med konsensus.

Ændring 39

Artikel 7, stk. 4

4. De berørte medlemsstater yder den fornødne hjælp, herunder logistisk hjælp, til at lette et RRR's funktion.

4. De berørte medlemsstater yder den fornødne hjælp, herunder logistisk hjælp
  oplysninger om fiskeri og videnskabelige data,
  til at lette et RRR's funktion.
  Hvis der i forvejen er indsamlet oplysninger og data for offentlige midler i medlemsstaten eller i Kommissionen, eller disse i forvejen er stillet til rådighed for Kommissionen og internationale organisationer, fremsendes de i tide og uden gebyrer til RRR.

Ændring 40

Artikel 7, stk. 4 a (nyt)

4 a. RRR skal have tilladelse til at sende observatører til møder i organisationer, der af Kommissionen eller medlemsstaterne er anmodet om at yde videnskabelig rådgivning om fiskeri i det pågældende område. Sådanne organisationer er Det Rådgivende Udvalg om Fiskeriforvaltning, Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES) og Kommissionens eget videnskabelige, tekniske og økonomiske udvalg om fiskeri.

Ændring 41

Artikel 7 a (ny)

Artikel 7 a

Høringer

I overensstemmelse med artikel 31, stk. 4, i forordning (EF) nr. 2371/2002 forpligter Kommissionen sig til på forhånd at høre RRR om alle foranstaltninger, der påvirker fiskeriet.

Den hører navnlig de berørte RRR om sine planer for flerårig genopretning af bestande. Denne høring finder i betragtning af de til tider voldsomme samfundsøkonomiske konsekvenser for fiskeriet sted allerede under udarbejdelsen af disse planer.

Ændring 42

Artikel 8

Hvis et spørgsmål er af fælles interesse for to eller flere RRR,
  koordinerer
  de deres holdninger med henblik på at vedtage fælles henstillinger om spørgsmålet.

Hvis et spørgsmål er af fælles interesse for to eller flere RRR,
  kan de, hvis de begge finder det hensigtsmæssigt, koordinere
  deres holdninger med henblik på at vedtage fælles henstillinger om spørgsmålet.

Ændring 43

Artikel 8, stk. 1 a (nyt)

Der afholdes en årlig konference, hvor repræsentanter for alle RRR deltager sammen med observatører fra Europa-Parlamentet og Kommissionen.

Ændring 44

Artikel 8 a (ny)

Artikel 8 a

Samarbejde mellem RRR og organisationer for kystfiskeri

Hvis et spørgsmål til drøftelse i et RRR kan berøre fiskeri inden for 6/12-milezonen, vedtages RRR's holdning efter høring af de legitimt berørte organisationer for kystfiskeri. Der oplyses om sådanne høringer i henstillingerne fra et RRR.

Ændring 45

Artikel 9, stk. 1

1. Et RRR, der har opnået status som juridisk person, kan ansøge om finansiel støtte fra EU.

1. Et RRR, der har opnået status som juridisk person,
  som omhandlet i artikel 2,
  kan ansøge om finansiel støtte fra EU.

Ændring 46

Artikel 9, stk. 2

2. EU
  kan yde igangsætningsstøtte til et
  RRR's driftsudgifter
  i
  de første tre år på de betingelser, der er fastsat i bilag II, del 1.

2. EU
  yder støtte til driften af
  RRR's
  sekretariater, mødeudgifter, forskningsudgifter og udgifter til tolkning og oversættelse, videregivelse af information og til dækning af videnskabeligt personale og tjenesterejser. En del af mødedeltagernes rejseudgifter dækkes, alt efter deltagernes geografiske fordeling og det område, som det pågældende RRR omfatter.

Midler til de ovenfor nævnte
  driftsudgifter
  ydes
  de første tre år
  efter en glidende skala og
  på de betingelser, der er fastsat i bilag II, del 1.

Ændring 47

Artikel 9, stk. 3

3. EU kan yde støtte til tolknings- og oversættelsesudgifter for RRR's møder, jf. Bilag II, del 2.

udgår

Ændring 48

Artikel 9, stk. 3 a (nyt)

3 a. De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden under den årlige budgetprocedure.

Ændring 49

Artikel 9, stk. 3 b (nyt)

3 b. Bevillingerne til forpligtelse for perioden 2007-2009 fastlægges, når der foreligger en aftale mellem budgetmyndighedens to parter om de finansielle overslag for perioden efter 2006.

Ændring 50

Artikel 10, stk. 3

3. Hvert RRR udpeger en autoriseret revisor
  for den periode, i hvilken det modtager EU-midler
  .

3. Hvert RRR udpeger en autoriseret revisor.

Ændring 51

Bilag II

Del 1.
  Deltagelse i igangsætningsudgifter
  for regionale rådgivende råd (RRR)

Del 1.
  Fællesskabsstøtte til driftsudgifter
  for regionale rådgivende råd (RRR)

Fra det år, hvor et RRR oprettes, yder EU et bidrag til rådets driftsudgifter i tre år
  .

Fællesskabet yder fuld dækning til driftsudgifterne for et RRR i de første tre år på grundlag af følgende glidende skala:

| År 1: | 90% EU | 10% medlemsstaten | 0% andre medlemmer |
| --- | --- | --- | --- |
| År 2: | 80% EU | 20% medlemsstaten | 0% andre medlemmer |
| År 3: | 70% EU | 25% medlemsstaten | 5% andre medlemmer |

År 1:

90% EU

10% medlemsstaten

0% andre medlemmer

År 2:

80% EU

20% medlemsstaten

0% andre medlemmer

År 3:

70% EU

25% medlemsstaten

5% andre medlemmer

Tilskuddet til hvert
  RRR udgør højst 85% af driftsbudgettet
  for det første år, dog højst
  100 000 EUR
  . For de følgende to år aftager tilskuddet gradvis
  i forhold til det disponible budget. Kommissionen vil for hvert år og med hvert RRR indgå en aftale om driftstilskud, der fastlægger vilkår, præcise betingelser og regler for ydelse af finansieringen
  .

Tilskuddet til hvert
  RRR's
  driftsbudget for det første år
  udgør højst 500 000 EUR, herunder en reserve på 100 000 EUR til videnskabelig forskning bestilt af RRR.
  For de følgende to år aftager tilskuddet gradvis
  , jf. dette bilag
  .

De støtteberettigede udgifter er de udgifter, der er nødvendige for at varetage RRR's normale drift, så de kan arbejde på at nå deres mål.

De støtteberettigede udgifter er de udgifter, der er nødvendige for at varetage RRR's normale drift, så de kan arbejde på at nå deres mål.

Følgende direkte udgifter er støtteberettigede:

| — | personaleudgifter (personaleudgifter pr. arbejdsdag for projektet) |
| --- | --- |

—

personaleudgifter (personaleudgifter pr. arbejdsdag for projektet)

| — | materiel (nyt eller brugt) |
| --- | --- |

—

materiel (nyt eller brugt)

| — | udgifter til hjælpematerialer og leverancer |
| --- | --- |

—

udgifter til hjælpematerialer og leverancer

| — | udgifter til udbredelse af information til medlemmerne |
| --- | --- |

—

udgifter til udbredelse af information til medlemmerne

| — | rejse- og opholdsudgifter for de videnskabelige eksperter, der deltager i RRR's møder (i forhold til satser eller regler, der fastlægges af Kommissionens tjenestegrene) |
| --- | --- |

—

rejse- og opholdsudgifter for de videnskabelige eksperter, der deltager i RRR's møder (i forhold til satser eller regler, der fastlægges af Kommissionens tjenestegrene)

| — | revision |
| --- | --- |

—

revision

| — | en »reserve til uforudsete udgifter« på højst 5% af de direkte støtteberettigede udgifter |
| --- | --- |

—

en »reserve til uforudsete udgifter« på højst 5% af de direkte støtteberettigede udgifter

Følgende direkte udgifter er støtteberettigede:

sekretariatsudgifter

koordinator

administrativ assistent

formand

ordfører

videnskabelige konsulenter

materiel

ikke-kapitaliseret materiel

udbredelse af information

revision

oversættelse og tolkning

generalforsamling (1 pr. år)

leje af mødelokaler

rejse- og opholdsudgifter (eksperter og bestyrelse)

bestyrelsesmøder (tre om året)

leje af mødelokaler

rejse- og opholdsudgifter (eksperter og bestyrelse)

møder i arbejdsgrupper (fire om året)

leje af mødelokaler

rejse- og opholdsudgifter (eksperter)

diverse

reserve til bestilling af videnskabelig forskning

Del 2. Overtagelse af udgifter til tolkning og oversættelse

Kommissionen vil for hvert år og med hvert RRR indgå en aftale om driftsudgifter, der fastlægger betingelser, præcise betingelser og regler for ydelse af finansieringen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0270

Olympisk borgfred

Europa-Parlamentets beslutningsforslag om olympisk borgfred

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin beslutning af 1990, efterfulgt af FN's Generalforsamlings resolution 56/75 af 11. december 2001, hvori den besluttede at behandle spørgsmålet om at »skabe en fredelig og bedre verden via sport og det olympiske ideal« hvert andet år forud for hver sommer- og vinterolympiade og De Paraolympiske Lege, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 1990, efterfulgt af FN's Generalforsamlings resolution 56/75 af 11. december 2001, hvori den besluttede at behandle spørgsmålet om at »skabe en fredelig og bedre verden via sport og det olympiske ideal« hvert andet år forud for hver sommer- og vinterolympiade og De Paraolympiske Lege,

| — | der henviser til FN's Generalforsamlings 58. samling og dens resolution om at »skabe en fredelig og bedre verden via sport og det olympiske ideal« (A/58/L.9), der blev sponsoreret i fællesskab og vedtaget enstemmigt med et rekordstort antal stemmer, 190, af FN's medlemsstater den 3. november 2003, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Generalforsamlings 58. samling og dens resolution om at »skabe en fredelig og bedre verden via sport og det olympiske ideal« (A/58/L.9), der blev sponsoreret i fællesskab og vedtaget enstemmigt med et rekordstort antal stemmer, 190, af FN's medlemsstater den 3. november 2003,

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Bruxelles den 12. december 2003, hvor Rådet gav udtryk for sin støtte til ideen om den olympiske borgfred, og glæder sig over den resolution herom, som FN's Generalforsamling vedtog enstemmigt, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Bruxelles den 12. december 2003, hvor Rådet gav udtryk for sin støtte til ideen om den olympiske borgfred, og glæder sig over den resolution herom, som FN's Generalforsamling vedtog enstemmigt,

| — | der henviser til den gamle hellenistiske tradition, ekecheiria, der betyder indstilling af alle konflikter under De Olympiske Lege for at give atleter, kunstnere og tilskuere mulighed for at rejse til Olympia og deltage i legene, |
| --- | --- |

—

der henviser til den gamle hellenistiske tradition, ekecheiria, der betyder indstilling af alle konflikter under De Olympiske Lege for at give atleter, kunstnere og tilskuere mulighed for at rejse til Olympia og deltage i legene,

| — | der henviser til, at De Olympiske Lege og De Paraolympiske Lege i 2004 afholdes i Athen i Grækenland, hvor traditionen med en olympisk borgfred først opstod, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at De Olympiske Lege og De Paraolympiske Lege i 2004 afholdes i Athen i Grækenland, hvor traditionen med en olympisk borgfred først opstod,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 42, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 42, stk. 5,

| A. | der henviser til, at De Olympiske Lege og De Paraolympiske Lege og den olympiske borgfred bidrager til en verden baseret på fair konkurrence, medmenneskelighed, fordragelighed og tolerance og fremmer dialog, samarbejde og forståelse på et multikulturelt grundlag, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at De Olympiske Lege og De Paraolympiske Lege og den olympiske borgfred bidrager til en verden baseret på fair konkurrence, medmenneskelighed, fordragelighed og tolerance og fremmer dialog, samarbejde og forståelse på et multikulturelt grundlag,

| B. | der henviser til, at afviklingen af De Olympiske Lege og De Paraolympiske Lege er en oplagt mulighed for at føre en fredelig dialog og finde varige løsninger med henblik på igen at skabe fred i alle konfliktområder, hvor børn, unge, kvinder og ældre er særligt udsatte, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at afviklingen af De Olympiske Lege og De Paraolympiske Lege er en oplagt mulighed for at føre en fredelig dialog og finde varige løsninger med henblik på igen at skabe fred i alle konfliktområder, hvor børn, unge, kvinder og ældre er særligt udsatte,

| 1. | anmoder Rådet om indtrængende at henstille til medlemsstaterne, tiltrædelseslandene, kandidatlandene og nabolandene at respektere og overholde den olympiske borgfred under De Olympiske Lege og De Paraolympiske Lege samt at bruge borgfreden som et redskab til at fremme fred og dialog med henblik på bilæggelse af konflikter under og efter De Olympiske Lege og De Paraolympiske Lege; |
| --- | --- |

1.

anmoder Rådet om indtrængende at henstille til medlemsstaterne, tiltrædelseslandene, kandidatlandene og nabolandene at respektere og overholde den olympiske borgfred under De Olympiske Lege og De Paraolympiske Lege samt at bruge borgfreden som et redskab til at fremme fred og dialog med henblik på bilæggelse af konflikter under og efter De Olympiske Lege og De Paraolympiske Lege;

| 2. | henstiller til Rådet at opfordre de stridende parter i verden til at respektere den olympiske borgfred; |
| --- | --- |

2.

henstiller til Rådet at opfordre de stridende parter i verden til at respektere den olympiske borgfred;

| 3. | henstiller endvidere indtrængende til Rådet at støtte Den Internationale Olympiske Komité i dens bestræbelser på at fremme fred og medmenneskelig forståelse via sport og det olympiske ideal; |
| --- | --- |

3.

henstiller endvidere indtrængende til Rådet at støtte Den Internationale Olympiske Komité i dens bestræbelser på at fremme fred og medmenneskelig forståelse via sport og det olympiske ideal;

| 4. | tilskynder Rådet til at opfordre alle internationale sportsorganisationer og medlemsstaternes nationale olympiske komitéer til at gennemføre konkrete aktioner på nationalt og regionalt plan samt på verdensplan, og endvidere at fremme og styrke en fredskultur baseret på det olympiske borgfredsinitiativ; |
| --- | --- |

4.

tilskynder Rådet til at opfordre alle internationale sportsorganisationer og medlemsstaternes nationale olympiske komitéer til at gennemføre konkrete aktioner på nationalt og regionalt plan samt på verdensplan, og endvidere at fremme og styrke en fredskultur baseret på det olympiske borgfredsinitiativ;

| 5. | støtter etableringen af en international olympisk borgfredsfond og et internationalt olympisk borgfredscenter på foranledning af Den Internationale Olympiske Komité til fremme af idealerne fred og forståelse via sport og anmoder Rådet om at støtte disse organisationer; |
| --- | --- |

5.

støtter etableringen af en international olympisk borgfredsfond og et internationalt olympisk borgfredscenter på foranledning af Den Internationale Olympiske Komité til fremme af idealerne fred og forståelse via sport og anmoder Rådet om at støtte disse organisationer;

| 6. | opfordrer kendte personer i Europa og på verdensplan til at støtte den olympiske borgfred; |
| --- | --- |

6.

opfordrer kendte personer i Europa og på verdensplan til at støtte den olympiske borgfred;

| 7. | henstiller indtrængende til Rådet at tage spørgsmålet op til fornyet behandling hvert andet år umiddelbart før sommer- og vinterolympiaderne og De Paraolympiske Lege og på ny at give tilsagn om sin støtte til det olympiske borgfredsinitiativ inden afholdelsen af De Olympiske Vinterlege og De Paraolympiske Lege i Torino i Italien i 2006; |
| --- | --- |

7.

henstiller indtrængende til Rådet at tage spørgsmålet op til fornyet behandling hvert andet år umiddelbart før sommer- og vinterolympiaderne og De Paraolympiske Lege og på ny at give tilsagn om sin støtte til det olympiske borgfredsinitiativ inden afholdelsen af De Olympiske Vinterlege og De Paraolympiske Lege i Torino i Italien i 2006;

| 8. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen samt parlamenterne i medlemsstaterne, tiltrædelseslandene, kandidatlandene og nabolandene. |
| --- | --- |

8.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen samt parlamenterne i medlemsstaterne, tiltrædelseslandene, kandidatlandene og nabolandene.

P5_TA(2004)0271

Situationen i Kosovo

Europa-Parlamentets beslutning om situationen i Kosovo

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om situationen i Kosovo og det tidligere Jugoslavien, navnlig sin beslutning af 15. februar 2001 om situationen i Kosovo (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om situationen i Kosovo og det tidligere Jugoslavien, navnlig sin beslutning af 15. februar 2001 om situationen i Kosovo (1),

| — | der henviser til de relevante resolutioner fra FN's Sikkerhedsråd, navnlig resolution 1244 af 10. juni 1999, |
| --- | --- |

—

der henviser til de relevante resolutioner fra FN's Sikkerhedsråd, navnlig resolution 1244 af 10. juni 1999,

| — | der henviser til Rådets (eksterne forbindelser) erklæring om Serbien og Montenegro og om Kosovo af 22. marts 2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets (eksterne forbindelser) erklæring om Serbien og Montenegro og om Kosovo af 22. marts 2004,

| — | der henviser til den kraftige fordømmelse af volden i Kosovo, som Det Europæiske Råd fremkom med på mødet den 25.-26. marts 2004 i Bruxelles, |
| --- | --- |

—

der henviser til den kraftige fordømmelse af volden i Kosovo, som Det Europæiske Råd fremkom med på mødet den 25.-26. marts 2004 i Bruxelles,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 37, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 37, stk. 4,

| A. | der er alarmeret over det værste udbrud af hovedsagelig etnisk motiveret vold i Kosovo i fem år, som har ført til en lang række dødsfald, omkring et tusind sårede og har resulteret i ødelæggelse af adskillige hundrede huse og af omkring 40 ortodokse kirker, klostre, skoler og andre bygninger rundt om i Kosovo, |
| --- | --- |

A.

der er alarmeret over det værste udbrud af hovedsagelig etnisk motiveret vold i Kosovo i fem år, som har ført til en lang række dødsfald, omkring et tusind sårede og har resulteret i ødelæggelse af adskillige hundrede huse og af omkring 40 ortodokse kirker, klostre, skoler og andre bygninger rundt om i Kosovo,

| B. | der henviser til, at FN-politiet har antydet, at det meste af volden er rettet mod det etnisk serbiske mindretal, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at FN-politiet har antydet, at det meste af volden er rettet mod det etnisk serbiske mindretal,

| C. | der understreger, at de internationale fredsbevarende KFOR-styrker og ejendom tilhørende og personnel i FN's midlertidige administrative mission i Kosovo (UNMIK) har været udsat for voldshandlinger, |
| --- | --- |

C.

der understreger, at de internationale fredsbevarende KFOR-styrker og ejendom tilhørende og personnel i FN's midlertidige administrative mission i Kosovo (UNMIK) har været udsat for voldshandlinger,

| D. | påpeger, at etnisk, kulturel og religiøs sameksistens og respekt for mindretal er to af de grundelementer, der skal tages hensyn til, før der træffes nogen afgørelse om Kosovos endelige status; |
| --- | --- |

D.

påpeger, at etnisk, kulturel og religiøs sameksistens og respekt for mindretal er to af de grundelementer, der skal tages hensyn til, før der træffes nogen afgørelse om Kosovos endelige status;

| E. | der henviser til, at EU og dens medlemsstater har foretaget betydelige politiske, finansielle og menneskelige investeringer i fredsprocessen i denne region, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EU og dens medlemsstater har foretaget betydelige politiske, finansielle og menneskelige investeringer i fredsprocessen i denne region,

| 1. | fordømmer den seneste etnisk motiverede vold i Kosovo den 17.-18. marts 2004 og opfordrer til et omgående og definitivt stop for al vold og alle ulovlige handlinger, herunder ødelæggelsen af Kosovos religiøse og kulturelle arv, som er en del af den fælles europæiske arv; udtrykker medfølelse med Kosovos befolkning og de berørte familier; |
| --- | --- |

1.

fordømmer den seneste etnisk motiverede vold i Kosovo den 17.-18. marts 2004 og opfordrer til et omgående og definitivt stop for al vold og alle ulovlige handlinger, herunder ødelæggelsen af Kosovos religiøse og kulturelle arv, som er en del af den fælles europæiske arv; udtrykker medfølelse med Kosovos befolkning og de berørte familier;

| 2. | fordømmer ligeledes ødelæggelsen af muslimske religiøse bygninger i Serbien; |
| --- | --- |

2.

fordømmer ligeledes ødelæggelsen af muslimske religiøse bygninger i Serbien;

| 3. | fordømmer drabet på to FN-politibetjente den 23. marts 2004 og andre angreb på KFOR-tropper og UNMIK-personnel og -steder; |
| --- | --- |

3.

fordømmer drabet på to FN-politibetjente den 23. marts 2004 og andre angreb på KFOR-tropper og UNMIK-personnel og -steder;

| 4. | erindrer det kosovo-albanske samfund og dets ledere om, at den seneste vold og de kosovo-albanske lederes langsomme og tøvende fordømmelse er et brud på de standarder, der anført af UNMIK er blevet opstillet forud for statusprocessen, og risikerer at påføre den langsigtede sikkerhed og velfærd i Kosovo alvorlig skade; |
| --- | --- |

4.

erindrer det kosovo-albanske samfund og dets ledere om, at den seneste vold og de kosovo-albanske lederes langsomme og tøvende fordømmelse er et brud på de standarder, der anført af UNMIK er blevet opstillet forud for statusprocessen, og risikerer at påføre den langsigtede sikkerhed og velfærd i Kosovo alvorlig skade;

| 5. | opfordrer de foreløbige selvstyreinstitutioner (PISG) og de politiske partier og civilsamfundsorganisationerne i provinsen til stærkt at fordømme den seneste vold og gøre deres yderste for at sikre, at der ikke opstår yderligere vold; |
| --- | --- |

5.

opfordrer de foreløbige selvstyreinstitutioner (PISG) og de politiske partier og civilsamfundsorganisationerne i provinsen til stærkt at fordømme den seneste vold og gøre deres yderste for at sikre, at der ikke opstår yderligere vold;

| 6. | opfordrer ligeledes det serbiske samfund i Kosovo til at afholde sig fra yderligere vold, til at indstille anmodningerne om bistand fra Serbien og Montenegro og til fuldt ud at rette sig efter UNMIK-retningslinjerne for sikkerhed og lokal forvaltning og opfordrer regeringen i Beograd til at nedlægge alle parallelle strukturer, som den støtter i Kosovo, hvilket også vil være et klart signal til kosovoserberne om, at de bør engagere sig fuldt ud i genopbygningen af Kosovo; |
| --- | --- |

6.

opfordrer ligeledes det serbiske samfund i Kosovo til at afholde sig fra yderligere vold, til at indstille anmodningerne om bistand fra Serbien og Montenegro og til fuldt ud at rette sig efter UNMIK-retningslinjerne for sikkerhed og lokal forvaltning og opfordrer regeringen i Beograd til at nedlægge alle parallelle strukturer, som den støtter i Kosovo, hvilket også vil være et klart signal til kosovoserberne om, at de bør engagere sig fuldt ud i genopbygningen af Kosovo;

| 7. | opfordrer albanerne i Kosovo til at lade deres serbiske landsmænd, som er flygtet til områder under KFOR-beskyttelse, vende tilbage til deres hjem i sikkerhed; |
| --- | --- |

7.

opfordrer albanerne i Kosovo til at lade deres serbiske landsmænd, som er flygtet til områder under KFOR-beskyttelse, vende tilbage til deres hjem i sikkerhed;

| 8. | opfordrer FN's generalsekretærs særlige repræsentant, Harri Holkeri, UNMIK og KFOR til at gøre en yderligere indsats for at stabilisere situationen, herunder foranstaltninger, der kan muliggøre, at personer, der blev fordrevet under de seneste voldshandlinger, kan vende tilbage sikkert, og understreger, at de samfund, der er engageret i sameksistens, og de ngo'er, som bestræber sig på at fremme dialogen mellem de forskellige mindretal, og som dermed bidrager til at indlede en ægte og effektiv forsoningsproces, bør modtage supplerende støtte; |
| --- | --- |

8.

opfordrer FN's generalsekretærs særlige repræsentant, Harri Holkeri, UNMIK og KFOR til at gøre en yderligere indsats for at stabilisere situationen, herunder foranstaltninger, der kan muliggøre, at personer, der blev fordrevet under de seneste voldshandlinger, kan vende tilbage sikkert, og understreger, at de samfund, der er engageret i sameksistens, og de ngo'er, som bestræber sig på at fremme dialogen mellem de forskellige mindretal, og som dermed bidrager til at indlede en ægte og effektiv forsoningsproces, bør modtage supplerende støtte;

| 9. | opfordrer indtrængende UNMIK til at indlede en grundig undersøgelse af alle disse handlinger og anmoder myndighederne og politiet i Kosovo om at samarbejde fuldt ud og drage de ansvarlige til ansvar; |
| --- | --- |

9.

opfordrer indtrængende UNMIK til at indlede en grundig undersøgelse af alle disse handlinger og anmoder myndighederne og politiet i Kosovo om at samarbejde fuldt ud og drage de ansvarlige til ansvar;

| 10. | glæder sig over beslutningerne for nylig om at indsætte supplerende KFOR-tropper i Kosovo og kræver, at de indsatte tropper får tilstrækkeligt med operationelle ressourcer, så de reelt bliver i stand til at opfylde deres ansvar og sikre lov og orden, herunder beskyttelse af begge samfunds kulturarv; |
| --- | --- |

10.

glæder sig over beslutningerne for nylig om at indsætte supplerende KFOR-tropper i Kosovo og kræver, at de indsatte tropper får tilstrækkeligt med operationelle ressourcer, så de reelt bliver i stand til at opfylde deres ansvar og sikre lov og orden, herunder beskyttelse af begge samfunds kulturarv;

| 11. | opfordrer det irske formandskab, Rådet og Kommissionen til at træffe følgende foranstaltninger, enten ensidigt eller i multilaterale fora, navnlig FN og OSCE:






  — | omgående udpege en særlig EU-repræsentant for denne region, samtidig med, at det glæder sig beslutningen truffet af den høje repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik om at sende en personlig repræsentant til Pristina, |
| --- | --- | --- |

11.

opfordrer det irske formandskab, Rådet og Kommissionen til at træffe følgende foranstaltninger, enten ensidigt eller i multilaterale fora, navnlig FN og OSCE:

—

omgående udpege en særlig EU-repræsentant for denne region, samtidig med, at det glæder sig beslutningen truffet af den høje repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik om at sende en personlig repræsentant til Pristina,

| — | tildele UNMIK supplerende støtte til styrkelse af indsatsen med at etablere en institutionel ramme i Kosovo med fornøden beskyttelse af Kosovos mindretal, |
| --- | --- |

—

tildele UNMIK supplerende støtte til styrkelse af indsatsen med at etablere en institutionel ramme i Kosovo med fornøden beskyttelse af Kosovos mindretal,

| — | støtte oprettelsen af et stærkt retssystem, som i første omgang baseres på internationale dommere og anklagere, |
| --- | --- |

—

støtte oprettelsen af et stærkt retssystem, som i første omgang baseres på internationale dommere og anklagere,

| — | opretholde presset på alle parter gennem klare kriterier for sanktioner og begunstigelser, |
| --- | --- |

—

opretholde presset på alle parter gennem klare kriterier for sanktioner og begunstigelser,

| — | hurtigt udarbejde en undersøgelse af de samfundsøkonomiske forhold i Kosovo og af privatiseringsprogrammet, som ikke er skredet fremad som oprindelig planlagt; |
| --- | --- |

—

hurtigt udarbejde en undersøgelse af de samfundsøkonomiske forhold i Kosovo og af privatiseringsprogrammet, som ikke er skredet fremad som oprindelig planlagt;

| 12. | opfordrer ikke desto mindre Rådet til at indlede grundige overvejelser om Kosovos endelige status og inddrage politikere, intellektuelle og ikke-statslige organisationer i regionen med henblik på at fastlægge en tidsramme og træffe endelig bestemmelse om konkrete muligheder; |
| --- | --- |

12.

opfordrer ikke desto mindre Rådet til at indlede grundige overvejelser om Kosovos endelige status og inddrage politikere, intellektuelle og ikke-statslige organisationer i regionen med henblik på at fastlægge en tidsramme og træffe endelig bestemmelse om konkrete muligheder;

| 13. | advarer om, at disse begivenheder er et tilbageskridt på vejen til integration af de sydøsteuropæiske lande i EU's strukturer, og anmoder alle de berørte regeringer og Rådet om at træffe de nødvendige foranstaltninger til at undgå destabilisering af tilgrænsende lande; |
| --- | --- |

13.

advarer om, at disse begivenheder er et tilbageskridt på vejen til integration af de sydøsteuropæiske lande i EU's strukturer, og anmoder alle de berørte regeringer og Rådet om at træffe de nødvendige foranstaltninger til at undgå destabilisering af tilgrænsende lande;

| 14. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at videreføre den såkaldte Stabilisation of Association Process Tracking Mechanism for Kosovo, men understreger, at den skal gøres klart betinget af, at de foreløbige selvstyreinstitutioner PISG reelt samarbejder med UNMIK, og at Kosovos myndigheder fuldt ud respekterer EU's grundlæggende værdier; |
| --- | --- |

14.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at videreføre den såkaldte Stabilisation of Association Process Tracking Mechanism for Kosovo, men understreger, at den skal gøres klart betinget af, at de foreløbige selvstyreinstitutioner PISG reelt samarbejder med UNMIK, og at Kosovos myndigheder fuldt ud respekterer EU's grundlæggende værdier;

| 15. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen, medlemsstaternes regeringer, FN's generalsekretærs særlige repræsentant, Harri Holkeri, Kosovos foreløbige selvstyreinstitutioner samt Serbiens og forbundsstaten Serbien og Montenegros regeringer. |
| --- | --- |

15.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen, medlemsstaternes regeringer, FN's generalsekretærs særlige repræsentant, Harri Holkeri, Kosovos foreløbige selvstyreinstitutioner samt Serbiens og forbundsstaten Serbien og Montenegros regeringer.

---

(1)  EFT C 276 af 1.10.2001, s. 277.

P5_TA(2004)0272

Rapport til Verdensbanken om udvindingsindustrierne

Europa-Parlamentets beslutning om rapport til Verdensbanken om udvindingsindustrierne

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 37, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 37, stk. 4,

| A. | der henviser til, at Verdensbankens præsident, James Wolfensohn, i 2000 bestilte en uafhængig undersøgelse af Verdensbankgruppens (WBG) støtte til olie-, mine- og gasprojekter inden for rammerne af Verdensbankens erklærede målsætning om fattigdomsreduktion og fremme af bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Verdensbankens præsident, James Wolfensohn, i 2000 bestilte en uafhængig undersøgelse af Verdensbankgruppens (WBG) støtte til olie-, mine- og gasprojekter inden for rammerne af Verdensbankens erklærede målsætning om fattigdomsreduktion og fremme af bæredygtig udvikling,

| B. | der henviser til, at EIR-Kommissionen (Extractive Industry Review) i 2004 fremlagde resultaterne af sin undersøgelse efter en toårig proces med deltagelse af mange forskellige aktører, omfattende høringer af erhvervsliv, civilsamfund, akademiske kredse og regeringer på fem kontinenter samt besøg på efterforsknings- og udvindingsprojekter, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EIR-Kommissionen (Extractive Industry Review) i 2004 fremlagde resultaterne af sin undersøgelse efter en toårig proces med deltagelse af mange forskellige aktører, omfattende høringer af erhvervsliv, civilsamfund, akademiske kredse og regeringer på fem kontinenter samt besøg på efterforsknings- og udvindingsprojekter,

| C. | der påpeger, at EIR-rapporten også berører EU-bankerne EIB og EBRD, fordi mange projekter finansieres af Den Internationale Finansieringsinstitution og EU-bankerne i fællesskab, ligesom den kan få følger for medlemsstaternes eksportkreditinstitutter, |
| --- | --- |

C.

der påpeger, at EIR-rapporten også berører EU-bankerne EIB og EBRD, fordi mange projekter finansieres af Den Internationale Finansieringsinstitution og EU-bankerne i fællesskab, ligesom den kan få følger for medlemsstaternes eksportkreditinstitutter,

| D. | der henviser til, at alle EU-regeringerne skal tage stilling til rapportens konklusioner inden udgangen af april 2004, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at alle EU-regeringerne skal tage stilling til rapportens konklusioner inden udgangen af april 2004,

| E. | der finder, at Verdensbanken bør benytte sin indflydelse til at samarbejde med regeringerne om at udarbejde og iværksætte politikker og mekanismer for omfordeling af indtægterne fra råstofudvinding til gavn for de lokale befolkninger og i særdeleshed med henblik på at opnå fattigdomsreduktion, |
| --- | --- |

E.

der finder, at Verdensbanken bør benytte sin indflydelse til at samarbejde med regeringerne om at udarbejde og iværksætte politikker og mekanismer for omfordeling af indtægterne fra råstofudvinding til gavn for de lokale befolkninger og i særdeleshed med henblik på at opnå fattigdomsreduktion,

| F. | der påpeger, at EU's medlemsstater tegner sig for næsten 30% af stemmerne i Verdensbankens og IMF's bestyrelser og derfor kan få væsentlig indflydelse på Verdensbankens beslutningsproces, hvis det lykkes at skabe en samordnet EU-strategi, |
| --- | --- |

F.

der påpeger, at EU's medlemsstater tegner sig for næsten 30% af stemmerne i Verdensbankens og IMF's bestyrelser og derfor kan få væsentlig indflydelse på Verdensbankens beslutningsproces, hvis det lykkes at skabe en samordnet EU-strategi,

| G. | der henviser til, at Verdensbanken ifølge EIR-rapportens konklusioner har en rolle at spille inden for olie- og gasudvinding og minedrift, men kun når de rette betingelser for fattigdomsreduktion og bæredygtig udvikling er til stede, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Verdensbanken ifølge EIR-rapportens konklusioner har en rolle at spille inden for olie- og gasudvinding og minedrift, men kun når de rette betingelser for fattigdomsreduktion og bæredygtig udvikling er til stede,

| H. | der påpeger, at EIR-rapporten går ind for en bedre balance mellem de økologiske, økonomiske og sociale hensyn, idet WBG opfordres til at ændre sine sociale og miljømæssige standarder og implementere disse standarder mere effektivt med henblik på at gøre finansiel støtte betinget af god regeringsførelse, respekt for menneskerettighederne i virksomheds- og regeringsregi samt af resultater inden for fattigdomsbekæmpelse og bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

H.

der påpeger, at EIR-rapporten går ind for en bedre balance mellem de økologiske, økonomiske og sociale hensyn, idet WBG opfordres til at ændre sine sociale og miljømæssige standarder og implementere disse standarder mere effektivt med henblik på at gøre finansiel støtte betinget af god regeringsførelse, respekt for menneskerettighederne i virksomheds- og regeringsregi samt af resultater inden for fattigdomsbekæmpelse og bæredygtig udvikling,

| I. | der henviser til, at OED-rapporten (Operation Evaluation Department) om udvindingssektoren fra 2002, som var en rent intern rapport i Verdensbanken, nåede til samme konklusion som EIR med hensyn til den manglende fattigdomslettelse i forbindelse med investeringer i råstofudvinding, ligesom den også anbefalede forbedring af regeringsførelsen og gennemskueligheden som forudsætning for ydelse af lån til sådanne udvindingsprojekter, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at OED-rapporten (Operation Evaluation Department) om udvindingssektoren fra 2002, som var en rent intern rapport i Verdensbanken, nåede til samme konklusion som EIR med hensyn til den manglende fattigdomslettelse i forbindelse med investeringer i råstofudvinding, ligesom den også anbefalede forbedring af regeringsførelsen og gennemskueligheden som forudsætning for ydelse af lån til sådanne udvindingsprojekter,

| J. | der henviser til, at der er olie-, gas- og mineralforekomster i omkring 60 udviklings- eller overgangslande, hvor over to tredjedele af verdens fattigste mennesker lever for under 2 USD om dagen, ligesom tolv af verdens mest mineralafhængige lande og seks af de mest olieafhængige lande af Verdensbanken er klassificeret som højt forgældede fattige lande (HIPC); |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der er olie-, gas- og mineralforekomster i omkring 60 udviklings- eller overgangslande, hvor over to tredjedele af verdens fattigste mennesker lever for under 2 USD om dagen, ligesom tolv af verdens mest mineralafhængige lande og seks af de mest olieafhængige lande af Verdensbanken er klassificeret som højt forgældede fattige lande (HIPC);

| K. | der henviser til, at lande, som primært lever af råstofudvinding, i højere grad er udsat for fattigdom, høj børnedødelighed, borgerkrige, korruption og totalitære styreformer end lande med mere diversificerede økonomier, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at lande, som primært lever af råstofudvinding, i højere grad er udsat for fattigdom, høj børnedødelighed, borgerkrige, korruption og totalitære styreformer end lande med mere diversificerede økonomier,

| L. | der påpeger, at den samlede udvindingssektor kun repræsenterer 2% af WBG's aktiviteter, og at undersøgelsen har vist, at denne støtte søges af regeringer eller virksomheder i de områder, hvor regeringsførelsen er mangelfuld og risikoen for menneskerettighedskrænkelser og andre former for politiske risici i høj grad er til stede, |
| --- | --- |

L.

der påpeger, at den samlede udvindingssektor kun repræsenterer 2% af WBG's aktiviteter, og at undersøgelsen har vist, at denne støtte søges af regeringer eller virksomheder i de områder, hvor regeringsførelsen er mangelfuld og risikoen for menneskerettighedskrænkelser og andre former for politiske risici i høj grad er til stede,

| M. | der påpeger, at WBG som multilateral institution sætter verdensstandarderne på sit område, og at den for at kunne opfylde sin målsætning om fattigdomsreduktion gennem bæredygtig udvikling bør bruge sin indflydelse til at fremme de fremtidsorienterede industrier i udviklingslandene, |
| --- | --- |

M.

der påpeger, at WBG som multilateral institution sætter verdensstandarderne på sit område, og at den for at kunne opfylde sin målsætning om fattigdomsreduktion gennem bæredygtig udvikling bør bruge sin indflydelse til at fremme de fremtidsorienterede industrier i udviklingslandene,

| N. | der finder, at WBG med dette for øje bør fremme energieffektiviteten og opstille mål for øget brug af vedvarende energikilder, |
| --- | --- |

N.

der finder, at WBG med dette for øje bør fremme energieffektiviteten og opstille mål for øget brug af vedvarende energikilder,

| 1. | ser med stor tilfredshed på det initiativ, som Verdensbankens præsident, James Wolfensohn, har taget til at kulegrave udvindingssektoren, og håber, at WBG vil demonstrere sit engagement i princippet om bæredygtig udvikling ved at tage skyldigt hensyn til EIR-rapportens henstillinger i indeværende regnskabsår og ved i relevant omfang at iværksætte en proces med henblik på gennemførelse heraf via ændringer af WBG's nuværende politikker og standarder, udvikling af nye politikker og procedurer med klare mål og tidsplaner samt udpegelse af et team, der er udstyret med de fornødne ressourcer; finder, at gennemførelsesprocessen bør være gennemsigtig, og at WBG bør aflægge kvartalsvise fremskridtsrapporter for bestyrelsen, medlemsstaterne og offentligheden generelt; |
| --- | --- |

1.

ser med stor tilfredshed på det initiativ, som Verdensbankens præsident, James Wolfensohn, har taget til at kulegrave udvindingssektoren, og håber, at WBG vil demonstrere sit engagement i princippet om bæredygtig udvikling ved at tage skyldigt hensyn til EIR-rapportens henstillinger i indeværende regnskabsår og ved i relevant omfang at iværksætte en proces med henblik på gennemførelse heraf via ændringer af WBG's nuværende politikker og standarder, udvikling af nye politikker og procedurer med klare mål og tidsplaner samt udpegelse af et team, der er udstyret med de fornødne ressourcer; finder, at gennemførelsesprocessen bør være gennemsigtig, og at WBG bør aflægge kvartalsvise fremskridtsrapporter for bestyrelsen, medlemsstaterne og offentligheden generelt;

| 2. | tilslutter sig, for så vidt angår princippet om forvaltning til fordel for de fattige, henstillingerne om at fremme gennemskuelighed og god forvaltning i både offentlige og private virksomheder inden for råstofudvinding; |
| --- | --- |

2.

tilslutter sig, for så vidt angår princippet om forvaltning til fordel for de fattige, henstillingerne om at fremme gennemskuelighed og god forvaltning i både offentlige og private virksomheder inden for råstofudvinding;

| 3. | anmoder om gennemskuelighed i indtægtsstrømme og projektinvesteringer for de udvindingsprojekter, som Verdensbanken, EIB, EBRD og eksportkreditinstitutterne støtter; |
| --- | --- |

3.

anmoder om gennemskuelighed i indtægtsstrømme og projektinvesteringer for de udvindingsprojekter, som Verdensbanken, EIB, EBRD og eksportkreditinstitutterne støtter;

| 4. | går ind for at fremme dialogen mellem udvindingssektoren og lokalsamfundene i forbindelse med nye projekter og anerkender nødvendigheden af en rimelig kompensation, i tilfælde af at der gøres indgreb i deres livsgrundlag og rettigheder; |
| --- | --- |

4.

går ind for at fremme dialogen mellem udvindingssektoren og lokalsamfundene i forbindelse med nye projekter og anerkender nødvendigheden af en rimelig kompensation, i tilfælde af at der gøres indgreb i deres livsgrundlag og rettigheder;

| 5. | opfordrer det irske formandskab til at høre de relevante ministre i medlemsstaterne om EIR-rapporten med henblik på at fastlægge en fælles EU-holdning til støtte for denne rapport forud for Verdensbankgruppens bestyrelsesmøde; |
| --- | --- |

5.

opfordrer det irske formandskab til at høre de relevante ministre i medlemsstaterne om EIR-rapporten med henblik på at fastlægge en fælles EU-holdning til støtte for denne rapport forud for Verdensbankgruppens bestyrelsesmøde;

| 6. | opfordrer medlemsstaterne til at forelægge rapportens konklusioner i andre nationale eller internationale fora såsom EIB, EBRD, nationale kreditinstitutter etc. med henblik på at sikre, at de problemer, der er påvist, gennemdrøftes og søges løst; |
| --- | --- |

6.

opfordrer medlemsstaterne til at forelægge rapportens konklusioner i andre nationale eller internationale fora såsom EIB, EBRD, nationale kreditinstitutter etc. med henblik på at sikre, at de problemer, der er påvist, gennemdrøftes og søges løst;

| 7. | opfordrer Kommissionen til at iværksætte en proces, der skal afspejle ånden i EIR-henstillingerne i EU's miljømæssige og sociale retningslinjer for økonomisk og udviklingsrelateret samarbejde og navnlig i dens samarbejde med IMF, Verdensbanken, EIB og EBRD; |
| --- | --- |

7.

opfordrer Kommissionen til at iværksætte en proces, der skal afspejle ånden i EIR-henstillingerne i EU's miljømæssige og sociale retningslinjer for økonomisk og udviklingsrelateret samarbejde og navnlig i dens samarbejde med IMF, Verdensbanken, EIB og EBRD;

| 8. | anmoder Rådet og Kommissionen om at undersøge muligheden af en forordning med sigte på at samordne de nationale eksportkreditinstitutters procedurer og politikker til støtte for implementeringen af EIR-rapportens konklusioner; |
| --- | --- |

8.

anmoder Rådet og Kommissionen om at undersøge muligheden af en forordning med sigte på at samordne de nationale eksportkreditinstitutters procedurer og politikker til støtte for implementeringen af EIR-rapportens konklusioner;

| 9. | anmoder Kommissionen om at gøre sig til talsmand for, at der tages skyldigt hensyn til EIR-henstillingerne, og at de gennemføres i relevant omfang, i forbindelse med den tale, som kommissæren med ansvar for udvikling traditionen tro vil holde i Verdensbankens og IMF's fælles udviklingskomité under Bretton Woods-institutionernes fælles forårsmøder i 2004; |
| --- | --- |

9.

anmoder Kommissionen om at gøre sig til talsmand for, at der tages skyldigt hensyn til EIR-henstillingerne, og at de gennemføres i relevant omfang, i forbindelse med den tale, som kommissæren med ansvar for udvikling traditionen tro vil holde i Verdensbankens og IMF's fælles udviklingskomité under Bretton Woods-institutionernes fælles forårsmøder i 2004;

| 10. | anmoder Kommissionen, Rådet og medlemsstaterne om især at støtte følgende krav fra EIR og gøre sig enhver mulig bestræbelse for at få dem implementeret fuldt ud:






  a) | WBG skal bringe sine prioriteringer på energiområdet på linje med sit miljømæssige og sociale mandat |
| --- | --- | --- |

10.

anmoder Kommissionen, Rådet og medlemsstaterne om især at støtte følgende krav fra EIR og gøre sig enhver mulig bestræbelse for at få dem implementeret fuldt ud:

a)

WBG skal bringe sine prioriteringer på energiområdet på linje med sit miljømæssige og sociale mandat

| b) | WBG skal samtidig investere mere i projekter for vedvarende energi, som kan bidrage til at opfylde energibehovet hos de fattige i verden |
| --- | --- |

b)

WBG skal samtidig investere mere i projekter for vedvarende energi, som kan bidrage til at opfylde energibehovet hos de fattige i verden

| c) | det skal sikres, at grundlaget for forvaltningen er i orden, inden et projekt kan godkendes, bl.a. ved at:






  — | fastlægge klare regler for offentliggørelse af finansielle aftaler mellem regeringer og industri med henblik på at bekæmpe korruption og muliggøre udarbejdelse af indtægtsdelingsaftaler med lokalsamfund |
| --- | --- | --- |

c)

det skal sikres, at grundlaget for forvaltningen er i orden, inden et projekt kan godkendes, bl.a. ved at:

—

fastlægge klare regler for offentliggørelse af finansielle aftaler mellem regeringer og industri med henblik på at bekæmpe korruption og muliggøre udarbejdelse af indtægtsdelingsaftaler med lokalsamfund

| — | indføre en tvistbilæggelsesmekanisme til håndtering af konflikter, som skal være fuldt tilgængelig for lokalsamfund |
| --- | --- |

—

indføre en tvistbilæggelsesmekanisme til håndtering af konflikter, som skal være fuldt tilgængelig for lokalsamfund

| — | forhindre tvangsflytninger og inddrage potentielt berørte lokalsamfund i vurderingerne; vedtagelsen af disse principper bør ske i samråd med FN's Permanente Forum for Oprindelige Folk |
| --- | --- |

—

forhindre tvangsflytninger og inddrage potentielt berørte lokalsamfund i vurderingerne; vedtagelsen af disse principper bør ske i samråd med FN's Permanente Forum for Oprindelige Folk

| d) | det skal sikres, at WBG-støttede projekter er i overensstemmelse med den internationale menneskeretslovgivning og med alle de grundlæggende arbejdstagerrettigheder |
| --- | --- |

d)

det skal sikres, at WBG-støttede projekter er i overensstemmelse med den internationale menneskeretslovgivning og med alle de grundlæggende arbejdstagerrettigheder

| e) | der skal stilles krav om fuld gennemsigtighed i indtægtsstrømme og projektinvesteringer for de projekter, der støttes |
| --- | --- |

e)

der skal stilles krav om fuld gennemsigtighed i indtægtsstrømme og projektinvesteringer for de projekter, der støttes

| f) | WBG skal styrke sin politik for naturlige levesteder og nægte at finansiere udvindingsprojekter i beskyttede områder, kritiske naturlige levesteder og områder, der er en del af verdensarven |
| --- | --- |

f)

WBG skal styrke sin politik for naturlige levesteder og nægte at finansiere udvindingsprojekter i beskyttede områder, kritiske naturlige levesteder og områder, der er en del af verdensarven

| g) | WBG skal nægte at yde finansiel støtte i områder, hvor der er eller er stor risiko for væbnede konflikter |
| --- | --- |

g)

WBG skal nægte at yde finansiel støtte i områder, hvor der er eller er stor risiko for væbnede konflikter

| h) | støtten til miner, der anvender toksisk materiale såsom cyanid og kviksølv, skal minimeres, og der skal indføres et moratorium for dumpning af mineaffald i havet; |
| --- | --- |

h)

støtten til miner, der anvender toksisk materiale såsom cyanid og kviksølv, skal minimeres, og der skal indføres et moratorium for dumpning af mineaffald i havet;

| 11. | støtter og bifalder henstillingerne om at fremme vedvarende energi og godkende naturgas som »overgangsbrændsel«; |
| --- | --- |

11.

støtter og bifalder henstillingerne om at fremme vedvarende energi og godkende naturgas som »overgangsbrændsel«;

| 12. | anmoder Det Nye Partnerskab for Afrikas Udvikling (NEPAD) om aktivt at tilskynde de afrikanske regeringer til at tage rapportens principper til sig og sætte en høj standard for opnåelse af total gennemskuelighed i forholdet til udvindingsvirksomheder fra tredjelande, samt ikke mindst hvad angår offentliggørelse af nationale selskabers regnskaber; |
| --- | --- |

12.

anmoder Det Nye Partnerskab for Afrikas Udvikling (NEPAD) om aktivt at tilskynde de afrikanske regeringer til at tage rapportens principper til sig og sætte en høj standard for opnåelse af total gennemskuelighed i forholdet til udvindingsvirksomheder fra tredjelande, samt ikke mindst hvad angår offentliggørelse af nationale selskabers regnskaber;

| 13. | understreger, at enhver foranstaltning, der træffes til at øge gennemskueligheden i forbindelse med betalinger og indtægter, skal udmønte sig i en retlig mekanisme, der forpligter udvindingsvirksomheder til for hvert enkelt land at offentliggøre oplysninger om deres samlede skatter, gebyrer og andre betalinger til staten, hvilket skulle kunne forhindre korrupte embedsmænd i at indgå fortrolighedsaftaler, der forhindrer virksomheder i at oplyse om deres betalinger til staten; |
| --- | --- |

13.

understreger, at enhver foranstaltning, der træffes til at øge gennemskueligheden i forbindelse med betalinger og indtægter, skal udmønte sig i en retlig mekanisme, der forpligter udvindingsvirksomheder til for hvert enkelt land at offentliggøre oplysninger om deres samlede skatter, gebyrer og andre betalinger til staten, hvilket skulle kunne forhindre korrupte embedsmænd i at indgå fortrolighedsaftaler, der forhindrer virksomheder i at oplyse om deres betalinger til staten;

| 14. | anmoder om, at olieselskaberne overholder gennemskuelighedskravene i EITI (»Extractive Industries Transparency Initiative«), og at der træffes foranstaltninger til at sikre, at nationale olieselskaber er omfattet af de samme gennemskuelighedskrav som private virksomheder med hensyn til betalinger og indtægter; |
| --- | --- |

14.

anmoder om, at olieselskaberne overholder gennemskuelighedskravene i EITI (»Extractive Industries Transparency Initiative«), og at der træffes foranstaltninger til at sikre, at nationale olieselskaber er omfattet af de samme gennemskuelighedskrav som private virksomheder med hensyn til betalinger og indtægter;

| 15. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer, Verdensbankens præsident og direktører, IMF's administrerende direktør samt præsidenterne for EIB og EBRD. |
| --- | --- |

15.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer, Verdensbankens præsident og direktører, IMF's administrerende direktør samt præsidenterne for EIB og EBRD.

P5_TA(2004)0273

Kroatiens ansøgning om tiltrædelse af EU

Europa-Parlamentets henstilling til Rådet om Kroatiens ansøgning om tiltrædelse af EU (2003/2254(INI))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til henstilling til Rådet af Alexandros Baltas for PSE-Gruppen om Kroatiens ansøgning om tiltrædelse af EU (B5-0476/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til henstilling til Rådet af Alexandros Baltas for PSE-Gruppen om Kroatiens ansøgning om tiltrædelse af EU (B5-0476/2003),

| — | der henviser til sin holdning af 12. december 2001 om forslag til Rådets og Kommissionens afgørelse om indgåelse af stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Kroatien på den anden side (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 12. december 2001 om forslag til Rådets og Kommissionens afgørelse om indgåelse af stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Kroatien på den anden side (1),

| — | der henviser til sin holdning af 12. december 2001 om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse og midlertidig anvendelse af en interimsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Republikken Kroatien på den anden side (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 12. december 2001 om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse og midlertidig anvendelse af en interimsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Republikken Kroatien på den anden side (2),

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i København i 1993, som fastlægger kriterier for lande, der ønsker optagelse i Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i København i 1993, som fastlægger kriterier for lande, der ønsker optagelse i Den Europæiske Union,

| — | der henviser til sin holdning af 6. oktober 2000 om forslag til Rådets afgørelse om ændring af afgørelse 2000/24/EF med henblik på at udvide fællesskabsgarantien til Den Europæiske Investeringsbank til også at omfatte lån til projekter i Kroatien (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 6. oktober 2000 om forslag til Rådets afgørelse om ændring af afgørelse 2000/24/EF med henblik på at udvide fællesskabsgarantien til Den Europæiske Investeringsbank til også at omfatte lån til projekter i Kroatien (3),

| — | der henviser til sin holdning af 15. november 2000 om ændret forslag til Rådets forordning om bistand til Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kroatien, Forbundsrepublikken Jugoslavien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien samt om ændring af forordning (EØF) nr. 3906/89, afgørelse 97/256/EF og forordning (EØF) nr. 1360/90 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 15. november 2000 om ændret forslag til Rådets forordning om bistand til Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kroatien, Forbundsrepublikken Jugoslavien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien samt om ændring af forordning (EØF) nr. 3906/89, afgørelse 97/256/EF og forordning (EØF) nr. 1360/90 (4),

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 827 af 25. maj 1993 om etablering af Den Internationale Krigsforbryderdomstol vedrørende det Tidligere Jugoslavien, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 827 af 25. maj 1993 om etablering af Den Internationale Krigsforbryderdomstol vedrørende det Tidligere Jugoslavien,

| — | der henviser til De Forenede Nationers Sikkerhedsråds resolution 1503, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers Sikkerhedsråds resolution 1503,

| — | der henviser til sin beslutning af 20. november 2003 om stabiliserings- og associeringsprocessen i Sydøsteuropa — 2. årsberetning (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. november 2003 om stabiliserings- og associeringsprocessen i Sydøsteuropa — 2. årsberetning (5),

| — | der henviser til stabiliserings- og associeringsaftalen, der blev undertegnet af Kroatien og Det Europæiske Fællesskab den 29. oktober 2001, |
| --- | --- |

—

der henviser til stabiliserings- og associeringsaftalen, der blev undertegnet af Kroatien og Det Europæiske Fællesskab den 29. oktober 2001,

| — | der henviser til interimsaftalen, der blev undertegnet af Kroatien og Det Europæiske Fællesskab den 29. oktober 2001, |
| --- | --- |

—

der henviser til interimsaftalen, der blev undertegnet af Kroatien og Det Europæiske Fællesskab den 29. oktober 2001,

| — | der henviser til Kroatiens ansøgning om medlemskab af EU, der blev indgivet den 21. februar 2003, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kroatiens ansøgning om medlemskab af EU, der blev indgivet den 21. februar 2003,

| — | der henviser til Cards-programmet og det heri indeholdte årsprogram for Kroatien, der blev vedtaget af Kommissionen i juni 2003, |
| --- | --- |

—

der henviser til Cards-programmet og det heri indeholdte årsprogram for Kroatien, der blev vedtaget af Kommissionen i juni 2003,

| — | der henviser til beretning fra Kommissionen om stabiliserings- og associeringsprocessen i Sydøsteuropa — 2. årsberetning (KOM(2003) 139), |
| --- | --- |

—

der henviser til beretning fra Kommissionen om stabiliserings- og associeringsprocessen i Sydøsteuropa — 2. årsberetning (KOM(2003) 139),

| — | der henviser til erklæringen fra ministerkonferencen i Venedig den 25.-26. november 2003 til udvikling af et bæredygtigt og ansvarligt fiskeri i Middelhavet, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra ministerkonferencen i Venedig den 25.-26. november 2003 til udvikling af et bæredygtigt og ansvarligt fiskeri i Middelhavet,

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Thessaloniki (den 20.-22. juni 2003) og Bruxelles (den 12.-13. december 2003) vedrørende Kroatien, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Thessaloniki (den 20.-22. juni 2003) og Bruxelles (den 12.-13. december 2003) vedrørende Kroatien,

| — | der henviser til konklusionerne fra Rådet (udenrigsministrene) den 13. oktober og den 9. december 2003 vedrørende Kroatien, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Rådet (udenrigsministrene) den 13. oktober og den 9. december 2003 vedrørende Kroatien,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 49, stk. 3, og artikel 104, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 49, stk. 3, og artikel 104,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik (A5-0206/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik (A5-0206/2004),

| A. | der glæder sig over Kroatiens ansøgning om tiltrædelse af EU og understreger Kroatiens europæiske tilhørsforhold og den symbolik, der ligger i en tiltrædelsesansøgning fra endnu et land i det tidligere Jugoslavien, |
| --- | --- |

A.

der glæder sig over Kroatiens ansøgning om tiltrædelse af EU og understreger Kroatiens europæiske tilhørsforhold og den symbolik, der ligger i en tiltrædelsesansøgning fra endnu et land i det tidligere Jugoslavien,

| B. | der betoner, at Kroatiens ønske om at tiltræde EU kan tjene som endnu et eksempel for og til ansporing af de øvrige lande på Balkan, |
| --- | --- |

B.

der betoner, at Kroatiens ønske om at tiltræde EU kan tjene som endnu et eksempel for og til ansporing af de øvrige lande på Balkan,

| C. | der påpeger, at denne ansøgning om tiltrædelse ligger i logisk forlængelse af de skridt, som Kroatien allerede har taget for at nå størst mulig tilnærmelse mellem dette land og EU, herunder undertegnelsen af stabilitets- og associeringsaftalen samt etableringen og den gradvise implementering af de nødvendige retsreformer, som vil muliggøre fuld integration af gældende fællesskabsret, |
| --- | --- |

C.

der påpeger, at denne ansøgning om tiltrædelse ligger i logisk forlængelse af de skridt, som Kroatien allerede har taget for at nå størst mulig tilnærmelse mellem dette land og EU, herunder undertegnelsen af stabilitets- og associeringsaftalen samt etableringen og den gradvise implementering af de nødvendige retsreformer, som vil muliggøre fuld integration af gældende fællesskabsret,

| D. | der er af den opfattelse, at Kroatiens forankring i EU vil give regionen en saltvandsindsprøjtning og bidrage til dens udvikling, |
| --- | --- |

D.

der er af den opfattelse, at Kroatiens forankring i EU vil give regionen en saltvandsindsprøjtning og bidrage til dens udvikling,

| E. | der mener, at Kroatiens tilnærmelse til EU og det løft, som dette skaber i Balkanområdet, afspejler den centrale rolle, som Unionen fortsat kan spille til fordel for freden, stabiliteten og velstanden i området, og at EU gennem egen erfaring i tidligere og nyere tid kender den positive betydning, som perspektivet om en mulig tiltrædelse har i alle de lande, som stræber efter at blive kandidater, |
| --- | --- |

E.

der mener, at Kroatiens tilnærmelse til EU og det løft, som dette skaber i Balkanområdet, afspejler den centrale rolle, som Unionen fortsat kan spille til fordel for freden, stabiliteten og velstanden i området, og at EU gennem egen erfaring i tidligere og nyere tid kender den positive betydning, som perspektivet om en mulig tiltrædelse har i alle de lande, som stræber efter at blive kandidater,

| F. | der gør opmærksom på, at parlamentsvalget den 23. november 2003 blev afviklet på korrekt vis og i overensstemmelse med de normer, ethvert demokratisk land skal overholde, |
| --- | --- |

F.

der gør opmærksom på, at parlamentsvalget den 23. november 2003 blev afviklet på korrekt vis og i overensstemmelse med de normer, ethvert demokratisk land skal overholde,

| G. | der glæder sig over den nye forfatningslov af 13. december 2002 om de nationale mindretals rettigheder, der udgør en nødvendig og nyttig ramme til fastlæggelse af deres status, |
| --- | --- |

G.

der glæder sig over den nye forfatningslov af 13. december 2002 om de nationale mindretals rettigheder, der udgør en nødvendig og nyttig ramme til fastlæggelse af deres status,

| H. | der noterer sig, at den nye regering, ligesom den tidligere i øvrigt, støtter Kroatiens tiltrædelse af EU, |
| --- | --- |

H.

der noterer sig, at den nye regering, ligesom den tidligere i øvrigt, støtter Kroatiens tiltrædelse af EU,

| I. | der konstaterer, at de reformer, Kroatien i de seneste år har gennemført på det økonomiske område, har ført til bedre resultater i landets økonomi (vækstraten er steget fra 4,1% af BNP i 2001 til 5,2% i 2002, medens inflationen er faldet fra 7,4% i 2000 til 2,3 % i 2002), |
| --- | --- |

I.

der konstaterer, at de reformer, Kroatien i de seneste år har gennemført på det økonomiske område, har ført til bedre resultater i landets økonomi (vækstraten er steget fra 4,1% af BNP i 2001 til 5,2% i 2002, medens inflationen er faldet fra 7,4% i 2000 til 2,3 % i 2002),

| J. | der bemærker, at Kroatien allerede er begunstiget af interimsaftalen, der fremmer adgangen til det europæiske marked og har en positiv virkning på den kroatiske økonomi, men som beklager, at stabiliserings-og associeringsaftalen endnu ikke er trådt i kraft, |
| --- | --- |

J.

der bemærker, at Kroatien allerede er begunstiget af interimsaftalen, der fremmer adgangen til det europæiske marked og har en positiv virkning på den kroatiske økonomi, men som beklager, at stabiliserings-og associeringsaftalen endnu ikke er trådt i kraft,

| K. | der trods alt erkender, at undertegnelsen af denne aftale har ført til betydelige lovændringer og direkte har bidraget til en styrkelse af samarbejdet med hensyn til økonomisk og social udvikling samt til fastlæggelse af rammerne for politisk dialog og samarbejde om retlige og indre anliggender, |
| --- | --- |

K.

der trods alt erkender, at undertegnelsen af denne aftale har ført til betydelige lovændringer og direkte har bidraget til en styrkelse af samarbejdet med hensyn til økonomisk og social udvikling samt til fastlæggelse af rammerne for politisk dialog og samarbejde om retlige og indre anliggender,

| L. | der glæder sig over, at Kroatien var det første sydøsteuropæiske land, som ratificerede traktaten om oprettelse af Den Internationale Straffedomstol, og at Kroatien endvidere har afvist at indgå en bilateral aftale med USA om Den Internationale Straffedomstol; der bemærker, at Kroatiens samarbejde med Den Internationale Krigsforbryderdomstol vedrørende det Tidligere Jugoslavien (ICTY) ikke har været fuldt ud tilfredsstillende, hvilket har slået skår i landets image i det internationale samfund og påvirket processen til ratifikation af stabiliserings- og associeringsaftalen negativt i flere medlemsstater; der imidlertid glæder sig over, at den nye regering har forpligtet sig til at samarbejde fuldt ud med Krigsforbryderdomstolen, |
| --- | --- |

L.

der glæder sig over, at Kroatien var det første sydøsteuropæiske land, som ratificerede traktaten om oprettelse af Den Internationale Straffedomstol, og at Kroatien endvidere har afvist at indgå en bilateral aftale med USA om Den Internationale Straffedomstol; der bemærker, at Kroatiens samarbejde med Den Internationale Krigsforbryderdomstol vedrørende det Tidligere Jugoslavien (ICTY) ikke har været fuldt ud tilfredsstillende, hvilket har slået skår i landets image i det internationale samfund og påvirket processen til ratifikation af stabiliserings- og associeringsaftalen negativt i flere medlemsstater; der imidlertid glæder sig over, at den nye regering har forpligtet sig til at samarbejde fuldt ud med Krigsforbryderdomstolen,

| M. | der støtter Rådets fælles holdning af 16. april 2003 til støtte for den effektive gennemførelse af ICTY's mandat, hvorved bevægelsesfriheden begrænses for personer, der lægger hindringer i vejen for retsmyndighedernes arbejde, |
| --- | --- |

M.

der støtter Rådets fælles holdning af 16. april 2003 til støtte for den effektive gennemførelse af ICTY's mandat, hvorved bevægelsesfriheden begrænses for personer, der lægger hindringer i vejen for retsmyndighedernes arbejde,

| N. | der henviser til, at Kroatiens aktive deltagelse i stabilitetspagten har fremmet det regionale samarbejde, men at der kræves yderligere anstrengelser fra alle de berørte landes side for at styrke klimaet af sikkerhed og gensidig tillid, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Kroatiens aktive deltagelse i stabilitetspagten har fremmet det regionale samarbejde, men at der kræves yderligere anstrengelser fra alle de berørte landes side for at styrke klimaet af sikkerhed og gensidig tillid,

| O. | der påpeger, at udsigten til EU-medlemskab vil kunne være med til at sætte yderligere skub i de nødvendige reformer til modernisering af landet og navnlig i bestræbelserne på at befæste de demokratiske institutioner og retsstatsprincippet samt respekten for menneskerettighederne og mindretallenes rettigheder, |
| --- | --- |

O.

der påpeger, at udsigten til EU-medlemskab vil kunne være med til at sætte yderligere skub i de nødvendige reformer til modernisering af landet og navnlig i bestræbelserne på at befæste de demokratiske institutioner og retsstatsprincippet samt respekten for menneskerettighederne og mindretallenes rettigheder,

| P. | der glæder sig over den aftale, der er indgået mellem den nye regering og det serbiske mindretal, og fremhæver betydningen af foranstaltninger, som fremmer repatriering af alle flygtninge og minder i den forbindelse om de forpligtelser, Kroatien har indgået inden for rammerne af Dayton-, Paris- og Erdut-aftalerne, |
| --- | --- |

P.

der glæder sig over den aftale, der er indgået mellem den nye regering og det serbiske mindretal, og fremhæver betydningen af foranstaltninger, som fremmer repatriering af alle flygtninge og minder i den forbindelse om de forpligtelser, Kroatien har indgået inden for rammerne af Dayton-, Paris- og Erdut-aftalerne,

| Q. | der påpeger, at den kroatiske regerings beslutning om at indføre en økologisk zone i Adriaterhavet til beskyttelse af fiskeriet på trods af udsigten til at indgå en multilateral aftale mellem alle landene omkring Adriaterhavet har skabt politiske spændinger i landets forhold til Slovenien og Italien, |
| --- | --- |

Q.

der påpeger, at den kroatiske regerings beslutning om at indføre en økologisk zone i Adriaterhavet til beskyttelse af fiskeriet på trods af udsigten til at indgå en multilateral aftale mellem alle landene omkring Adriaterhavet har skabt politiske spændinger i landets forhold til Slovenien og Italien,

| R. | der henviser til erklæringen fra ministerkonferencen til udvikling af et bæredygtigt fiskeri i Middelhavet, hvori det bl.a. blev anført, at oprettelsen af fiskerizoner gør det muligt at forbedre opretholdelsen af og kontrollen med fiskeriet og bidrager til en bedre forvaltning af ressourcerne og en fælles forpligtelse til at bekæmpe ulovligt, ureguleret og urapporteret fiskeri; der henviser til, at de nærmere vilkår for indførelse af fiskeribeskyttelseszoner bør gøres til genstand for yderligere overvejelser, i hvilken forbindelse staternes højhedsrettigheder ikke må berøres, de relevante bestemmelser i folkeretten ikke må krænkes, og der skal tages hensyn til eksisterende fortilfælde for at nå frem til en fælles, regional strategi baseret på dialog og koordinering, |
| --- | --- |

R.

der henviser til erklæringen fra ministerkonferencen til udvikling af et bæredygtigt fiskeri i Middelhavet, hvori det bl.a. blev anført, at oprettelsen af fiskerizoner gør det muligt at forbedre opretholdelsen af og kontrollen med fiskeriet og bidrager til en bedre forvaltning af ressourcerne og en fælles forpligtelse til at bekæmpe ulovligt, ureguleret og urapporteret fiskeri; der henviser til, at de nærmere vilkår for indførelse af fiskeribeskyttelseszoner bør gøres til genstand for yderligere overvejelser, i hvilken forbindelse staternes højhedsrettigheder ikke må berøres, de relevante bestemmelser i folkeretten ikke må krænkes, og der skal tages hensyn til eksisterende fortilfælde for at nå frem til en fælles, regional strategi baseret på dialog og koordinering,

| S. | der gentager, at udvidelsen er en udviklingsproces, som er åben for alle europæiske lande, der respekterer kriterierne i EU-traktatens artikel 6 og opfylder Københavnskriterierne, |
| --- | --- |

S.

der gentager, at udvidelsen er en udviklingsproces, som er åben for alle europæiske lande, der respekterer kriterierne i EU-traktatens artikel 6 og opfylder Københavnskriterierne,

| T. | der er klar over, at Kroatiens ansøgning om tiltrædelse af EU er en udfordring, som Kroatien er parat til at tage op, og der understreger, at en positiv afgørelse i høj grad vil indvirke på de andre lande i Sydøsteuropa, |
| --- | --- |

T.

der er klar over, at Kroatiens ansøgning om tiltrædelse af EU er en udfordring, som Kroatien er parat til at tage op, og der understreger, at en positiv afgørelse i høj grad vil indvirke på de andre lande i Sydøsteuropa,

| 1. | henstiller til Rådet:






  a) | at understrege nødvendigheden af, at Kroatien opfylder de forpligtelser, der følger af Dayton- og Parisaftalerne, især hvad angår flygtningenes tilbagevenden |
| --- | --- | --- |

1.

henstiller til Rådet:

a)

at understrege nødvendigheden af, at Kroatien opfylder de forpligtelser, der følger af Dayton- og Parisaftalerne, især hvad angår flygtningenes tilbagevenden

| b) | at anmode Kroatien om at fortsætte dialogen med nabolandene for at nå frem til en aftale om grænsedragningen med Slovenien og de udestående problemer med Italien |
| --- | --- |

b)

at anmode Kroatien om at fortsætte dialogen med nabolandene for at nå frem til en aftale om grænsedragningen med Slovenien og de udestående problemer med Italien

| c) | at opfordre Kroatien til fortsat at deltage i Alpes-Adria-organisationen for at forbedre det grænseoverskridende samarbejde med Italien, Slovenien og Ungarn og styrke nye grænseoverskridende samarbejdsprogrammer med Bosnien og Serbien og Montenegro |
| --- | --- |

c)

at opfordre Kroatien til fortsat at deltage i Alpes-Adria-organisationen for at forbedre det grænseoverskridende samarbejde med Italien, Slovenien og Ungarn og styrke nye grænseoverskridende samarbejdsprogrammer med Bosnien og Serbien og Montenegro

| d) | at anmode Kroatien om at bidrage til en fortsat styrkelse af stabilitetspagten for landene i Sydøsteuropa med det formål at øge sikkerheden og den gensidige tillid mellem alle landene i området |
| --- | --- |

d)

at anmode Kroatien om at bidrage til en fortsat styrkelse af stabilitetspagten for landene i Sydøsteuropa med det formål at øge sikkerheden og den gensidige tillid mellem alle landene i området

| e) | at henvise til nødvendigheden af, at Kroatien overholder folkeretten, og vigtigheden af at bevare det regionale samarbejde og et godt forhold til nabolandene ved at udvise vilje til kompromis med henblik på en multilateral forvaltning af fiskeressourcerne og miljøet i Adriaterhavet |
| --- | --- |

e)

at henvise til nødvendigheden af, at Kroatien overholder folkeretten, og vigtigheden af at bevare det regionale samarbejde og et godt forhold til nabolandene ved at udvise vilje til kompromis med henblik på en multilateral forvaltning af fiskeressourcerne og miljøet i Adriaterhavet

| f) | at opfordre Kroatien til yderligere at forbedre samarbejdet med Den Internationale Krigsforbryderdomstol vedrørende det Tidligere Jugoslavien (ICTY) og i den forbindelse minde om den betydning, EU tillægger dette |
| --- | --- |

f)

at opfordre Kroatien til yderligere at forbedre samarbejdet med Den Internationale Krigsforbryderdomstol vedrørende det Tidligere Jugoslavien (ICTY) og i den forbindelse minde om den betydning, EU tillægger dette

| g) | at tilskynde Kroatien til at træffe de nødvendige forholdsregler for at forhindre personer, der er eftersøgt af ICTY, indrejse i eller transit gennem landet i overensstemmelse med Rådets ovennævnte fælles holdning |
| --- | --- |

g)

at tilskynde Kroatien til at træffe de nødvendige forholdsregler for at forhindre personer, der er eftersøgt af ICTY, indrejse i eller transit gennem landet i overensstemmelse med Rådets ovennævnte fælles holdning

| h) | at bifalde gennemførelsen af indenlandske retssager mod mistænkte krigsforbrydere og understrege, at der bør indledes retssager mod mistænkte uanset deres etniske oprindelse, og at der skal være én målestok for strafansvar, der gælder alle, som anklages for krigsforbrydelser ved kroatiske domstole |
| --- | --- |

h)

at bifalde gennemførelsen af indenlandske retssager mod mistænkte krigsforbrydere og understrege, at der bør indledes retssager mod mistænkte uanset deres etniske oprindelse, og at der skal være én målestok for strafansvar, der gælder alle, som anklages for krigsforbrydelser ved kroatiske domstole

| i) | at anmode de kroatiske myndigheder om at fortsætte sin politik til fremme af flygtninges tilbagevenden ved:






  — | at gennemføre bestemmelserne i rammelovgivningen på en effektiv måde, bl.a. vedrørende tilbagegivelse af ejendom, især på lokalt plan |
| --- | --- | --- |

i)

at anmode de kroatiske myndigheder om at fortsætte sin politik til fremme af flygtninges tilbagevenden ved:

—

at gennemføre bestemmelserne i rammelovgivningen på en effektiv måde, bl.a. vedrørende tilbagegivelse af ejendom, især på lokalt plan

| — | at indføre økonomiske støtteforanstaltninger, f.eks. boligadgang, beskæftigelsesmuligheder og økonomisk støtte til genopbygningsarbejder |
| --- | --- |

—

at indføre økonomiske støtteforanstaltninger, f.eks. boligadgang, beskæftigelsesmuligheder og økonomisk støtte til genopbygningsarbejder

| — | at skabe et socio-psykologisk klima baseret på tillid og imødekommenhed til fordel for flygtninge og fordrevne |
| --- | --- |

—

at skabe et socio-psykologisk klima baseret på tillid og imødekommenhed til fordel for flygtninge og fordrevne

| j) | at kræve, at domstolenes uafhængighed sikres, og tilskynde de kroatiske myndigheder til at videreføre den strategi, der blev lanceret i 2002, og som har til formål at reformere retssystemet; understreger, at Kroatien, især i forbindelse med indenlandske retssager mod krigsforbrydere, bør håndhæve den netop vedtagne lovgivning for at sikre tilstrækkelige foranstaltninger til beskyttelse af vidner |
| --- | --- |

j)

at kræve, at domstolenes uafhængighed sikres, og tilskynde de kroatiske myndigheder til at videreføre den strategi, der blev lanceret i 2002, og som har til formål at reformere retssystemet; understreger, at Kroatien, især i forbindelse med indenlandske retssager mod krigsforbrydere, bør håndhæve den netop vedtagne lovgivning for at sikre tilstrækkelige foranstaltninger til beskyttelse af vidner

| k) | at støtte de kroatiske myndigheder med alle midler i deres bestræbelser på at skabe effektive forvaltningsstrukturer til gennemførelse af reformerne |
| --- | --- |

k)

at støtte de kroatiske myndigheder med alle midler i deres bestræbelser på at skabe effektive forvaltningsstrukturer til gennemførelse af reformerne

| l) | at indskærpe betydningen af frie og uafhængige medier og tilskynde de kroatiske myndigheder til at afpudse bestemmelserne i den kroatiske radio- og fjernsynslov (HRT) for at udelukke muligheden for politisk indblanding heri og bringe loven i fuld overensstemmelse med de europæiske normer |
| --- | --- |

l)

at indskærpe betydningen af frie og uafhængige medier og tilskynde de kroatiske myndigheder til at afpudse bestemmelserne i den kroatiske radio- og fjernsynslov (HRT) for at udelukke muligheden for politisk indblanding heri og bringe loven i fuld overensstemmelse med de europæiske normer

| m) | at tilskynde til, at alle borgere og ikke-statslige organisationer deltager aktivt i bestræbelserne på at befæste demokratiet, og at det i den forbindelse påses, at de etniske mindretals og romaernes rettigheder garanteres |
| --- | --- |

m)

at tilskynde til, at alle borgere og ikke-statslige organisationer deltager aktivt i bestræbelserne på at befæste demokratiet, og at det i den forbindelse påses, at de etniske mindretals og romaernes rettigheder garanteres

| n) | at udtrykke sin glæde over, at repræsentanter for det serbiske mindretal sidder i den kroatiske regering, og at otte repræsentanter for de etniske mindretal er indvalgt i det kroatiske parlament takket være den nye valglov, hvorved deres antal er øget i forhold til det forudgående parlaments sammensætning |
| --- | --- |

n)

at udtrykke sin glæde over, at repræsentanter for det serbiske mindretal sidder i den kroatiske regering, og at otte repræsentanter for de etniske mindretal er indvalgt i det kroatiske parlament takket være den nye valglov, hvorved deres antal er øget i forhold til det forudgående parlaments sammensætning

| o) | at tilskynde Kroatien til at fortsætte landets økonomiske og strukturelle reformer for at udvikle og garantere en bæredygtig markedsøkonomi, men samtidig gøre opmærksom på, at det er nødvendigt at skabe åbenhed og fremskynde privatiseringsprocessen |
| --- | --- |

o)

at tilskynde Kroatien til at fortsætte landets økonomiske og strukturelle reformer for at udvikle og garantere en bæredygtig markedsøkonomi, men samtidig gøre opmærksom på, at det er nødvendigt at skabe åbenhed og fremskynde privatiseringsprocessen

| p) | at opfordre de nye medlemsstater til aktivt at tage del i Kroatiens europæiske engagement og med henblik herpå udnytte deres kendskab til regionen og lade Kroatien drage fordel af deres erfaringer i denne reformperiode |
| --- | --- |

p)

at opfordre de nye medlemsstater til aktivt at tage del i Kroatiens europæiske engagement og med henblik herpå udnytte deres kendskab til regionen og lade Kroatien drage fordel af deres erfaringer i denne reformperiode

| q) | at anmode de medlemsstater, som endnu ikke har ratificeret stabilitets- og associeringsaftalen, om at gøre det |
| --- | --- |

q)

at anmode de medlemsstater, som endnu ikke har ratificeret stabilitets- og associeringsaftalen, om at gøre det

| r) | at opfordre Kroatien til at fortsætte kampen mod korruption — en indsats, som skal bakkes op af en effektiv relevant lovgivning på området |
| --- | --- |

r)

at opfordre Kroatien til at fortsætte kampen mod korruption — en indsats, som skal bakkes op af en effektiv relevant lovgivning på området

| s) | at gøre sig overvejelser om at øge EU's bistand ved som støtte til Cards-, Sapard- og Ispa-programmerne samt de forskellige instrumenter som f.eks. Twinning og Taiex at mobilisere yderligere finansielle midler gennem EIB, EBGU og de internationale finansinstitutter og private investeringskilder for at fremme reformprocessen så effektivt som muligt og sikre finansieringen af netværk og infrastrukturer i nøgleområder af landets økonomi såvel som genhusning af flygtninge |
| --- | --- |

s)

at gøre sig overvejelser om at øge EU's bistand ved som støtte til Cards-, Sapard- og Ispa-programmerne samt de forskellige instrumenter som f.eks. Twinning og Taiex at mobilisere yderligere finansielle midler gennem EIB, EBGU og de internationale finansinstitutter og private investeringskilder for at fremme reformprocessen så effektivt som muligt og sikre finansieringen af netværk og infrastrukturer i nøgleområder af landets økonomi såvel som genhusning af flygtninge

| t) | at fremme oplysningsarbejdet om EU og dets værdier og de fordele og forpligtelser, der er forbundet med tiltrædelsen |
| --- | --- |

t)

at fremme oplysningsarbejdet om EU og dets værdier og de fordele og forpligtelser, der er forbundet med tiltrædelsen

| u) | at bifalde Kroatiens vilje til at knytte sin fremtid til EU, dets demokratiske normer og procedurer og dets værdier, der er fælles for alle europæiske folk; |
| --- | --- |

u)

at bifalde Kroatiens vilje til at knytte sin fremtid til EU, dets demokratiske normer og procedurer og dets værdier, der er fælles for alle europæiske folk;

| 2. | pålægger sin formand at sende denne henstilling til Rådet og til orientering til Kommissionen og Kroatiens regering og parlament. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende denne henstilling til Rådet og til orientering til Kommissionen og Kroatiens regering og parlament.

---

(1)  EFT C 177 E af 25.7.2002, s. 122.

(2)  EFT C 177 E af 25.7.2002, s. 123.

(3)  EFT C 178 af 22.6.2001, s. 297.

(4)  EFT C 223 af 8.8.2001, s. 168.

(5)  P5_TA(2003)0523.

P5_TA(2004)0274

Tyrkiets fremskridt mod tiltrædelse

Europa-Parlamentets beslutning om den periodiske rapport for 2003 fra Kommissionen om Tyrkiets fremskridt mod tiltrædelse (KOM(2003) 676 — SEK(2003) 1212 — C5-0535/2003 — 2003/2204(INI))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Europa-Kommissionens strategidokument om de fremskridt, som Bulgarien, Rumænien og Tyrkiet har gjort hen imod tiltrædelse af 5. november 2003 (KOM(2003) 676), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Kommissionens strategidokument om de fremskridt, som Bulgarien, Rumænien og Tyrkiet har gjort hen imod tiltrædelse af 5. november 2003 (KOM(2003) 676),

| — | der henviser til den periodiske rapport for 2003 fra Kommissionen om Tyrkiets fremskridt mod tiltrædelse af 5. november 2003 (SEK(2003) 1212), |
| --- | --- |

—

der henviser til den periodiske rapport for 2003 fra Kommissionen om Tyrkiets fremskridt mod tiltrædelse af 5. november 2003 (SEK(2003) 1212),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. juni 2003 om Tyrkiets ansøgning om EU-medlemskab (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. juni 2003 om Tyrkiets ansøgning om EU-medlemskab (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. november 2003 om det bredere europæiske naboskab: en ny ramme for forbindelserne med vores naboer i øst og syd (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. november 2003 om det bredere europæiske naboskab: en ny ramme for forbindelserne med vores naboer i øst og syd (2),

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Thessaloniki den 19.-20. juni 2003 og i Bruxelles den 12. december 2003, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Thessaloniki den 19.-20. juni 2003 og i Bruxelles den 12. december 2003,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 47, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 47, stk. 1,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik og udtalelser fra Budgetudvalget, Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi, Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Lige Muligheder (A5-0204/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik og udtalelser fra Budgetudvalget, Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi, Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Lige Muligheder (A5-0204/2004),

| A. | der henviser til, at der trods kraftig modstand er taget modige skridt efter vedtagelsen af ovennævnte beslutning af 5. juni 2003, men at der stadig på mange områder er behov for reformer og en konsekvent gennemførelse af disse, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der trods kraftig modstand er taget modige skridt efter vedtagelsen af ovennævnte beslutning af 5. juni 2003, men at der stadig på mange områder er behov for reformer og en konsekvent gennemførelse af disse,

| B. | der henviser til, at Tyrkiet trods regeringens beslutsomhed endnu ikke opfylder de politiske Københavnskriterier, at der endnu ikke er etableret en tydelig ramme til sikring af politiske, borgerlige, økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, og at der er behov for en mere vidtrækkende indsats end udbedringer og ændringer for at fremme sammenhængen mellem juridiske foranstaltninger og retspraksis, hvilket vil understrege Tyrkiets drastiske og grundlæggende forvandling med henblik på medlemsskab, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Tyrkiet trods regeringens beslutsomhed endnu ikke opfylder de politiske Københavnskriterier, at der endnu ikke er etableret en tydelig ramme til sikring af politiske, borgerlige, økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, og at der er behov for en mere vidtrækkende indsats end udbedringer og ændringer for at fremme sammenhængen mellem juridiske foranstaltninger og retspraksis, hvilket vil understrege Tyrkiets drastiske og grundlæggende forvandling med henblik på medlemsskab,

| C. | der henviser til, at Tyrkiet på trods af nogle af de ændringer, der er udført som led i de politiske reformpakker, og som udgør væsentlige fremskridt hen imod opfyldelse af de politiske Københavnskriterier, har bibeholdt en forfatning, som blev vedtaget i 1982 under militærregimet, og som afspejler et meget autoritært livssyn, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Tyrkiet på trods af nogle af de ændringer, der er udført som led i de politiske reformpakker, og som udgør væsentlige fremskridt hen imod opfyldelse af de politiske Københavnskriterier, har bibeholdt en forfatning, som blev vedtaget i 1982 under militærregimet, og som afspejler et meget autoritært livssyn,

| D. | der henviser til, at flere af de lande, som tiltræder Den Europæiske Union i maj 2004 (blandt andet Polen), har vedtaget nye forfatninger og betragter dette skridt som et udgangspunkt for reform- og moderniseringsprocessen af deres samfund og stat, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at flere af de lande, som tiltræder Den Europæiske Union i maj 2004 (blandt andet Polen), har vedtaget nye forfatninger og betragter dette skridt som et udgangspunkt for reform- og moderniseringsprocessen af deres samfund og stat,

| E. | der henviser til, at AKP-regeringen har fremskyndet og gennemført særlige foranstaltninger til fortsættelse af reformkursen på trods af den vanskelige situation internationalt (krigen i Irak) og internt (terrorangreb), hvilket viser de tyrkiske myndigheders strategiske interesse i fuldstændig opfyldelse af Københavnskriterierne, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at AKP-regeringen har fremskyndet og gennemført særlige foranstaltninger til fortsættelse af reformkursen på trods af den vanskelige situation internationalt (krigen i Irak) og internt (terrorangreb), hvilket viser de tyrkiske myndigheders strategiske interesse i fuldstændig opfyldelse af Københavnskriterierne,

| F. | der henviser til, at en eventuel tiltrædelse i sidste ende skal leve op til EU-borgernes forventninger og overbevise dem om, at reformerne og deres gennemførelse er demokratiske, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at en eventuel tiltrædelse i sidste ende skal leve op til EU-borgernes forventninger og overbevise dem om, at reformerne og deres gennemførelse er demokratiske,

| G. | der henviser til, at EU skal forberede sig på Tyrkiets tiltrædelse gennem foranstaltninger, som kan sikre, at Unionen kan fungere gnidningsløst, når Rådet eventuelt beslutter at indlede tiltrædelsesforhandlingerne, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EU skal forberede sig på Tyrkiets tiltrædelse gennem foranstaltninger, som kan sikre, at Unionen kan fungere gnidningsløst, når Rådet eventuelt beslutter at indlede tiltrædelsesforhandlingerne,

| H. | der henviser til, at en retfærdig, bæredygtig og funktionel løsning af Cypern-problemet på grundlag af FN-planen er af stor betydning for forbindelserne mellem EU og Tyrkiet og for Tyrkiets forhåbninger om EU-medlemsskab; der henviser til, at en løsning på den ene side skal opfylde de gældende »Balladur-principper« (dvs. ingen grænsekonflikter, men gode forbindelser til nabostaterne og garanti af mindretalsrettigheder), |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at en retfærdig, bæredygtig og funktionel løsning af Cypern-problemet på grundlag af FN-planen er af stor betydning for forbindelserne mellem EU og Tyrkiet og for Tyrkiets forhåbninger om EU-medlemsskab; der henviser til, at en løsning på den ene side skal opfylde de gældende »Balladur-principper« (dvs. ingen grænsekonflikter, men gode forbindelser til nabostaterne og garanti af mindretalsrettigheder),

| I. | der er klar over, at opfyldelsen af de politiske Københavnskriterier er forudsætningen for at indlede tiltrædelsesforhandlinger, |
| --- | --- |

I.

der er klar over, at opfyldelsen af de politiske Københavnskriterier er forudsætningen for at indlede tiltrædelsesforhandlinger,

| 1. | anerkender den stærke motivation og vilje, som AKP-regeringen og et stort flertal af de folkevalgte har til at gennemføre reformer, som for Tyrkiet er af gennemgribende betydning, ikke kun med henblik på at kunne opfylde Københavnskriterierne i overensstemmelse med de tyrkiske myndigheders gentagne erklæringer om, at de går ind for demokratiet og det europæiske samarbejde, men også for at fremme den tyrkiske befolknings økonomiske, sociale og politiske forhold; gør opmærksom på, at disse reformer kun kan vurderes på grundlag af deres reelle gennemførelse i den daglige retspraksis og sikkerhedssystemet og både den civile og militære forvaltning på alle niveauer, og at samfundet skal kunne tilslutte sig dem; erkender, at der er tale om en langvarig proces, der i nogle tilfælde forudsætter en radikal mentalitetsændring, hvor Tyrkiet til stadighed vil skulle træffe vidtrækkende afgørelser, og hvor det fortsat vil være vigtigt, at der ydes europæisk bistand; |
| --- | --- |

1.

anerkender den stærke motivation og vilje, som AKP-regeringen og et stort flertal af de folkevalgte har til at gennemføre reformer, som for Tyrkiet er af gennemgribende betydning, ikke kun med henblik på at kunne opfylde Københavnskriterierne i overensstemmelse med de tyrkiske myndigheders gentagne erklæringer om, at de går ind for demokratiet og det europæiske samarbejde, men også for at fremme den tyrkiske befolknings økonomiske, sociale og politiske forhold; gør opmærksom på, at disse reformer kun kan vurderes på grundlag af deres reelle gennemførelse i den daglige retspraksis og sikkerhedssystemet og både den civile og militære forvaltning på alle niveauer, og at samfundet skal kunne tilslutte sig dem; erkender, at der er tale om en langvarig proces, der i nogle tilfælde forudsætter en radikal mentalitetsændring, hvor Tyrkiet til stadighed vil skulle træffe vidtrækkende afgørelser, og hvor det fortsat vil være vigtigt, at der ydes europæisk bistand;

| 2. | fremhæver, at Tyrkiet vil have suveræn ret til at bestemme, om landet ønsker eller vil være i stand til at tilslutte sig EU's principper og politiske værdier i det omfang, de er hensigtsmæssige for den tyrkiske stat og det tyrkiske samfund, eller afvise dem i det omfang, de er uhensigtsmæssige for Tyrkiet; mener i den forbindelse, at det er vigtigt at styrke alle de politiske og kulturelle foranstaltninger, som medvirker til at øge de tyrkiske borgeres kendskab til disse værdier og EU-borgernes viden om Tyrkiet; |
| --- | --- |

2.

fremhæver, at Tyrkiet vil have suveræn ret til at bestemme, om landet ønsker eller vil være i stand til at tilslutte sig EU's principper og politiske værdier i det omfang, de er hensigtsmæssige for den tyrkiske stat og det tyrkiske samfund, eller afvise dem i det omfang, de er uhensigtsmæssige for Tyrkiet; mener i den forbindelse, at det er vigtigt at styrke alle de politiske og kulturelle foranstaltninger, som medvirker til at øge de tyrkiske borgeres kendskab til disse værdier og EU-borgernes viden om Tyrkiet;

| 3. | vurderer under henvisning til Kommissionens seneste rapport om fremskridtene imod tiltrædelse, at der på adskillige områder er gennemført reformer, som udgør vigtige fremskridt, men at der endnu er meget tilbage at gøre; henviser i denne forbindelse til Kommissionens tilbageholdende formulering, når den f.eks. taler om at lempe restriktionerne, ligesom de politiske kriterier skal overholdes mere konsekvent; |
| --- | --- |

3.

vurderer under henvisning til Kommissionens seneste rapport om fremskridtene imod tiltrædelse, at der på adskillige områder er gennemført reformer, som udgør vigtige fremskridt, men at der endnu er meget tilbage at gøre; henviser i denne forbindelse til Kommissionens tilbageholdende formulering, når den f.eks. taler om at lempe restriktionerne, ligesom de politiske kriterier skal overholdes mere konsekvent;

| 4. | anser den nyligt nedsatte overvågningsgruppe, der har til opgave at føre tilsyn med den faktiske gennemførelse af reformerne, og som tager mod oplysninger fra ambassader og menneskerettighedsorganisationer, for at være et vigtigt initiativ, især da den er et væsentligt signal om, at Tyrkiet ønsker at fortsætte og gøre yderligere fremskridt med opfyldelsen af de politiske Københavnskriterier; |
| --- | --- |

4.

anser den nyligt nedsatte overvågningsgruppe, der har til opgave at føre tilsyn med den faktiske gennemførelse af reformerne, og som tager mod oplysninger fra ambassader og menneskerettighedsorganisationer, for at være et vigtigt initiativ, især da den er et væsentligt signal om, at Tyrkiet ønsker at fortsætte og gøre yderligere fremskridt med opfyldelsen af de politiske Københavnskriterier;

| 5. | glæder sig over de forfatningsmæssige ændringer, som er foretaget gennem syv »harmoniseringspakker «, og som utvivlsomt har forbedret de hidtidige bestemmelser; mener, at udarbejdelsen af en ny grundlov yderligere vil kunne afspejle de meget gennemgribende og sandsynligvis nødvendige ændringer, som et EU-medlemskab forudsætter, og gør opmærksom på, at en moderne grundlov kan udgøre fundamentet for en modernisering af den tyrkiske stat, sådan som det kræves i de politiske Københavnskriterier; mener, at denne grundlov udtrykkeligt skal bygge på principperne om retsstatsforhold og demokrati, hvor der skal være ligevægt mellem hhv. individuelle og mindretalsrettigheder og de kollektive rettigheder i overensstemmelse med de gængse standarder i EU og med respekt for folkeretten; forventer i denne forbindelse, at der tages yderligere afgørende skridt med henblik på at revidere det nationale sikkerhedsråds rolle, hvilket bør føre til, at enhver henvisning til dets nuværende rolle fjernes fra forfatningen; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over de forfatningsmæssige ændringer, som er foretaget gennem syv »harmoniseringspakker «, og som utvivlsomt har forbedret de hidtidige bestemmelser; mener, at udarbejdelsen af en ny grundlov yderligere vil kunne afspejle de meget gennemgribende og sandsynligvis nødvendige ændringer, som et EU-medlemskab forudsætter, og gør opmærksom på, at en moderne grundlov kan udgøre fundamentet for en modernisering af den tyrkiske stat, sådan som det kræves i de politiske Københavnskriterier; mener, at denne grundlov udtrykkeligt skal bygge på principperne om retsstatsforhold og demokrati, hvor der skal være ligevægt mellem hhv. individuelle og mindretalsrettigheder og de kollektive rettigheder i overensstemmelse med de gængse standarder i EU og med respekt for folkeretten; forventer i denne forbindelse, at der tages yderligere afgørende skridt med henblik på at revidere det nationale sikkerhedsråds rolle, hvilket bør føre til, at enhver henvisning til dets nuværende rolle fjernes fra forfatningen;

| 6. | er overbevist om, at Tyrkiet takket være støtte fra politikere, forskere og repræsentanter for retsvæsenet råder over kapacitet til at gennemføre så omfattende et projekt, og opfordrer Tyrkiet til snævert at samarbejde med Europarådets Venedig-kommission om vedtagelsen af en moderne grundlov; |
| --- | --- |

6.

er overbevist om, at Tyrkiet takket være støtte fra politikere, forskere og repræsentanter for retsvæsenet råder over kapacitet til at gennemføre så omfattende et projekt, og opfordrer Tyrkiet til snævert at samarbejde med Europarådets Venedig-kommission om vedtagelsen af en moderne grundlov;

| 7. | mener, at den systematiske tilgang i Kommissionens førtiltrædelsesstrategi til manglerne med hensyn til retsstatsprincippet og demokrati bekræfter, at de politiske Københavnskriterier for EU-lande skal prioriteres, og at en sådan tilgang kan indebære, at arbejdet i forbindelse med de 31 øvrige kapitler (overtagelse af gældende fællesskabsret) indledes; finder, at der i dette program kunne indgå elementer som udarbejdelse af en ny demokratisk grundlov, hærens stilling, stats- og retsfilosofien, forvaltningens opbygning, behandlingen af mindretallene og religionsfrihed; |
| --- | --- |

7.

mener, at den systematiske tilgang i Kommissionens førtiltrædelsesstrategi til manglerne med hensyn til retsstatsprincippet og demokrati bekræfter, at de politiske Københavnskriterier for EU-lande skal prioriteres, og at en sådan tilgang kan indebære, at arbejdet i forbindelse med de 31 øvrige kapitler (overtagelse af gældende fællesskabsret) indledes; finder, at der i dette program kunne indgå elementer som udarbejdelse af en ny demokratisk grundlov, hærens stilling, stats- og retsfilosofien, forvaltningens opbygning, behandlingen af mindretallene og religionsfrihed;

| 8. | beklager det fortsatte problem med en ekstrem høj våbenbesiddelsesprocent og -anvendelse i Tyrkiet, og opfordrer de tyrkiske myndigheder til at løse dette problem under hensyn til bestemmelserne i direktiv 91/477/EØF (3) om erhvervelse og besiddelse af våben; |
| --- | --- |

8.

beklager det fortsatte problem med en ekstrem høj våbenbesiddelsesprocent og -anvendelse i Tyrkiet, og opfordrer de tyrkiske myndigheder til at løse dette problem under hensyn til bestemmelserne i direktiv 91/477/EØF (3) om erhvervelse og besiddelse af våben;

De politiske Københavnskriterier

Statens indretning

| 9. | mener, at en begrænsning af hærens politiske og samfundsmæssige magt er en vanskelig, men også en uomgængelig proces; mener, at Tyrkiets nuværende holdning i Cypern-konflikten afspejler hærens politiske indflydelse; nærer tillid til, at AKP-regeringen vil sikre de demokratiske værdier, og opfordrer den til at fortsætte sin kampagne mod ultranationalisme og bureaukratisk inerti på alle niveauer i den tyrkiske stat og ikke giver efter for negative kræfter i hæren, retsvæsenet, det nationale og lokale bureaukrati og i visse sektorer i det tyrkiske samfund; |
| --- | --- |

9.

mener, at en begrænsning af hærens politiske og samfundsmæssige magt er en vanskelig, men også en uomgængelig proces; mener, at Tyrkiets nuværende holdning i Cypern-konflikten afspejler hærens politiske indflydelse; nærer tillid til, at AKP-regeringen vil sikre de demokratiske værdier, og opfordrer den til at fortsætte sin kampagne mod ultranationalisme og bureaukratisk inerti på alle niveauer i den tyrkiske stat og ikke giver efter for negative kræfter i hæren, retsvæsenet, det nationale og lokale bureaukrati og i visse sektorer i det tyrkiske samfund;

| 10. | udtrykker sin tilfredshed med det forhold, at regeringen er i færd med at bringe forsvarsudgifterne under parlamentarisk kontrol; er dog foruroliget over hærens indflydelsesrige (formelle og uformelle) netværk som f.eks. tænketanke, virksomheder og fonde, som kunne vise sig at udgøre en hindring ved reformen af staten; opfordrer indtrængende til fuldstændig anvendelse af EU-normer for selskabsret, konkurrencepolitik og økonomisk ansvarlighed over for virksomheder med militære forbindelser; |
| --- | --- |

10.

udtrykker sin tilfredshed med det forhold, at regeringen er i færd med at bringe forsvarsudgifterne under parlamentarisk kontrol; er dog foruroliget over hærens indflydelsesrige (formelle og uformelle) netværk som f.eks. tænketanke, virksomheder og fonde, som kunne vise sig at udgøre en hindring ved reformen af staten; opfordrer indtrængende til fuldstændig anvendelse af EU-normer for selskabsret, konkurrencepolitik og økonomisk ansvarlighed over for virksomheder med militære forbindelser;

| 11. | opfordrer regeringen til at ændre de bestående råd for den højere undervisning (YÖK) og de audiovisuelle medier (RTÜK), der har en vagtfunktion, til nye og helt og holdent demokratiske råd, som ikke på nogen måde er underlagt militærets kontrol, i lighed med, hvad der er gængs praksis i og i overensstemmelse med standarderne i EU-landene; understreger, at disse reformer bør styrke højere læreanstalter og forskningsinstitutter, således at de kan arbejde uafhængigt uden indblanding udefra og stræbe efter den højeste akademiske kvalitet; |
| --- | --- |

11.

opfordrer regeringen til at ændre de bestående råd for den højere undervisning (YÖK) og de audiovisuelle medier (RTÜK), der har en vagtfunktion, til nye og helt og holdent demokratiske råd, som ikke på nogen måde er underlagt militærets kontrol, i lighed med, hvad der er gængs praksis i og i overensstemmelse med standarderne i EU-landene; understreger, at disse reformer bør styrke højere læreanstalter og forskningsinstitutter, således at de kan arbejde uafhængigt uden indblanding udefra og stræbe efter den højeste akademiske kvalitet;

| 12. | mener, at myndighederne må gøre alt, hvad der er muligt, for at gennemføre en mentalitetsændring i administrationen ved at iværksætte kapacitetsopbygning (bl.a. ved efteruddannelse, deltagelse i (europæiske) seminarer og udvekslingsprogrammer) og navnlig ved at sikre, at der ansættes nye tjenestemænd med en større forståelse for de love og processer, som et EU-medlemskab forudsætter; |
| --- | --- |

12.

mener, at myndighederne må gøre alt, hvad der er muligt, for at gennemføre en mentalitetsændring i administrationen ved at iværksætte kapacitetsopbygning (bl.a. ved efteruddannelse, deltagelse i (europæiske) seminarer og udvekslingsprogrammer) og navnlig ved at sikre, at der ansættes nye tjenestemænd med en større forståelse for de love og processer, som et EU-medlemskab forudsætter;

Retsstat og demokrati

| 13. | gør på ny opmærksom på betydningen af et aktivt civilsamfund, som skal styrke samfundets demokratiske karakter og skabe tilslutning til reformerne i befolkningen, og mener, at myndighederne i højere grad bør tilskynde til, at samfundsorganisationer kan oprettes og fungere; er i denne forbindelse tilfreds med den nyoprettede afdeling for foreninger under indenrigsministeriet; |
| --- | --- |

13.

gør på ny opmærksom på betydningen af et aktivt civilsamfund, som skal styrke samfundets demokratiske karakter og skabe tilslutning til reformerne i befolkningen, og mener, at myndighederne i højere grad bør tilskynde til, at samfundsorganisationer kan oprettes og fungere; er i denne forbindelse tilfreds med den nyoprettede afdeling for foreninger under indenrigsministeriet;

| 14. | understreger nødvendigheden af yderligere oplysning henvendt til den almindelige tyrkiske borger (den offentlige mening) om EU's idealer og værdier; tilskynder myndighederne til at indgå i en dialog og et samarbejde med repræsentanter for ngo'er og via dem med civilsamfundet; er af den opfattelse, at denne dialog er nødvendig for at opnå de mentalitetsændringer, der skal ledsage de seneste normative reformer; |
| --- | --- |

14.

understreger nødvendigheden af yderligere oplysning henvendt til den almindelige tyrkiske borger (den offentlige mening) om EU's idealer og værdier; tilskynder myndighederne til at indgå i en dialog og et samarbejde med repræsentanter for ngo'er og via dem med civilsamfundet; er af den opfattelse, at denne dialog er nødvendig for at opnå de mentalitetsændringer, der skal ledsage de seneste normative reformer;

| 15. | henviser til, at der ikke er fuld sikkerhed for fagforeningers frihed, og at den sociale dialog stadig er yderst begrænset; understreger behovet for øjeblikkelig indgriben fra de tyrkiske myndigheders side for at fjerne restriktionerne og for at sørge for, at lovgivningen vedrørende fagforeninger når op på samme niveau som i de øvrige EU-medlemsstater; |
| --- | --- |

15.

henviser til, at der ikke er fuld sikkerhed for fagforeningers frihed, og at den sociale dialog stadig er yderst begrænset; understreger behovet for øjeblikkelig indgriben fra de tyrkiske myndigheders side for at fjerne restriktionerne og for at sørge for, at lovgivningen vedrørende fagforeninger når op på samme niveau som i de øvrige EU-medlemsstater;

| 16. | udtrykker sin tilfredshed med, at der fra regeringens, parlamentets og retsvæsenets side er fremsat ønske om at afskaffe de statslige sikkerhedsdomstole; opfordrer regeringen til at fremsætte et lovforslag i parlamentet så hurtigt som muligt; |
| --- | --- |

16.

udtrykker sin tilfredshed med, at der fra regeringens, parlamentets og retsvæsenets side er fremsat ønske om at afskaffe de statslige sikkerhedsdomstole; opfordrer regeringen til at fremsætte et lovforslag i parlamentet så hurtigt som muligt;

| 17. | glæder sig over, at Tyrkiet er blevet medlem af GRECO (Sammenslutningen af Stater mod Korruption) under Europarådet; mener imidlertid, at indsatsen til bekæmpelse af korruption bør fortsættes, idet dette fænomen stadig er meget udbredt på mange områder af det offentlige liv; |
| --- | --- |

17.

glæder sig over, at Tyrkiet er blevet medlem af GRECO (Sammenslutningen af Stater mod Korruption) under Europarådet; mener imidlertid, at indsatsen til bekæmpelse af korruption bør fortsættes, idet dette fænomen stadig er meget udbredt på mange områder af det offentlige liv;

| 18. | understreger behovet for både at respektere folkeretten fuldt ud og at acceptere, at EU-retten har forrang for den nationale ret (grundlovens artikel 90 er tvetydig), eftersom deling eller en delvis overdragelse af suverænitet er en grundlæggende forudsætning for EU-medlemskabet; |
| --- | --- |

18.

understreger behovet for både at respektere folkeretten fuldt ud og at acceptere, at EU-retten har forrang for den nationale ret (grundlovens artikel 90 er tvetydig), eftersom deling eller en delvis overdragelse af suverænitet er en grundlæggende forudsætning for EU-medlemskabet;

| 19. | understreger den betydning, Den Europæiske Union tillægger Den Internationale Straffedomstol, og anbefaler derfor Tyrkiet hurtigst muligt at undertegne og ratificere Rom-statutten for Den Internationale Straffedomstol; |
| --- | --- |

19.

understreger den betydning, Den Europæiske Union tillægger Den Internationale Straffedomstol, og anbefaler derfor Tyrkiet hurtigst muligt at undertegne og ratificere Rom-statutten for Den Internationale Straffedomstol;

| 20. | anmoder endnu en gang Tyrkiet om ufortøvet at gennemføre afgørelserne fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, og gør opmærksom på, at der ikke er plads til en uforpligtende holdning og egne fortolkninger; er tilfreds med udbetalingen af en rimelig erstatning i den langvarige Loizidou-sag og opfordrer Tyrkiet til øjeblikkeligt at gennemføre Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols første afgørelse (1996) i førnævnte sag og genoprette Loizidous og alle andre fordrevne personers udøvelse af deres ejendomsret inden for rammerne for en bæredygtig løsning; |
| --- | --- |

20.

anmoder endnu en gang Tyrkiet om ufortøvet at gennemføre afgørelserne fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, og gør opmærksom på, at der ikke er plads til en uforpligtende holdning og egne fortolkninger; er tilfreds med udbetalingen af en rimelig erstatning i den langvarige Loizidou-sag og opfordrer Tyrkiet til øjeblikkeligt at gennemføre Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols første afgørelse (1996) i førnævnte sag og genoprette Loizidous og alle andre fordrevne personers udøvelse af deres ejendomsret inden for rammerne for en bæredygtig løsning;

| 21. | beklager forløbet af den genoptagne retssag mod Leyla Zana, som har modtaget Sakharov-prisen, og tre andre deputerede for Det Demokratiske Parti (DEP); gør opmærksom på, at denne sag er et symbol på den afgrund, der er mellem det tyrkiske retssystem og det tilsvarende i EU; gentager sit krav om, at Leyla Zana og de tre andre tidligere parlamentsmedlemmer af kurdisk oprindelse skal løslades, og om amnesti til samvittighedsfanger; |
| --- | --- |

21.

beklager forløbet af den genoptagne retssag mod Leyla Zana, som har modtaget Sakharov-prisen, og tre andre deputerede for Det Demokratiske Parti (DEP); gør opmærksom på, at denne sag er et symbol på den afgrund, der er mellem det tyrkiske retssystem og det tilsvarende i EU; gentager sit krav om, at Leyla Zana og de tre andre tidligere parlamentsmedlemmer af kurdisk oprindelse skal løslades, og om amnesti til samvittighedsfanger;

| 22. | understreger vigtigheden af, at der til stadighed gøres en indsats for, at retsvæsenet bliver kompetent og uafhængigt; opfordrer myndighederne til at sikre, at lovgivningsmæssige ændringer fører til mentalitetsog adfærdsændringer inden for alle områder af retsvæsenet; opfordrer til at videreføre udvekslings- og uddannelsesprogrammerne for offentlige anklagere og dommere samt for deltagelse i symposier om fællesskabsretten; fremhæver betydningen af, at de tyrkiske efteruddannere selv uddannes, og glæder sig over de nuværende projekter, der er iværksat af Europarådet, vedrørende uddannelse af domstolene i aspekter af fællesskabsretten; |
| --- | --- |

22.

understreger vigtigheden af, at der til stadighed gøres en indsats for, at retsvæsenet bliver kompetent og uafhængigt; opfordrer myndighederne til at sikre, at lovgivningsmæssige ændringer fører til mentalitetsog adfærdsændringer inden for alle områder af retsvæsenet; opfordrer til at videreføre udvekslings- og uddannelsesprogrammerne for offentlige anklagere og dommere samt for deltagelse i symposier om fællesskabsretten; fremhæver betydningen af, at de tyrkiske efteruddannere selv uddannes, og glæder sig over de nuværende projekter, der er iværksat af Europarådet, vedrørende uddannelse af domstolene i aspekter af fællesskabsretten;

| 23. | fordømmer den politiske forfølgelse, der kan gå så langt som til forbud mod politiske partier, f.eks. HADEP og DEHAP, hvilket er et overgreb mod ytringsfriheden og organisations- og foreningsfriheden; |
| --- | --- |

23.

fordømmer den politiske forfølgelse, der kan gå så langt som til forbud mod politiske partier, f.eks. HADEP og DEHAP, hvilket er et overgreb mod ytringsfriheden og organisations- og foreningsfriheden;

| 24. | kræver, at valgsystemet reformeres, og at tærsklen på 10 procent fjernes, hvilket vil kunne sikre en større repræsentation af politiske kræfter i den store nationale forsamling, heriblandt navnlig kurdiske partier; |
| --- | --- |

24.

kræver, at valgsystemet reformeres, og at tærsklen på 10 procent fjernes, hvilket vil kunne sikre en større repræsentation af politiske kræfter i den store nationale forsamling, heriblandt navnlig kurdiske partier;

Situationen med hensyn til menneskerettighederne og mindretalsbeskyttelsen

| 25. | konstaterer, at der stadig forekommer tortur og mishandling; henleder opmærksomheden på regeringens nultolerance over for tortur; beklager de beskedne resultater med domfældelse af udøvere af tortur; anmoder om, at der gøres en større uddannelsesmæssig indsats for at ændre mentaliteten hos ordensmagtens håndhævere med henblik på at sikre en streng overholdelse af lovgivningen; |
| --- | --- |

25.

konstaterer, at der stadig forekommer tortur og mishandling; henleder opmærksomheden på regeringens nultolerance over for tortur; beklager de beskedne resultater med domfældelse af udøvere af tortur; anmoder om, at der gøres en større uddannelsesmæssig indsats for at ændre mentaliteten hos ordensmagtens håndhævere med henblik på at sikre en streng overholdelse af lovgivningen;

| 26. | fordømmer myndighedernes trusler og vedvarende hindring af menneskerettighedsforkæmpere og menneskerettighedsorganisationer; |
| --- | --- |

26.

fordømmer myndighedernes trusler og vedvarende hindring af menneskerettighedsforkæmpere og menneskerettighedsorganisationer;

| 27. | afventer med interesse den lovede indførelse af retten til radio- og fjernsynsudsendelser på andre sprog end tyrkisk; opfordrer det audiovisuelle råd (RTÜK) til at se med velvilje på anmodninger om at måtte lave udsendelser på forskellige sprog og dialekter og til at undlade at indføre yderligere hindringer eller begrænsninger; |
| --- | --- |

27.

afventer med interesse den lovede indførelse af retten til radio- og fjernsynsudsendelser på andre sprog end tyrkisk; opfordrer det audiovisuelle råd (RTÜK) til at se med velvilje på anmodninger om at måtte lave udsendelser på forskellige sprog og dialekter og til at undlade at indføre yderligere hindringer eller begrænsninger;

| 28. | opfordrer de tyrkiske myndigheder til at gøre en større indsats for hurtigt og gennemgribende at gennemføre lovændringer, som gør det muligt at blive undervist i og benytte andre (traditionelle) sprog end tyrkisk i medierne; peger på betydningen af disse reformer for den kurdiske befolkning, som er den største minoritetsgruppe; forventer, at myndighederne især i det sydøstlige Tyrkiet stiller de nødvendige midler til rådighed til at stimulere den socioøkonomiske udvikling af de kurdiske regioner med henblik på at tilvejebringe de forudsætninger, der sætter den kurdiske befolkning i stand til at opbygge en fremtid i fred og velstand; |
| --- | --- |

28.

opfordrer de tyrkiske myndigheder til at gøre en større indsats for hurtigt og gennemgribende at gennemføre lovændringer, som gør det muligt at blive undervist i og benytte andre (traditionelle) sprog end tyrkisk i medierne; peger på betydningen af disse reformer for den kurdiske befolkning, som er den største minoritetsgruppe; forventer, at myndighederne især i det sydøstlige Tyrkiet stiller de nødvendige midler til rådighed til at stimulere den socioøkonomiske udvikling af de kurdiske regioner med henblik på at tilvejebringe de forudsætninger, der sætter den kurdiske befolkning i stand til at opbygge en fremtid i fred og velstand;

| 29. | bemærker med bekymring, at vold i hjemmet og andre former for vold mod kvinder stadig er et udbredt fænomen; opfordrer kraftigt Tyrkiet til at sikre ofrene fuld retsbeskyttelse og juridisk bistand samt beskyttede opholdssteder og andre faciliteter, hvoraf der næsten ingen findes; anmoder Kommissionen om fortsat at følge udviklingen tæt på dette område; |
| --- | --- |

29.

bemærker med bekymring, at vold i hjemmet og andre former for vold mod kvinder stadig er et udbredt fænomen; opfordrer kraftigt Tyrkiet til at sikre ofrene fuld retsbeskyttelse og juridisk bistand samt beskyttede opholdssteder og andre faciliteter, hvoraf der næsten ingen findes; anmoder Kommissionen om fortsat at følge udviklingen tæt på dette område;

| 30. | anmoder Tyrkiet om at vedtage ligestillingsbestemmelser som en del af den sjette reformpakke til straffeloven — nærmere betegnet artikel 51 i de generelle bestemmelser, som vedrører forbrydelser, der er begået under ekstrem provokation, og som finder anvendelse på lovovertrædelser, der traditionelt anses for at krænke anstændigheden; anmoder derudover Tyrkiet om at ophøre med den gældende praksis med at nedsætte straffen i tilfælde af »æresforbrydelser«, der har rod i skikke og traditioner (artikel 462), og anfører, at sådanne forbrydelser bør betragtes som mord; anmoder endelig Tyrkiet om at fjerne udtrykket »jomfruelighed« fra straffelovens bestemmelser om voldtægtsforbrydelser; |
| --- | --- |

30.

anmoder Tyrkiet om at vedtage ligestillingsbestemmelser som en del af den sjette reformpakke til straffeloven — nærmere betegnet artikel 51 i de generelle bestemmelser, som vedrører forbrydelser, der er begået under ekstrem provokation, og som finder anvendelse på lovovertrædelser, der traditionelt anses for at krænke anstændigheden; anmoder derudover Tyrkiet om at ophøre med den gældende praksis med at nedsætte straffen i tilfælde af »æresforbrydelser«, der har rod i skikke og traditioner (artikel 462), og anfører, at sådanne forbrydelser bør betragtes som mord; anmoder endelig Tyrkiet om at fjerne udtrykket »jomfruelighed« fra straffelovens bestemmelser om voldtægtsforbrydelser;

| 31. | udtrykker sin frygt for, at det tyrkiske forbehold over for artikel 27 i pagten om borgerlige og politiske rettigheder yderligere skal indebære en indskrænkning af etniske, religiøse og sproglige mindretals rettigheder til at udfolde deres kultur, praktisere deres egen religion eller benytte deres eget sprog; gør i denne forbindelse opmærksom på de stadig eksisterende begrænsninger af foreningsfriheden; |
| --- | --- |

31.

udtrykker sin frygt for, at det tyrkiske forbehold over for artikel 27 i pagten om borgerlige og politiske rettigheder yderligere skal indebære en indskrænkning af etniske, religiøse og sproglige mindretals rettigheder til at udfolde deres kultur, praktisere deres egen religion eller benytte deres eget sprog; gør i denne forbindelse opmærksom på de stadig eksisterende begrænsninger af foreningsfriheden;

| 32. | fremhæver, at Lausanne-traktaten fra 1923 om mindretals stilling ikke må fortolkes minimalistisk, da det ikke ville være i overensstemmelse med de grundlæggende rettigheder, som er gældende i EU; bemærker, at princippet om lighed for loven allerede er indeholdt i grundlovens artikel 10; gør opmærksom på, at med indførelsen af en ny grundlov må der ikke forekomme en minimalistisk fortolkning af Lausanne-traktaten; |
| --- | --- |

32.

fremhæver, at Lausanne-traktaten fra 1923 om mindretals stilling ikke må fortolkes minimalistisk, da det ikke ville være i overensstemmelse med de grundlæggende rettigheder, som er gældende i EU; bemærker, at princippet om lighed for loven allerede er indeholdt i grundlovens artikel 10; gør opmærksom på, at med indførelsen af en ny grundlov må der ikke forekomme en minimalistisk fortolkning af Lausanne-traktaten;

| 33. | konstaterer, at der med hensyn til ytringsfriheden er blevet gennemført en række ændringer af lovgivningen; vender sig dog mod, at anklageren skal kunne gøre brug af bestemmelserne i straffeloven (artikel 312 og 169) og af alternative muligheder i antiterrorloven (artikel 7) med henblik på at begrænse ytringsfriheden; ser frem til revisionen af straffeloven med henblik på harmonisering med nylige reformer; |
| --- | --- |

33.

konstaterer, at der med hensyn til ytringsfriheden er blevet gennemført en række ændringer af lovgivningen; vender sig dog mod, at anklageren skal kunne gøre brug af bestemmelserne i straffeloven (artikel 312 og 169) og af alternative muligheder i antiterrorloven (artikel 7) med henblik på at begrænse ytringsfriheden; ser frem til revisionen af straffeloven med henblik på harmonisering med nylige reformer;

| 34. | konstaterer, at Tyrkiet fortsat har en anden fortolkning af den verdslige stat, end det er normen i EU, og at der snarere er tale om statskontrol med den mest udbredte konfession og forskelsbehandling af andre trosretninger; |
| --- | --- |

34.

konstaterer, at Tyrkiet fortsat har en anden fortolkning af den verdslige stat, end det er normen i EU, og at der snarere er tale om statskontrol med den mest udbredte konfession og forskelsbehandling af andre trosretninger;

| 35. | gentager sin opfordring til de tyrkiske myndigheder om ufortøvet at indstille enhver form for forskelsbehandling og obstruktion over for de religiøse mindretal, bl.a. med hensyn til ejendomsretten, retlig status, intern ledelse, miljømæssige bestemmelser om arealanvendelse og forbuddet mod uddannelse af gejstlige; opfordrer i denne sammenhæng indtrængende til, at truslerne om beslaglæggelse af det græskortodokse børnehjem i Priggipos (B. Ada) trækkes tilbage, og at dets retmæssige ejer, det græsk-ortodokse samfunds ejendomsret, anerkendes; gentager sin opfordring til at genåbne det græsk-ortodokse Halki-præsteseminarium; beklager, at der kun er sket få fremskridt med hensyn til religionsfriheden; opfordrer Tyrkiet til at behandle alle disse vanskeligheder med udgangspunkt i Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols relevante retspraksis (bl.a. i sagerne Kokkinakis, Manoussakis, Metropolitkirken i Bessarabien, Serif, den katolske kirke i Canea, Hasan og Chaush); |
| --- | --- |

35.

gentager sin opfordring til de tyrkiske myndigheder om ufortøvet at indstille enhver form for forskelsbehandling og obstruktion over for de religiøse mindretal, bl.a. med hensyn til ejendomsretten, retlig status, intern ledelse, miljømæssige bestemmelser om arealanvendelse og forbuddet mod uddannelse af gejstlige; opfordrer i denne sammenhæng indtrængende til, at truslerne om beslaglæggelse af det græskortodokse børnehjem i Priggipos (B. Ada) trækkes tilbage, og at dets retmæssige ejer, det græsk-ortodokse samfunds ejendomsret, anerkendes; gentager sin opfordring til at genåbne det græsk-ortodokse Halki-præsteseminarium; beklager, at der kun er sket få fremskridt med hensyn til religionsfriheden; opfordrer Tyrkiet til at behandle alle disse vanskeligheder med udgangspunkt i Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols relevante retspraksis (bl.a. i sagerne Kokkinakis, Manoussakis, Metropolitkirken i Bessarabien, Serif, den katolske kirke i Canea, Hasan og Chaush);

| 36. | gør opmærksom på, at der til opfyldelse af de politiske kriterier også hører anerkendelse af fælles religiøse rettigheder blandt kristne og ikke-islamiske mindretal i Tyrkiet samt spørgsmålet om de tyrkiske ikke-islamiske mindretals retsstilling, der bør afklares i overensstemmelse med memorandummet fra den græsk-ortodokse, den syriske, den armenske samt den romersk-katolske kirke af 23. september 2003 til den tyrkiske nationalforsamlings udvalg om menneskerettigheder; |
| --- | --- |

36.

gør opmærksom på, at der til opfyldelse af de politiske kriterier også hører anerkendelse af fælles religiøse rettigheder blandt kristne og ikke-islamiske mindretal i Tyrkiet samt spørgsmålet om de tyrkiske ikke-islamiske mindretals retsstilling, der bør afklares i overensstemmelse med memorandummet fra den græsk-ortodokse, den syriske, den armenske samt den romersk-katolske kirke af 23. september 2003 til den tyrkiske nationalforsamlings udvalg om menneskerettigheder;

| 37. | glæder sig over dialogen mellem Tyrkiet og FN med hensyn til flygtninges tilbagevenden, men beklager de fortsat bestående problemer i forbindelse med tilbagevenden til deres fødested, som de internt fordrevne og flygtninge, som opholder sig i Europa, står over for, ligesom det fortsat er meget vanskeligt for syrisk-ortodokse at slå sig ned i det sydøstlige Tyrkiet af sikkerhedsmæssige, økonomiske og sociale årsager; beklager opretholdelsen af og den uændrede situation med hensyn til tilstedeværelsen af vagtmandskab i landsbyerne i kurdiske og syrisk-ortodokse landsbyer; |
| --- | --- |

37.

glæder sig over dialogen mellem Tyrkiet og FN med hensyn til flygtninges tilbagevenden, men beklager de fortsat bestående problemer i forbindelse med tilbagevenden til deres fødested, som de internt fordrevne og flygtninge, som opholder sig i Europa, står over for, ligesom det fortsat er meget vanskeligt for syrisk-ortodokse at slå sig ned i det sydøstlige Tyrkiet af sikkerhedsmæssige, økonomiske og sociale årsager; beklager opretholdelsen af og den uændrede situation med hensyn til tilstedeværelsen af vagtmandskab i landsbyerne i kurdiske og syrisk-ortodokse landsbyer;

| 38. | støtter appellen fra tyrkiske intellektuelle (akademikere, historikere, menneskerettighedsaktivister, advokater, undervisere, kunstnere og forfattere) og ngo'er, der protesterer mod undervisningsministeriets cirkulære af 14. april 2003; fordømmer på linje med protestens forfattere anvendelsen af historie som en metode til at indoktrinere ungdommen med racehad; |
| --- | --- |

38.

støtter appellen fra tyrkiske intellektuelle (akademikere, historikere, menneskerettighedsaktivister, advokater, undervisere, kunstnere og forfattere) og ngo'er, der protesterer mod undervisningsministeriets cirkulære af 14. april 2003; fordømmer på linje med protestens forfattere anvendelsen af historie som en metode til at indoktrinere ungdommen med racehad;

Reformer inden for rammerne af EU

| 39. | mener, at EU selv må forberede sig på et eventuelt tyrkisk EU-medlemskab og dermed en ny geopolitisk situation for Unionen; opfordrer Kommissionen til at foretage en grundig undersøgelse af EU-medlemskabet under hensyntagen til behovet for at reformere den nuværende politik inden for en række nøgleområder såsom landbrugspolitikken og strukturfondene samt i økonomisk og institutionelt henseende med henblik på at håndtere yderligere udvidelser, og at orientere Parlamentet og Rådet om de interne ændringer, der er behov for, så EU kan fungere effektivt med opretholdelse af sin integrationsmodel; gentager derfor sit krav om, at medlemsstaterne skal løse deres uoverensstemmelser med hensyn til forfatningen på baggrund af det udkast, der er foreslået af konventet, i hvilket der deltog repræsentanter fra Tyrkiet; |
| --- | --- |

39.

mener, at EU selv må forberede sig på et eventuelt tyrkisk EU-medlemskab og dermed en ny geopolitisk situation for Unionen; opfordrer Kommissionen til at foretage en grundig undersøgelse af EU-medlemskabet under hensyntagen til behovet for at reformere den nuværende politik inden for en række nøgleområder såsom landbrugspolitikken og strukturfondene samt i økonomisk og institutionelt henseende med henblik på at håndtere yderligere udvidelser, og at orientere Parlamentet og Rådet om de interne ændringer, der er behov for, så EU kan fungere effektivt med opretholdelse af sin integrationsmodel; gentager derfor sit krav om, at medlemsstaterne skal løse deres uoverensstemmelser med hensyn til forfatningen på baggrund af det udkast, der er foreslået af konventet, i hvilket der deltog repræsentanter fra Tyrkiet;

| 40. | erindrer om formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd i juni 1993 for så vidt angår EU's udvidelse med landene i Central- og Østeuropa; bemærker i denne forbindelse navnlig, at »Unionens evne til at optage nye medlemmer uden derved at sætte tempoet i den europæiske integration over styr er ligeledes af stor betydning og bør indgå i overvejelserne i såvel Unionens som ansøgerlandenes almindelige interesse«, og fastholder, at der bør tages fuldt højde for dette kriterium, inden Kommissionen forelægger et endeligt forslag i oktober 2004 vedrørende en mulig indledning af forhandlinger med Tyrkiet i december 2004; |
| --- | --- |

40.

erindrer om formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd i juni 1993 for så vidt angår EU's udvidelse med landene i Central- og Østeuropa; bemærker i denne forbindelse navnlig, at »Unionens evne til at optage nye medlemmer uden derved at sætte tempoet i den europæiske integration over styr er ligeledes af stor betydning og bør indgå i overvejelserne i såvel Unionens som ansøgerlandenes almindelige interesse«, og fastholder, at der bør tages fuldt højde for dette kriterium, inden Kommissionen forelægger et endeligt forslag i oktober 2004 vedrørende en mulig indledning af forhandlinger med Tyrkiet i december 2004;

| 41. | er af den opfattelse, at EU på baggrund af ovenstående bør have en forfatning med effektive beslutningsprocedurer inden for den fælles udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitik, før EU's ydre grænser udvides i en helt ny og følsom geopolitisk region; mener, at der må findes fælles løsninger med hensyn til den stilling, som EU skal have i området som en union af demokratiske retsstater; |
| --- | --- |

41.

er af den opfattelse, at EU på baggrund af ovenstående bør have en forfatning med effektive beslutningsprocedurer inden for den fælles udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitik, før EU's ydre grænser udvides i en helt ny og følsom geopolitisk region; mener, at der må findes fælles løsninger med hensyn til den stilling, som EU skal have i området som en union af demokratiske retsstater;

| 42. | er af den opfattelse, at EU i forbindelse med bekæmpelsen af terrorisme må være imødekommende over for Tyrkiet, ligesom EU skal udvide samarbejdet med Tyrkiet på dette område; gør opmærksom på, at et sådant samarbejde gør en reform af det tyrkiske retssystem og den relevante lovgivning så meget desto mere påtrængende og er en forudsætning herfor; |
| --- | --- |

42.

er af den opfattelse, at EU i forbindelse med bekæmpelsen af terrorisme må være imødekommende over for Tyrkiet, ligesom EU skal udvide samarbejdet med Tyrkiet på dette område; gør opmærksom på, at et sådant samarbejde gør en reform af det tyrkiske retssystem og den relevante lovgivning så meget desto mere påtrængende og er en forudsætning herfor;

Tyrkiets eksterne forbindelser

| 43. | fastholder, at en løsning af Cypern-konflikten er en væsentlig forudsætning for, at der kan gøres fremskridt med den tyrkiske anmodning om EU-medlemskab; glæder sig over Nordcyperns nye »regerings« tilsagn om at nå frem til en løsning inden 1. maj 2004; opfordrer de tyrkiske myndigheder til at opretholde deres konstruktive holdning til at nå en løsning i den nuværende forhandlingsrunde på grundlag af Annan-planen for en retfærdig, bæredygtig og funktionel løsning på Cypern-problemet, som er i overensstemmelse med de relevante FN-resolutioner; kræver derfor, at Tyrkiet trækker sine besættelsestropper tilbage efter en fastlagt tidsplan; |
| --- | --- |

43.

fastholder, at en løsning af Cypern-konflikten er en væsentlig forudsætning for, at der kan gøres fremskridt med den tyrkiske anmodning om EU-medlemskab; glæder sig over Nordcyperns nye »regerings« tilsagn om at nå frem til en løsning inden 1. maj 2004; opfordrer de tyrkiske myndigheder til at opretholde deres konstruktive holdning til at nå en løsning i den nuværende forhandlingsrunde på grundlag af Annan-planen for en retfærdig, bæredygtig og funktionel løsning på Cypern-problemet, som er i overensstemmelse med de relevante FN-resolutioner; kræver derfor, at Tyrkiet trækker sine besættelsestropper tilbage efter en fastlagt tidsplan;

| 44. | mener i overensstemmelse med sine tidligere beslutninger, at Cypern bør have status som demilitariseret område; |
| --- | --- |

44.

mener i overensstemmelse med sine tidligere beslutninger, at Cypern bør have status som demilitariseret område;

| 45. | opfordrer regeringen i Republikken Cypern, som står over for EU-medlemskab, til at opretholde deres oprigtige støtte til Annan-planen (i overensstemmelse med de krav i Balladur-initiativet, som også gælder for Cyperns regering) og at gøre deres yderste for inden den 1. maj 2004 at nå frem til en løsning, der er acceptabel for begge parter på grundlag af forslagene fra FN's generalsekretær Kofi Annan; |
| --- | --- |

45.

opfordrer regeringen i Republikken Cypern, som står over for EU-medlemskab, til at opretholde deres oprigtige støtte til Annan-planen (i overensstemmelse med de krav i Balladur-initiativet, som også gælder for Cyperns regering) og at gøre deres yderste for inden den 1. maj 2004 at nå frem til en løsning, der er acceptabel for begge parter på grundlag af forslagene fra FN's generalsekretær Kofi Annan;

| 46. | tilskynder regeringen til at fortsætte ad den vej, den er slået ind på med at spille en konstruktiv rolle i området ved at prioritere den lokale befolknings og den lokale økonomis interesser; opfordrer indtrængende Tyrkiet til at gøre sit yderste for at opnå en mere effektiv koordinering med EU af sin politik i det sydlige Kaukasus og dermed give sin fulde støtte til det mandat, som EU's særlige repræsentant for dette område har, samt dennes dispositioner; opfordrer Tyrkiet til at genåbne grænserne til Armenien, at fremme et godt naboskab med Armenien, at samarbejde med henblik på fremme af retfærdige løsninger på de regionale konflikter og ikke at foretage sig noget, som stiller sig hindrende i vejen for en historisk forsoning; |
| --- | --- |

46.

tilskynder regeringen til at fortsætte ad den vej, den er slået ind på med at spille en konstruktiv rolle i området ved at prioritere den lokale befolknings og den lokale økonomis interesser; opfordrer indtrængende Tyrkiet til at gøre sit yderste for at opnå en mere effektiv koordinering med EU af sin politik i det sydlige Kaukasus og dermed give sin fulde støtte til det mandat, som EU's særlige repræsentant for dette område har, samt dennes dispositioner; opfordrer Tyrkiet til at genåbne grænserne til Armenien, at fremme et godt naboskab med Armenien, at samarbejde med henblik på fremme af retfærdige løsninger på de regionale konflikter og ikke at foretage sig noget, som stiller sig hindrende i vejen for en historisk forsoning;

| 47. | ser gerne, at der etableres en dialog mellem tyrkiske og armenske akademikere, sociale organisationer og ngo'er med henblik på at overvinde fortidens tragiske erfaringer, som det har givet udtryk for i sine tidligere beslutninger (af 18. juni 1987 (4), 15. november 2000 (5), 28. februar 2002 (6) og 26. februar 2004 (7)); |
| --- | --- |

47.

ser gerne, at der etableres en dialog mellem tyrkiske og armenske akademikere, sociale organisationer og ngo'er med henblik på at overvinde fortidens tragiske erfaringer, som det har givet udtryk for i sine tidligere beslutninger (af 18. juni 1987 (4), 15. november 2000 (5), 28. februar 2002 (6) og 26. februar 2004 (7));

| 48. | tilskynder i lyset af den fortsatte forbedring af de bilaterale forbindelser mellem Tyrkiet og Grækenland Tyrkiet til at handle i overensstemmelse med ånden i Helsinki-konklusionerne og i overensstemmelse med folkerettens principper, som også i dette tilfælde skal have forrang for national lovgivning; |
| --- | --- |

48.

tilskynder i lyset af den fortsatte forbedring af de bilaterale forbindelser mellem Tyrkiet og Grækenland Tyrkiet til at handle i overensstemmelse med ånden i Helsinki-konklusionerne og i overensstemmelse med folkerettens principper, som også i dette tilfælde skal have forrang for national lovgivning;

| 49. | opfordrer Tyrkiet til at respektere og betone den armenske og syrisk-kristne kulturarv som elementer i Tyrkiets nationale identitet; |
| --- | --- |

49.

opfordrer Tyrkiet til at respektere og betone den armenske og syrisk-kristne kulturarv som elementer i Tyrkiets nationale identitet;

| 50. | forventer, at de tyrkiske myndigheder udviser en konstruktiv holdning til omstruktureringen af den irakiske stat, hvor alle etniske og religiøse grupper vil opnå tilstrækkelig respekt for deres politiske, økonomiske, sociale og kulturelle interesser; |
| --- | --- |

50.

forventer, at de tyrkiske myndigheder udviser en konstruktiv holdning til omstruktureringen af den irakiske stat, hvor alle etniske og religiøse grupper vil opnå tilstrækkelig respekt for deres politiske, økonomiske, sociale og kulturelle interesser;

*

- *

| 51. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen, Europarådet, Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol og til Tyrkiets regering og parlament. |
| --- | --- |

51.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen, Europarådet, Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol og til Tyrkiets regering og parlament.

---

(1)  P5_TA(2003)0265.

(2)  P5_TA(2003)0520.

(3)  EFT L 256 af 13.9.1991, s. 51.

(4)  EFT C 190 af 20.7.1987, s. 119.

(5)  EFT C 223 af 8.8.2001, s. 182.

(6)  EFT C 293 E af 28.11.2002, s. 89.

(7)  P5_TA(2004)0122.

P5_TA(2004)0275

Opførelse af Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) på budgettet

Europa-Parlamentets beslutning om opførelse af Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) på budgettet (2003/2163(INI))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 177-181, 268 og 271 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 177-181, 268 og 271 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

| — | der henviser til partnerskabsaftalen mellem AVS-landene og EU undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (1), særlig finansprotokollen i bilag I og gennemførelses- og forvaltningsprocedurerne i bilag IV, |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabsaftalen mellem AVS-landene og EU undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (1), særlig finansprotokollen i bilag I og gennemførelses- og forvaltningsprocedurerne i bilag IV,

| — | der henviser til sine beslutninger af 14. februar 1973 om opførelse af EUF på budgettet (2) og af 12. juli 1995 om opførelse af EUF på Unionens budget (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 14. februar 1973 om opførelse af EUF på budgettet (2) og af 12. juli 1995 om opførelse af EUF på Unionens budget (3),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om gennemførelse af fuld integration af AVS-landene i EU's budget (KOM(2003) 590), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om gennemførelse af fuld integration af AVS-landene i EU's budget (KOM(2003) 590),

| — | der henviser til arbejdet i Det Europæiske Konvent, |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdet i Det Europæiske Konvent,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren (4),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 163, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 163,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Udvikling og Samarbejde og udtalelse fra Budgetudvalget (A5-0143/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Udvikling og Samarbejde og udtalelse fra Budgetudvalget (A5-0143/2004),

| A. | der henviser til, at AVS-gruppen omfatter 40 af verdens 48 mindst udviklede lande, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at AVS-gruppen omfatter 40 af verdens 48 mindst udviklede lande,

| B. | der henviser til, at EU har afgivet finansielle forpligtelser vedrørende statslig udviklingsbistand på Det Europæiske Råd i Barcelona den 15. og 16. marts 2002 og på FN's konference i Monterrey om finansiering af udvikling i udviklingslandene i 2002, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU har afgivet finansielle forpligtelser vedrørende statslig udviklingsbistand på Det Europæiske Råd i Barcelona den 15. og 16. marts 2002 og på FN's konference i Monterrey om finansiering af udvikling i udviklingslandene i 2002,

| C. | der henviser til, at Cotonou-aftalen blev undertegnet i 2000 for en periode på 20 år, men at den niende EUF først trådte i kraft i 2003 som følge af forsinkelser i medlemsstaterne i forbindelse med ratifikationen af finansprotokollen, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Cotonou-aftalen blev undertegnet i 2000 for en periode på 20 år, men at den niende EUF først trådte i kraft i 2003 som følge af forsinkelser i medlemsstaterne i forbindelse med ratifikationen af finansprotokollen,

| D. | der henviser til, at EUF arbejder uden for EU-budgettet på basis af frivillige bidrag fra medlemsstaterne, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at EUF arbejder uden for EU-budgettet på basis af frivillige bidrag fra medlemsstaterne,

| E. | der henviser til, at Kommissionens ovennævnte meddelelse blev offentliggjort, inden den finansielle ramme for perioden efter 2006 blev forelagt, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Kommissionens ovennævnte meddelelse blev offentliggjort, inden den finansielle ramme for perioden efter 2006 blev forelagt,

| F. | der henviser til, at niveauet for udviklingsstøtten til AVS-staterne skal sikres, og at ingen AVS-stat bør stilles ringere som følge af ændringer i finansieringsordningen, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at niveauet for udviklingsstøtten til AVS-staterne skal sikres, og at ingen AVS-stat bør stilles ringere som følge af ændringer i finansieringsordningen,

| G. | der henviser til, at der har fundet vanskelige forhandlinger sted mellem medlemsstaterne om deres bidrag til den seneste EUF, som er mundet ud i mindre generøse forhøjelser end tidligere, og at den kommende udvidelse af EU sandsynligvis vil forværre denne situation, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der har fundet vanskelige forhandlinger sted mellem medlemsstaterne om deres bidrag til den seneste EUF, som er mundet ud i mindre generøse forhøjelser end tidligere, og at den kommende udvidelse af EU sandsynligvis vil forværre denne situation,

| H. | der henviser til, at Europa-Parlamentet ikke har nogen beføjelser med hensyn til EUF eller gennemførelsen heraf, men kun kan give decharge for udbetalinger, der allerede har fundet sted, og at Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU ikke har nogen formel myndighed vedrørende EUF, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Europa-Parlamentet ikke har nogen beføjelser med hensyn til EUF eller gennemførelsen heraf, men kun kan give decharge for udbetalinger, der allerede har fundet sted, og at Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU ikke har nogen formel myndighed vedrørende EUF,

| I. | der henviser til, at spørgsmålet om opførelse af EUF på budgettet første gang blev taget op i Europa-Parlamentet i 1971 (5), og at Parlamentet siden da gentagne gange har opfordret til, at denne opførelse på budgettet blev ført ud i livet, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at spørgsmålet om opførelse af EUF på budgettet første gang blev taget op i Europa-Parlamentet i 1971 (5), og at Parlamentet siden da gentagne gange har opfordret til, at denne opførelse på budgettet blev ført ud i livet,

| J. | der henviser til, at Det Europæiske Konvent har anbefalet, at EUF opføres på budgettet (6), |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Det Europæiske Konvent har anbefalet, at EUF opføres på budgettet (6),

| K. | der henviser til, at partnerskab, ejerskab og deltagelse i Cotonou-aftalen er fastslået som grundlæggende elementer i en strategi for mindskelse af fattigdommen, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at partnerskab, ejerskab og deltagelse i Cotonou-aftalen er fastslået som grundlæggende elementer i en strategi for mindskelse af fattigdommen,

| L. | der henviser til, at den store AVS-deltagelse i beslutningsprocessen vedrørende programmering og gennemførelse af EUF fører til, at partnerskabet mellem donorer og modtagere forstærkes, og at AVS-staterne i højere grad kommer til at overtage programmerne, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at den store AVS-deltagelse i beslutningsprocessen vedrørende programmering og gennemførelse af EUF fører til, at partnerskabet mellem donorer og modtagere forstærkes, og at AVS-staterne i højere grad kommer til at overtage programmerne,

| M. | der henviser til sin udtalelse om, at det bør tilstræbes, at 35% af midlerne afsættes til grundlæggende sociale infrastrukturer med særligt henblik på uddannelse og sundhedspleje, |
| --- | --- |

M.

der henviser til sin udtalelse om, at det bør tilstræbes, at 35% af midlerne afsættes til grundlæggende sociale infrastrukturer med særligt henblik på uddannelse og sundhedspleje,

| N. | der henviser til, at i forbindelse med EUF er grundlaget de specifikke bevillinger til enkelte lande og regioner, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at i forbindelse med EUF er grundlaget de specifikke bevillinger til enkelte lande og regioner,

| O. | der henviser til, at der på det seneste har været en tendens til at kanalisere EUF-midler over til formål uden for de nationale og regionale rammer, som f.eks. Den Globale Fond for Bekæmpelse af Aids, Tuberkulose og Malaria, »World Water Solidarity Fund« og Fredsfaciliteten for Afrika, på betingelse af at midlerne anvendes i AVS-stater, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at der på det seneste har været en tendens til at kanalisere EUF-midler over til formål uden for de nationale og regionale rammer, som f.eks. Den Globale Fond for Bekæmpelse af Aids, Tuberkulose og Malaria, »World Water Solidarity Fund« og Fredsfaciliteten for Afrika, på betingelse af at midlerne anvendes i AVS-stater,

| P. | der henviser til, at procedurerne for gennemførelse af de europæiske udviklingsfonde er besværlige og langvarige, hvilket medfører forsinkelser, og at EUF-efterslæbet for øjeblikket udgør næsten 11 mia. EUR, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at procedurerne for gennemførelse af de europæiske udviklingsfonde er besværlige og langvarige, hvilket medfører forsinkelser, og at EUF-efterslæbet for øjeblikket udgør næsten 11 mia. EUR,

| Q. | der henviser til, at betalingsefterslæbet for støtteprogrammer finansieret over fællesskabsbudgettet og EUF er blevet kraftigt reduceret, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at betalingsefterslæbet for støtteprogrammer finansieret over fællesskabsbudgettet og EUF er blevet kraftigt reduceret,

| R. | der henviser til, at AVS-staterne også modtager midler fra fællesskabsbudgettet, hvilket betyder, at der anvendes to forskellige procedurer, når de samme modtagere får udbetalt midler fra de samme donorer, med alt hvad dette medfører af dobbeltarbejde og ressourcespild, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at AVS-staterne også modtager midler fra fællesskabsbudgettet, hvilket betyder, at der anvendes to forskellige procedurer, når de samme modtagere får udbetalt midler fra de samme donorer, med alt hvad dette medfører af dobbeltarbejde og ressourcespild,

| S. | der henviser til, at princippet om etårige budgetter, der gælder for EU-budgettet, ikke har relevans for EUF, hvor bevillingerne skal udbetales 100 %, men hvor der ikke er nogen reel tidsbegrænsning; der henviser til, at de skiftende europæiske udviklingsfonde har været bestemt til at løbe over fem år, men at gennemførelsen i praksis har taget 12-13 år, hvilket har betydet, at flere europæiske udviklingsfonde har overlappet hinanden, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at princippet om etårige budgetter, der gælder for EU-budgettet, ikke har relevans for EUF, hvor bevillingerne skal udbetales 100 %, men hvor der ikke er nogen reel tidsbegrænsning; der henviser til, at de skiftende europæiske udviklingsfonde har været bestemt til at løbe over fem år, men at gennemførelsen i praksis har taget 12-13 år, hvilket har betydet, at flere europæiske udviklingsfonde har overlappet hinanden,

| T. | der henviser til, at EUF's flerårige karakter gør det muligt for AVS-staterne at forudse, hvilke indtægter de får til rådighed, men giver en ujævn fordeling af støtten med højdepunkter og lavpunkter i udbetalingsniveauet under gennemførelsen af hver enkelt EUF, |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at EUF's flerårige karakter gør det muligt for AVS-staterne at forudse, hvilke indtægter de får til rådighed, men giver en ujævn fordeling af støtten med højdepunkter og lavpunkter i udbetalingsniveauet under gennemførelsen af hver enkelt EUF,

| U. | der henviser til, at Kommissionen har gennemført foranstaltninger til omstrukturering af sektoren for eksterne forbindelser, der bl.a. omfatter en decentralisering, hvor beslutningsmyndigheden lægges ud til de eksterne delegationer, |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at Kommissionen har gennemført foranstaltninger til omstrukturering af sektoren for eksterne forbindelser, der bl.a. omfatter en decentralisering, hvor beslutningsmyndigheden lægges ud til de eksterne delegationer,

| V. | der henviser til, at kun knap 1% af midlerne fra den niende EUF er øremærket til administrative støtteudgifter (7), mens det tilsvarende tal for den eksterne bistand, der er opført på budgettet, er 3%, |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at kun knap 1% af midlerne fra den niende EUF er øremærket til administrative støtteudgifter (7), mens det tilsvarende tal for den eksterne bistand, der er opført på budgettet, er 3%,

| W. | der henviser til, at samarbejdet med Sydafrika allerede finansieres over fællesskabsbudgettet, |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at samarbejdet med Sydafrika allerede finansieres over fællesskabsbudgettet,

| X. | der henviser til, at opførelse af EUF på budgettet ville kræve tekniske ændringer i Cotonou-aftalen, |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at opførelse af EUF på budgettet ville kræve tekniske ændringer i Cotonou-aftalen,

| 1. | er dybt foruroliget over det fortsat høje fattigdomsniveau i mange AVS-stater, den stadig alvorligere krise som følge af sygdomme som f.eks. hiv/aids-epidemien, tuberkulose og malaria og den konstante fødevaremangel og understreger, at det er fast besluttet på fortsat at bekæmpe disse svøber med passende finansielle midler; |
| --- | --- |

1.

er dybt foruroliget over det fortsat høje fattigdomsniveau i mange AVS-stater, den stadig alvorligere krise som følge af sygdomme som f.eks. hiv/aids-epidemien, tuberkulose og malaria og den konstante fødevaremangel og understreger, at det er fast besluttet på fortsat at bekæmpe disse svøber med passende finansielle midler;

| 2. | mener, at eftersom mange af AVS-landene er blandt verdens fattigste og har alvorlige problemer med at opfylde millenniumsmålene, påhviler der på dette område EU et betydeligt politisk og økonomisk ansvar; opfordrer til, at EU-AVS-partnerskabet fortsat baseres på den gensidige målsætning: mindskelse af fattigdommen og opfyldelse af millenniumsmålene for udvikling; |
| --- | --- |

2.

mener, at eftersom mange af AVS-landene er blandt verdens fattigste og har alvorlige problemer med at opfylde millenniumsmålene, påhviler der på dette område EU et betydeligt politisk og økonomisk ansvar; opfordrer til, at EU-AVS-partnerskabet fortsat baseres på den gensidige målsætning: mindskelse af fattigdommen og opfyldelse af millenniumsmålene for udvikling;

| 3. | konstaterer, at en opfyldelse af det kollektive tilsagn om at nå millenniumsmålene forudsætter en forstærket indsats for at øge støttens omfang og skabe en mere effektiv bistand; glæder sig over, at de internationale donorer på udviklingskonferencen i Monterrey har lovet at øge støttens omfang og insisterer på, at dette løfte holdes; understreger, at EU's medlemsstater må opfylde deres forpligtelser til at nå op på et foreløbigt niveau for bistanden på 0,39% af deres BNP i 2006 og 0,7% derefter; mener, at budgetmyndighederne bør sikre, at det takket være opførelsen på budgettet bliver muligt at øge det samlede disponible rammebeløb for bistanden under hele gyldighedsperioden for de finansielle overslag; |
| --- | --- |

3.

konstaterer, at en opfyldelse af det kollektive tilsagn om at nå millenniumsmålene forudsætter en forstærket indsats for at øge støttens omfang og skabe en mere effektiv bistand; glæder sig over, at de internationale donorer på udviklingskonferencen i Monterrey har lovet at øge støttens omfang og insisterer på, at dette løfte holdes; understreger, at EU's medlemsstater må opfylde deres forpligtelser til at nå op på et foreløbigt niveau for bistanden på 0,39% af deres BNP i 2006 og 0,7% derefter; mener, at budgetmyndighederne bør sikre, at det takket være opførelsen på budgettet bliver muligt at øge det samlede disponible rammebeløb for bistanden under hele gyldighedsperioden for de finansielle overslag;

| 4. | konstaterer, at enhver afgørelse, som vedrører opførelsen af EUF på budgettet, skal være i overensstemmelse med det høje niveau for de forpligtelser vedrørende statslig udviklingsbistand, som der blev givet tilsagn om på Det Europæiske Råd i Barcelona og på FN's konference i Monterrey om finansiering af udvikling i udviklingslandene i 2002; |
| --- | --- |

4.

konstaterer, at enhver afgørelse, som vedrører opførelsen af EUF på budgettet, skal være i overensstemmelse med det høje niveau for de forpligtelser vedrørende statslig udviklingsbistand, som der blev givet tilsagn om på Det Europæiske Råd i Barcelona og på FN's konference i Monterrey om finansiering af udvikling i udviklingslandene i 2002;

| 5. | mener, at støtten ville være mere effektiv, hvis donorerne samordnede deres indsats bedre, gjorde den fuldstændig uafhængig, navnlig for så vidt angår fødevarebistand og teknisk bistand, og hvis politikken for udenrigspolitik og udenrigshandel i højere grad var i overensstemmelse med de overordnede udviklingsmål, som er fastsat af FN; anser det for meget vigtigt at finde en radikal løsning på spørgsmålet om udviklingslandenes udlandsgæld, som udgør en hindring for enhver udvikling; |
| --- | --- |

5.

mener, at støtten ville være mere effektiv, hvis donorerne samordnede deres indsats bedre, gjorde den fuldstændig uafhængig, navnlig for så vidt angår fødevarebistand og teknisk bistand, og hvis politikken for udenrigspolitik og udenrigshandel i højere grad var i overensstemmelse med de overordnede udviklingsmål, som er fastsat af FN; anser det for meget vigtigt at finde en radikal løsning på spørgsmålet om udviklingslandenes udlandsgæld, som udgør en hindring for enhver udvikling;

| 6. | erkender betydningen af AVS-EU-partnerskabet som hovedhjørnestenen i EU's udviklingspolitik og den centrale rolle, de skiftende udviklingsfonde har spillet for konsolideringen og styrkelsen af dette partnerskab, lige siden den første blev oprettet i 1957; |
| --- | --- |

6.

erkender betydningen af AVS-EU-partnerskabet som hovedhjørnestenen i EU's udviklingspolitik og den centrale rolle, de skiftende udviklingsfonde har spillet for konsolideringen og styrkelsen af dette partnerskab, lige siden den første blev oprettet i 1957;

| 7. | mener, at finansieringen af EUF uden for budgettet udspringer af historiske faktorer, som ikke længere er gældende i vore dages Europæiske Union og vil være det i endnu mindre grad efter udvidelsen; |
| --- | --- |

7.

mener, at finansieringen af EUF uden for budgettet udspringer af historiske faktorer, som ikke længere er gældende i vore dages Europæiske Union og vil være det i endnu mindre grad efter udvidelsen;

| 8. | bemærker, at opførelse af EUF på budgettet foreslås som en ny finansieringsmodel til erstatning af den fremtidige tiende EUF, som dermed vil blive opført på budgetterne for 2007/2008, og at denne opførelse vil kræve ændring af selve Cotonou-aftalen og bilagene hertil og en ratifikation af disse ændringer i AVS-EU-Ministerrådet; |
| --- | --- |

8.

bemærker, at opførelse af EUF på budgettet foreslås som en ny finansieringsmodel til erstatning af den fremtidige tiende EUF, som dermed vil blive opført på budgetterne for 2007/2008, og at denne opførelse vil kræve ændring af selve Cotonou-aftalen og bilagene hertil og en ratifikation af disse ændringer i AVS-EU-Ministerrådet;

| 9. | beklager meget den manglende parlamentariske kontrol, der indebærer, at Europa-Parlamentet overhovedet ikke deltager i beslutningstagningen om EUF-bevillingernes størrelse eller programmeringen eller fordelingen mellem de forskellige lande, regioner eller sektorer, og at dets beføjelser er begrænset til den årlige decharge; opfordrer til, at dette demokratiske underskud snarest muligt afhjælpes; |
| --- | --- |

9.

beklager meget den manglende parlamentariske kontrol, der indebærer, at Europa-Parlamentet overhovedet ikke deltager i beslutningstagningen om EUF-bevillingernes størrelse eller programmeringen eller fordelingen mellem de forskellige lande, regioner eller sektorer, og at dets beføjelser er begrænset til den årlige decharge; opfordrer til, at dette demokratiske underskud snarest muligt afhjælpes;

| 10. | gentager, at det mener, at AVS-EU-samarbejdet og de hertil knyttede finansprotokoller (Den Europæiske Udviklingsfond) bør være politisk forankret, kontrolleret og legitimeret ved fuld inddragelse af Europa-Parlamentet, hvilket vil sikre forbindelsen til de europæiske borgere og den institutionelle balance mellem EU-institutionerne, samtidig med at samarbejdet med AVS-landene vil blive ligestillet med EU's øvrige eksterne programmer; |
| --- | --- |

10.

gentager, at det mener, at AVS-EU-samarbejdet og de hertil knyttede finansprotokoller (Den Europæiske Udviklingsfond) bør være politisk forankret, kontrolleret og legitimeret ved fuld inddragelse af Europa-Parlamentet, hvilket vil sikre forbindelsen til de europæiske borgere og den institutionelle balance mellem EU-institutionerne, samtidig med at samarbejdet med AVS-landene vil blive ligestillet med EU's øvrige eksterne programmer;

| 11. | mener desuden, at det er nødvendigt at tage den rolle, som Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU bør spille i forbindelse med EUF-budgettet, op til overvejelse, og, når EUF rent faktisk er opført på budgettet, tilskynde den til at forsyne EU-budgetmyndigheden med vigtige oplysninger om budgetspørgsmål vedrørende AVS-landene; |
| --- | --- |

11.

mener desuden, at det er nødvendigt at tage den rolle, som Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU bør spille i forbindelse med EUF-budgettet, op til overvejelse, og, når EUF rent faktisk er opført på budgettet, tilskynde den til at forsyne EU-budgetmyndigheden med vigtige oplysninger om budgetspørgsmål vedrørende AVS-landene;

| 12. | glæder sig over, at der i København blev opnået enighed om, at tiltrædelseslandene skal bidrage til finansieringen af EUF fra og med den tiende EUF; |
| --- | --- |

12.

glæder sig over, at der i København blev opnået enighed om, at tiltrædelseslandene skal bidrage til finansieringen af EUF fra og med den tiende EUF;

| 13. | frygter, at det forhold, at medlemsstaternes bidrag er frivillige, sammen med følgerne af udvidelsen vil gøre en stigning i bevillingsniveauet for fremtidige udviklingsfonde mindre sandsynlig end hidtil, såfremt EUF fortsat holdes uden for fællesskabsbudgettet; |
| --- | --- |

13.

frygter, at det forhold, at medlemsstaternes bidrag er frivillige, sammen med følgerne af udvidelsen vil gøre en stigning i bevillingsniveauet for fremtidige udviklingsfonde mindre sandsynlig end hidtil, såfremt EUF fortsat holdes uden for fællesskabsbudgettet;

| 14. | understreger på ny nødvendigheden af ved hjælp af forpligtelser eller overvågningsmekanismer, der skal defineres senere, at sikre, at de samlede bevillinger til EUF ikke nedskæres som følge af opførelsen på budgettet; konstaterer, at med de fremtidige bevillinger vil de disponible finansielle ressourcer kunne kædes sammen med BNP-væksten i EU; |
| --- | --- |

14.

understreger på ny nødvendigheden af ved hjælp af forpligtelser eller overvågningsmekanismer, der skal defineres senere, at sikre, at de samlede bevillinger til EUF ikke nedskæres som følge af opførelsen på budgettet; konstaterer, at med de fremtidige bevillinger vil de disponible finansielle ressourcer kunne kædes sammen med BNP-væksten i EU;

| 15. | anmoder om, at der som led i afgørelsen om opførelse af EUF på budgettet og de nye finansielle overslag ydes retlige garantier for, at midlerne ikke nu eller senere må føre til en begrænsning af forpligtelserne i den periode, som er omfattet af Cotonou-aftalen (eller ud over den periode, hvor de finansielle overslag gælder); |
| --- | --- |

15.

anmoder om, at der som led i afgørelsen om opførelse af EUF på budgettet og de nye finansielle overslag ydes retlige garantier for, at midlerne ikke nu eller senere må føre til en begrænsning af forpligtelserne i den periode, som er omfattet af Cotonou-aftalen (eller ud over den periode, hvor de finansielle overslag gælder);

| 16. | kræver, at EUF integreres i EU's budget på en sådan måde, at det ikke berører de eksisterende samarbejds- og udviklingspolitikker, og at der sikres komplementaritet med de nuværende eksterne programmer; |
| --- | --- |

16.

kræver, at EUF integreres i EU's budget på en sådan måde, at det ikke berører de eksisterende samarbejds- og udviklingspolitikker, og at der sikres komplementaritet med de nuværende eksterne programmer;

| 17. | påpeger, at det nuværende loft for de egne indtægter på 1,24% af BNI ikke indbefatter EUF's årlige andel af BNI på 0,03 %; henstiller, at Kommissionen og Rådet i forbindelse med de fremtidige finansielle overslag tager højde for EUF's andel, når de træffer afgørelse om loftet for de egne indtægter og foranstaltningerne udadtil; |
| --- | --- |

17.

påpeger, at det nuværende loft for de egne indtægter på 1,24% af BNI ikke indbefatter EUF's årlige andel af BNI på 0,03 %; henstiller, at Kommissionen og Rådet i forbindelse med de fremtidige finansielle overslag tager højde for EUF's andel, når de træffer afgørelse om loftet for de egne indtægter og foranstaltningerne udadtil;

| 18. | understreger, at det er en ufravigelig betingelse for opførelsen af EUF på budgettet, at der sikres øremærkning af bevillingerne til EUF på budgettet for at forhindre, at midler kanaliseres videre til dækning af andre behov eller til formål, der er mere i donorernes end i udviklingens interesse, som f.eks. bekæmpelse af terrorisme, hvidvaskning af penge, ulovlig indvandring eller genopbygning af en ikke-AVS-stat. |
| --- | --- |

18.

understreger, at det er en ufravigelig betingelse for opførelsen af EUF på budgettet, at der sikres øremærkning af bevillingerne til EUF på budgettet for at forhindre, at midler kanaliseres videre til dækning af andre behov eller til formål, der er mere i donorernes end i udviklingens interesse, som f.eks. bekæmpelse af terrorisme, hvidvaskning af penge, ulovlig indvandring eller genopbygning af en ikke-AVS-stat.

| 19. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at sikre en fuldstændig beskyttelse af EUF-midlerne ved at oprette et deludgiftsområde for EUF i de finansielle overslag; |
| --- | --- |

19.

opfordrer Kommissionen og Rådet til at sikre en fuldstændig beskyttelse af EUF-midlerne ved at oprette et deludgiftsområde for EUF i de finansielle overslag;

| 20. | opfordrer EU-institutionerne til under forhandlingerne om de nye finansielle overslag i den interinstitutionelle aftale at indføje en forpligtelse vedrørende de finansielle overslag for den kommende periode for at sikre bevilling af midler til AVS-landene, så længe de finansielle overslag gælder; understreger vigtigheden af, at de midler, som er afsat til AVS-landene, ikke nedskæres målt i faste priser; |
| --- | --- |

20.

opfordrer EU-institutionerne til under forhandlingerne om de nye finansielle overslag i den interinstitutionelle aftale at indføje en forpligtelse vedrørende de finansielle overslag for den kommende periode for at sikre bevilling af midler til AVS-landene, så længe de finansielle overslag gælder; understreger vigtigheden af, at de midler, som er afsat til AVS-landene, ikke nedskæres målt i faste priser;

| 21. | understreger, at en forordning, der danner retsgrundlag for gennemførelse af en EUF, der er opført på budgettet, vil blive vedtaget efter den fælles beslutningsprocedure; |
| --- | --- |

21.

understreger, at en forordning, der danner retsgrundlag for gennemførelse af en EUF, der er opført på budgettet, vil blive vedtaget efter den fælles beslutningsprocedure;

| 22. | erklærer sig fast besluttet på at lade enhver fremtidig EUF-forordning omfatte en fast finansieringsramme, som løber i hele den periode, der er dækket af de finansielle overslag, således som det for øjeblikket er tilfældet for Sydafrika, og understreger, at der ved denne periodes udløb vil være en juridisk forpligtelse til at udarbejde en ny forordning med nye finansielle bestemmelser for den periode, der er dækket af de næste finansielle overslag; agter at overvåge den fuldstændige gennemførelse af disse bestemmelser i overensstemmelse med artikel 33 i ovennævnte interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999; |
| --- | --- |

22.

erklærer sig fast besluttet på at lade enhver fremtidig EUF-forordning omfatte en fast finansieringsramme, som løber i hele den periode, der er dækket af de finansielle overslag, således som det for øjeblikket er tilfældet for Sydafrika, og understreger, at der ved denne periodes udløb vil være en juridisk forpligtelse til at udarbejde en ny forordning med nye finansielle bestemmelser for den periode, der er dækket af de næste finansielle overslag; agter at overvåge den fuldstændige gennemførelse af disse bestemmelser i overensstemmelse med artikel 33 i ovennævnte interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999;

| 23. | har forståelse for de fattigere eller »mindre velfungerende« AVS-staters bekymring for, at opførelsen af EUF på budgettet kan føre til nedskæring af den støtte, de får tildelt, og opfordrer Kommissionen til at gøre rede for, hvordan det kan sikres, at disse landes interesser ikke skades; |
| --- | --- |

23.

har forståelse for de fattigere eller »mindre velfungerende« AVS-staters bekymring for, at opførelsen af EUF på budgettet kan føre til nedskæring af den støtte, de får tildelt, og opfordrer Kommissionen til at gøre rede for, hvordan det kan sikres, at disse landes interesser ikke skades;

| 24. | understreger betydningen af at høre AVS-landene under drøftelserne om opførelsen af EUF på budgettet, og konstaterer, at de nuværende procedurer for beslutningstagning og gennemførelse i forbindelse med EUF kræver AVS-staternes samtykke på alle trin i fastlæggelsen af de politiske prioriteringer og gennemførelsen af EUF, således at ideerne om »partnerskab« og »styring«, som alle donorlande og udviklingslande søger at leve op til, realiseres; |
| --- | --- |

24.

understreger betydningen af at høre AVS-landene under drøftelserne om opførelsen af EUF på budgettet, og konstaterer, at de nuværende procedurer for beslutningstagning og gennemførelse i forbindelse med EUF kræver AVS-staternes samtykke på alle trin i fastlæggelsen af de politiske prioriteringer og gennemførelsen af EUF, således at ideerne om »partnerskab« og »styring«, som alle donorlande og udviklingslande søger at leve op til, realiseres;

| 25. | agter, når det fremover deltager i beslutningstagningen om en EUF-forordning, at sikre principperne om »partnerskab« og udviklingslandets »styring« af udviklingsprogrammer ved at sørge for, at AVS-staterne i fuldt omfang inddrages i udarbejdelsen af flerårige strategidokumenter og andre afgørelser om anvendelsen af midler, samt høring af civilsamfundet og andre relevante interesserede; |
| --- | --- |

25.

agter, når det fremover deltager i beslutningstagningen om en EUF-forordning, at sikre principperne om »partnerskab« og udviklingslandets »styring« af udviklingsprogrammer ved at sørge for, at AVS-staterne i fuldt omfang inddrages i udarbejdelsen af flerårige strategidokumenter og andre afgørelser om anvendelsen af midler, samt høring af civilsamfundet og andre relevante interesserede;

| 26. | slår fast, at programmering med en klar inddragelse og godkendelse af landestrategipapirerne og de nationale vejledende programmer fra den modtagende regerings side og civilsamfundets aktive deltagelse, fortsat vil udgøre grundlaget for de flerårige programmer for specifikke lande eller regioner; |
| --- | --- |

26.

slår fast, at programmering med en klar inddragelse og godkendelse af landestrategipapirerne og de nationale vejledende programmer fra den modtagende regerings side og civilsamfundets aktive deltagelse, fortsat vil udgøre grundlaget for de flerårige programmer for specifikke lande eller regioner;

| 27. | understreger, at der vil være behov for særlige budgetprocedurer for at sikre finansieringens forudsigelighed og flerårighed, og at det med enhver ny procedure skal være muligt at foretage en fælles, men samtidig differentieret forvaltning af de finansielle procedurer; |
| --- | --- |

27.

understreger, at der vil være behov for særlige budgetprocedurer for at sikre finansieringens forudsigelighed og flerårighed, og at det med enhver ny procedure skal være muligt at foretage en fælles, men samtidig differentieret forvaltning af de finansielle procedurer;

| 28. | er dybt foruroliget over, at de nuværende EUF-procedurer er besværlige og langvarige med det resultat, at den faktiske udbetaling af støtten forsinkes og der opstår efterslæb både for forpligtelsernes og betalingernes vedkommende, og opfordrer til, at disse procedurer strømlines, forenkles og samordnes med andre donorer i overensstemmelse med bedste praksis på internationalt plan; konstaterer i denne forbindelse, at en opførelse af EUF på budgettet vil være et hensigtsmæssigt middel til at opnå dette; |
| --- | --- |

28.

er dybt foruroliget over, at de nuværende EUF-procedurer er besværlige og langvarige med det resultat, at den faktiske udbetaling af støtten forsinkes og der opstår efterslæb både for forpligtelsernes og betalingernes vedkommende, og opfordrer til, at disse procedurer strømlines, forenkles og samordnes med andre donorer i overensstemmelse med bedste praksis på internationalt plan; konstaterer i denne forbindelse, at en opførelse af EUF på budgettet vil være et hensigtsmæssigt middel til at opnå dette;

| 29. | kritiserer især den unødige kompleksitet og overlapning og det unødige ressourcespild både for Kommissionen og for AVS-staterne, som er en følge af, at der skal anvendes to forskellige procedurer for tildeling af bevillinger fra henholdsvis EUF og budgettet, som f.eks. bevillingerne til fødevarehjælp, humanitær bistand og samfinansiering med ngo'er; mener, at dette stiller sig i vejen for en konsekvent forvaltning af støtten, og opfordrer til, at denne uacceptable situation afhjælpes hurtigst muligt, idet det påpeger, at det samme gælder i tilfælde af, at EUF opføres på budgettet; |
| --- | --- |

29.

kritiserer især den unødige kompleksitet og overlapning og det unødige ressourcespild både for Kommissionen og for AVS-staterne, som er en følge af, at der skal anvendes to forskellige procedurer for tildeling af bevillinger fra henholdsvis EUF og budgettet, som f.eks. bevillingerne til fødevarehjælp, humanitær bistand og samfinansiering med ngo'er; mener, at dette stiller sig i vejen for en konsekvent forvaltning af støtten, og opfordrer til, at denne uacceptable situation afhjælpes hurtigst muligt, idet det påpeger, at det samme gælder i tilfælde af, at EUF opføres på budgettet;

| 30. | støtter uden forbehold en opførelse af EUF på EU's budget for at modvirke den nuværende administrative forvirring og opsplitning af de disponible finansielle midler til EU's eksterne forbindelser, der udgør en overtrædelse af princippet om budgettets enhed og gennemskuelighed som omhandlet i traktaten og finansforordningen; |
| --- | --- |

30.

støtter uden forbehold en opførelse af EUF på EU's budget for at modvirke den nuværende administrative forvirring og opsplitning af de disponible finansielle midler til EU's eksterne forbindelser, der udgør en overtrædelse af princippet om budgettets enhed og gennemskuelighed som omhandlet i traktaten og finansforordningen;

| 31. | konstaterer, at enklere procedurer også ville føre til større gennemskuelighed og gøre det lettere at aflægge beretning om anvendelsen af midlerne, hvorved det ville blive lettere at vurdere støttens effektivitet; |
| --- | --- |

31.

konstaterer, at enklere procedurer også ville føre til større gennemskuelighed og gøre det lettere at aflægge beretning om anvendelsen af midlerne, hvorved det ville blive lettere at vurdere støttens effektivitet;

| 32. | anser det for uacceptabelt, at der oparbejdes efterslæb i et støtteprogram til fordel for lande, hvor behovene er så store; kræver, at Kommissionen undersøger årsagerne til den langsommelige udbetaling fra EUF, og af, hvor stor en del af denne langsommelighed der skyldes dels komplicerede EU-procedurer og dels AVS-landenes begrænsede administrative kapacitet; kræver, at Kommissionen i sin dialog med de øvrige aktører på udviklingsområdet drager omsorg for, at de offentlige tjenester får de menneskelige og finansielle ressourcer, der er nødvendige for at forøge kapaciteten til gennemførelse af budgettet; |
| --- | --- |

32.

anser det for uacceptabelt, at der oparbejdes efterslæb i et støtteprogram til fordel for lande, hvor behovene er så store; kræver, at Kommissionen undersøger årsagerne til den langsommelige udbetaling fra EUF, og af, hvor stor en del af denne langsommelighed der skyldes dels komplicerede EU-procedurer og dels AVS-landenes begrænsede administrative kapacitet; kræver, at Kommissionen i sin dialog med de øvrige aktører på udviklingsområdet drager omsorg for, at de offentlige tjenester får de menneskelige og finansielle ressourcer, der er nødvendige for at forøge kapaciteten til gennemførelse af budgettet;

| 33. | henleder opmærksomheden på, at lignende problemer med efterslæb i forbindelse med støtteprogrammer, der er opført på budgettet, i stort omfang er blevet løst, dels ved hjælp af Kommissionens politik med at decentralisere beslutningstagningen og lægge den ud til delegationerne, dels ved at der er blevet stillet større ressourcer til rådighed til administrationsudgifter i de programmer, der er opført på budgettet, end i forbindelse med EUF; opfordrer til, at lignende forbedringer gennemføres for EUF; |
| --- | --- |

33.

henleder opmærksomheden på, at lignende problemer med efterslæb i forbindelse med støtteprogrammer, der er opført på budgettet, i stort omfang er blevet løst, dels ved hjælp af Kommissionens politik med at decentralisere beslutningstagningen og lægge den ud til delegationerne, dels ved at der er blevet stillet større ressourcer til rådighed til administrationsudgifter i de programmer, der er opført på budgettet, end i forbindelse med EUF; opfordrer til, at lignende forbedringer gennemføres for EUF;

| 34. | gør opmærksom på, at den niende EUF's ikrafttrædelse blev udsat flere år som følge af alvorlige forsinkelser i ratifikationsprocessen, og at dette problem automatisk ville blive løst, hvis EUF blev opført på budgettet, da en EUF, der er opført på budgettet, ikke skal ratificeres; |
| --- | --- |

34.

gør opmærksom på, at den niende EUF's ikrafttrædelse blev udsat flere år som følge af alvorlige forsinkelser i ratifikationsprocessen, og at dette problem automatisk ville blive løst, hvis EUF blev opført på budgettet, da en EUF, der er opført på budgettet, ikke skal ratificeres;

| 35. | erkender værdien af, at det er muligt at forudse indtægterne, således som det er tilfældet i forbindelse med de nuværende EUF, hvilket gør det lettere at planlægge på lang sigt i AVS-staterne; opfordrer til, at dette aspekt integreres i udviklingsfonde, der opføres på budgettet, ved at niveauet for de nationale finansieringsrammer angives i strategidokumenterne for de enkelte lande; |
| --- | --- |

35.

erkender værdien af, at det er muligt at forudse indtægterne, således som det er tilfældet i forbindelse med de nuværende EUF, hvilket gør det lettere at planlægge på lang sigt i AVS-staterne; opfordrer til, at dette aspekt integreres i udviklingsfonde, der opføres på budgettet, ved at niveauet for de nationale finansieringsrammer angives i strategidokumenterne for de enkelte lande;

| 36. | gør opmærksom på, at de lande- og regionsspecifikke bevillinger fortsat er grundlaget for EUF's opførelse på budgettet, og at en forskydning af forpligtelserne i retning af sundhedsområdet og eftergivelse af gæld i forbindelse med millenniumsmålene for udvikling kun vil finde sted efter samråd med AVS-partnerne; |
| --- | --- |

36.

gør opmærksom på, at de lande- og regionsspecifikke bevillinger fortsat er grundlaget for EUF's opførelse på budgettet, og at en forskydning af forpligtelserne i retning af sundhedsområdet og eftergivelse af gæld i forbindelse med millenniumsmålene for udvikling kun vil finde sted efter samråd med AVS-partnerne;

| 37. | opfordrer til, at der ved opførelsen af EUF på EU's budget fokuseres på princippet om samhørighed, således at handel og bistand i højere grad bidrager til en mindskelse af fattigdommen; |
| --- | --- |

37.

opfordrer til, at der ved opførelsen af EUF på EU's budget fokuseres på princippet om samhørighed, således at handel og bistand i højere grad bidrager til en mindskelse af fattigdommen;

| 38. | har forståelse for AVS-staternes bekymring for virkningerne af det princip om etårighed, som gælder for fællesskabsbudgettet, men ikke for EUF, og også n+3-reglen i den nye finansforordning, hvor det fastslås, at individuelle kontrakter om gennemførelse af finansielle aftaler med et modtagende tredjeland skal indgås senest tre år efter datoen for forpligtelsen; |
| --- | --- |

38.

har forståelse for AVS-staternes bekymring for virkningerne af det princip om etårighed, som gælder for fællesskabsbudgettet, men ikke for EUF, og også n+3-reglen i den nye finansforordning, hvor det fastslås, at individuelle kontrakter om gennemførelse af finansielle aftaler med et modtagende tredjeland skal indgås senest tre år efter datoen for forpligtelsen;

| 39. | er overbevist om, at gennemførelsen af EUF skal være omfattet af budgetdisciplin, og at denne gradvis bør blive hurtigere og mere effektiv; |
| --- | --- |

39.

er overbevist om, at gennemførelsen af EUF skal være omfattet af budgetdisciplin, og at denne gradvis bør blive hurtigere og mere effektiv;

| 40. | mener, at de nye bestemmelser i finansfordningen for EUF sammen med finansforordningen vedrørende det almindelige budget, herunder n+3-reglen og udviklingen af »rullende programmer« (afgørelser om landespecifikke tildelinger inden for en ramme, der er vedtaget efter den fælles beslutningsprocedure, og hvor gennemførelse og resultater/effektivitet spiller en større rolle), vil sikre, at bistanden forvaltes på en mere effektiv og dermed mere virkningsfuld måde; |
| --- | --- |

40.

mener, at de nye bestemmelser i finansfordningen for EUF sammen med finansforordningen vedrørende det almindelige budget, herunder n+3-reglen og udviklingen af »rullende programmer« (afgørelser om landespecifikke tildelinger inden for en ramme, der er vedtaget efter den fælles beslutningsprocedure, og hvor gennemførelse og resultater/effektivitet spiller en større rolle), vil sikre, at bistanden forvaltes på en mere effektiv og dermed mere virkningsfuld måde;

| 41. | mener, at disse forbedringer vil bidrage til en højere grad af effektiv gennemførelse af udgifterne i AVS-landene, navnlig ved gradvis eliminering af uindfriede forpligtelser, og dermed til gennemførelsen af de erklærede samarbejdsmål og til opnåelsen af en forsvarlig økonomisk forvaltning; |
| --- | --- |

41.

mener, at disse forbedringer vil bidrage til en højere grad af effektiv gennemførelse af udgifterne i AVS-landene, navnlig ved gradvis eliminering af uindfriede forpligtelser, og dermed til gennemførelsen af de erklærede samarbejdsmål og til opnåelsen af en forsvarlig økonomisk forvaltning;

| 42. | glæder sig over sandsynligheden for, at en EUF, der er opført på budgettet, vil give mere regelmæssige årlige udbetalinger, end det er tilfældet med det nuværende system, hvor udbetalingsniveauet når et højdepunkt, hver gang en udviklingsfond kommer rigtig i gang; |
| --- | --- |

42.

glæder sig over sandsynligheden for, at en EUF, der er opført på budgettet, vil give mere regelmæssige årlige udbetalinger, end det er tilfældet med det nuværende system, hvor udbetalingsniveauet når et højdepunkt, hver gang en udviklingsfond kommer rigtig i gang;

| 43. | understreger betydningen af, at beslutningen om at opføre EUF på budgettet træffes, inden der indledes en seriøs forhandling om udformningen af de finansielle overslag efter 2006; |
| --- | --- |

43.

understreger betydningen af, at beslutningen om at opføre EUF på budgettet træffes, inden der indledes en seriøs forhandling om udformningen af de finansielle overslag efter 2006;

| 44. | mener, at femårsrevisionen af Cotonou-aftalen, der vil blive afsluttet i 2005, vil være en ideel anledning til at foretage de tekniske ændringer, der er nødvendige i forbindelse med opførelse af EUF på budgettet, og konstaterer, at forhandlingerne om denne revision skal begynde i maj 2004, hvorfor der er brug for, at beslutningen om opførelse af EUF på budgettet træffes før dette tidspunkt; |
| --- | --- |

44.

mener, at femårsrevisionen af Cotonou-aftalen, der vil blive afsluttet i 2005, vil være en ideel anledning til at foretage de tekniske ændringer, der er nødvendige i forbindelse med opførelse af EUF på budgettet, og konstaterer, at forhandlingerne om denne revision skal begynde i maj 2004, hvorfor der er brug for, at beslutningen om opførelse af EUF på budgettet træffes før dette tidspunkt;

| 45. | glæder sig over Kommissionens mangeårige støtte til en opførelse af EUF på budgettet; |
| --- | --- |

45.

glæder sig over Kommissionens mangeårige støtte til en opførelse af EUF på budgettet;

| 46. | opfordrer Rådet til enstemmigt at vedtage at opføre EUF på budgettet; |
| --- | --- |

46.

opfordrer Rådet til enstemmigt at vedtage at opføre EUF på budgettet;

| 47. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

47.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT L 317 af 15.12.2000, s. 3.

(2)  EFT 14 af 27.3.1973, s. 25.

(3)  EFT C 249 af 25.9.1995, s. 68.

(4)  EFT C 172 af 18.6.1999, s. 1.

(5)  Foreslået af Udvalget for Forbindelserne med de Afrikanske Stater og Madagascar på mødet den 21. juni 1971.

(6)  Arbejdsgruppe VII vedrørende EU's Optræden Udadtil, endelig rapport til konventets medlemmer (CONV 459/02 af 16.12.2002, pkt. 9).

(7)  Intern aftale, niende EUF.

P5_TA(2004)0276

International konference om vedvarende energi (Bonn, juni 2004)

Europa-Parlamentets beslutning om den internationale konference om vedvarende energi (Bonn, juni 2004)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/77/EF af 27. september 2001 om fremme af elektricitet fra vedvarende energikilder inden for det indre marked for elektricitet (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/77/EF af 27. september 2001 om fremme af elektricitet fra vedvarende energikilder inden for det indre marked for elektricitet (1),

| — | der henviser til Rio-erklæringen fra 1992 om miljø og udvikling, hvori miljøbeskyttelse og økonomisk udvikling blev beskrevet som indbyrdes afhængige og uløseligt forbundne, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rio-erklæringen fra 1992 om miljø og udvikling, hvori miljøbeskyttelse og økonomisk udvikling blev beskrevet som indbyrdes afhængige og uløseligt forbundne,

| — | der henviser til FN's rammekonvention om klimaændringer fra 1992, særlig artikel 2, og den hermed beslægtede Kyoto-protokol fra 1997, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's rammekonvention om klimaændringer fra 1992, særlig artikel 2, og den hermed beslægtede Kyoto-protokol fra 1997,

| — | der henviser til resultatet af FN's verdenstopmøde om bæredygtig udvikling i Johannesburg fra 26. august til 4. september 2002, |
| --- | --- |

—

der henviser til resultatet af FN's verdenstopmøde om bæredygtig udvikling i Johannesburg fra 26. august til 4. september 2002,

| — | der henviser til henstillingerne fra den europæiske konference om vedvarende energi i Berlin den 19.-21. januar 2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til henstillingerne fra den europæiske konference om vedvarende energi i Berlin den 19.-21. januar 2004,

| — | der henviser til den rolle, som vedvarende energi spiller som led i den bredere kontekst med bæredygtig udvikling, og til denne energitypes positive indvirkning på sikre energiforsyninger, økonomisk udvikling, jobskabelse, nedbringelse af CO2-emissionerne og fattigdomsudryddelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til den rolle, som vedvarende energi spiller som led i den bredere kontekst med bæredygtig udvikling, og til denne energitypes positive indvirkning på sikre energiforsyninger, økonomisk udvikling, jobskabelse, nedbringelse af CO2-emissionerne og fattigdomsudryddelse,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 37, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 37, stk. 2,

| A. | der henviser til, at Unionen og medlemsstaterne er enige om behovet for som en prioriteret foranstaltning at fremme vedvarende energikilder, da disse gør det muligt at nå Kyoto-målene hurtigere, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Unionen og medlemsstaterne er enige om behovet for som en prioriteret foranstaltning at fremme vedvarende energikilder, da disse gør det muligt at nå Kyoto-målene hurtigere,

| B. | der henviser til, at EU må sikre, at der sker en yderligere stigning i anvendelsen af vedvarende energi og i investeringerne i energieffektivitet, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU må sikre, at der sker en yderligere stigning i anvendelsen af vedvarende energi og i investeringerne i energieffektivitet,

| C. | der henviser til, at sektoren for vedvarende energi er en af de hurtigst voksende industrisektorer i EU og skaber nye innovative job, og til, at Europa har en førende stilling i verden for så vidt angår udviklingen af teknologier til generering af elektricitet fra vedvarende energikilder, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at sektoren for vedvarende energi er en af de hurtigst voksende industrisektorer i EU og skaber nye innovative job, og til, at Europa har en førende stilling i verden for så vidt angår udviklingen af teknologier til generering af elektricitet fra vedvarende energikilder,

| 1. | glæder sig over, at den tyske regering har taget initiativ til at afholde en international konference om vedvarende energi, »renewables 2004«; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over, at den tyske regering har taget initiativ til at afholde en international konference om vedvarende energi, »renewables 2004«;

| 2. | henstiller indtrængende til Kommissionen og Rådet at indlede en politisk proces med at fastsætte ambitiøse tidsbestemte mål for forøgelsen af den vedvarende energis andel i det samlede energiforbrug og at give sig i kast med at fastlægge den mellemlange og lange tidsplan forud for den internationale konference i Bonn i juni 2004; |
| --- | --- |

2.

henstiller indtrængende til Kommissionen og Rådet at indlede en politisk proces med at fastsætte ambitiøse tidsbestemte mål for forøgelsen af den vedvarende energis andel i det samlede energiforbrug og at give sig i kast med at fastlægge den mellemlange og lange tidsplan forud for den internationale konference i Bonn i juni 2004;

| 3. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at gøre den fornødne indsats for at sikre, at vedvarende energi senest i 2020 kommer til at bidrage til det samlede energiforbrug i EU med 20 %; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Kommissionen og Rådet til at gøre den fornødne indsats for at sikre, at vedvarende energi senest i 2020 kommer til at bidrage til det samlede energiforbrug i EU med 20 %;

| 4. | understreger den strategiske betydning af vedvarende energi og energieffektivitet på adskillige af EU's politikområder og i internationale forbindelser, navnlig udviklingssamarbejde; |
| --- | --- |

4.

understreger den strategiske betydning af vedvarende energi og energieffektivitet på adskillige af EU's politikområder og i internationale forbindelser, navnlig udviklingssamarbejde;

| 5. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at gøre adgang til bæredygtig energiforsyning til en prioritering som led i fattigdomsbekæmpelsesstrategier og til, for at tilskynde til og fremme en sådan udvikling, at anmode vigtige finansieringsinstitutter såsom EIB, EBRD, Verdensbanken og nationale eksportkreditorganisationer om at prioritere investeringer i vedvarende energi og energieffektivitet; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen og Rådet til at gøre adgang til bæredygtig energiforsyning til en prioritering som led i fattigdomsbekæmpelsesstrategier og til, for at tilskynde til og fremme en sådan udvikling, at anmode vigtige finansieringsinstitutter såsom EIB, EBRD, Verdensbanken og nationale eksportkreditorganisationer om at prioritere investeringer i vedvarende energi og energieffektivitet;

| 6. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde et regelsæt for fremskyndelse af væksten på markedet for vedvarende energi og samtidig skabe lige vilkår ved at fjerne administrative hindringer og handelshindringer gennem streng håndhævelse af bestemmelserne på lokalt, nationalt og europæisk plan; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde et regelsæt for fremskyndelse af væksten på markedet for vedvarende energi og samtidig skabe lige vilkår ved at fjerne administrative hindringer og handelshindringer gennem streng håndhævelse af bestemmelserne på lokalt, nationalt og europæisk plan;

| 7. | opfordrer Kommissionen til straks at indlede en undersøgelse af støtteordningerne på energiområdet; |
| --- | --- |

7.

opfordrer Kommissionen til straks at indlede en undersøgelse af støtteordningerne på energiområdet;

| 8. | opfordrer medlemsstaterne til at fremme anvendelsen af biobrændstoffer, navnlig inden for offentlig transport; |
| --- | --- |

8.

opfordrer medlemsstaterne til at fremme anvendelsen af biobrændstoffer, navnlig inden for offentlig transport;

| 9. | understreger behovet for at øge støtten til forskning, udvikling og innovation inden for vedvarende energi og for at formidle og promovere resultaterne i alle dele af samfundet; |
| --- | --- |

9.

understreger behovet for at øge støtten til forskning, udvikling og innovation inden for vedvarende energi og for at formidle og promovere resultaterne i alle dele af samfundet;

| 10. | opfordrer indtrængende alle regeringer til at ratificere og gennemføre FN's rammekonvention om klimaændringer fra 1992 og Kyoto-protokollen fra 1997; |
| --- | --- |

10.

opfordrer indtrængende alle regeringer til at ratificere og gennemføre FN's rammekonvention om klimaændringer fra 1992 og Kyoto-protokollen fra 1997;

| 11. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og tiltrædelseslandenes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

11.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og tiltrædelseslandenes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EFT L 283 af 27.10.2001, s. 33.

P5_TA(2004)0277

Døvblindes rettigheder

Europa-Parlamentets erklæring om døvblindes rettigheder

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forretningsordenes artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenes artikel 51,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 13 samt til princippet om menneskelig værdighed, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 13 samt til princippet om menneskelig værdighed,

| A. | der henviser til, at døvblindhed er et særligt handicap i form af kombineret syns- og hørenedsættelse, som indebærer informations-, kommunikations- og mobilitetsproblemer, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at døvblindhed er et særligt handicap i form af kombineret syns- og hørenedsættelse, som indebærer informations-, kommunikations- og mobilitetsproblemer,

| B. | der henviser til, at der er ca. 150 000 døvblinde i Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der er ca. 150 000 døvblinde i Den Europæiske Union,

| C. | der henviser til, at nogle døvblinde er helt døve og blinde, men at de fleste har en del af synet og/eller hørelsen i behold, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at nogle døvblinde er helt døve og blinde, men at de fleste har en del af synet og/eller hørelsen i behold,

| D. | der henviser til, at døvblinde i medfør af deres særlige handicap har brug for specifik støtte fra personer med specialviden, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at døvblinde i medfør af deres særlige handicap har brug for specifik støtte fra personer med specialviden,

| 1. | opfordrer Den Europæiske Unions institutioner og medlemsstater til at anerkende døvblindes rettigheder og gennemføre dem i praksis; |
| --- | --- |

1.

opfordrer Den Europæiske Unions institutioner og medlemsstater til at anerkende døvblindes rettigheder og gennemføre dem i praksis;

| 2. | erklærer, at døvblinde bør have samme rettigheder som andre EU-borgere, og at disse rettigheder bør sikres gennem målrettet lovgivning i hver enkelt medlemsstat og omfatte:






  — | retten til at deltage i det demokratiske liv i Den Europæiske Union |
| --- | --- | --- |

2.

erklærer, at døvblinde bør have samme rettigheder som andre EU-borgere, og at disse rettigheder bør sikres gennem målrettet lovgivning i hver enkelt medlemsstat og omfatte:

—

retten til at deltage i det demokratiske liv i Den Europæiske Union

| — | retten til arbejde og uddannelse med korrekt belysning, kontraster og andre faciliteter |
| --- | --- |

—

retten til arbejde og uddannelse med korrekt belysning, kontraster og andre faciliteter

| — | retten til sundhedspleje og sociale ydelser, som er tilpasset den enkeltes situation |
| --- | --- |

—

retten til sundhedspleje og sociale ydelser, som er tilpasset den enkeltes situation

| — | retten til livslang uddannelse |
| --- | --- |

—

retten til livslang uddannelse

| — | retten til om nødvendigt at modtage individuel støtte i form af kommunikationshjælpere, tolke og/eller andre ledsagepersoner; |
| --- | --- |

—

retten til om nødvendigt at modtage individuel støtte i form af kommunikationshjælpere, tolke og/eller andre ledsagepersoner;

| 3. | pålægger sin formand at sende denne erklæring med angivelse af underskriverne til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende denne erklæring med angivelse af underskriverne til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer.

Underskrivere af erklæringen

Aaltonen, Ahern, Ainardi, Andersen, Andersson, André-Léonard, Andreasen, Andrews, Andria, Aparicio Sánchez, Attwooll, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Barón Crespo, Bastos, Beazley, Bébéar, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bernié, Beysen, Bigliardo, Blak, Bodrato, Bonde, Boogerd-Quaak, Bordes, Borghezio, Boumediene-Thiery, Bowe, Bowis, Bremmer, Breyer, Brie, Brok, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Callanan, Calò, Camisón Asensio, Camre, Cappato, Carnero González, Casaca, Cashman, Caudron, Caullery, Cauquil,Celli, Cercas, Cerdeira Morterero, Chichester, Clegg, Coelho, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Corrie, Cossutta, Crowley, Darras, Daul, Davies, Dehousse, De Clercq, De Keyser, Dell'Alba, Della Vedova, Dell'Utri, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deva, De Veyrac, Dhaene, Di Lello Finuoli, Di Pietro, Doorn, Dover, Doyle, Duff, Dybkjær, Ebner, Echerer, El Khadraoui, Esclopé, Ettl, Evans Jillian, Evans Jonathan, Evans R., Färm, Fatuzzo, Ferrández Lezaun, Ferreira, Ferrer, Figueiredo, Fiori, Fitzsimons, Flesch, Ford, Formentini, Foster, Frahm, Gahler, Garot, Garriga Polledo, Gawronski, Gemelli, Ghilardotti, Gill, Gillig, Gil-Robles Gil-Delgado, Glante, Gobbo, Goepel, Görlach, Gollnisch, Goodwill, Gorostiaga Atxalandabaso, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Haug, Heaton-Harris, Hedkvist Petersen, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Herzog, Honeyball, Hortefeux, Howitt, Hughes, Huhne, van Hulten, Hyland, Imbeni, Inglewood, Isler Béguin, Izquierdo Collado, Jensen, Jonckheer, Karamanou, Karlsson, Kastler, Katiforis, Kaufmann, Kauppi, Keßler, Khanbhai, Kinnock, Koch, Korhola, Koukiadis, Kratsa-Tsagaropoulou, Kreissl-Dörfler, Kronberger, Kuhne, Laguiller, Lalumière, Lambert, Lange, de La Perriere, Liese, Linkohr, Lisi, Lucas, Lulling, Lund, Lynne, Maat, McAvan, McCarthy, MacCormick, McKenna, McNally, Maes, Malliori, Malmström, Manders, Mantovani, Marchiani,Marinos, Marques, Martens, Martin D., Martin H., Martinez, Martínez Martínez, Mastorakis, Mauro, Meijer, Méndez de Vigo, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda De Lage, Modrow, Montfort, Moraes, Morgan, Morgantini, Mulder, Murphy, Muscardini, Mussa, Myller, Naranjo Escobar, Newton Dunn, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Nisticò, Nordmann, Obiols i Germà, Ojeda Sanz, Olsson, Onesta, Oomen-Ruijten, Oreja Arburúa, Ortiz Rivas, O'Toole, Paciotti, Parish, Pasqua, Pastorelli, Patrie, Paulsen, Pérez Álvarez, Perry, Piecyk, Pohjamo, Pomés Ruiz, Prets, Pronk, Puerta, Purvis, Read, Ribeiro e Castro, Riis-Jørgensen, Rod, de Roo, Roth-Behrendt, Rousseaux, Rovsing, Rühle, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Sandberg-Fries, Sandbæk, Sanders-ten Holte, Santer, Santini, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Sbarbati, Scallon, Scheele, Schmid G., Schmidt, Schörling, Schröder I., Schröder J., Sichrovsky, Simpson, Skinner, Smet, Sörensen, Sornosa Martínez, Souladakis, Staes, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Sturdy, Sudre, Swiebel, Swoboda, Tajani, Tannock, Terrón i Cusí, Theorin, Thomas-Mauro, Thorning-Schmidt, Thors, Thyssen, Titley, Trakatellis, Trentin, Turchi, Turco, Turmes, Twinn, Väyrynen, Vairinhos, Valdivielso de Cué, Valenciano Martínez-Orozco, Vallvé, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Vatanen, Vinci, Vlasto, Volcic, Watts, Weiler, Whitehead, Wijkman, Wuori, Wyn, Wynn, Zabell, Zrihen

---