# Eiropas Savienības L 202/2021

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 202 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 64. gadagājums2021. gada 8. jūnijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 202

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

64. gadagājums2021. gada 8. jūnijs

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/887 (2021. gada 20. maijs), ar ko izveido Eiropas Industriālo, tehnoloģisko un pētniecisko kiberdrošības kompetenču centru un Nacionālo koordinācijas centru tīklu | 1 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/888 (2021. gada 20. maijs), ar ko izveido programmu Eiropas Solidaritātes korpuss un atceļ Regulas (ES) 2018/1475 un (ES) Nr. 375/2014  (
  1
  ) | 32 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/887 (2021. gada 20. maijs), ar ko izveido Eiropas Industriālo, tehnoloģisko un pētniecisko kiberdrošības kompetenču centru un Nacionālo koordinācijas centru tīklu

1

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/888 (2021. gada 20. maijs), ar ko izveido programmu Eiropas Solidaritātes korpuss un atceļ Regulas (ES) 2018/1475 un (ES) Nr. 375/2014  (
  1
  )

1

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

| 8.6.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 202/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 202/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2021/887

(2021. gada 20. maijs),

ar ko izveido Eiropas Industriālo, tehnoloģisko un pētniecisko kiberdrošības kompetenču centru un Nacionālo koordinācijas centru tīklu

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 173. panta 3. punktu un 188. panta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Lielākajai daļai Savienības iedzīvotāju ir pieslēgums internetam. Cilvēku ikdienas dzīve un ekonomika kļūst arvien atkarīgāka no digitālajām tehnoloģijām. Iedzīvotāji un uzņēmumi kļūst arvien vairāk pakļauti nopietniem kiberdrošības incidentiem un daudzi uzņēmumi Savienībā pieredz vismaz vienu kiberdrošības incidentu katru gadu. Tas izceļ to, ka ir nepieciešama noturība, lai uzlabotu tehnoloģiju un industrijas spējas un lai izmantotu augstus kiberdrošības standartus un holistiskus kiberdrošības risinājumus, kas ietver cilvēkus, produktus, procesus un tehnoloģijas Savienībā, kā arī to, ka ir nepieciešama Savienības vadošā loma kiberdrošības jomā un digitālā autonomija. Kiberdrošību var arī uzlabot, palielinot informētību par kiberdraudiem un attīstot kompetences, spējas un iespējas visā Savienībā, vienlaikus pilnībā ņemot vērā sociālo un ētisko ietekmi un bažas. |
| --- | --- |

(1)

Lielākajai daļai Savienības iedzīvotāju ir pieslēgums internetam. Cilvēku ikdienas dzīve un ekonomika kļūst arvien atkarīgāka no digitālajām tehnoloģijām. Iedzīvotāji un uzņēmumi kļūst arvien vairāk pakļauti nopietniem kiberdrošības incidentiem un daudzi uzņēmumi Savienībā pieredz vismaz vienu kiberdrošības incidentu katru gadu. Tas izceļ to, ka ir nepieciešama noturība, lai uzlabotu tehnoloģiju un industrijas spējas un lai izmantotu augstus kiberdrošības standartus un holistiskus kiberdrošības risinājumus, kas ietver cilvēkus, produktus, procesus un tehnoloģijas Savienībā, kā arī to, ka ir nepieciešama Savienības vadošā loma kiberdrošības jomā un digitālā autonomija. Kiberdrošību var arī uzlabot, palielinot informētību par kiberdraudiem un attīstot kompetences, spējas un iespējas visā Savienībā, vienlaikus pilnībā ņemot vērā sociālo un ētisko ietekmi un bažas.

| (2) | Savienība ir pastāvīgi izvērsusi savas darbības, lai pievērstos arvien lielākajiem izaicinājumiem kiberdrošības jomā, saskaņā ar kiberdrošības stratēģiju, ko 2013. gada 7. februāra kopīgā paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas Savienības kiberdrošības stratēģija – atvērta un droša kibertelpa” (“2013. gada kiberdrošības stratēģija”) izvirzīja Komisija un Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (“Augstais pārstāvis”). 2013. gada kiberdrošības stratēģijas mērķis bija sekmēt uzticamu, drošu un atvērtu kiberdrošības ekosistēmu. 2016. gadā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/1148 (3) par tīklu un informācijas sistēmu drošību Savienība pieņēma pirmos pasākumus kiberdrošības jomā. |
| --- | --- |

(2)

Savienība ir pastāvīgi izvērsusi savas darbības, lai pievērstos arvien lielākajiem izaicinājumiem kiberdrošības jomā, saskaņā ar kiberdrošības stratēģiju, ko 2013. gada 7. februāra kopīgā paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas Savienības kiberdrošības stratēģija – atvērta un droša kibertelpa” (“2013. gada kiberdrošības stratēģija”) izvirzīja Komisija un Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (“Augstais pārstāvis”). 2013. gada kiberdrošības stratēģijas mērķis bija sekmēt uzticamu, drošu un atvērtu kiberdrošības ekosistēmu. 2016. gadā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/1148 (3) par tīklu un informācijas sistēmu drošību Savienība pieņēma pirmos pasākumus kiberdrošības jomā.

| (3) | Komisija un Augstais pārstāvis 2017. gada septembrī iesniedza kopīgu paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Noturība, novēršana un aizsardzība, veidojot Eiropas Savienībai stipru kiberdrošību”, lai vēl vairāk stiprinātu Savienības noturības, novēršanas un reaģēšanas spējas, kas ļautu stāties pretī kiberuzbrukumiem. |
| --- | --- |

(3)

Komisija un Augstais pārstāvis 2017. gada septembrī iesniedza kopīgu paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Noturība, novēršana un aizsardzība, veidojot Eiropas Savienībai stipru kiberdrošību”, lai vēl vairāk stiprinātu Savienības noturības, novēršanas un reaģēšanas spējas, kas ļautu stāties pretī kiberuzbrukumiem.

| (4) | Valstu un valdību vadītāji Tallinas digitālajā samitā 2017. gada septembrī aicināja Savienību līdz 2025. gadam kļūt par pasaules līderi kiberdrošības jomā, lai nodrošinātu iedzīvotāju, patērētāju un uzņēmumu uzticēšanos, pārliecību un aizsardzību tiešsaistē, kā arī nodrošinātu brīvu, drošāku un ar likumiem reglamentētu internetu, un paziņoja savu nodomu vairāk izmantot atvērtā pirmkoda risinājumus un atvērtos standartus, kad tiek izveidotas vai atjaunotas informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) sistēmas un risinājumi, jo īpaši, lai izvairītos no atkarības no viena pārdevēja, tostarp tos, kas izstrādāti vai sekmēti Savienības sadarbspējas un standartizācijas programmās, piemēram, ISA2
  . |
| --- | --- |

(4)

Valstu un valdību vadītāji Tallinas digitālajā samitā 2017. gada septembrī aicināja Savienību līdz 2025. gadam kļūt par pasaules līderi kiberdrošības jomā, lai nodrošinātu iedzīvotāju, patērētāju un uzņēmumu uzticēšanos, pārliecību un aizsardzību tiešsaistē, kā arī nodrošinātu brīvu, drošāku un ar likumiem reglamentētu internetu, un paziņoja savu nodomu vairāk izmantot atvērtā pirmkoda risinājumus un atvērtos standartus, kad tiek izveidotas vai atjaunotas informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) sistēmas un risinājumi, jo īpaši, lai izvairītos no atkarības no viena pārdevēja, tostarp tos, kas izstrādāti vai sekmēti Savienības sadarbspējas un standartizācijas programmās, piemēram, ISA2
  .

| (5) | Ar šo regulu izveidotajam Eiropas Industriālajam, tehnoloģiskajam un pētnieciskajam kiberdrošības kompetenču centram (“Kompetenču centrs”) būtu jāpalīdz palielināt tīklu un informācijas sistēmu drošību, tostarp interneta un citas infrastruktūras, kas ir būtiska sabiedrības darbībai, piemēram, transporta, veselības, enerģētikas, digitālās infrastruktūras, ūdens, finanšu tirgus un banku sistēmu, drošību. |
| --- | --- |

(5)

Ar šo regulu izveidotajam Eiropas Industriālajam, tehnoloģiskajam un pētnieciskajam kiberdrošības kompetenču centram (“Kompetenču centrs”) būtu jāpalīdz palielināt tīklu un informācijas sistēmu drošību, tostarp interneta un citas infrastruktūras, kas ir būtiska sabiedrības darbībai, piemēram, transporta, veselības, enerģētikas, digitālās infrastruktūras, ūdens, finanšu tirgus un banku sistēmu, drošību.

| (6) | Būtiski tīklu un informācijas sistēmu traucējumi var ietekmēt atsevišķas dalībvalstis un Savienību kopumā. Tāpēc tīklu un informācijas sistēmu augsta līmeņa drošība visā Savienībā ir vienlīdz būtiska gan sabiedrībai, gan ekonomikai. Patlaban Savienība ir atkarīga no ārpussavienības kiberdrošības pakalpojumu sniedzējiem. Tomēr Savienības stratēģiskajās interesēs ir nodrošināt būtisku kiberdrošības pētniecības un tehnoloģisko spēju saglabāšanu un attīstīšanu, lai aizsargātu iedzīvotāju un uzņēmumu tīklu un informācijas sistēmas, un jo īpaši lai aizsargātu kritiskās tīklu un informācijas sistēmas un sniegtu svarīgākos kiberdrošības pakalpojumus. |
| --- | --- |

(6)

Būtiski tīklu un informācijas sistēmu traucējumi var ietekmēt atsevišķas dalībvalstis un Savienību kopumā. Tāpēc tīklu un informācijas sistēmu augsta līmeņa drošība visā Savienībā ir vienlīdz būtiska gan sabiedrībai, gan ekonomikai. Patlaban Savienība ir atkarīga no ārpussavienības kiberdrošības pakalpojumu sniedzējiem. Tomēr Savienības stratēģiskajās interesēs ir nodrošināt būtisku kiberdrošības pētniecības un tehnoloģisko spēju saglabāšanu un attīstīšanu, lai aizsargātu iedzīvotāju un uzņēmumu tīklu un informācijas sistēmas, un jo īpaši lai aizsargātu kritiskās tīklu un informācijas sistēmas un sniegtu svarīgākos kiberdrošības pakalpojumus.

| (7) | Savienībā ir uzkrāta ievērojama lietpratība un pieredze kiberdrošības pētniecības, tehnoloģiju un industriālās attīstības jomā, taču industrijas un pētniecības kopienu centieni ir sadrumstaloti, turklāt tiem trūkst saskaņotības un kopīga pamatuzdevuma, kas kavē konkurētspēju un tīklu un sistēmu efektīvu aizsardzību minētajā jomā. Šādi centieni un lietpratība ir jāapkopo, jāapvieno tīklā un efektīvi jāizmanto, lai pastiprinātu un papildinātu esošus pētījumus, tehnoloģijas un industriālās spējas un prasmes Savienības un valstu līmenī. Lai gan IKT nozare saskaras ar svarīgiem izaicinājumiem, piemēram, apmierināt pieprasījumu pēc kvalificētiem darbiniekiem, tā var gūt labumu no tā, ka pārstāv sabiedrības dažādību kopumā, panāk dzimumu līdzsvarotu pārstāvību, etnisko daudzveidību un personu ar invaliditāti nediskrimināciju, kā arī no tā, ka atvieglo piekļuvi zināšanām un apmācībai nākamajiem kiberdrošības ekspertiem, tostarp šādu ekspertu izglītību neformālā kontekstā, piemēram, tādās jomās kā brīvā un atklātā pirmkoda programmatūras projekti, civilo tehnoloģiju projekti, jaunuzņēmumi un mikrouzņēmumi. |
| --- | --- |

(7)

Savienībā ir uzkrāta ievērojama lietpratība un pieredze kiberdrošības pētniecības, tehnoloģiju un industriālās attīstības jomā, taču industrijas un pētniecības kopienu centieni ir sadrumstaloti, turklāt tiem trūkst saskaņotības un kopīga pamatuzdevuma, kas kavē konkurētspēju un tīklu un sistēmu efektīvu aizsardzību minētajā jomā. Šādi centieni un lietpratība ir jāapkopo, jāapvieno tīklā un efektīvi jāizmanto, lai pastiprinātu un papildinātu esošus pētījumus, tehnoloģijas un industriālās spējas un prasmes Savienības un valstu līmenī. Lai gan IKT nozare saskaras ar svarīgiem izaicinājumiem, piemēram, apmierināt pieprasījumu pēc kvalificētiem darbiniekiem, tā var gūt labumu no tā, ka pārstāv sabiedrības dažādību kopumā, panāk dzimumu līdzsvarotu pārstāvību, etnisko daudzveidību un personu ar invaliditāti nediskrimināciju, kā arī no tā, ka atvieglo piekļuvi zināšanām un apmācībai nākamajiem kiberdrošības ekspertiem, tostarp šādu ekspertu izglītību neformālā kontekstā, piemēram, tādās jomās kā brīvā un atklātā pirmkoda programmatūras projekti, civilo tehnoloģiju projekti, jaunuzņēmumi un mikrouzņēmumi.

| (8) | Mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) ir ļoti svarīgas Savienības kiberdrošības nozares ieinteresētās personas, kas, pateicoties savam elastīgumam, var nodrošināt visprogresīvākos risinājumus. Tomēr MVU, kas nav specializējušies kiberdrošībā, ir arī vairāk pakļauti kiberdrošības incidentiem, jo ir nepieciešamas lielas investīcijas un zināšanas, lai izveidotu efektīvus kiberdrošības risinājumus. Tāpēc ir nepieciešams, lai Kompetenču centrs un Nacionālo koordinācijas centru tīkls (“Tīkls”) sniegtu atbalstu MVU, atvieglojot MVU piekļuvi zināšanām un nodrošinot pielāgotu piekļuvi pētniecības un izstrādes rezultātiem, ar mērķi dot MVU iespēju padarīt sevi pietiekami drošus un dot iespēju MVU, kas aktīvi darbojas kiberdrošības jomā, būt konkurētspējīgiem un veicināt Savienības vadošo lomu kiberdrošības jomā. |
| --- | --- |

(8)

Mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) ir ļoti svarīgas Savienības kiberdrošības nozares ieinteresētās personas, kas, pateicoties savam elastīgumam, var nodrošināt visprogresīvākos risinājumus. Tomēr MVU, kas nav specializējušies kiberdrošībā, ir arī vairāk pakļauti kiberdrošības incidentiem, jo ir nepieciešamas lielas investīcijas un zināšanas, lai izveidotu efektīvus kiberdrošības risinājumus. Tāpēc ir nepieciešams, lai Kompetenču centrs un Nacionālo koordinācijas centru tīkls (“Tīkls”) sniegtu atbalstu MVU, atvieglojot MVU piekļuvi zināšanām un nodrošinot pielāgotu piekļuvi pētniecības un izstrādes rezultātiem, ar mērķi dot MVU iespēju padarīt sevi pietiekami drošus un dot iespēju MVU, kas aktīvi darbojas kiberdrošības jomā, būt konkurētspējīgiem un veicināt Savienības vadošo lomu kiberdrošības jomā.

| (9) | Lietpratība ir plašāka nekā industriālais un pētniecības konteksts. Nekomerciālos un pirmskomerciālos projektos, ko dēvē par “civilo tehnoloģiju” projektiem, izmanto atvērtus standartus, atvērtos datus un brīva un atvērta pirmkoda programmatūru sabiedrības interesēs un lai nodrošinātu sabiedrisko labumu. |
| --- | --- |

(9)

Lietpratība ir plašāka nekā industriālais un pētniecības konteksts. Nekomerciālos un pirmskomerciālos projektos, ko dēvē par “civilo tehnoloģiju” projektiem, izmanto atvērtus standartus, atvērtos datus un brīva un atvērta pirmkoda programmatūru sabiedrības interesēs un lai nodrošinātu sabiedrisko labumu.

| (10) | Kiberdrošības joma ir daudzveidīga. Attiecīgās ieinteresētās personas ietver ieinteresētās personas no publiskām vienībām, dalībvalstīm un Savienības, kā arī no industrijas, pilsoniskās sabiedrības, piemēram, arodbiedrībām, patērētāju apvienībām, brīvā un atklātā pirmkoda programmatūras kopienas un akadēmiskās un pētniecības kopienas, un citām vienībām. |
| --- | --- |

(10)

Kiberdrošības joma ir daudzveidīga. Attiecīgās ieinteresētās personas ietver ieinteresētās personas no publiskām vienībām, dalībvalstīm un Savienības, kā arī no industrijas, pilsoniskās sabiedrības, piemēram, arodbiedrībām, patērētāju apvienībām, brīvā un atklātā pirmkoda programmatūras kopienas un akadēmiskās un pētniecības kopienas, un citām vienībām.

| (11) | 2017. gada novembrī pieņemtajos Padomes secinājumos Komisija tika aicināta ātri nodrošināt ietekmes novērtējumu par iespējamajiem risinājumiem, kā izveidot Kiberdrošības kompetenču centru tīklu un Eiropas Industriālo, tehnoloģisko un pētniecisko kiberdrošības kompetenču centru, un līdz 2018. gada vidum nākt klajā ar priekšlikumu par attiecīgo juridisko instrumentu šāda tīkla un šāda centra izveidei. |
| --- | --- |

(11)

2017. gada novembrī pieņemtajos Padomes secinājumos Komisija tika aicināta ātri nodrošināt ietekmes novērtējumu par iespējamajiem risinājumiem, kā izveidot Kiberdrošības kompetenču centru tīklu un Eiropas Industriālo, tehnoloģisko un pētniecisko kiberdrošības kompetenču centru, un līdz 2018. gada vidum nākt klajā ar priekšlikumu par attiecīgo juridisko instrumentu šāda tīkla un šāda centra izveidei.

| (12) | Savienībai joprojām trūkst pietiekamu tehnoloģisko un industriālo spēju un iespēju, lai autonomi padarītu savu ekonomiku un kritiskās infrastruktūras drošas un lai kļūtu par pasaules līderi kiberdrošības jomā. Stratēģiska un ilgtspējīga koordinācija un sadarbība starp industrijām, kiberdrošības pētniecības kopienām un valdībām ir nepietiekamā līmenī. Savienības grūtības rada nepietiekamas investīcijas un ierobežota piekļuve kiberdrošības zinātībai, prasmēm un iekārtām, un maz Savienības kiberdrošības pētniecības un inovācijas rezultātu kļūst par tirgū realizējamiem risinājumiem vai tiek plaši izmantoti visā ekonomikā. |
| --- | --- |

(12)

Savienībai joprojām trūkst pietiekamu tehnoloģisko un industriālo spēju un iespēju, lai autonomi padarītu savu ekonomiku un kritiskās infrastruktūras drošas un lai kļūtu par pasaules līderi kiberdrošības jomā. Stratēģiska un ilgtspējīga koordinācija un sadarbība starp industrijām, kiberdrošības pētniecības kopienām un valdībām ir nepietiekamā līmenī. Savienības grūtības rada nepietiekamas investīcijas un ierobežota piekļuve kiberdrošības zinātībai, prasmēm un iekārtām, un maz Savienības kiberdrošības pētniecības un inovācijas rezultātu kļūst par tirgū realizējamiem risinājumiem vai tiek plaši izmantoti visā ekonomikā.

| (13) | Iespēja izveidot Kompetenču centru un Tīklu, kam ir pilnvaras veikt pasākumus, ar ko atbalsta industriālās tehnoloģijas, un pasākumus pētniecības un inovācijas jomā, ir vislabākais veids, kā sasniegt šīs regulas mērķus, vienlaikus nodrošinot vislielāko ietekmi uz ekonomiku, sabiedrību un vidi un aizsargājot Savienības intereses. |
| --- | --- |

(13)

Iespēja izveidot Kompetenču centru un Tīklu, kam ir pilnvaras veikt pasākumus, ar ko atbalsta industriālās tehnoloģijas, un pasākumus pētniecības un inovācijas jomā, ir vislabākais veids, kā sasniegt šīs regulas mērķus, vienlaikus nodrošinot vislielāko ietekmi uz ekonomiku, sabiedrību un vidi un aizsargājot Savienības intereses.

| (14) | Kompetenču centram vajadzētu būt Savienības galvenajam instrumentam, ar ko apvienot investīcijas kiberdrošības pētniecībā, tehnoloģijās un industriālajā attīstībā un īstenot attiecīgus projektus un iniciatīvas kopā ar Tīklu. Kompetenču centram būtu jāpārvalda ar kiberdrošību saistīts finansiāls atbalsts no pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”(pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa”), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/695 (4), un programmas “Digitālā Eiropa”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/694 (5), un tam attiecīgā gadījumā vajadzētu būt pieejamam citām programmām. Šai pieejai būtu jāpalīdz veidot sinerģijas un koordinēt finansiālu atbalstu, kas saistīts ar Savienības iniciatīvām kiberdrošības pētniecības un izstrādes, inovāciju, tehnoloģiju un industriālās attīstības jomā, un būtu jāizvairās no nevajadzīgas dublēšanās. |
| --- | --- |

(14)

Kompetenču centram vajadzētu būt Savienības galvenajam instrumentam, ar ko apvienot investīcijas kiberdrošības pētniecībā, tehnoloģijās un industriālajā attīstībā un īstenot attiecīgus projektus un iniciatīvas kopā ar Tīklu. Kompetenču centram būtu jāpārvalda ar kiberdrošību saistīts finansiāls atbalsts no pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”(pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa”), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/695 (4), un programmas “Digitālā Eiropa”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/694 (5), un tam attiecīgā gadījumā vajadzētu būt pieejamam citām programmām. Šai pieejai būtu jāpalīdz veidot sinerģijas un koordinēt finansiālu atbalstu, kas saistīts ar Savienības iniciatīvām kiberdrošības pētniecības un izstrādes, inovāciju, tehnoloģiju un industriālās attīstības jomā, un būtu jāizvairās no nevajadzīgas dublēšanās.

| (15) | Kompetenču centra atbalstītajos kiberdrošības pētījumu projektos ir svarīgi nodrošināt pamattiesību ievērošanu un ētisku rīcību. |
| --- | --- |

(15)

Kompetenču centra atbalstītajos kiberdrošības pētījumu projektos ir svarīgi nodrošināt pamattiesību ievērošanu un ētisku rīcību.

| (16) | Kompetenču centram nebūtu jāveic operatīvi kiberdrošības uzdevumi, piemēram, uzdevumi, kas saistīti ar datordrošības incidentu reaģēšanas vienībām (CSIRT), tostarp kiberdrošības incidentu uzraudzība un risināšana. Tomēr Kompetenču centram atbilstoši šajā regulā noteiktajam pamatuzdevumam un mērķiem būtu jāspēj veicināt IKT infrastruktūras industriju, jo īpaši MVU, pētniecības kopienu, pilsoniskās sabiedrības un publiskā sektora, attīstību. Ja CSIRT un citas ieinteresētās personas cenšas veicināt ziņošanu par vājajām vietām un to atklāšanu, Kompetenču centram un kiberdrošības kompetenču kopienas (“kopiena”) locekļiem savu attiecīgo uzdevumu ietvaros pēc minēto ieinteresēto personu pieprasījuma būtu jāspēj tās atbalstīt, vienlaikus izvairoties no dublēšanās ar Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūru (ENISA), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/881 (6). |
| --- | --- |

(16)

Kompetenču centram nebūtu jāveic operatīvi kiberdrošības uzdevumi, piemēram, uzdevumi, kas saistīti ar datordrošības incidentu reaģēšanas vienībām (CSIRT), tostarp kiberdrošības incidentu uzraudzība un risināšana. Tomēr Kompetenču centram atbilstoši šajā regulā noteiktajam pamatuzdevumam un mērķiem būtu jāspēj veicināt IKT infrastruktūras industriju, jo īpaši MVU, pētniecības kopienu, pilsoniskās sabiedrības un publiskā sektora, attīstību. Ja CSIRT un citas ieinteresētās personas cenšas veicināt ziņošanu par vājajām vietām un to atklāšanu, Kompetenču centram un kiberdrošības kompetenču kopienas (“kopiena”) locekļiem savu attiecīgo uzdevumu ietvaros pēc minēto ieinteresēto personu pieprasījuma būtu jāspēj tās atbalstīt, vienlaikus izvairoties no dublēšanās ar Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūru (ENISA), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/881 (6).

| (17) | Lai pārvaldītu kopienu un to pārstāvētu Kompetenču centrā, ir paredzēts, ka Kompetenču centrs, kopiena un Tīkls gūst labumu no pieredzes un plašās nozīmīgo ieinteresēto personu pārstāvības, kuras pamatā ir līgumiskā publiskā un privātā sektora partnerība kiberdrošības jomā starp Komisiju un Eiropas Kiberdrošības organizāciju (ECSO) – šī partnerība tika īstenota pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1291/2013 (7), darbības laikā, no atziņām, kas gūtas no četriem pilotprojektiem, kuri tika uzsākti 2019. gada sākumā pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros, proti, CONCORDIA, ECHO, SPARTA un CyberSec4Europe, un no pilotprojekta un sagatavošanas darbības par brīvā un atklātā pirmkoda programmatūras revīzijām (EU FOSSA). |
| --- | --- |

(17)

Lai pārvaldītu kopienu un to pārstāvētu Kompetenču centrā, ir paredzēts, ka Kompetenču centrs, kopiena un Tīkls gūst labumu no pieredzes un plašās nozīmīgo ieinteresēto personu pārstāvības, kuras pamatā ir līgumiskā publiskā un privātā sektora partnerība kiberdrošības jomā starp Komisiju un Eiropas Kiberdrošības organizāciju (ECSO) – šī partnerība tika īstenota pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1291/2013 (7), darbības laikā, no atziņām, kas gūtas no četriem pilotprojektiem, kuri tika uzsākti 2019. gada sākumā pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros, proti, CONCORDIA, ECHO, SPARTA un CyberSec4Europe, un no pilotprojekta un sagatavošanas darbības par brīvā un atklātā pirmkoda programmatūras revīzijām (EU FOSSA).

| (18) | Ņemot vērā ar kiberdrošību saistīto izaicinājumu apmēru un kiberdrošības spējās veiktās investīcijas, un iespējas citviet pasaulē, Savienība un dalībvalstis būtu jāmudina palielināt finansiālo atbalstu pētniecībai, izstrādei un ieviešanai šajā jomā. Lai īstenotu apjomradītus ietaupījumus un panāktu salīdzināmu aizsardzības līmeni visā Savienībā, dalībvalstīm būtu jācenšas ieguldīt Savienības sistēmā, aktīvi piedaloties Kompetenču centra un Tīkla darbā. |
| --- | --- |

(18)

Ņemot vērā ar kiberdrošību saistīto izaicinājumu apmēru un kiberdrošības spējās veiktās investīcijas, un iespējas citviet pasaulē, Savienība un dalībvalstis būtu jāmudina palielināt finansiālo atbalstu pētniecībai, izstrādei un ieviešanai šajā jomā. Lai īstenotu apjomradītus ietaupījumus un panāktu salīdzināmu aizsardzības līmeni visā Savienībā, dalībvalstīm būtu jācenšas ieguldīt Savienības sistēmā, aktīvi piedaloties Kompetenču centra un Tīkla darbā.

| (19) | Lai veicinātu Savienības konkurētspēju un augstus kiberdrošības standartus starptautiskā mērogā, Kompetenču centram un kopienai būtu jācenšas ar starptautisko sabiedrību apmainīties ar informāciju par norisēm kiberdrošības jomā, tostarp par produktiem un procesiem, standartiem un tehniskajiem standartiem, ja tas attiecas uz Kompetenču centra pamatuzdevumu, mērķiem un uzdevumiem. Attiecīgie tehniskie standarti šīs regulas nolūkā varētu ietvert īstenošanas paraugu izveidi, tostarp tādu paraugu, kurus publicē saskaņā ar atvērto standartu licencēm. |
| --- | --- |

(19)

Lai veicinātu Savienības konkurētspēju un augstus kiberdrošības standartus starptautiskā mērogā, Kompetenču centram un kopienai būtu jācenšas ar starptautisko sabiedrību apmainīties ar informāciju par norisēm kiberdrošības jomā, tostarp par produktiem un procesiem, standartiem un tehniskajiem standartiem, ja tas attiecas uz Kompetenču centra pamatuzdevumu, mērķiem un uzdevumiem. Attiecīgie tehniskie standarti šīs regulas nolūkā varētu ietvert īstenošanas paraugu izveidi, tostarp tādu paraugu, kurus publicē saskaņā ar atvērto standartu licencēm.

| (20) | Kompetenču centra mītnes vieta ir Bukarestē. |
| --- | --- |

(20)

Kompetenču centra mītnes vieta ir Bukarestē.

| (21) | Gatavojot savu gada darba programmu (gada darba programma), Kompetenču centram būtu jāinformē Komisija par savām līdzfinansējuma vajadzībām, pamatojoties uz dalībvalstu plānotajiem līdzfinansējuma ieguldījumiem kopīgajās darbībās, lai Komisija, gatavojot nākamā gada Savienības vispārējā budžeta projektu, varētu ņemt vērā atbilstošo Savienības ieguldījumu. |
| --- | --- |

(21)

Gatavojot savu gada darba programmu (gada darba programma), Kompetenču centram būtu jāinformē Komisija par savām līdzfinansējuma vajadzībām, pamatojoties uz dalībvalstu plānotajiem līdzfinansējuma ieguldījumiem kopīgajās darbībās, lai Komisija, gatavojot nākamā gada Savienības vispārējā budžeta projektu, varētu ņemt vērā atbilstošo Savienības ieguldījumu.

| (22) | Kad Komisija gatavo pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” darba programmu ar kiberdrošību saistītiem jautājumiem, tostarp saistībā ar tās apspriešanās ar ieinteresētajām personām procesu un īpaši pirms darba programmas pieņemšanas, Komisijai būtu pienācīgi jāņem vērā Kompetenču centra ieguldījums un būtu jāinformē par minēto ieguldījumu pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” programmas komiteja. |
| --- | --- |

(22)

Kad Komisija gatavo pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” darba programmu ar kiberdrošību saistītiem jautājumiem, tostarp saistībā ar tās apspriešanās ar ieinteresētajām personām procesu un īpaši pirms darba programmas pieņemšanas, Komisijai būtu pienācīgi jāņem vērā Kompetenču centra ieguldījums un būtu jāinformē par minēto ieguldījumu pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” programmas komiteja.

| (23) | Lai ļautu Kompetenču Centram pildīt savas funkcijas kiberdrošības jomā, veicinātu Tīkla iesaisti un nodrošinātu dalībvalstīm spēcīgu pārvaldības lomu, Centrs būtu jāizveido kā Savienības struktūra, kam piemīt tiesībsubjektība, kurai jāpiemēro Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/715 (8). Kompetenču centram būtu jāpilda divējādas funkcijas – veikt konkrētus uzdevumus kiberdrošības industrijas, tehnoloģiju un pētniecības jomā, kā noteikts šajā regulā, un pārvaldīt ar kiberdrošību saistīto finansējumu vienlaikus no vairākām programmām, jo īpaši no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” un programmas “Digitālā Eiropa”, un, iespējams, arī no citām Savienības programmām. Šādai pārvaldībai vajadzētu būt saskaņā ar minētajām programmām piemērojamiem noteikumiem. Tomēr, ņemot vērā to, ka Kompetenču centra darbībai paredzētais finansējums galvenokārt tiktu iegūts no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” un programmas “Digitālā Eiropa”, ir nepieciešams, lai budžeta izpildes nolūkā Kompetenču centrs tiktu uzskatīts par partnerību, tostarp plānošanas posmā. |
| --- | --- |

(23)

Lai ļautu Kompetenču Centram pildīt savas funkcijas kiberdrošības jomā, veicinātu Tīkla iesaisti un nodrošinātu dalībvalstīm spēcīgu pārvaldības lomu, Centrs būtu jāizveido kā Savienības struktūra, kam piemīt tiesībsubjektība, kurai jāpiemēro Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/715 (8). Kompetenču centram būtu jāpilda divējādas funkcijas – veikt konkrētus uzdevumus kiberdrošības industrijas, tehnoloģiju un pētniecības jomā, kā noteikts šajā regulā, un pārvaldīt ar kiberdrošību saistīto finansējumu vienlaikus no vairākām programmām, jo īpaši no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” un programmas “Digitālā Eiropa”, un, iespējams, arī no citām Savienības programmām. Šādai pārvaldībai vajadzētu būt saskaņā ar minētajām programmām piemērojamiem noteikumiem. Tomēr, ņemot vērā to, ka Kompetenču centra darbībai paredzētais finansējums galvenokārt tiktu iegūts no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” un programmas “Digitālā Eiropa”, ir nepieciešams, lai budžeta izpildes nolūkā Kompetenču centrs tiktu uzskatīts par partnerību, tostarp plānošanas posmā.

| (24) | Savienības ieguldījuma rezultātā piekļuvei Kompetenču centra darbību un projektu rezultātiem jābūt tik atvērtai, cik iespējams, un tik ierobežotai, cik nepieciešams, un attiecīgos gadījumos jābūt iespējamai šādu rezultātu atkalizmantošanai. |
| --- | --- |

(24)

Savienības ieguldījuma rezultātā piekļuvei Kompetenču centra darbību un projektu rezultātiem jābūt tik atvērtai, cik iespējams, un tik ierobežotai, cik nepieciešams, un attiecīgos gadījumos jābūt iespējamai šādu rezultātu atkalizmantošanai.

| (25) | Kompetenču centram būtu jāsekmē un jākoordinē darbs, ko veic Tīkls. Tīklu būtu jāveido nacionālajiem koordinācijas centriem – pa vienam no katras dalībvalsts. Nacionālajiem koordinācijas centriem, kurus Komisija atzinusi par tādiem, kam ir vajadzīgās spējas pārvaldīt līdzekļus, lai izpildītu pamatuzdevumu un sasniegtu mērķus, kas noteikti šajā regulā, būtu jāsaņem tiešs Savienības finansiālais atbalsts savu ar šo regulu saistītu pasākumu veikšanai, tostarp dotācijas, kas piešķirtas bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus. |
| --- | --- |

(25)

Kompetenču centram būtu jāsekmē un jākoordinē darbs, ko veic Tīkls. Tīklu būtu jāveido nacionālajiem koordinācijas centriem – pa vienam no katras dalībvalsts. Nacionālajiem koordinācijas centriem, kurus Komisija atzinusi par tādiem, kam ir vajadzīgās spējas pārvaldīt līdzekļus, lai izpildītu pamatuzdevumu un sasniegtu mērķus, kas noteikti šajā regulā, būtu jāsaņem tiešs Savienības finansiālais atbalsts savu ar šo regulu saistītu pasākumu veikšanai, tostarp dotācijas, kas piešķirtas bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus.

| (26) | Nacionālajiem koordinācijas centriem vajadzētu būt publiskā sektora vienībām vai vienībām ar publiskās līdzdalības vairākumu, kas veic publiskās pārvaldes funkcijas saskaņā ar valsts tiesību aktiem, tostarp ar deleģējumu, un tie būtu jāatlasa dalībvalstīm. Vajadzētu būt iespējamam nacionālā koordinācijas centra funkcijas attiecīgajā dalībvalstī veikt vienībai, kas pilda citas funkcijas, kuras izriet no tiesību aktiem, piemēram, valsts kompetentās iestādes funkcijas, vienotā kontaktpunkta funkcijas Direktīvas (ES) 2016/1148 nozīmē vai jebkuras citas Savienības regulas nozīmē vai digitālās inovācijas centra funkcijas Regulas (ES) 2021/694 nozīmē. Citām publiskā sektora vienībām vai vienībām, kas veic publiskās pārvaldes funkcijas dalībvalstī, būtu jāspēj palīdzēt nacionālajam koordinācijas centram attiecīgajā dalībvalstī veikt savas funkcijas. |
| --- | --- |

(26)

Nacionālajiem koordinācijas centriem vajadzētu būt publiskā sektora vienībām vai vienībām ar publiskās līdzdalības vairākumu, kas veic publiskās pārvaldes funkcijas saskaņā ar valsts tiesību aktiem, tostarp ar deleģējumu, un tie būtu jāatlasa dalībvalstīm. Vajadzētu būt iespējamam nacionālā koordinācijas centra funkcijas attiecīgajā dalībvalstī veikt vienībai, kas pilda citas funkcijas, kuras izriet no tiesību aktiem, piemēram, valsts kompetentās iestādes funkcijas, vienotā kontaktpunkta funkcijas Direktīvas (ES) 2016/1148 nozīmē vai jebkuras citas Savienības regulas nozīmē vai digitālās inovācijas centra funkcijas Regulas (ES) 2021/694 nozīmē. Citām publiskā sektora vienībām vai vienībām, kas veic publiskās pārvaldes funkcijas dalībvalstī, būtu jāspēj palīdzēt nacionālajam koordinācijas centram attiecīgajā dalībvalstī veikt savas funkcijas.

| (27) | Nacionālajiem koordinācijas centriem vajadzētu būt nepieciešamajām administratīvajām spējām, tiem vajadzētu būt vai tiem vajadzētu būt pieejamai kiberdrošības industriālajai, tehnoloģiskajai un pētnieciskajai lietpratībai, un tiem būtu jāspēj efektīvi iesaistīties un nodrošināt koordināciju ar industriju, publisko sektoru un pētniecības kopienu. |
| --- | --- |

(27)

Nacionālajiem koordinācijas centriem vajadzētu būt nepieciešamajām administratīvajām spējām, tiem vajadzētu būt vai tiem vajadzētu būt pieejamai kiberdrošības industriālajai, tehnoloģiskajai un pētnieciskajai lietpratībai, un tiem būtu jāspēj efektīvi iesaistīties un nodrošināt koordināciju ar industriju, publisko sektoru un pētniecības kopienu.

| (28) | Izglītībai dalībvalstīs būtu jāatspoguļo atbilstošas izpratnes par kiberdrošību un kiberdrošības prasmju nozīme. Minētajā nolūkā, ņemot vērā ENISA lomu un neskarot dalībvalstu kompetenci izglītības jomā, nacionālajiem koordinācijas centriem kopā ar attiecīgām publiskām iestādēm un ieinteresētajām personām būtu jāpalīdz veicināt un izplatīt kiberdrošības izglītības programmas. |
| --- | --- |

(28)

Izglītībai dalībvalstīs būtu jāatspoguļo atbilstošas izpratnes par kiberdrošību un kiberdrošības prasmju nozīme. Minētajā nolūkā, ņemot vērā ENISA lomu un neskarot dalībvalstu kompetenci izglītības jomā, nacionālajiem koordinācijas centriem kopā ar attiecīgām publiskām iestādēm un ieinteresētajām personām būtu jāpalīdz veicināt un izplatīt kiberdrošības izglītības programmas.

| (29) | Nacionālajiem koordinācijas centriem būtu jāspēj saņemt dotācijas no Kompetenču centra, lai dotāciju veidā sniegtu finansiālu atbalstu trešām personām. Tiešajām izmaksām, kas radušās nacionālajiem koordinācijas centriem, sniedzot un pārvaldot finansiālo atbalstu trešām personām, vajadzētu būt atbilstīgām finansējuma saņemšanai saskaņā ar attiecīgajām programmām. |
| --- | --- |

(29)

Nacionālajiem koordinācijas centriem būtu jāspēj saņemt dotācijas no Kompetenču centra, lai dotāciju veidā sniegtu finansiālu atbalstu trešām personām. Tiešajām izmaksām, kas radušās nacionālajiem koordinācijas centriem, sniedzot un pārvaldot finansiālo atbalstu trešām personām, vajadzētu būt atbilstīgām finansējuma saņemšanai saskaņā ar attiecīgajām programmām.

| (30) | Kompetenču centram, Tīklam un kopienai būtu jāpalīdz attīstīt un izplatīt jaunākos kiberdrošības produktus, pakalpojumus un procesus. Tajā pašā laikā Kompetenču centram un Tīklam būtu jāveicina kiberdrošības iespējas pieprasījuma puses industrijā, jo īpaši atbalstot izstrādātājus un operatorus tādās nozarēs kā transports, enerģētika, veselība, finanses, vispārējā valdība, telesakari, ražošana un kosmoss, lai šādiem izstrādātājiem un operatoriem palīdzētu risināt kiberdrošības problēmas, piemēram, īstenojot integrēto drošību. Kompetenču centram un Tīklam arī būtu jāatbalsta kiberdrošības produktu, pakalpojumu un procesu standartizācija un izvēršana, vienlaikus, ja iespējams, veicinot Eiropas kiberdrošības sertifikācijas satvara īstenošanu, kas izveidots ar Regulu (ES) 2019/881. |
| --- | --- |

(30)

Kompetenču centram, Tīklam un kopienai būtu jāpalīdz attīstīt un izplatīt jaunākos kiberdrošības produktus, pakalpojumus un procesus. Tajā pašā laikā Kompetenču centram un Tīklam būtu jāveicina kiberdrošības iespējas pieprasījuma puses industrijā, jo īpaši atbalstot izstrādātājus un operatorus tādās nozarēs kā transports, enerģētika, veselība, finanses, vispārējā valdība, telesakari, ražošana un kosmoss, lai šādiem izstrādātājiem un operatoriem palīdzētu risināt kiberdrošības problēmas, piemēram, īstenojot integrēto drošību. Kompetenču centram un Tīklam arī būtu jāatbalsta kiberdrošības produktu, pakalpojumu un procesu standartizācija un izvēršana, vienlaikus, ja iespējams, veicinot Eiropas kiberdrošības sertifikācijas satvara īstenošanu, kas izveidots ar Regulu (ES) 2019/881.

| (31) | Ņemot vērā, ka kiberdraudu un kiberdrošības raksturs strauji mainās, Savienībai ir jāspēj ātri un nepārtraukti pielāgoties jaunām norisēm šajā jomā. Tāpēc Kompetenču centram, Tīklam un kopienai vajadzētu būt pietiekami elastīgiem, lai nodrošinātu vajadzīgo spēju reaģēt uz šādām norisēm. Tiem būtu jāsekmē projekti, kas palīdz vienībām pastāvīgi veidot spējas, lai uzlabotu savu un Savienības izturētspēju. |
| --- | --- |

(31)

Ņemot vērā, ka kiberdraudu un kiberdrošības raksturs strauji mainās, Savienībai ir jāspēj ātri un nepārtraukti pielāgoties jaunām norisēm šajā jomā. Tāpēc Kompetenču centram, Tīklam un kopienai vajadzētu būt pietiekami elastīgiem, lai nodrošinātu vajadzīgo spēju reaģēt uz šādām norisēm. Tiem būtu jāsekmē projekti, kas palīdz vienībām pastāvīgi veidot spējas, lai uzlabotu savu un Savienības izturētspēju.

| (32) | Kompetenču centram būtu jāatbalsta kopiena. Kompetenču centram būtu jāīsteno tās pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” un programmas “Digitālā Eiropa” daļas, kas attiecas uz kiberdrošību, saskaņā ar Kompetenču centra daudzgadu darba programmu (daudzgadu darba programma), gada darba programmu un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” stratēģiskās plānošanas procesu, piešķirot dotācijas un citus finansējuma veidus, galvenokārt pēc uzaicinājuma iesniegt priekšlikums. Kompetenču centram būtu arī jāsekmē lietpratības nodošana Tīklā un kopienā un būtu jāatbalsta Savienības, dalībvalstu vai industrijas kopīgas investīcijas. Īpaša uzmanība tam būtu jāpievērš MVU kiberdrošības jomā atbalstīšanai, kā arī darbībām, kas palīdz pārvarēt prasmju trūkumu. |
| --- | --- |

(32)

Kompetenču centram būtu jāatbalsta kopiena. Kompetenču centram būtu jāīsteno tās pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” un programmas “Digitālā Eiropa” daļas, kas attiecas uz kiberdrošību, saskaņā ar Kompetenču centra daudzgadu darba programmu (daudzgadu darba programma), gada darba programmu un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” stratēģiskās plānošanas procesu, piešķirot dotācijas un citus finansējuma veidus, galvenokārt pēc uzaicinājuma iesniegt priekšlikums. Kompetenču centram būtu arī jāsekmē lietpratības nodošana Tīklā un kopienā un būtu jāatbalsta Savienības, dalībvalstu vai industrijas kopīgas investīcijas. Īpaša uzmanība tam būtu jāpievērš MVU kiberdrošības jomā atbalstīšanai, kā arī darbībām, kas palīdz pārvarēt prasmju trūkumu.

| (33) | Tehniskā palīdzība projektu sagatavošanā būtu jāsniedz pilnīgi objektīvā un pārredzamā veidā, kas nodrošina, ka visi potenciālie saņēmēji saņem vienu un to pašu informāciju, un ir jāizvairās no interešu konfliktiem. |
| --- | --- |

(33)

Tehniskā palīdzība projektu sagatavošanā būtu jāsniedz pilnīgi objektīvā un pārredzamā veidā, kas nodrošina, ka visi potenciālie saņēmēji saņem vienu un to pašu informāciju, un ir jāizvairās no interešu konfliktiem.

| (34) | Kompetenču centram būtu jāveicina un jāatbalsta kopienas ilgtermiņa stratēģiskā sadarbība un darbību koordinācija, kas ietvertu plašu, atvērtu, starpdisciplināru un daudzveidīgu kiberdrošības tehnoloģiju jomā iesaistītu Eiropas ieinteresēto personu grupu. Minētajai kopienai būtu jāietver pētniecības vienības, industrijas un publiskais sektors. Kopienai būtu jāsniedz ieguldījums Kompetenču centra pasākumos, daudzgadu darba programmā un gada darba programmā, jo īpaši ar Stratēģisko padomdevēju grupas starpniecību. Kopienai arī būtu jāgūst labums no Kompetenču centra un Tīkla kopienas veidošanas pasākumiem, taču tai nevajadzētu būt kā citādi privileģētai attiecībā uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus vai uzaicinājumiem iesniegt piedāvājumus. Kopienu būtu jāveido kolektīvām struktūrām un organizācijām. Tajā pašā laikā, lai gūtu labumu no visas kiberdrošības lietpratības Savienībā, Kompetenču centram un tā struktūrām arī būtu jāspēj izmantot fizisku personu kā ad hoc ekspertu lietpratību. |
| --- | --- |

(34)

Kompetenču centram būtu jāveicina un jāatbalsta kopienas ilgtermiņa stratēģiskā sadarbība un darbību koordinācija, kas ietvertu plašu, atvērtu, starpdisciplināru un daudzveidīgu kiberdrošības tehnoloģiju jomā iesaistītu Eiropas ieinteresēto personu grupu. Minētajai kopienai būtu jāietver pētniecības vienības, industrijas un publiskais sektors. Kopienai būtu jāsniedz ieguldījums Kompetenču centra pasākumos, daudzgadu darba programmā un gada darba programmā, jo īpaši ar Stratēģisko padomdevēju grupas starpniecību. Kopienai arī būtu jāgūst labums no Kompetenču centra un Tīkla kopienas veidošanas pasākumiem, taču tai nevajadzētu būt kā citādi privileģētai attiecībā uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus vai uzaicinājumiem iesniegt piedāvājumus. Kopienu būtu jāveido kolektīvām struktūrām un organizācijām. Tajā pašā laikā, lai gūtu labumu no visas kiberdrošības lietpratības Savienībā, Kompetenču centram un tā struktūrām arī būtu jāspēj izmantot fizisku personu kā ad hoc ekspertu lietpratību.

| (35) | Kompetenču centram būtu jāsadarbojas un jānodrošina sinerģijas ar ENISA un būtu jāsaņem attiecīgs ieguldījums no ENISA, nosakot finansēšanas prioritātes. |
| --- | --- |

(35)

Kompetenču centram būtu jāsadarbojas un jānodrošina sinerģijas ar ENISA un būtu jāsaņem attiecīgs ieguldījums no ENISA, nosakot finansēšanas prioritātes.

| (36) | Lai apmierinātu gan kiberdrošības pieprasījuma, gan piedāvājuma puses industriju vajadzības, Kompetenču centra uzdevumam sniegt industrijām zināšanas un tehnisko palīdzību kiberdrošības jomā būtu jāattiecas gan uz IKT produktiem, procesiem un pakalpojumiem, gan uz visiem citiem tehnoloģiskajiem produktiem un procesiem, kuros kiberdrošībai jābūt integrētai. Arī publiskais sektors varētu saņemt Kompetenču centra atbalstu, ja tas to pieprasa. |
| --- | --- |

(36)

Lai apmierinātu gan kiberdrošības pieprasījuma, gan piedāvājuma puses industriju vajadzības, Kompetenču centra uzdevumam sniegt industrijām zināšanas un tehnisko palīdzību kiberdrošības jomā būtu jāattiecas gan uz IKT produktiem, procesiem un pakalpojumiem, gan uz visiem citiem tehnoloģiskajiem produktiem un procesiem, kuros kiberdrošībai jābūt integrētai. Arī publiskais sektors varētu saņemt Kompetenču centra atbalstu, ja tas to pieprasa.

| (37) | Lai izveidotu ilgtspējīgu kiberdrošības vidi, ir svarīgi, ka infrastruktūru, produktu un pakalpojumu izstrādes, uzturēšanas, darbības un atjaunināšanas procesā integrētā drošība tiek izmantota kā princips, jo īpaši atbalstot modernākās drošas izstrādes metodes, atbilstošas drošības pārbaudes un drošības revīzijas, nekavējoties darot pieejamus atjauninājumus, ar kuriem novērš zināmas vājās vietas vai apdraudējumus, un, ja iespējams, dodot iespēju trešām personām radīt un sniegt atjauninājumus pēc produktu attiecīgās ekspluatācijas beigām. Integrētā drošība būtu jānodrošina visā IKT produktu, pakalpojumu vai procesu dzīves cikla laikā un izmantojot procesus, kas pastāvīgi attīstās, lai samazinātu ļaunprātīgas izmantošanas kaitējuma risku. |
| --- | --- |

(37)

Lai izveidotu ilgtspējīgu kiberdrošības vidi, ir svarīgi, ka infrastruktūru, produktu un pakalpojumu izstrādes, uzturēšanas, darbības un atjaunināšanas procesā integrētā drošība tiek izmantota kā princips, jo īpaši atbalstot modernākās drošas izstrādes metodes, atbilstošas drošības pārbaudes un drošības revīzijas, nekavējoties darot pieejamus atjauninājumus, ar kuriem novērš zināmas vājās vietas vai apdraudējumus, un, ja iespējams, dodot iespēju trešām personām radīt un sniegt atjauninājumus pēc produktu attiecīgās ekspluatācijas beigām. Integrētā drošība būtu jānodrošina visā IKT produktu, pakalpojumu vai procesu dzīves cikla laikā un izmantojot procesus, kas pastāvīgi attīstās, lai samazinātu ļaunprātīgas izmantošanas kaitējuma risku.

| (38) | Tā kā Kompetenču centram un Tīklam būtu jācenšas uzlabot sinerģijas un koordināciju starp kiberdrošības civilo un aizsardzības jomu, projekti saskaņā ar šo regulu, ko finansē ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, būtu jāīsteno saskaņā ar Regulu (ES) 2021/695, kurā paredzēts, ka pētniecības un inovācijas pasākumiem pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” ir jābūt vērstiem tikai un vienīgi uz civiliem lietojumiem. |
| --- | --- |

(38)

Tā kā Kompetenču centram un Tīklam būtu jācenšas uzlabot sinerģijas un koordināciju starp kiberdrošības civilo un aizsardzības jomu, projekti saskaņā ar šo regulu, ko finansē ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, būtu jāīsteno saskaņā ar Regulu (ES) 2021/695, kurā paredzēts, ka pētniecības un inovācijas pasākumiem pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” ir jābūt vērstiem tikai un vienīgi uz civiliem lietojumiem.

| (39) | Šī regula galvenokārt attiecas uz civiliem jautājumiem, bet dalībvalstu darbības saskaņā ar šo regulu var atspoguļot dalībvalstu īpatnības gadījumos, kad kiberdrošības politiku īsteno tādas iestādes, kas veic gan civilus, gan militārus uzdevumus, tai būtu jācenšas panākt papildināmību un izvairīties no pārklāšanās ar finansēšanas instrumentiem, kas saistīti ar aizsardzību. |
| --- | --- |

(39)

Šī regula galvenokārt attiecas uz civiliem jautājumiem, bet dalībvalstu darbības saskaņā ar šo regulu var atspoguļot dalībvalstu īpatnības gadījumos, kad kiberdrošības politiku īsteno tādas iestādes, kas veic gan civilus, gan militārus uzdevumus, tai būtu jācenšas panākt papildināmību un izvairīties no pārklāšanās ar finansēšanas instrumentiem, kas saistīti ar aizsardzību.

| (40) | Šai regulai būtu jānodrošina Kompetenču centra un finansējumu saņemošo uzņēmumu atbildība un pārredzamība saskaņā ar attiecīgajām programmu regulām. |
| --- | --- |

(40)

Šai regulai būtu jānodrošina Kompetenču centra un finansējumu saņemošo uzņēmumu atbildība un pārredzamība saskaņā ar attiecīgajām programmu regulām.

| (41) | Izvēršanas projektu īstenošanu, jo īpaši tādu izvēršanas projektu, kas attiecas uz infrastruktūru un spējām, ko īsteno Savienības līmenī vai ar kopīga iepirkuma starpniecību, var sadalīt dažādos īstenošanas posmos, piemēram, atsevišķos konkursos par aparatūras un programmatūras arhitektūras izstrādi, to ražošanu, ekspluatāciju un uzturēšanu, savukārt katrs uzņēmums varētu piedalīties tikai vienā no posmiem, un attiecīgā gadījumā varētu pieprasīt, lai saņēmēji vienā vai vairākos no minētajiem posmiem atbilstu konkrētiem nosacījumiem attiecībā uz Eiropas īpašumtiesībām vai kontroli. |
| --- | --- |

(41)

Izvēršanas projektu īstenošanu, jo īpaši tādu izvēršanas projektu, kas attiecas uz infrastruktūru un spējām, ko īsteno Savienības līmenī vai ar kopīga iepirkuma starpniecību, var sadalīt dažādos īstenošanas posmos, piemēram, atsevišķos konkursos par aparatūras un programmatūras arhitektūras izstrādi, to ražošanu, ekspluatāciju un uzturēšanu, savukārt katrs uzņēmums varētu piedalīties tikai vienā no posmiem, un attiecīgā gadījumā varētu pieprasīt, lai saņēmēji vienā vai vairākos no minētajiem posmiem atbilstu konkrētiem nosacījumiem attiecībā uz Eiropas īpašumtiesībām vai kontroli.

| (42) | Ņemot vērā Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūras lietpratību kiberdrošības jomā un tās pilnvaras būt par kontaktpunktu attiecībā uz padomu sniegšanu un lietpratību kiberdrošības jomā Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, kā arī attiecīgām Savienības ieinteresētajām personām un ņemot vērā ieguldījumu apkopošanu, ko tā veic, pildot savus uzdevumus, ENISA, būtu aktīvi jāpiedalās Kompetenču centra pasākumos, tostarp Programmas izstrādē, izvairoties no jebkādas centienu dublēšanās, jo īpaši īstenojot savu pastāvīgā novērotāja statusu Kompetenču centra valdē. Attiecībā uz Programmas, gada darba programmas un daudzgadu darba programmas izstrādi Kompetenču centra izpilddirektoram un valdei būtu jāņem vērā visi attiecīgie ENISA sniegtie stratēģiskie padomi un ieguldījums saskaņā ar valdes reglamentu. |
| --- | --- |

(42)

Ņemot vērā Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūras lietpratību kiberdrošības jomā un tās pilnvaras būt par kontaktpunktu attiecībā uz padomu sniegšanu un lietpratību kiberdrošības jomā Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, kā arī attiecīgām Savienības ieinteresētajām personām un ņemot vērā ieguldījumu apkopošanu, ko tā veic, pildot savus uzdevumus, ENISA, būtu aktīvi jāpiedalās Kompetenču centra pasākumos, tostarp Programmas izstrādē, izvairoties no jebkādas centienu dublēšanās, jo īpaši īstenojot savu pastāvīgā novērotāja statusu Kompetenču centra valdē. Attiecībā uz Programmas, gada darba programmas un daudzgadu darba programmas izstrādi Kompetenču centra izpilddirektoram un valdei būtu jāņem vērā visi attiecīgie ENISA sniegtie stratēģiskie padomi un ieguldījums saskaņā ar valdes reglamentu.

| (43) | Gadījumos, kad nacionālie koordinācijas centri un kopienas vienības saņem finansiālu ieguldījumu no Savienības vispārējā budžeta, tiem būtu jāpublisko fakts, ka attiecīgie pasākumi tiek veikti šīs regulas kontekstā. |
| --- | --- |

(43)

Gadījumos, kad nacionālie koordinācijas centri un kopienas vienības saņem finansiālu ieguldījumu no Savienības vispārējā budžeta, tiem būtu jāpublisko fakts, ka attiecīgie pasākumi tiek veikti šīs regulas kontekstā.

| (44) | Izmaksas, ko rada Kompetenču centra izveide un tā pārvaldības un koordinēšanas darbības, būtu jāsedz Savienībai un dalībvalstīm un proporcionāli dalībvalstu brīvprātīgajiem ieguldījumiem kopīgās darbībās. Lai izvairītos no finansējuma dublēšanās, minētajām darbībām nevajadzētu vienlaikus saņemt ieguldījumu no citām Savienības programmām. |
| --- | --- |

(44)

Izmaksas, ko rada Kompetenču centra izveide un tā pārvaldības un koordinēšanas darbības, būtu jāsedz Savienībai un dalībvalstīm un proporcionāli dalībvalstu brīvprātīgajiem ieguldījumiem kopīgās darbībās. Lai izvairītos no finansējuma dublēšanās, minētajām darbībām nevajadzētu vienlaikus saņemt ieguldījumu no citām Savienības programmām.

| (45) | Valdei, kam būtu jāsastāv no dalībvalstu un Komisijas pārstāvjiem, būtu jānosaka Kompetenču centra darbību vispārējais virziens un jānodrošina, ka Kompetenču centrs pilda savus uzdevumus saskaņā ar šo regulu. Valdei būtu jāpieņem Programma. |
| --- | --- |

(45)

Valdei, kam būtu jāsastāv no dalībvalstu un Komisijas pārstāvjiem, būtu jānosaka Kompetenču centra darbību vispārējais virziens un jānodrošina, ka Kompetenču centrs pilda savus uzdevumus saskaņā ar šo regulu. Valdei būtu jāpieņem Programma.

| (46) | Valde būtu jāpilnvaro izstrādāt Kompetenču centra budžetu. Tai būtu jāpārbauda budžeta izpilde, jāpieņem atbilstoši finanšu noteikumi, un jānosaka pārredzamas darba procedūras Kompetenču centra lēmumu pieņemšanai, tostarp par gada darba programmas un daudzgadu darba programmas pieņemšanu, atspoguļojot Programmu. Valdei arī būtu jāpieņem savs reglaments, jāieceļ izpilddirektors un jālemj par izpilddirektora pilnvaru termiņa pagarināšanu un izbeigšanu. |
| --- | --- |

(46)

Valde būtu jāpilnvaro izstrādāt Kompetenču centra budžetu. Tai būtu jāpārbauda budžeta izpilde, jāpieņem atbilstoši finanšu noteikumi, un jānosaka pārredzamas darba procedūras Kompetenču centra lēmumu pieņemšanai, tostarp par gada darba programmas un daudzgadu darba programmas pieņemšanu, atspoguļojot Programmu. Valdei arī būtu jāpieņem savs reglaments, jāieceļ izpilddirektors un jālemj par izpilddirektora pilnvaru termiņa pagarināšanu un izbeigšanu.

| (47) | Valdei būtu jāpārrauga Kompetenču centra stratēģiskās un īstenošanas darbības un jānodrošina, ka minētās darbības ir saskaņotas. Kompetenču centram savā gada ziņojumā būtu īpaši jāuzsver sasniegtie stratēģiskie mērķi un vajadzības gadījumā jāierosina darbības minēto sasniegto stratēģisko mērķu turpmākai uzlabošanai. |
| --- | --- |

(47)

Valdei būtu jāpārrauga Kompetenču centra stratēģiskās un īstenošanas darbības un jānodrošina, ka minētās darbības ir saskaņotas. Kompetenču centram savā gada ziņojumā būtu īpaši jāuzsver sasniegtie stratēģiskie mērķi un vajadzības gadījumā jāierosina darbības minēto sasniegto stratēģisko mērķu turpmākai uzlabošanai.

| (48) | Lai Kompetenču centrs darbotos pienācīgi un efektīvi, Komisijai un dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka valdē ieceļamajām personām ir atbilstoša profesionālā lietpratība un pieredze funkcionālajās jomās. Lai nodrošinātu valdes darba nepārtrauktību, Komisijai un dalībvalstīm būtu arī jācenšas ierobežot savu attiecīgo pārstāvju mainību valdē. |
| --- | --- |

(48)

Lai Kompetenču centrs darbotos pienācīgi un efektīvi, Komisijai un dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka valdē ieceļamajām personām ir atbilstoša profesionālā lietpratība un pieredze funkcionālajās jomās. Lai nodrošinātu valdes darba nepārtrauktību, Komisijai un dalībvalstīm būtu arī jācenšas ierobežot savu attiecīgo pārstāvju mainību valdē.

| (49) | Ņemot vērā Kompetenču centra īpašo statusu un tā atbildību par Savienības līdzekļu, jo īpaši no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” un programmas “Digitālā Eiropa”, izmantošanu, Komisijai valdē vajadzētu būt 26 % no kopējā balsu skaita attiecībā uz lēmumiem, kas saistīti ar Savienības līdzekļiem, lai maksimāli palielinātu minēto lēmumu Savienības pievienoto vērtību, vienlaikus nodrošinot minēto lēmumu likumību un saskaņotību ar Savienības prioritātēm. |
| --- | --- |

(49)

Ņemot vērā Kompetenču centra īpašo statusu un tā atbildību par Savienības līdzekļu, jo īpaši no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” un programmas “Digitālā Eiropa”, izmantošanu, Komisijai valdē vajadzētu būt 26 % no kopējā balsu skaita attiecībā uz lēmumiem, kas saistīti ar Savienības līdzekļiem, lai maksimāli palielinātu minēto lēmumu Savienības pievienoto vērtību, vienlaikus nodrošinot minēto lēmumu likumību un saskaņotību ar Savienības prioritātēm.

| (50) | Lai Kompetenču centra darbība būtu sekmīga, izpilddirektors jāieceļ pārredzamā veidā, pamatojoties uz nopelniem, ar dokumentiem apliecinātas administratīvās un vadības prasmēm, un kompetenci un pieredzi kiberdrošības jomā, turklāt izpilddirektora pienākumi jāpilda pilnīgi neatkarīgi. |
| --- | --- |

(50)

Lai Kompetenču centra darbība būtu sekmīga, izpilddirektors jāieceļ pārredzamā veidā, pamatojoties uz nopelniem, ar dokumentiem apliecinātas administratīvās un vadības prasmēm, un kompetenci un pieredzi kiberdrošības jomā, turklāt izpilddirektora pienākumi jāpilda pilnīgi neatkarīgi.

| (51) | Kompetenču centrā vajadzētu būt Stratēģisko padomdevēju grupai kā konsultatīvai struktūrai. Stratēģisko padomdevēju grupai būtu jāsniedz padomi, pamatojoties uz regulāru dialogu starp Kompetenču centru un kopienu, ko būtu jāveido privātā sektora, patērētāju organizāciju, akadēmisko aprindu un citu attiecīgo ieinteresēto personu pārstāvjiem. Stratēģisko padomdevēju grupai būtu jākoncentrējas uz jautājumiem, kas ir svarīgi ieinteresētajām personām, un par tiem jāinformē valde un izpilddirektors. Stratēģisko padomdevēju grupas uzdevumu vidū vajadzētu būt padomu sniegšanai saistībā ar Programmu, gada darba programmu un daudzgadu darba programmu. Dažādu ieinteresēto personu pārstāvībai valdē vajadzētu būt līdzsvarotai, īpašu uzmanību pievēršot MVU pārstāvībai, lai nodrošinātu ieinteresēto personu atbilstošu pārstāvību Kompetenču centra darbā. |
| --- | --- |

(51)

Kompetenču centrā vajadzētu būt Stratēģisko padomdevēju grupai kā konsultatīvai struktūrai. Stratēģisko padomdevēju grupai būtu jāsniedz padomi, pamatojoties uz regulāru dialogu starp Kompetenču centru un kopienu, ko būtu jāveido privātā sektora, patērētāju organizāciju, akadēmisko aprindu un citu attiecīgo ieinteresēto personu pārstāvjiem. Stratēģisko padomdevēju grupai būtu jākoncentrējas uz jautājumiem, kas ir svarīgi ieinteresētajām personām, un par tiem jāinformē valde un izpilddirektors. Stratēģisko padomdevēju grupas uzdevumu vidū vajadzētu būt padomu sniegšanai saistībā ar Programmu, gada darba programmu un daudzgadu darba programmu. Dažādu ieinteresēto personu pārstāvībai valdē vajadzētu būt līdzsvarotai, īpašu uzmanību pievēršot MVU pārstāvībai, lai nodrošinātu ieinteresēto personu atbilstošu pārstāvību Kompetenču centra darbā.

| (52) | Dalībvalstu ieguldījums Kompetenču centra resursos varētu būt finansiāls vai natūrā. Piemēram, šādi finansiālie ieguldījumi varētu būt dotācija, ko dalībvalsts piešķir saņēmējam attiecīgajā dalībvalstī un kas papildina Savienības finansiālo atbalstu, kas projektam piešķirts saskaņā ar gada darba programmu. No otras puses, ieguldījumi natūrā parasti tiktu veikti gadījumos, kad dalībvalsts vienība pati ir Savienības finansiālā atbalsta saņēmēja. Piemēram, ja Savienība subsidētu nacionālā koordinācijas centra darbību ar 50 % finansējuma likmi, atlikušās darbības izmaksas tiktu uzskaitītas kā ieguldījums natūrā. Cits piemērs – ja dalībvalsts vienība saņemtu Savienības finansiālo atbalstu tādas infrastruktūras izveidei vai modernizēšanai, ko paredzēts kopīgi izmantot ieinteresētajām personām saskaņā ar gada darba programmu, saistītās nesubsidētās izmaksas tiktu uzskaitītas kā ieguldījumi natūrā. |
| --- | --- |

(52)

Dalībvalstu ieguldījums Kompetenču centra resursos varētu būt finansiāls vai natūrā. Piemēram, šādi finansiālie ieguldījumi varētu būt dotācija, ko dalībvalsts piešķir saņēmējam attiecīgajā dalībvalstī un kas papildina Savienības finansiālo atbalstu, kas projektam piešķirts saskaņā ar gada darba programmu. No otras puses, ieguldījumi natūrā parasti tiktu veikti gadījumos, kad dalībvalsts vienība pati ir Savienības finansiālā atbalsta saņēmēja. Piemēram, ja Savienība subsidētu nacionālā koordinācijas centra darbību ar 50 % finansējuma likmi, atlikušās darbības izmaksas tiktu uzskaitītas kā ieguldījums natūrā. Cits piemērs – ja dalībvalsts vienība saņemtu Savienības finansiālo atbalstu tādas infrastruktūras izveidei vai modernizēšanai, ko paredzēts kopīgi izmantot ieinteresētajām personām saskaņā ar gada darba programmu, saistītās nesubsidētās izmaksas tiktu uzskaitītas kā ieguldījumi natūrā.

| (53) | Saskaņā ar attiecīgajiem Deleģētās regulas (ES) 2019/715 noteikumiem par interešu konfliktu Kompetenču centrā vajadzētu būt ieviestiem noteikumiem par interešu konfliktu novēršanu, apzināšanu un atrisināšanu un interešu konfliktu pārvaldību attiecībā uz tā locekļiem, struktūrām un darbiniekiem, valdi, kā arī Stratēģisko padomdevēju grupu un kopienu. Dalībvalstīm attiecībā uz nacionālajiem koordinācijas centriem saskaņā ar valstu tiesību aktiem būtu jānodrošina interešu konfliktu novēršana, apzināšana un atrisināšana. Kompetenču centram būtu arī jāpiemēro attiecīgie Savienības tiesību akti par publisku piekļuvi dokumentiem, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (9). Uz Kompetenču centra veikto personas datu apstrādi būtu jāattiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2018/1725 (10). Kompetenču centram būtu jāievēro Savienības iestādēm piemērojamie Savienības tiesību akti un valstu tiesību akti, kas attiecas uz rīkošanos ar informāciju, jo īpaši rīkošanos ar sensitīvu, bet neklasificētu informāciju un ES klasificētu informāciju. |
| --- | --- |

(53)

Saskaņā ar attiecīgajiem Deleģētās regulas (ES) 2019/715 noteikumiem par interešu konfliktu Kompetenču centrā vajadzētu būt ieviestiem noteikumiem par interešu konfliktu novēršanu, apzināšanu un atrisināšanu un interešu konfliktu pārvaldību attiecībā uz tā locekļiem, struktūrām un darbiniekiem, valdi, kā arī Stratēģisko padomdevēju grupu un kopienu. Dalībvalstīm attiecībā uz nacionālajiem koordinācijas centriem saskaņā ar valstu tiesību aktiem būtu jānodrošina interešu konfliktu novēršana, apzināšana un atrisināšana. Kompetenču centram būtu arī jāpiemēro attiecīgie Savienības tiesību akti par publisku piekļuvi dokumentiem, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (9). Uz Kompetenču centra veikto personas datu apstrādi būtu jāattiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2018/1725 (10). Kompetenču centram būtu jāievēro Savienības iestādēm piemērojamie Savienības tiesību akti un valstu tiesību akti, kas attiecas uz rīkošanos ar informāciju, jo īpaši rīkošanos ar sensitīvu, bet neklasificētu informāciju un ES klasificētu informāciju.

| (54) | Visā izdevumu ciklā Savienības un dalībvalstu finanšu intereses būtu jāaizsargā ar samērīgiem pasākumiem, tostarp pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, nepamatoti izmaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšanu un attiecīgos gadījumos administratīvo un finansiālo sodu piemērošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 (11) (“Finanšu regula”). |
| --- | --- |

(54)

Visā izdevumu ciklā Savienības un dalībvalstu finanšu intereses būtu jāaizsargā ar samērīgiem pasākumiem, tostarp pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, nepamatoti izmaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšanu un attiecīgos gadījumos administratīvo un finansiālo sodu piemērošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 (11) (“Finanšu regula”).

| (55) | Kompetenču centram būtu jādarbojas atklāti un pārredzami. Tam visu atbilstīgo informāciju būtu jāsniedz savlaicīgi un būtu jāpopularizē savi pasākumi, tostarp informēšanas un izplatīšanas pasākumi, plašākai sabiedrībai. Kompetenču centra valdes un Stratēģiskās padomdevēju grupas reglamenti būtu jādara publiski pieejami. |
| --- | --- |

(55)

Kompetenču centram būtu jādarbojas atklāti un pārredzami. Tam visu atbilstīgo informāciju būtu jāsniedz savlaicīgi un būtu jāpopularizē savi pasākumi, tostarp informēšanas un izplatīšanas pasākumi, plašākai sabiedrībai. Kompetenču centra valdes un Stratēģiskās padomdevēju grupas reglamenti būtu jādara publiski pieejami.

| (56) | Komisijas iekšējam revidentam Kompetenču centrā vajadzētu būt tādām pašām pilnvarām, kādas tam ir Komisijā. |
| --- | --- |

(56)

Komisijas iekšējam revidentam Kompetenču centrā vajadzētu būt tādām pašām pilnvarām, kādas tam ir Komisijā.

| (57) | Komisijai, Revīzijas palātai un Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai būtu jāsaņem piekļuve visai nepieciešamajai informācijai un Kompetenču centra telpām, lai varētu veikt Kompetenču centra dotāciju, līgumu un parakstīto nolīgumu revīzijas un izmeklēšanas. |
| --- | --- |

(57)

Komisijai, Revīzijas palātai un Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai būtu jāsaņem piekļuve visai nepieciešamajai informācijai un Kompetenču centra telpām, lai varētu veikt Kompetenču centra dotāciju, līgumu un parakstīto nolīgumu revīzijas un izmeklēšanas.

| (58) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, stiprināt Savienības konkurētspēju un spējas, saglabāt un attīstīt Savienības kiberdrošības pētnieciskās, tehnoloģiskās un industriālās spējas, palielināt Savienības kiberdrošības industrijas konkurētspēju un padarīt kiberdrošību par konkurētspējas priekšrocību citām Savienības industrijām, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs esošo ierobežoto resursu izkliedētības un nepieciešamā investīciju apjoma dēļ, bet, izvairoties no nevajadzīgas minēto centienu dublēšanās, tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, palīdzot sasniegt investīciju apjoma kritisko masu, nodrošinot publiskā finansējuma optimālu izmantošanu un nodrošinot augsta kiberdrošības līmeņa veicināšanu visās dalībvalstīs. Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(58)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, stiprināt Savienības konkurētspēju un spējas, saglabāt un attīstīt Savienības kiberdrošības pētnieciskās, tehnoloģiskās un industriālās spējas, palielināt Savienības kiberdrošības industrijas konkurētspēju un padarīt kiberdrošību par konkurētspējas priekšrocību citām Savienības industrijām, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs esošo ierobežoto resursu izkliedētības un nepieciešamā investīciju apjoma dēļ, bet, izvairoties no nevajadzīgas minēto centienu dublēšanās, tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, palīdzot sasniegt investīciju apjoma kritisko masu, nodrošinot publiskā finansējuma optimālu izmantošanu un nodrošinot augsta kiberdrošības līmeņa veicināšanu visās dalībvalstīs. Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

Kompetenču centra un tīkla vispārīgie noteikumi un principi

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Ar šo regulu izveido Eiropas Industriālo, tehnoloģisko un pētniecisko kiberdrošības kompetenču centru (“Kompetenču centrs”) un Nacionālo koordinācijas centru tīklu (“Tīkls”). Tā paredz noteikumus nacionālo koordinācijas centru izvirzīšanai, kā arī noteikumus kiberdrošības kompetenču kopienas (“kopiena”) izveidei.

2.   Kompetenču centram ir būtiska loma, lai īstenotu kiberdrošības daļu programmā “Digitālā Eiropa”, jo īpaši attiecībā uz darbībām, kas saistītas ar Regulas (ES) 2021/694 6. pantu, un tas sniedz ieguldījumu pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” īstenošanā, jo īpaši attiecībā uz Padomes Lēmuma (ES) 2021/764 (12) I pielikuma 2. pīlāra 3.1.3. iedaļu.

3.   Dalībvalstis kopīgi sniedz ieguldījumu Kompetenču centra un Tīkla darbā.

4.   Šī regula neskar dalībvalstu kompetenci attiecībā uz sabiedrisko drošību, aizsardzību, valsts drošību, un valsts pasākumus krimināltiesību jomā.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “kiberdrošība” ir pasākumi, kas jāveic, lai aizsargātu tīklu un informācijas sistēmas, šādu sistēmu lietotājus un citas personas, kuras skar kiberdraudi; |
| --- | --- |

1)

“kiberdrošība” ir pasākumi, kas jāveic, lai aizsargātu tīklu un informācijas sistēmas, šādu sistēmu lietotājus un citas personas, kuras skar kiberdraudi;

| 2) | “tīklu un informācijas sistēma” ir tīklu un informācijas sistēma, kā tā definēta Direktīvas (ES) 2016/1148 4. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

2)

“tīklu un informācijas sistēma” ir tīklu un informācijas sistēma, kā tā definēta Direktīvas (ES) 2016/1148 4. panta 1. punktā;

| 3) | “kiberdrošības produkti, pakalpojumi un procesi” ir komerciāli un nekomerciāli IKT produkti, pakalpojumi vai procesi ar īpašu mērķi aizsargāt tīklu un informācijas sistēmas vai nodrošināt tīklu un informācijas sistēmās apstrādātu vai glabātu datu konfidencialitāti, integritāti un piekļūstamību, kā arī šādu sistēmu lietotāju un citu personu, kuras skar kiberdraudi, kiberdrošību; |
| --- | --- |

3)

“kiberdrošības produkti, pakalpojumi un procesi” ir komerciāli un nekomerciāli IKT produkti, pakalpojumi vai procesi ar īpašu mērķi aizsargāt tīklu un informācijas sistēmas vai nodrošināt tīklu un informācijas sistēmās apstrādātu vai glabātu datu konfidencialitāti, integritāti un piekļūstamību, kā arī šādu sistēmu lietotāju un citu personu, kuras skar kiberdraudi, kiberdrošību;

| 4) | “kiberdraudi” ir jebkādi iespējami apstākļi, notikums vai darbība, kas varētu radīt bojājumus vai traucējumus vai citādi negatīvi ietekmēt tīklu un informācijas sistēmas, šādu sistēmu lietotājus un citas personas; |
| --- | --- |

4)

“kiberdraudi” ir jebkādi iespējami apstākļi, notikums vai darbība, kas varētu radīt bojājumus vai traucējumus vai citādi negatīvi ietekmēt tīklu un informācijas sistēmas, šādu sistēmu lietotājus un citas personas;

| 5) | “kopīga darbība” ir darbība, kas ir iekļauta gada darba programmā un kas saņem finansiālo atbalstu no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”, programmas “Digitālā Eiropa” vai citām Savienības programmām, kā arī finansiālu atbalstu vai atbalstu natūrā, kuru sniedz viena vai vairākas dalībvalstis, un ko īsteno, izmantojot projektus, kuros iesaistīti saņēmēji, kas iedibināti minētajās dalībvalstīs un kas saņem finansiālu atbalstu vai atbalstu natūrā no minētajām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

5)

“kopīga darbība” ir darbība, kas ir iekļauta gada darba programmā un kas saņem finansiālo atbalstu no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”, programmas “Digitālā Eiropa” vai citām Savienības programmām, kā arī finansiālu atbalstu vai atbalstu natūrā, kuru sniedz viena vai vairākas dalībvalstis, un ko īsteno, izmantojot projektus, kuros iesaistīti saņēmēji, kas iedibināti minētajās dalībvalstīs un kas saņem finansiālu atbalstu vai atbalstu natūrā no minētajām dalībvalstīm;

| 6) | “ieguldījums natūrā” ir attiecināmās izmaksas, kas, nacionālajiem koordinācijas centriem un citām publiskām vienībām radušās, kad tie piedalās ar šo regulu finansētos projektos, ja minētās izmaksas nefinansē no Savienības ieguldījuma vai dalībvalstu finansiālā ieguldījuma; |
| --- | --- |

6)

“ieguldījums natūrā” ir attiecināmās izmaksas, kas, nacionālajiem koordinācijas centriem un citām publiskām vienībām radušās, kad tie piedalās ar šo regulu finansētos projektos, ja minētās izmaksas nefinansē no Savienības ieguldījuma vai dalībvalstu finansiālā ieguldījuma;

| 7) | “Eiropas digitālās inovācijas centrs” ir Eiropas digitālās inovācijas centrs, kā tas definēts Regulas (ES) 2021/694 2. panta e) punktā; |
| --- | --- |

7)

“Eiropas digitālās inovācijas centrs” ir Eiropas digitālās inovācijas centrs, kā tas definēts Regulas (ES) 2021/694 2. panta e) punktā;

| 8) | “Programma” ir visaptveroša un ilgtspējīga industriālā, tehnoloģiskā un pētnieciskā kiberdrošības stratēģija, kurā izklāstīti stratēģiski ieteikumi Eiropas kiberdrošības industriālās, tehnoloģiskās un pētniecības nozares attīstībai un izaugsmei un Kompetenču centra darbību stratēģiskās prioritātes, un kura nav saistoša attiecībā uz lēmumiem, kas jāpieņem par gada darba programmām; |
| --- | --- |

8)

“Programma” ir visaptveroša un ilgtspējīga industriālā, tehnoloģiskā un pētnieciskā kiberdrošības stratēģija, kurā izklāstīti stratēģiski ieteikumi Eiropas kiberdrošības industriālās, tehnoloģiskās un pētniecības nozares attīstībai un izaugsmei un Kompetenču centra darbību stratēģiskās prioritātes, un kura nav saistoša attiecībā uz lēmumiem, kas jāpieņem par gada darba programmām;

| 9) | “tehniskā palīdzība” ir Kompetenču centra sniegta palīdzība nacionālajiem koordinācijas centriem vai kopienai savu uzdevumu veikšanā, nodrošinot zināšanas vai atvieglojot piekļuvi lietpratībai kiberdrošības pētniecības, tehnoloģiju un industrijas jomā, veicinot tīklu veidošanu, palielinot informētību un veicinot sadarbību, vai Kompetenču centra kopā ar nacionālajiem koordinācijas centriem sniegta palīdzība ieinteresētajām personām attiecība uz projektu sagatavošanu saistībā ar Kompetenču centra un Tīkla pamatuzdevumu un Kompetenču centra mērķiem. |
| --- | --- |

9)

“tehniskā palīdzība” ir Kompetenču centra sniegta palīdzība nacionālajiem koordinācijas centriem vai kopienai savu uzdevumu veikšanā, nodrošinot zināšanas vai atvieglojot piekļuvi lietpratībai kiberdrošības pētniecības, tehnoloģiju un industrijas jomā, veicinot tīklu veidošanu, palielinot informētību un veicinot sadarbību, vai Kompetenču centra kopā ar nacionālajiem koordinācijas centriem sniegta palīdzība ieinteresētajām personām attiecība uz projektu sagatavošanu saistībā ar Kompetenču centra un Tīkla pamatuzdevumu un Kompetenču centra mērķiem.

3. pants

Kompetenču centra un Tīkla pamatuzdevums

1.   Kompetenču centra un Tīkla pamatuzdevums ir palīdzēt Savienībai:

| a) | stiprināt tās vadošo lomu un stratēģisko autonomiju kiberdrošības jomā, saglabājot un attīstot Savienības pētniecības, akadēmiskās, sociālās, tehnoloģiskās un industriālās kiberdrošības spējas un iespējas, kas nepieciešamas, lai digitālajā vienotajā tirgū stiprinātu uzticēšanos un drošību, tostarp datu konfidencialitāti, integritāti un piekļūstamību; |
| --- | --- |

a)

stiprināt tās vadošo lomu un stratēģisko autonomiju kiberdrošības jomā, saglabājot un attīstot Savienības pētniecības, akadēmiskās, sociālās, tehnoloģiskās un industriālās kiberdrošības spējas un iespējas, kas nepieciešamas, lai digitālajā vienotajā tirgū stiprinātu uzticēšanos un drošību, tostarp datu konfidencialitāti, integritāti un piekļūstamību;

| b) | atbalstīt Savienības tehnoloģiskās spējas, iespējas un prasmes saistībā ar tīklu un informācijas sistēmu infrastruktūras, tostarp kritiskās infrastruktūras un Savienībā plaši izmantotas aparatūras un programmatūras, noturību un uzticamību; un |
| --- | --- |

b)

atbalstīt Savienības tehnoloģiskās spējas, iespējas un prasmes saistībā ar tīklu un informācijas sistēmu infrastruktūras, tostarp kritiskās infrastruktūras un Savienībā plaši izmantotas aparatūras un programmatūras, noturību un uzticamību; un

| c) | palielināt Savienības kiberdrošības industrijas globālo konkurētspēju, nodrošināt augstus kiberdrošības standartus visā Savienībā un padarīt kiberdrošību par konkurētspējas priekšrocību citām Savienības industrijām. |
| --- | --- |

c)

palielināt Savienības kiberdrošības industrijas globālo konkurētspēju, nodrošināt augstus kiberdrošības standartus visā Savienībā un padarīt kiberdrošību par konkurētspējas priekšrocību citām Savienības industrijām.

2.   Kompetenču centrs un Tīkls attiecīgā gadījumā veic savus uzdevumus sadarbībā ar ENISA un kopienu.

3.   Saskaņā ar leģislatīviem aktiem, ar kuriem izveido attiecīgās programmas, jo īpaši pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” un programmu “Digitālā Eiropa”, Kompetenču centrs izmanto attiecīgos Savienības finanšu resursus tā, lai veicinātu 1. punktā izklāstītā pamatuzdevuma izpildi.

4. pants

Kompetenču centra mērķi

1.   Kompetenču centra vispārējais mērķis ir veicināt pētniecību, inovāciju un ieviešanu kiberdrošības jomā, lai izpildītu 3. pantā izklāstīto pamatuzdevumu.

2.   Kompetenču centram ir šādi konkrēti mērķi:

| a) | attiecīgā gadījumā uzlabot kiberdrošības spējas, iespējas, zināšanas un infrastruktūru industrijas, jo īpaši MVU, pētniecības kopienu, publiskā sektora un pilsoniskās sabiedrības, labā; |
| --- | --- |

a)

attiecīgā gadījumā uzlabot kiberdrošības spējas, iespējas, zināšanas un infrastruktūru industrijas, jo īpaši MVU, pētniecības kopienu, publiskā sektora un pilsoniskās sabiedrības, labā;

| b) | veicināt kiberdrošības noturību, kiberdrošības paraugprakses ieviešanui, integrētas drošības principu un digitālo produktu un pakalpojumu drošības sertifikāciju tādā veidā, kas papildina citu publisko vienību centienus; |
| --- | --- |

b)

veicināt kiberdrošības noturību, kiberdrošības paraugprakses ieviešanui, integrētas drošības principu un digitālo produktu un pakalpojumu drošības sertifikāciju tādā veidā, kas papildina citu publisko vienību centienus;

| c) | sniegt ieguldījumu spēcīgā Eiropas kiberdrošības ekosistēmā, kas apvieno visas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

c)

sniegt ieguldījumu spēcīgā Eiropas kiberdrošības ekosistēmā, kas apvieno visas attiecīgās ieinteresētās personas.

3.   Kompetenču centrs 2. punktā minētos mērķus īsteno šādi:

| a) | nosakot stratēģiskus ieteikumus pētniecībai, inovācijai un ieviešanai kiberdrošības jomā saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un nosakot Kompetenču centra darbības stratēģiskās prioritātes; |
| --- | --- |

a)

nosakot stratēģiskus ieteikumus pētniecībai, inovācijai un ieviešanai kiberdrošības jomā saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un nosakot Kompetenču centra darbības stratēģiskās prioritātes;

| b) | īstenojot darbības saskaņā ar attiecīgajām Savienības finansēšanas programmām atbilstīgi attiecīgajām darba programmām un Savienības leģislatīvajiem aktiem, ar kuriem izveido minētās finansēšanas programmas; |
| --- | --- |

b)

īstenojot darbības saskaņā ar attiecīgajām Savienības finansēšanas programmām atbilstīgi attiecīgajām darba programmām un Savienības leģislatīvajiem aktiem, ar kuriem izveido minētās finansēšanas programmas;

| c) | veicinot sadarbību un koordināciju starp nacionālajiem koordinācijas centriem un ar kopienu un tās iekšienē; un |
| --- | --- |

c)

veicinot sadarbību un koordināciju starp nacionālajiem koordinācijas centriem un ar kopienu un tās iekšienē; un

| d) | attiecīgos un piemērotos gadījumos iegūstot un izmantojot IKT infrastruktūru un pakalpojumus, ja tas nepieciešams, lai izpildītu 5. pantā izklāstītos uzdevumus, un saskaņā ar attiecīgajām darba programmām, kas izklāstītas 5. panta 3. punkta b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

d)

attiecīgos un piemērotos gadījumos iegūstot un izmantojot IKT infrastruktūru un pakalpojumus, ja tas nepieciešams, lai izpildītu 5. pantā izklāstītos uzdevumus, un saskaņā ar attiecīgajām darba programmām, kas izklāstītas 5. panta 3. punkta b) apakšpunktā.

5. pants

Kompetenču centra uzdevumi

1.   Lai izpildītu pamatuzdevumu un sasniegtu mērķus, Kompetenču centram ir šādi uzdevumi:

| a) | stratēģiskie uzdevumi; un |
| --- | --- |

a)

stratēģiskie uzdevumi; un

| b) | īstenošanas uzdevumi. |
| --- | --- |

b)

īstenošanas uzdevumi.

2.   Šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minētie stratēģiskie uzdevumi ietver:

| a) | izstrādāt Programmu un uzraudzīt tās īstenošanu; |
| --- | --- |

a)

izstrādāt Programmu un uzraudzīt tās īstenošanu;

| b) | izmantojot Programmu un daudzgadu darba programmu, vienlaikus izvairoties no darbību dublēšanās ar ENISA un ņemot vērā vajadzību radīt sinerģijas starp kiberdrošību un citām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” un programmas “Digitālā Eiropa” daļām:






  i) | noteikt prioritātes Kompetenču centra darbam attiecībā uz:






  1) | kiberdrošības pētniecības un inovācijas veicināšanu, aptverot visu inovācijas ciklu, un minētās pētniecības un inovācijas izvēršanu; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

izmantojot Programmu un daudzgadu darba programmu, vienlaikus izvairoties no darbību dublēšanās ar ENISA un ņemot vērā vajadzību radīt sinerģijas starp kiberdrošību un citām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” un programmas “Digitālā Eiropa” daļām:

i)

noteikt prioritātes Kompetenču centra darbam attiecībā uz:

1)

kiberdrošības pētniecības un inovācijas veicināšanu, aptverot visu inovācijas ciklu, un minētās pētniecības un inovācijas izvēršanu;

| 2) | kiberdrošības industriālo, tehnoloģisko un pētniecisko spēju, iespēju un infrastruktūras attīstīšanu; |
| --- | --- |

2)

kiberdrošības industriālo, tehnoloģisko un pētniecisko spēju, iespēju un infrastruktūras attīstīšanu;

| 3) | kiberdrošības un tehnoloģisko prasmju un kompetenču stiprināšanu industrijas, tehnoloģiju un pētniecības jomā un visos attiecīgajos izglītības līmeņos, atbalstot dzimumu līdzsvaru; |
| --- | --- |

3)

kiberdrošības un tehnoloģisko prasmju un kompetenču stiprināšanu industrijas, tehnoloģiju un pētniecības jomā un visos attiecīgajos izglītības līmeņos, atbalstot dzimumu līdzsvaru;

| 4) | kiberdrošības produktu, pakalpojumu un procesu izvēršanu; |
| --- | --- |

4)

kiberdrošības produktu, pakalpojumu un procesu izvēršanu;

| 5) | atbalstu tādu kiberdrošības produktu, pakalpojumu un procesu ieviešanai tirgū, kas sekmē 3. pantā izklāstītā pamatuzdevuma izpildi, |
| --- | --- |

5)

atbalstu tādu kiberdrošības produktu, pakalpojumu un procesu ieviešanai tirgū, kas sekmē 3. pantā izklāstītā pamatuzdevuma izpildi,

| 6) | atbalstu modernāko kiberdrošības produktu, pakalpojumu un procesu pieņemšanai un integrācijai, ko pēc to pieprasījuma veic publiskas iestādes, pieprasījuma puses industrijas un citi lietotāji; |
| --- | --- |

6)

atbalstu modernāko kiberdrošības produktu, pakalpojumu un procesu pieņemšanai un integrācijai, ko pēc to pieprasījuma veic publiskas iestādes, pieprasījuma puses industrijas un citi lietotāji;

| ii) | atbalstīt kiberdrošības industriju, jo īpaši MVU, lai stiprinātu Savienības izcilību, spējas un konkurētspēju saistībā ar kiberdrošību, tostarp, lai veidotu saikni ar potenciālajiem tirgiem un ieviešanas iespējām un piesaistītu investīcijas; un |
| --- | --- |

ii)

atbalstīt kiberdrošības industriju, jo īpaši MVU, lai stiprinātu Savienības izcilību, spējas un konkurētspēju saistībā ar kiberdrošību, tostarp, lai veidotu saikni ar potenciālajiem tirgiem un ieviešanas iespējām un piesaistītu investīcijas; un

| iii) | sniegt atbalstu un tehnisko palīdzību kiberdrošības jaunuzņēmumiem, MVU, mikrouzņēmumiem, apvienībām, individuāliem ekspertiem un civilo tehnoloģiju projektiem; |
| --- | --- |

iii)

sniegt atbalstu un tehnisko palīdzību kiberdrošības jaunuzņēmumiem, MVU, mikrouzņēmumiem, apvienībām, individuāliem ekspertiem un civilo tehnoloģiju projektiem;

| c) | nodrošināt sinerģijas un sadarbību ar attiecīgām Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, jo īpaši ENISA, vienlaikus izvairoties no darbību dublēšanās ar minētajām Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām; |
| --- | --- |

c)

nodrošināt sinerģijas un sadarbību ar attiecīgām Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, jo īpaši ENISA, vienlaikus izvairoties no darbību dublēšanās ar minētajām Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām;

| d) | koordinēt nacionālos koordinācijas centrus, izmantojot Tīklu, un nodrošināt regulāru lietpratības apmaiņu; |
| --- | --- |

d)

koordinēt nacionālos koordinācijas centrus, izmantojot Tīklu, un nodrošināt regulāru lietpratības apmaiņu;

| e) | pēc dalībvalstu pieprasījuma sniegt tām ekspertu padomus industriālajā, tehnoloģiskajā un pētnieciskajā kiberdrošības jomā, tostarp attiecībā uz iepirkumu un tehnoloģiju ieviešanu; |
| --- | --- |

e)

pēc dalībvalstu pieprasījuma sniegt tām ekspertu padomus industriālajā, tehnoloģiskajā un pētnieciskajā kiberdrošības jomā, tostarp attiecībā uz iepirkumu un tehnoloģiju ieviešanu;

| f) | sekmēt sadarbību un lietpratības apmaiņu starp visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, jo īpaši kopienas locekļiem; |
| --- | --- |

f)

sekmēt sadarbību un lietpratības apmaiņu starp visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, jo īpaši kopienas locekļiem;

| g) | attiecīgā gadījumā piedalīties Savienības, valstu un starptautiskās konferencēs, gadatirgos un forumos, kas saistīti ar Kompetenču centra pamatuzdevumu mērķiem un uzdevumiem, lai apmainītos viedokļiem un ar attiecīgo paraugpraksi ar citiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

g)

attiecīgā gadījumā piedalīties Savienības, valstu un starptautiskās konferencēs, gadatirgos un forumos, kas saistīti ar Kompetenču centra pamatuzdevumu mērķiem un uzdevumiem, lai apmainītos viedokļiem un ar attiecīgo paraugpraksi ar citiem dalībniekiem;

| h) | sekmēt pētniecības un inovācijas projektu rezultātu izmantošanu darbībās, kas saistītas ar kiberdrošības produktu, pakalpojumu un procesu izstrādi, vienlaikus cenšoties izvairīties no centienu sadrumstalotības un dublēšanās un vairojot labu kiberdrošības praksi un kiberdrošības produktus, pakalpojumus un procesus, jo īpaši tos, ko izstrādājuši MVU, un tos, kuros izmanto atklātā pirmkoda programmatūru. |
| --- | --- |

h)

sekmēt pētniecības un inovācijas projektu rezultātu izmantošanu darbībās, kas saistītas ar kiberdrošības produktu, pakalpojumu un procesu izstrādi, vienlaikus cenšoties izvairīties no centienu sadrumstalotības un dublēšanās un vairojot labu kiberdrošības praksi un kiberdrošības produktus, pakalpojumus un procesus, jo īpaši tos, ko izstrādājuši MVU, un tos, kuros izmanto atklātā pirmkoda programmatūru.

3.   Šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minētie īstenošanas uzdevumi ietver:

| a) | koordinēt un pārvaldīt Tīkla un kopienas darbu, lai izpildītu 3. pantā izklāstīto pamatuzdevumu, jo īpaši, atbalstot kiberdrošības jomas jaunuzņēmumus, MVU, mikrouzņēmumus, apvienības un civilo tehnoloģiju projektus Savienībā un atvieglojot tiem piekļuvi lietpratībai, finansējumam, investīcijām un tirgiem; |
| --- | --- |

a)

koordinēt un pārvaldīt Tīkla un kopienas darbu, lai izpildītu 3. pantā izklāstīto pamatuzdevumu, jo īpaši, atbalstot kiberdrošības jomas jaunuzņēmumus, MVU, mikrouzņēmumus, apvienības un civilo tehnoloģiju projektus Savienībā un atvieglojot tiem piekļuvi lietpratībai, finansējumam, investīcijām un tirgiem;

| b) | saskaņā ar Programmu un daudzgadu darba programmu izstrādāt un īstenot gada darba programmu attiecībā uz kiberdrošības daļām, ko ietver:






  i) | programma “Digitālā Eiropa”, jo īpaši darbības, kas saistītas ar Regulas (ES) 2021/694 6. pantu; |
| --- | --- | --- |

b)

saskaņā ar Programmu un daudzgadu darba programmu izstrādāt un īstenot gada darba programmu attiecībā uz kiberdrošības daļām, ko ietver:

i)

programma “Digitālā Eiropa”, jo īpaši darbības, kas saistītas ar Regulas (ES) 2021/694 6. pantu;

| ii) | kopīgas darbības, kas saņem atbalstu saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz kiberdrošību pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa”, jo īpaši I pielikuma 2. pīlāra 3.1.3. iedaļā Lēmumā (ES) 2021/764, saskaņā ar daudzgadu darba programmu un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” stratēģiskās plānošanas procesu; un |
| --- | --- |

ii)

kopīgas darbības, kas saņem atbalstu saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz kiberdrošību pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa”, jo īpaši I pielikuma 2. pīlāra 3.1.3. iedaļā Lēmumā (ES) 2021/764, saskaņā ar daudzgadu darba programmu un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” stratēģiskās plānošanas procesu; un

| iii) | citas programmas, ja tās paredzētas attiecīgajos Savienības leģislatīvajos aktos; |
| --- | --- |

iii)

citas programmas, ja tās paredzētas attiecīgajos Savienības leģislatīvajos aktos;

| c) | attiecīgā gadījumā atbalstīt Regulas (ES) 2021/694 7. pantā izklāstītā 4. īpašā mērķa “Uzlabotas digitālās prasmes” sasniegšanu sadarbībā ar Eiropas digitālās inovācijas centriem; |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā atbalstīt Regulas (ES) 2021/694 7. pantā izklāstītā 4. īpašā mērķa “Uzlabotas digitālās prasmes” sasniegšanu sadarbībā ar Eiropas digitālās inovācijas centriem;

| d) | sniegt Komisijai eksperta padomus par kiberdrošības industriju, tehnoloģijām un pētniecību, kad Komisija sagatavo darba programmu projektus, ievērojot Lēmuma (ES) 2021/764 13. pantu; |
| --- | --- |

d)

sniegt Komisijai eksperta padomus par kiberdrošības industriju, tehnoloģijām un pētniecību, kad Komisija sagatavo darba programmu projektus, ievērojot Lēmuma (ES) 2021/764 13. pantu;

| e) | veikt vai dot iespēju pēc dalībvalstu lūguma izvērst IKT infrastruktūras iegādi un atvieglot šādas infrastruktūras iegūšanu sabiedrības, industrijas un publiskā sektora, pētniecības kopienu un pamatpakalpojumu sniedzēju labā, izmantojot inter alia dalībvalstu ieguldījumus un Savienības finansējumu kopīgām darbībām, saskaņā ar Programmu, gada darba programmu un daudzgadu darba programmu; |
| --- | --- |

e)

veikt vai dot iespēju pēc dalībvalstu lūguma izvērst IKT infrastruktūras iegādi un atvieglot šādas infrastruktūras iegūšanu sabiedrības, industrijas un publiskā sektora, pētniecības kopienu un pamatpakalpojumu sniedzēju labā, izmantojot inter alia dalībvalstu ieguldījumus un Savienības finansējumu kopīgām darbībām, saskaņā ar Programmu, gada darba programmu un daudzgadu darba programmu;

| f) | palielināt informētību par Kompetenču centra un Tīkla pamatuzdevumu un Kompetenču centra mērķiem un uzdevumiem; un |
| --- | --- |

f)

palielināt informētību par Kompetenču centra un Tīkla pamatuzdevumu un Kompetenču centra mērķiem un uzdevumiem; un

| g) | neskarot no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” finansējamo projektu civilo raksturu un saskaņā ar Regulām (ES) 2021/695 un (ES) 2021/694, uzlabot sinerģijas un koordināciju starp kiberdrošības civilajiem un aizsardzības aspektiem, veicinot apmaiņu ar:






  i) | zināšanām un informāciju attiecībā uz divējāda lietojuma tehnoloģijām un lietojumprogrammām; |
| --- | --- | --- |

g)

neskarot no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” finansējamo projektu civilo raksturu un saskaņā ar Regulām (ES) 2021/695 un (ES) 2021/694, uzlabot sinerģijas un koordināciju starp kiberdrošības civilajiem un aizsardzības aspektiem, veicinot apmaiņu ar:

i)

zināšanām un informāciju attiecībā uz divējāda lietojuma tehnoloģijām un lietojumprogrammām;

| ii) | rezultātiem, prasībām un paraugpraksi; un |
| --- | --- |

ii)

rezultātiem, prasībām un paraugpraksi; un

| iii) | informāciju par attiecīgo Savienības programmu prioritātēm. |
| --- | --- |

iii)

informāciju par attiecīgo Savienības programmu prioritātēm.

4.   Kompetenču centrs veic 1. punktā izklāstītos uzdevumus ciešā sadarbībā ar Tīklu.

5.   Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/695 6. pantu un ievērojot ieguldījumu nolīgumu, kā definēts Finanšu regulas 2. panta 18. punktā, Kompetenču centram var uzticēt to pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” kiberdrošības daļu īstenošanu, kuras nelīdzfinansē dalībvalstis, jo īpaši attiecībā uz I pielikuma 2. pīlāra 3.1.3. iedaļu Lēmumā (ES) 2021/764.

6. pants

Nacionālo koordinācijas centru izvirzīšana

1.   Līdz 2021. gada 29. decembrim katra dalībvalsts izvirza vienu vienību, kura atbilst 5. punktā noteiktajiem kritērijiem, lai šīs regulas vajadzībām darbotos kā tās nacionālo koordinācijas centru. Katra dalībvalsts nekavējoties paziņo valdei minēto vienību. Šāda vienība var būt vienība, kas jau ir iedibināta minētajā dalībvalstī.

Šā punkta pirmajā daļā noteikto termiņu pagarina uz laikposmu, kurā Komisijai jāizdod 2. punktā minētais atzinums.

2.   Dalībvalsts jebkurā laikā var lūgt Komisijai sniegt atzinumu par to, vai tai vienībai, kuru dalībvalsts ir izvirzījusi vai plāno izvirzīt par tādu, kas darbojas kā tās nacionālais koordinācijas centrs, ir vajadzīgās spējas pārvaldīt līdzekļus, lai izpildītu pamatuzdevumu un sasniegtu mērķus, kas noteikti šajā regulā. Komisija izdod atzinumu minētajai dalībvalstij trīs mēnešu laikā no dalībvalsts pieprasījuma.

3.   Pamatojoties uz to, ka dalībvalsts ir paziņojusi par vienību, kā minēts 1. punktā, valde ne vēlāk kā trīs mēnešu laikā pēc paziņošanas iekļauj minēto vienību sarakstā kā nacionālo koordinācijas centru. Kompetenču centrs publicē izvirzīto nacionālo koordinācijas centru sarakstu.

4.   Dalībvalsts jebkurā laikā var izvirzīt jaunu vienību, kas darbojas kā tās nacionālais koordinācijas centrs šīs regulas vajadzībām. Uz jebkuras jaunas vienības izvirzīšanu attiecas 1. 2. un 3. punkts.

5.   Nacionālais koordinācijas centrs ir publiskā sektora vienība vai vienība, kuras lielākā daļa pieder dalībvalstij, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem, tostarp ar deleģējumu, pilda publiskās pārvaldes funkcijas un kam ir spējas atbalstīt Kompetenču centru un Tīklu tā pamatuzdevuma izpildē, kas izklāstīts šīs regulas 3. pantā. Tam ir pētnieciskā un tehnoloģiskā lietpratība kiberdrošības jomā vai arī ir piekļuve tai. Tam ir spēja efektīvi iesaistīties un nodrošināt koordināciju ar industriju, publisko sektoru, akadēmisko un pētniecības kopienu un iedzīvotājiem, kā arī ar iestādēm, kas izraudzītas, ievērojot Direktīvu (ES) 2016/1148.

6.   Nacionālais koordinācijas centrs jebkurā laikā var prasīt, lai to atzīst par tādiem, kam ir vajadzīgās spējas pārvaldīt līdzekļus, lai izpildītu pamatuzdevumu un sasniegtu mērķus, kas noteikti šajā regulā, saskaņā ar Regulām (ES) 2021/695 un (ES) 2021/694. Trīs mēnešu laikā no šāda pieprasījuma, Komisija novērtē, vai minētajam nacionālajam koordinācijas centram ir šādas spējas, un izdod lēmumu.

Ja Komisija ir sniegusi dalībvalstij pozitīvu atzinumu saskaņā ar 2. punktā noteikto procedūru, minēto atzinumu uzskata par lēmumu, ar ko attiecīgo vienību atzīst par tādu, kam ir vajadzīgās spējas šā punkta vajadzībās.

Komisija pēc apspriešanās ar valdi ne vēlāk kā 2021. gada 29. augustā izdod pamatnostādnes par pirmajā daļā minēto novērtējumu, tostarp precizē atzīšanas nosacījumus un to, kā tiek sagatavoti atzinumi un veikti novērtējumi.

Pirms izdot 2. punktā minēto atzinumu un šā punkta pirmajā daļā minēto lēmumu, Komisija ņem vērā jebkādu informāciju un dokumentāciju, ko sniedzis nacionālais koordinācijas centrs, kas iesniedzis pieprasījumu.

Jebkurš lēmums neatzīt nacionālo koordinācijas centru par tādu, kam ir vajadzīgās spējas pārvaldīt līdzekļus, lai izpildītu pamatuzdevumu un sasniegtu mērķus, kas noteikti šajā regulā, ir pienācīgi pamatots, norādot prasības, kuras nacionālais koordinācijas centrs, kas iesniedzis pieprasījumu, vēl nav izpildījis, kas pamato lēmumu nesniegt atzīšanu. Jebkurš nacionālais koordinācijas centrs, kura pieprasījums ir noraidīts, jebkurā laikā var atkārtoti iesniegt pieprasījumu, iekļaujot tajā papildu informāciju.

Dalībvalstis informē Komisiju par izmaiņām nacionālajā koordinācijas centrā, piemēram, attiecībā uz nacionālā koordinācijas centra sastāvu, nacionālā koordinācijas centra juridisko veidu vai citiem būtiskiem aspektiem, kas ietekmē tā spēju pārvaldīt līdzekļus, lai izpildītu pamatuzdevumu un sasniegtu mērķus, kas noteikti šajā regulā. Saņemot šādu informāciju Komisija var attiecīgi pārskatīt lēmumu piešķirt vai atlikt nacionālā koordinācijas centra atzīšanu par tādu, kam ir vajadzīgās spējas pārvaldīt līdzekļus.

7.   Tīkla sastāvā ir visi nacionālie koordinācijas centri, par kuriem dalībvalstis ir paziņojušas valdei.

7. pants

Nacionālo koordinācijas centru uzdevumi

1.   Nacionālajiem koordinācijas centriem ir šādi uzdevumi:

| a) | darboties kā kopienas kontaktpunktiem valsts līmenī, lai atbalstītu Kompetenču centru tā pamatuzdevuma izpildē un mērķu sasniegšanā, jo īpaši kopienas koordinēšanā, koordinējot kopienas locekļus viņu dalībvalstīs; |
| --- | --- |

a)

darboties kā kopienas kontaktpunktiem valsts līmenī, lai atbalstītu Kompetenču centru tā pamatuzdevuma izpildē un mērķu sasniegšanā, jo īpaši kopienas koordinēšanā, koordinējot kopienas locekļus viņu dalībvalstīs;

| b) | nodrošināt lietpratību un aktīvi sniegt ieguldījumu 5. panta 2. punktā izklāstītajos stratēģiskajos uzdevumos, ņemot vērā attiecīgos valsts līmeņa un reģionālos izaicinājumus kiberdrošības jomā dažādās nozarēs; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt lietpratību un aktīvi sniegt ieguldījumu 5. panta 2. punktā izklāstītajos stratēģiskajos uzdevumos, ņemot vērā attiecīgos valsts līmeņa un reģionālos izaicinājumus kiberdrošības jomā dažādās nozarēs;

| c) | sekmēt, mudināt un veicināt pilsoniskās sabiedrības, industrijas, jo īpaši jaunuzņēmumu un MVU, akadēmiskās un pētnieku kopienas, kā arī citu ieinteresēto personu līdzdalību pārrobežu projektos valstu līmenī un kiberdrošības darbībās, ko finansē no attiecīgajām Savienības programmām; |
| --- | --- |

c)

sekmēt, mudināt un veicināt pilsoniskās sabiedrības, industrijas, jo īpaši jaunuzņēmumu un MVU, akadēmiskās un pētnieku kopienas, kā arī citu ieinteresēto personu līdzdalību pārrobežu projektos valstu līmenī un kiberdrošības darbībās, ko finansē no attiecīgajām Savienības programmām;

| d) | sniegt tehnisko palīdzību ieinteresētajām personām, atbalstot tās Kompetenču centra pārvaldīto projektu pieteikumu iesniegšanas posmā saistībā ar tā pamatuzdevumu un mērķiem un pilnībā ievērojot pareizas finanšu pārvaldības noteikumus, jo īpaši attiecībā uz interešu konfliktu; |
| --- | --- |

d)

sniegt tehnisko palīdzību ieinteresētajām personām, atbalstot tās Kompetenču centra pārvaldīto projektu pieteikumu iesniegšanas posmā saistībā ar tā pamatuzdevumu un mērķiem un pilnībā ievērojot pareizas finanšu pārvaldības noteikumus, jo īpaši attiecībā uz interešu konfliktu;

| e) | censties izveidot sinerģijas ar attiecīgajām darbībām valsts, reģionālā un vietējā līmenī, piemēram, valsts pētniecības, izstrādes un inovācijas politiku ietveršanu kiberdrošības jomā, jo īpaši to politiku, kuras norādītas valstu kiberdrošības stratēģijās; |
| --- | --- |

e)

censties izveidot sinerģijas ar attiecīgajām darbībām valsts, reģionālā un vietējā līmenī, piemēram, valsts pētniecības, izstrādes un inovācijas politiku ietveršanu kiberdrošības jomā, jo īpaši to politiku, kuras norādītas valstu kiberdrošības stratēģijās;

| f) | īstenot konkrētas darbības, kurām Kompetenču centrs ir piešķīris dotācijas, tostarp, sniedzot finansiālu atbalstu trešām personām saskaņā ar Finanšu regulas 204. pantu atbilstīgi nosacījumiem, kas ietverti attiecīgajos dotāciju nolīgumos; |
| --- | --- |

f)

īstenot konkrētas darbības, kurām Kompetenču centrs ir piešķīris dotācijas, tostarp, sniedzot finansiālu atbalstu trešām personām saskaņā ar Finanšu regulas 204. pantu atbilstīgi nosacījumiem, kas ietverti attiecīgajos dotāciju nolīgumos;

| g) | neskarot dalībvalstu kompetenci izglītības jomā un ņemot vērā attiecīgos ENISA uzdevumus, sadarboties ar valstu iestādēm attiecībā uz iespējamu ieguldījumu kiberdrošības izglītības programmu veicināšanā un izplatīšanā; |
| --- | --- |

g)

neskarot dalībvalstu kompetenci izglītības jomā un ņemot vērā attiecīgos ENISA uzdevumus, sadarboties ar valstu iestādēm attiecībā uz iespējamu ieguldījumu kiberdrošības izglītības programmu veicināšanā un izplatīšanā;

| h) | valsts, reģionālā vai vietējā līmenī popularizēt un izplatīt Tīkla, kopienas un Kompetenču centra attiecīgos paveiktā darba rezultātus; |
| --- | --- |

h)

valsts, reģionālā vai vietējā līmenī popularizēt un izplatīt Tīkla, kopienas un Kompetenču centra attiecīgos paveiktā darba rezultātus;

| i) | novērtēt to vienību lūgumus kļūt par kopienas daļu, kas iedibinātas tajā pašā dalībvalstī, kur nacionālais koordinācijas centrs; |
| --- | --- |

i)

novērtēt to vienību lūgumus kļūt par kopienas daļu, kas iedibinātas tajā pašā dalībvalstī, kur nacionālais koordinācijas centrs;

| j) | atbalstīt un veicināt attiecīgo vienību iesaistīšanos darbībās, ko rosina Kompetenču centrs, Tīkls un kopiena, un attiecīgā gadījumā pārraudzīt iesaistes līmeni kiberdrošības pētniecībā, izstrādē un ieviešanā un publiskā finansiālā atbalsta apmēru, kas piešķirtas šajā jomā. |
| --- | --- |

j)

atbalstīt un veicināt attiecīgo vienību iesaistīšanos darbībās, ko rosina Kompetenču centrs, Tīkls un kopiena, un attiecīgā gadījumā pārraudzīt iesaistes līmeni kiberdrošības pētniecībā, izstrādē un ieviešanā un publiskā finansiālā atbalsta apmēru, kas piešķirtas šajā jomā.

2.   Finansiālu atbalstu trešām personām šā panta 1. punkta f) apakšpunkta izpratnē var piešķirt jebkurā no Finanšu regulas 125. pantā norādītajiem Savienības iemaksas veidiem, tai skaitā fiksētas summas veidā.

3.   Pamatojoties uz šīs regulas 6. panta 6. punktā minēto lēmumu, saistībā ar šajā pantā noteikto uzdevumu izpildi nacionālie koordinācijas centri var saņemt Savienības dotāciju saskaņā ar Finanšu regulas 195. panta 1. punkta d) apakšpunktu.

4.   Vajadzības gadījumā nacionālie koordinācijas centri sadarbojas ar Tīkla starpniecību.

8. pants

Kiberdrošības kompetenču kopiena

1.   Kopiena sekmē 3. pantā izklāstītā Kompetenču centra un Tīkla pamatuzdevuma izpildi, kā arī uzlabo un izplata lietpratību kiberdrošības jomā visā Savienībā, un dalās tajā.

2.   Kopienu veido industrija, tostarp MVU, akadēmiskās un pētniecības organizācijas, citas attiecīgas pilsoniskās sabiedrības apvienības, kā arī attiecīgā gadījumā attiecīgas Eiropas standartizācijas organizācijas, publiskas vienības un citas vienības, kas nodarbojas ar kiberdrošības operatīviem un tehniskiem jautājumiem, un attiecīgā gadījumā – to sektoru ieinteresētās personas, kuri ir ieinteresēti kiberdrošībā un saskaras ar izaicinājumiem kiberdrošības jomā. Kopiena apvieno galvenās ieinteresētās personas attiecībā uz kiberdrošības tehnoloģiskajām, industriālajām, akadēmiskajām un pētnieciskajām spējām Savienībā. Tā iesaista nacionālos koordinācijas centrus, attiecīgā gadījumā Eiropas digitālās inovācijas centrus, kā arī Savienības iestādes, struktūras, birojus un aģentūras ar atbilstošu lietpratību, piemēram, ENISA.

3.   Tikai dalībvalstīs iedibinātas vienības tiek reģistrētas kā kopienas locekles. Tās parāda, ka spēj sniegt ieguldījumu pamatuzdevumā, un tām ir lietpratība kiberdrošības jomā vismaz vienā no šādām jomām:

| a) | akadēmiski jautājumi, pētniecība vai inovācija; |
| --- | --- |

a)

akadēmiski jautājumi, pētniecība vai inovācija;

| b) | industriālā vai produktu izstrāde; |
| --- | --- |

b)

industriālā vai produktu izstrāde;

| c) | apmācība un izglītība; |
| --- | --- |

c)

apmācība un izglītība;

| d) | informācijas drošības vai incidentu reaģēšanas operācijas; |
| --- | --- |

d)

informācijas drošības vai incidentu reaģēšanas operācijas;

| e) | ētika; |
| --- | --- |

e)

ētika;

| f) | oficiāla un tehniska standartizācija un specifikācijas. |
| --- | --- |

f)

oficiāla un tehniska standartizācija un specifikācijas.

4.   Kompetenču centrs pēc vienību pieprasījuma tās reģistrē kā kopienas locekles pēc tam, kad tās dalībvalsts nacionālais koordinācijas centrs, kurā minētās vienības ir iedibinātas, ir veicis novērtējumu, lai apstiprinātu, ka minētās vienības atbilst šā panta 3. punktā izklāstītajiem kritērijiem. Minētajā novērtējumā attiecīgā gadījumā ņem vērā arī visus attiecīgos valsts novērtējumus, ko drošības apsvērumu dēļ veikušas valsts kompetentās iestādes. Šāda reģistrācija ir beztermiņa, taču Kompetenču centrs to jebkurā laikā var atsaukt, ja attiecīgais nacionālais koordinācijas centrs uzskata, ka attiecīgā vienība vairs nepilda šā panta 3. punktā noteiktos kritērijus, uz to attiecas Finanšu regulas 136. pants, vai pamatotu drošības apsvērumu dēļ. Ja dalību kopienā atceļ drošības apsvērumu dēļ, atcelšanas lēmums ir proporcionāls un pamatots. Nacionālie koordinācijas centri cenšas panākt ieinteresēto personu līdzsvarotu pārstāvību kopienā un aktīvi veicināt līdzdalību, jo īpaši MVU līdzdalību.

5.   Nacionālie koordinācijas centri tiek mudināti sadarboties ar Tīkla starpniecību, lai saskaņotu veidu, kādā tie piemēro 3. punktā izklāstītos kritērijus un 4. punktā minētās vienību novērtēšanas un reģistrācijas procedūras.

6.   Kompetenču centrs attiecīgās Savienības iestādes, struktūras, birojus un aģentūras kā kiberdrošības kompetenču kopienas locekļus reģistrē pēc tam, kad ir veikts novērtējums, lai apstiprinātu, ka minētā Savienības iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra atbilst šā panta 3. punktā izklāstītajiem kritērijiem. Šāda reģistrācija ir beztermiņa, taču Kompetenču centrs to jebkurā laikā var atsaukt, ja tas uzskata, ka Savienības iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra vairs nepilda šā panta 3. punktā izklāstītos kritērijus vai uz to attiecas Finanšu regulas 136. pants.

7.   Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru pārstāvji var piedalīties kopienas darbā.

8.   Vienība, kas reģistrēta kā kopienas locekle, ieceļ savus pārstāvjus, lai nodrošinātu efektīvu dialogu. Minētajiem pārstāvjiem ir lietpratība attiecībā uz kiberdrošības pētniecību, tehnoloģijām vai industriju. Valde var sīkāk precizēt prasības, nepamatoti neierobežojot vienības savu pārstāvju iecelšanā.

9.   Kopiena ar savu darba grupu starpniecību, un jo īpaši ar Stratēģisko padomdevēju grupas starpniecību, saskaņā ar valdes reglamentu sniedz izpilddirektoram un valdei stratēģiskus padomus par Programmu, gada un daudzgadu darba programmu.

9. pants

Kopienas locekļu uzdevumi

Kopienas locekļiem ir šādi uzdevumi:

| a) | sniegt atbalstu Kompetenču centra pamatuzdevuma izpildei un mērķu sasniegšanai, kā arī minētajā nolūkā cieši sadarboties ar Kompetenču centru un nacionālajiem koordinācijas centriem; |
| --- | --- |

a)

sniegt atbalstu Kompetenču centra pamatuzdevuma izpildei un mērķu sasniegšanai, kā arī minētajā nolūkā cieši sadarboties ar Kompetenču centru un nacionālajiem koordinācijas centriem;

| b) | attiecīgā gadījumā piedalīties formālos vai neformālos pasākumos un 13. panta 3. punkta n) apakšpunktā minētajās darba grupās, lai veiktu konkrētus pasākumus, kuri paredzēti gada darba programmā; un |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā piedalīties formālos vai neformālos pasākumos un 13. panta 3. punkta n) apakšpunktā minētajās darba grupās, lai veiktu konkrētus pasākumus, kuri paredzēti gada darba programmā; un

| c) | attiecīgā gadījumā atbalstīt Kompetenču centru un nacionālos koordinācijas centrus konkrētu projektu veicināšanā. |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā atbalstīt Kompetenču centru un nacionālos koordinācijas centrus konkrētu projektu veicināšanā.

10. pants

Kompetenču centra sadarbība ar citām Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām un starptautiskām organizācijām

1.   Lai nodrošinātu saskanību un papildināmību, vienlaikus izvairoties no jebkādas centienu dublēšanās, Kompetenču centrs sadarbojas ar attiecīgajām Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, tostarp ENISA, Eiropas Ārējās darbības dienestu, Komisijas Kopīgā pētniecības centra ģenerāldirektorātu, Eiropas Pētniecības izpildaģentūru, Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūru un Eiropas Veselības un digitālo izpildaģentūru, kuras izveidotas ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2021/173 (13), attiecīgiem Eiropas digitālās inovācijas centriem, Eiropas Savienības Aģentūras tiesībaizsardzības sadarbībai Eiropas Kibernoziedzības apkarošanas centru, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/794 (14), Eiropas Aizsardzības aģentūru attiecībā uz šīs regulas 5. pantā izklāstītajiem uzdevumiem un citām attiecīgām Savienības vienībām. Vajadzības gadījumā Kompetenču centrs var sadarboties arī ar starptautiskām organizācijām.

2.   Šā panta 1. punktā minētā sadarbība var notikt saskaņā ar darba vienošanos. Minēto vienošanos iesniedz valdei apstiprināšanai. Jebkāda klasificētas informācijas apmaiņa notiek saskaņā ar administratīvo vienošanos noteikumiem, kuras noslēgtas saskaņā ar 36. panta 3. punktu.

II NODAĻA

Kompetenču centra organizācija

11. pants

Dalība un struktūra

1.   Kompetenču centra locekļi ir Savienība, ko pārstāv Komisija, un dalībvalstis.

2.   Kompetenču centra struktūra nodrošina, ka tiek sasniegti 4. pantā izklāstītie mērķi un 5. pantā izklāstītie uzdevumi, un tā ietver:

| a) | valdi; |
| --- | --- |

a)

valdi;

| b) | izpilddirektoru; |
| --- | --- |

b)

izpilddirektoru;

| c) | Stratēģisko padomdevēju grupu. |
| --- | --- |

c)

Stratēģisko padomdevēju grupu.

I Iedaļa

Valde

12. pants

Valdes sastāvs

1.   Valdē ir viens pārstāvis no katras dalībvalsts un divi Komisijas pārstāvji, kuri rīkojas Savienības vārdā.

2.   Katram valdes loceklim ir aizstājējs. Minētais aizstājējs pārstāv locekli viņa prombūtnes gadījumā.

3.   Valdes locekļi, ko ieceļ dalībvalstis, un viņu aizstājēji ir savas attiecīgās dalībvalsts publiskā sektora darbinieki, un tos ieceļ, pamatojoties uz viņu zināšanām kiberdrošības pētniecības, tehnoloģiju un industrijas jomā, viņu spēju nodrošināt darbību un nostāju koordinēšanu ar attiecīgo nacionālo koordinācijas centru vai viņu attiecīgajām vadības, administratīvajām un budžetārajām prasmēm. Komisija savus valdes locekļus un viņu aizstājējus ieceļ, pamatojoties uz viņu zināšanām kiberdrošības, tehnoloģiju jomā vai viņu attiecīgajām vadības, administratīvajām un budžetārajām prasmēm un viņu spēju nodrošināt koordināciju, sinerģijas un, ciktāl iespējams, kopīgas iniciatīvas starp dažādām sektoriālām vai horizontālām Savienības politikas jomām, kas saistītas ar kiberdrošību. Komisija un dalībvalstis cenšas ierobežot savu pārstāvju mainību valdē, lai nodrošinātu valdes darba nepārtrauktību. Komisija un dalībvalstis tiecas panākt vīriešu un sieviešu līdzsvarotu pārstāvību valdē.

4.   Valdes locekļu un viņu aizstājēju pilnvaru termiņš ir četri gadi. Minēto pilnvaru termiņu var pagarināt.

5.   Valdes locekļi neatkarīgā un pārredzamā veidā nodrošina, ka Kompetenču centra pamatuzdevums, mērķi, identitāte un autonomija un saskanība ir aizsargāta un ka tās darbības saskan ar minēto pamatuzdevumu un minētajiem mērķiem.

6.   Valde var pieaicināt novērotājus, tostarp attiecīgo Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru pārstāvjus un kopienas locekļus, attiecīgā gadījumā piedalīties valdes sēdēs.

7.   ENISA pārstāvis ir pastāvīgs novērotājs valdē. Valde var pieaicināt Stratēģisko padomdevēju grupas pārstāvi apmeklēt valdes sēdes.

8.   Izpilddirektors piedalās valdes sēdēs, taču viņam nav balsstiesību.

13. pants

Valdes uzdevumi

1.   Valdei ir vispārēja atbildība par Kompetenču centra stratēģisko virzību un darbībām, tā uzrauga Kompetenču centra pasākumu īstenošanu un atbild par jebkuru uzdevumu, kas nav konkrēti iedalīts izpilddirektoram.

2.   Valde pieņem savu reglamentu. Minētais reglaments ietver īpašas procedūras, lai identificētu interešu konfliktus un izvairītos no tiem, kā arī nodrošina sensitīvas informācijas konfidencialitāti.

3.   Valde pieņem vajadzīgos stratēģiskos lēmumus, jo īpaši attiecībā uz:

| a) | Programmas izstrādi un pieņemšanu un tās īstenošanas pārraudzību; |
| --- | --- |

a)

Programmas izstrādi un pieņemšanu un tās īstenošanas pārraudzību;

| b) | atspoguļojot Savienības politikas prioritātes un Programmu, daudzgadu darba programmas pieņemšanu, kas ietver tādas kopējas industriālās, tehnoloģiskās un pētnieciskās prioritātes, kuras balstās uz vajadzībām, ko dalībvalstis ir apzinājušas sadarbībā ar kopienu un uz ko nepieciešams koncentrēt Savienības finansiālo atbalstu, tostarp tehnoloģijas un jomas, kas ir būtiskas Savienības pašas kiberdrošības spēju izveidei; |
| --- | --- |

b)

atspoguļojot Savienības politikas prioritātes un Programmu, daudzgadu darba programmas pieņemšanu, kas ietver tādas kopējas industriālās, tehnoloģiskās un pētnieciskās prioritātes, kuras balstās uz vajadzībām, ko dalībvalstis ir apzinājušas sadarbībā ar kopienu un uz ko nepieciešams koncentrēt Savienības finansiālo atbalstu, tostarp tehnoloģijas un jomas, kas ir būtiskas Savienības pašas kiberdrošības spēju izveidei;

| c) | gada darba programmas pieņemšanu attiecībā uz attiecīgo Savienības līdzekļu īstenošanu, jo īpaši saistībā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” kiberdrošības daļām, ciktāl tās brīvprātīgi līdzfinansē dalībvalstis, un programmas “Digitālā Eiropa” kiberdrošības daļām, saskaņā ar Kompetenču centra daudzgadu darba programmu un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” stratēģiskās plānošanas procesu; |
| --- | --- |

c)

gada darba programmas pieņemšanu attiecībā uz attiecīgo Savienības līdzekļu īstenošanu, jo īpaši saistībā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” kiberdrošības daļām, ciktāl tās brīvprātīgi līdzfinansē dalībvalstis, un programmas “Digitālā Eiropa” kiberdrošības daļām, saskaņā ar Kompetenču centra daudzgadu darba programmu un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” stratēģiskās plānošanas procesu;

| d) | pamatojoties uz izpilddirektora priekšlikumu, Kompetenču centra gada pārskatu, bilances un gada darbības pārskatu pieņemšanu; |
| --- | --- |

d)

pamatojoties uz izpilddirektora priekšlikumu, Kompetenču centra gada pārskatu, bilances un gada darbības pārskatu pieņemšanu;

| e) | Kompetenču centra īpašo finanšu noteikumu pieņemšanu saskaņā ar Finanšu regulas 70. pantu; |
| --- | --- |

e)

Kompetenču centra īpašo finanšu noteikumu pieņemšanu saskaņā ar Finanšu regulas 70. pantu;

| f) | gada darba programmas ietvaros – līdzekļu piešķiršanu no Savienības budžeta jomām, kas saistītas ar kopīgām darbībām starp Savienību un dalībvalstīm; |
| --- | --- |

f)

gada darba programmas ietvaros – līdzekļu piešķiršanu no Savienības budžeta jomām, kas saistītas ar kopīgām darbībām starp Savienību un dalībvalstīm;

| g) | gada darba programmas ietvaros un saskaņā ar šīs daļas f) apakšpunktā minētajiem lēmumiem, un ievērojot Regulas (ES) 2021/695 un (ES) 2021/694, attiecībā uz šīs daļas f) apakšpunktā minēto kopīgo darbību aprakstu un nosacījumu šādu kopīgu darbību īstenošanai noteikšanu; |
| --- | --- |

g)

gada darba programmas ietvaros un saskaņā ar šīs daļas f) apakšpunktā minētajiem lēmumiem, un ievērojot Regulas (ES) 2021/695 un (ES) 2021/694, attiecībā uz šīs daļas f) apakšpunktā minēto kopīgo darbību aprakstu un nosacījumu šādu kopīgu darbību īstenošanai noteikšanu;

| h) | izpilddirektora iecelšanas procedūras pieņemšanu un izpilddirektora iecelšanu un atbrīvošanu no amata, viņa pilnvaru termiņa pagarināšanu, norādījumu sniegšanu viņam un viņa darbības rezultātu pārraudzību; |
| --- | --- |

h)

izpilddirektora iecelšanas procedūras pieņemšanu un izpilddirektora iecelšanu un atbrīvošanu no amata, viņa pilnvaru termiņa pagarināšanu, norādījumu sniegšanu viņam un viņa darbības rezultātu pārraudzību;

| i) | pamatnostādņu pieņemšanu, lai novērtētu un reģistrētu vienības kā kopienas locekles; |
| --- | --- |

i)

pamatnostādņu pieņemšanu, lai novērtētu un reģistrētu vienības kā kopienas locekles;

| j) | šīs regulas 10. panta 2. punktā minēto darba vienošanos pieņemšanu; |
| --- | --- |

j)

šīs regulas 10. panta 2. punktā minēto darba vienošanos pieņemšanu;

| k) | grāmatveža iecelšanu amatā; |
| --- | --- |

k)

grāmatveža iecelšanu amatā;

| l) | Kompetenču centra gada budžeta pieņemšanu, tostarp attiecīgā štatu saraksta pieņemšanu, kurā norādīts pagaidu amata vietu skaits pa funkciju grupām un pakāpēm, kā arī līgumdarbinieku un norīkoto valsts ekspertu skaits, kas izteikts pilnslodzes ekvivalentos; |
| --- | --- |

l)

Kompetenču centra gada budžeta pieņemšanu, tostarp attiecīgā štatu saraksta pieņemšanu, kurā norādīts pagaidu amata vietu skaits pa funkciju grupām un pakāpēm, kā arī līgumdarbinieku un norīkoto valsts ekspertu skaits, kas izteikts pilnslodzes ekvivalentos;

| m) | Kompetenču centra pārredzamības noteikumu un noteikumu interešu konfliktu novēršanai un pārvaldībai, tostarp attiecībā uz valdes locekļiem saskaņā ar 42. pantu Deleģētajā regulā (ES) 2019/715, pieņemšanu; |
| --- | --- |

m)

Kompetenču centra pārredzamības noteikumu un noteikumu interešu konfliktu novēršanai un pārvaldībai, tostarp attiecībā uz valdes locekļiem saskaņā ar 42. pantu Deleģētajā regulā (ES) 2019/715, pieņemšanu;

| n) | darba grupu izveidi kopienas satvarā, attiecīgā gadījumā ņemot vērā Stratēģisko padomdevēju grupas sniegtos padomus; |
| --- | --- |

n)

darba grupu izveidi kopienas satvarā, attiecīgā gadījumā ņemot vērā Stratēģisko padomdevēju grupas sniegtos padomus;

| o) | Stratēģisko padomdevēju grupas locekļu iecelšanu; |
| --- | --- |

o)

Stratēģisko padomdevēju grupas locekļu iecelšanu;

| p) | noteikumu pieņemšanu attiecībā uz Stratēģisko padomdevēju grupas locekļu izdevumu atlīdzināšanu; |
| --- | --- |

p)

noteikumu pieņemšanu attiecībā uz Stratēģisko padomdevēju grupas locekļu izdevumu atlīdzināšanu;

| q) | pārraudzības mehānisma izveidi, lai nodrošinātu, ka attiecīgo Kompetenču centra pārvaldīto līdzekļu izmantošana notiek saskaņā ar Programmu, pamatuzdevumu, daudzgadu darba programmu, kā arī ar to programmu noteikumiem, kas ir attiecīgā finansējuma avots; |
| --- | --- |

q)

pārraudzības mehānisma izveidi, lai nodrošinātu, ka attiecīgo Kompetenču centra pārvaldīto līdzekļu izmantošana notiek saskaņā ar Programmu, pamatuzdevumu, daudzgadu darba programmu, kā arī ar to programmu noteikumiem, kas ir attiecīgā finansējuma avots;

| r) | regulāra dialoga nodrošināšanu un efektīva sadarbības mehānisma ar kopienu izveidi; |
| --- | --- |

r)

regulāra dialoga nodrošināšanu un efektīva sadarbības mehānisma ar kopienu izveidi;

| s) | Kompetenču centra komunikācijas politikas noteikšanu, pamatojoties uz izpilddirektora ieteikumu; |
| --- | --- |

s)

Kompetenču centra komunikācijas politikas noteikšanu, pamatojoties uz izpilddirektora ieteikumu;

| t) | attiecīgā gadījumā tādu noteikumu pieņemšanu, ar ko īsteno Eiropas Savienības Civildienesta noteikumus un Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, kas noteikta Padomes Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (15) (“Civildienesta noteikumi” un “Nodarbināšanas kārtība”), saskaņā ar šīs regulas 30. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

t)

attiecīgā gadījumā tādu noteikumu pieņemšanu, ar ko īsteno Eiropas Savienības Civildienesta noteikumus un Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, kas noteikta Padomes Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (15) (“Civildienesta noteikumi” un “Nodarbināšanas kārtība”), saskaņā ar šīs regulas 30. panta 3. punktu;

| u) | attiecīgā gadījumā noteikumu par valsts ekspertu norīkošanu Kompetenču centrā un par stažieru izmantošanu saskaņā ar 31. panta 2. punktu paredzēšanu; |
| --- | --- |

u)

attiecīgā gadījumā noteikumu par valsts ekspertu norīkošanu Kompetenču centrā un par stažieru izmantošanu saskaņā ar 31. panta 2. punktu paredzēšanu;

| v) | Kompetenču centra drošības noteikumu pieņemšanu; |
| --- | --- |

v)

Kompetenču centra drošības noteikumu pieņemšanu;

| w) | tādas krāpšanas apkarošanas un korupcijas apkarošanas stratēģijas pieņemšanu, kas ir samērīga ar krāpšanas un korupcijas riskiem, kā arī visaptverošu pasākumu pieņemšanu saskaņā ar piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, lai aizsargātu personas, kas ziņo par Savienības tiesību aktu pārkāpumiem, ņemot vērā īstenojamo pasākumu izmaksu un ieguvumu analīzi; |
| --- | --- |

w)

tādas krāpšanas apkarošanas un korupcijas apkarošanas stratēģijas pieņemšanu, kas ir samērīga ar krāpšanas un korupcijas riskiem, kā arī visaptverošu pasākumu pieņemšanu saskaņā ar piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, lai aizsargātu personas, kas ziņo par Savienības tiesību aktu pārkāpumiem, ņemot vērā īstenojamo pasākumu izmaksu un ieguvumu analīzi;

| x) | saskaņā ar Regulām (ES) 2021/695 un (ES) 2021/694 vai jebkuru citu piemērojamu tiesību aktu vajadzības gadījumā – metodikas finansētāju dalībvalstu brīvprātīgā finansiālā ieguldījuma un ieguldījuma natūrā aprēķināšanai pieņemšanu; |
| --- | --- |

x)

saskaņā ar Regulām (ES) 2021/695 un (ES) 2021/694 vai jebkuru citu piemērojamu tiesību aktu vajadzības gadījumā – metodikas finansētāju dalībvalstu brīvprātīgā finansiālā ieguldījuma un ieguldījuma natūrā aprēķināšanai pieņemšanu;

| y) | gada darba programmas un daudzgadu darba programmas kontekstā –saskaņotības un sinerģijas nodrošināšanu ar tām programmas “Digitālā Eiropa” un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” daļām, kuras nepārvalda Kompetenču centrs, kā arī ar citām Savienības programmām; |
| --- | --- |

y)

gada darba programmas un daudzgadu darba programmas kontekstā –saskaņotības un sinerģijas nodrošināšanu ar tām programmas “Digitālā Eiropa” un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” daļām, kuras nepārvalda Kompetenču centrs, kā arī ar citām Savienības programmām;

| z) | gada ziņojuma par Kompetenču centra stratēģisko mērķu un prioritāšu īstenošanu pieņemšanu, vajadzības gadījumā sniedzot ieteikumu minēto mērķu un prioritāšu labākai īstenošanai. |
| --- | --- |

z)

gada ziņojuma par Kompetenču centra stratēģisko mērķu un prioritāšu īstenošanu pieņemšanu, vajadzības gadījumā sniedzot ieteikumu minēto mērķu un prioritāšu labākai īstenošanai.

Ciktāl gada darba programmā ir iekļautas kopīgas darbības, tajā ietver informāciju par dalībvalstu brīvprātīgajiem ieguldījumiem kopīgajās darbībās. Attiecīgā gadījumā priekšlikumos, jo īpaši gada darba programmas priekšlikumā, novērtē vajadzību piemērot šīs regulas 33. pantā izklāstītos drošības noteikumus, tostarp drošības pašnovērtējuma procedūru saskaņā ar Regulas (ES) 2021/695 20. pantu.

4.   Attiecībā uz 3. punkta a), b) un c) apakšpunktos izklāstītajiem lēmumiem izpilddirektors un valde ņem vērā visus attiecīgos ENISA sniegtos stratēģiskos padomus un ieguldījumu saskaņā ar valdes reglamentu.

5.   Valde atbild par to, lai nodrošinātu atbilstošus turpmākos pasākumus attiecībā uz ieteikumiem, kas iekļauti 38. panta 2. un 4. punktā minētajā īstenošanas ziņojumā un izvērtējumā.

14. pants

Valdes priekšsēdētājs un valdes sēdes

1.   Valde no savu locekļu vidus ievēl valdes priekšsēdētāju un valdes priekšsēdētāja vietnieku, katru uz trim gadiem. Valdes priekšsēdētāja un valdes priekšsēdētāja vietnieka pilnvaru termiņu ar valdes lēmuma pieņemšanas var pagarināt vienu reizi. Tomēr, ja valdes priekšsēdētāja un valdes priekšsēdētāja vietnieka dalība valdē beidzas viņu amata pilnvaru termiņa laikā, tajā laikā automātiski beidzas viņu amata pilnvaru termiņš. Valdes priekšsēdētāja vietnieks aizstāj valdes priekšsēdētāju ex officio, ja valdes priekšsēdētājs nespēj pildīt savus pienākumus. Valdes priekšsēdētājs piedalās balsošanā.

2.   Valde rīko kārtējās sēdes vismaz trīsreiz gadā. Valde var rīkot ārkārtas sēdes pēc Komisijas, pēc trešdaļas visu valdes locekļu, pēc valdes priekšsēdētāja vai – izpilddirektora uzdevumu izpildes ietvaros – pēc izpilddirektora pieprasījuma.

3.   Izpilddirektors piedalās valdes apspriedēs, ja vien valde nav nolēmusi citādi, taču izpilddirektoram nav balsstiesību.

4.   Valde, izskatot katru gadījumu atsevišķi, var uzaicināt citas personas piedalīties tās sēdēs novērotāja statusā.

5.   Valdes priekšsēdētājs var kopienas pārstāvjus uzaicināt piedalīties valdes sēdēs, taču tiem nav balsstiesību.

6.   Ievērojot valdes reglamentu, tās locekļiem un viņu aizstājējiem sēdēs var palīdzēt padomdevēji vai eksperti.

7.   Kompetenču centrs nodrošina valdes sekretariātu.

15. pants

Valdes balsošanas kārtība

1.   Diskusijās valde izmanto konsensa pieeju. Balsošana notiek, ja valdes locekļiem nav izdevies panākt konsensu.

2.   Ja valdei par jautājumu nav izdevies panākt konsensu, tā pieņem lēmumus ar vismaz 75 % visu valdes locekļu balsu vairākumu, un Komisijas pārstāvji minētajā nolūkā uzskatāmi par vienu locekli. Prombūtnē esošs valdes loceklis var deleģēt savu balsi savam aizstājējam vai, ja aizstājējs ir prombūtnē, citam loceklim. Neviens valdes loceklis nevar pārstāvēt vairāk kā vienu citu locekli.

3.   Valdes lēmumus par kopīgajām darbībām un to pārvaldību, kā minēts 13. panta 3. punkta f) un g) apakšpunktā, pieņem šādi:

| a) | lēmumus piešķirt līdzekļus no Savienības budžeta kopīgām darbībām, kas minētas 13. panta 3. punkta f) apakšpunktā, un lēmumus par šādu kopīgo darbību iekļaušanu gada darba programmā pieņem saskaņā ar šā panta 2. punktu; |
| --- | --- |

a)

lēmumus piešķirt līdzekļus no Savienības budžeta kopīgām darbībām, kas minētas 13. panta 3. punkta f) apakšpunktā, un lēmumus par šādu kopīgo darbību iekļaušanu gada darba programmā pieņem saskaņā ar šā panta 2. punktu;

| b) | lēmumus attiecībā uz kopīgo darbību aprakstu un ar ko paredz nosacījumus to īstenošanai, kā minēts 13. panta 3. punkta g) apakšpunktā, pieņem iesaistītās dalībvalstis un Komisija, ievērojot to, ka locekļu balsstiesības proporcionāli atbilst to attiecīgajiem ieguldījumiem minētajā kopīgajā darbībā, ko aprēķina saskaņā ar metodiku, kas pieņemta, ievērojot 13. panta 3. punkta x) apakšpunktu. |
| --- | --- |

b)

lēmumus attiecībā uz kopīgo darbību aprakstu un ar ko paredz nosacījumus to īstenošanai, kā minēts 13. panta 3. punkta g) apakšpunktā, pieņem iesaistītās dalībvalstis un Komisija, ievērojot to, ka locekļu balsstiesības proporcionāli atbilst to attiecīgajiem ieguldījumiem minētajā kopīgajā darbībā, ko aprēķina saskaņā ar metodiku, kas pieņemta, ievērojot 13. panta 3. punkta x) apakšpunktu.

4.   Attiecībā uz lēmumiem, ko pieņem saskaņā ar 13. panta 3. punkta b), c), d), e), f), k), l), p), q), t), u), w), x) un y) apakšpunktu, Komisijai valdē ir 26 % no kopējā balsu skaita.

5.   Attiecībā uz lēmumiem, kas nav 3. punkta b) apakšpunktā un 4. punktā minētie lēmumi, katrai dalībvalstij un Savienībai ir viena balss. Savienības balsi kopīgi nodod divi Komisijas pārstāvji.

6.   Valdes priekšsēdētājs piedalās balsošanā.

II Iedaļa

Izpilddirektors

16. pants

Izpilddirektora iecelšana amatā, atlaišana un pilnvaru termiņa pagarināšana

1.   Izpilddirektors ir persona, kam ir lietpratība un laba reputācija Kompetenču centra darbības jomās.

2.   Izpilddirektoru pieņem darbā Kompetenču centra pagaidu darbinieka statusā saskaņā ar Nodarbināšanas kārtības 2. panta a) apakšpunktu.

3.   Izpilddirektoru ieceļ valde no Komisijas ierosināto kandidātu saraksta pēc atklātas, pārredzamas un nediskriminējošas atlases procedūras.

4.   Lai noslēgtu līgumu ar izpilddirektoru, Kompetenču centru pārstāv valdes priekšsēdētājs.

5.   Izpilddirektora amata pilnvaru termiņš ir četri gadi. Pirms minētā laikposma beigām Komisija veic novērtējumu, kurā ņem vērā izpilddirektora darbības rezultātu izvērtējumu un Kompetenču centra turpmākos uzdevumus un izaicinājumus.

6.   Valde, rīkojoties pēc Komisijas priekšlikuma, kurā ņemts vērā 5. punktā minētais novērtējums, izpilddirektora amata pilnvaru termiņu var vienu reizi pagarināt uz laiku, kas nepārsniedz četrus gadus.

7.   Izpilddirektors, kura pilnvaru termiņš ir ticis pagarināts, nepiedalās citā atlases procedūrā uz to pašu amata vietu.

8.   Izpilddirektoru no amata atceļ tikai ar valdes lēmumu, kas pieņemts pēc Komisijas vai vismaz 50 % dalībvalstu priekšlikuma.

17. pants

Izpilddirektora uzdevumi

1.   Izpilddirektors ir atbildīgs par Kompetenču centra darbību un ikdienas pārvaldību, kā arī ir tā likumīgais pārstāvis. Izpilddirektors atskaitās valdei un veic savus pienākumus pilnīgi neatkarīgi saskaņā ar tam piešķirtajām pilnvarām. Izpilddirektoru atbalsta Kompetenču centra personāls.

2.   Izpilddirektors neatkarīgi veic vismaz šādus uzdevumus:

| a) | īsteno valdes pieņemtos lēmumus; |
| --- | --- |

a)

īsteno valdes pieņemtos lēmumus;

| b) | atbalsta valdes darbu, tās sēdēm nodrošina sekretariāta pakalpojumus un sniedz visu informāciju, kas vajadzīga tās pienākumu pildīšanai; |
| --- | --- |

b)

atbalsta valdes darbu, tās sēdēm nodrošina sekretariāta pakalpojumus un sniedz visu informāciju, kas vajadzīga tās pienākumu pildīšanai;

| c) | pēc apspriešanās ar valdi un Komisiju un ņemot vērā nacionālo koordinācijas centru un kopienas viedokli, sagatavo un iesniedz pieņemšanai valdē Kompetenču centra Programmu, kā arī– saskaņā ar Programmu – gada darba programmas projektu un daudzgadu darba programmas projektu, tostarp gada darba programmas īstenošanai nepieciešamo uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, uzaicinājumu izteikt ieinteresētību un uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus tvērumu, kā arī attiecīgo Komisijas un dalībvalstu ierosināto izdevumu aplēses; |
| --- | --- |

c)

pēc apspriešanās ar valdi un Komisiju un ņemot vērā nacionālo koordinācijas centru un kopienas viedokli, sagatavo un iesniedz pieņemšanai valdē Kompetenču centra Programmu, kā arī– saskaņā ar Programmu – gada darba programmas projektu un daudzgadu darba programmas projektu, tostarp gada darba programmas īstenošanai nepieciešamo uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, uzaicinājumu izteikt ieinteresētību un uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus tvērumu, kā arī attiecīgo Komisijas un dalībvalstu ierosināto izdevumu aplēses;

| d) | sagatavo un iesniedz pieņemšanai valdē gada budžeta projektu, tostarp attiecīgo 13. panta 3. punkta l) apakšpunktā minēto štatu sarakstu, kurā norādīts katras pakāpes un funkciju grupas pagaidu amata vietu skaits un līgumdarbinieku un norīkoto valsts ekspertu skaits, kas izteikts pilnslodzes ekvivalentos; |
| --- | --- |

d)

sagatavo un iesniedz pieņemšanai valdē gada budžeta projektu, tostarp attiecīgo 13. panta 3. punkta l) apakšpunktā minēto štatu sarakstu, kurā norādīts katras pakāpes un funkciju grupas pagaidu amata vietu skaits un līgumdarbinieku un norīkoto valsts ekspertu skaits, kas izteikts pilnslodzes ekvivalentos;

| e) | īsteno gada darba programmu un daudzgadu darba programmu un ziņo par to valdei; |
| --- | --- |

e)

īsteno gada darba programmu un daudzgadu darba programmu un ziņo par to valdei;

| f) | sagatavo Kompetenču centra gada darbības pārskata projektu, tostarp informāciju par attiecīgajiem izdevumiem un par Programmas un daudzgadu darba programmas īstenošanu; vajadzības gadījumā minētajam pārskatam pievieno priekšlikumus stratēģisko mērķu un prioritāšu īstenošanas vai pārformulēšanas turpmākai uzlabošanai; |
| --- | --- |

f)

sagatavo Kompetenču centra gada darbības pārskata projektu, tostarp informāciju par attiecīgajiem izdevumiem un par Programmas un daudzgadu darba programmas īstenošanu; vajadzības gadījumā minētajam pārskatam pievieno priekšlikumus stratēģisko mērķu un prioritāšu īstenošanas vai pārformulēšanas turpmākai uzlabošanai;

| g) | nodrošina efektīvu pārraudzības un izvērtēšanas procedūru ieviešanu saistībā ar Kompetenču centra darbības rezultātiem; |
| --- | --- |

g)

nodrošina efektīvu pārraudzības un izvērtēšanas procedūru ieviešanu saistībā ar Kompetenču centra darbības rezultātiem;

| h) | sagatavo rīcības plānu turpmākiem pasākumiem saistībā ar secinājumiem no 38. panta 2. un 4. punktā minētā īstenošanas ziņojuma un izvērtējuma, un ik pēc diviem gadiem iesniedz ziņojumus par progresu Eiropas Parlamentam un Komisijai; |
| --- | --- |

h)

sagatavo rīcības plānu turpmākiem pasākumiem saistībā ar secinājumiem no 38. panta 2. un 4. punktā minētā īstenošanas ziņojuma un izvērtējuma, un ik pēc diviem gadiem iesniedz ziņojumus par progresu Eiropas Parlamentam un Komisijai;

| i) | sagatavo un noslēdz nolīgumus ar nacionālajiem koordinācijas centriem; |
| --- | --- |

i)

sagatavo un noslēdz nolīgumus ar nacionālajiem koordinācijas centriem;

| j) | atbild par administratīviem, finanšu un personāla jautājumiem, tostarp par Kompetenču centra budžeta izpildi, pienācīgi ņemot vērā padomus, kas saņemti no attiecīgās iekšējās revīzijas struktūras saskaņā ar 13. panta 3. punkta e), l), t), u), v) un w) apakšpunktā minētajiem lēmumiem; |
| --- | --- |

j)

atbild par administratīviem, finanšu un personāla jautājumiem, tostarp par Kompetenču centra budžeta izpildi, pienācīgi ņemot vērā padomus, kas saņemti no attiecīgās iekšējās revīzijas struktūras saskaņā ar 13. panta 3. punkta e), l), t), u), v) un w) apakšpunktā minētajiem lēmumiem;

| k) | apstiprina un pārvalda uzaicinājumu izteikt priekšlikumus izsludināšanu saskaņā ar gada darba programmu un administrē tā rezultātā noslēgtos dotācijas nolīgumus un lēmumus; |
| --- | --- |

k)

apstiprina un pārvalda uzaicinājumu izteikt priekšlikumus izsludināšanu saskaņā ar gada darba programmu un administrē tā rezultātā noslēgtos dotācijas nolīgumus un lēmumus;

| l) | apstiprina finansējumam atlasīto darbību sarakstu, balstoties uz neatkarīgu ekspertu grupas izveidotu sarindojuma sarakstu; |
| --- | --- |

l)

apstiprina finansējumam atlasīto darbību sarakstu, balstoties uz neatkarīgu ekspertu grupas izveidotu sarindojuma sarakstu;

| m) | apstiprina un pārvalda uzaicinājumu izteikt piedāvājumus izsludināšanu saskaņā ar gada darba programmu un administrē tā rezultātā noslēgtos līgumus; |
| --- | --- |

m)

apstiprina un pārvalda uzaicinājumu izteikt piedāvājumus izsludināšanu saskaņā ar gada darba programmu un administrē tā rezultātā noslēgtos līgumus;

| n) | apstiprina finansēšanai atlasītos piedāvājumus; |
| --- | --- |

n)

apstiprina finansēšanai atlasītos piedāvājumus;

| o) | iesniedz gada pārskatu projektu un bilanci attiecīgajai iekšējai revīzijas struktūrai un pēc tam arī valdei; |
| --- | --- |

o)

iesniedz gada pārskatu projektu un bilanci attiecīgajai iekšējai revīzijas struktūrai un pēc tam arī valdei;

| p) | nodrošina, ka tiek veikta riska novērtēšana un riska pārvaldība; |
| --- | --- |

p)

nodrošina, ka tiek veikta riska novērtēšana un riska pārvaldība;

| q) | paraksta individuālus dotācijas nolīgumus, lēmumus un līgumus; |
| --- | --- |

q)

paraksta individuālus dotācijas nolīgumus, lēmumus un līgumus;

| r) | paraksta iepirkuma līgumus; |
| --- | --- |

r)

paraksta iepirkuma līgumus;

| s) | sagatavo rīcības plānu turpmākiem pasākumiem saistībā ar iekšējās vai ārējās revīzijas ziņojumu secinājumiem, kā arī izmeklēšanu, ko veicis Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), kurš izveidots ar Komisijas Lēmumu 1999/352/EK, EOTK, Euratom (16), un divreiz gadā par progresu ziņo Komisijai un regulāri – valdei; |
| --- | --- |

s)

sagatavo rīcības plānu turpmākiem pasākumiem saistībā ar iekšējās vai ārējās revīzijas ziņojumu secinājumiem, kā arī izmeklēšanu, ko veicis Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), kurš izveidots ar Komisijas Lēmumu 1999/352/EK, EOTK, Euratom (16), un divreiz gadā par progresu ziņo Komisijai un regulāri – valdei;

| t) | sagatavo Kompetenču centram piemērojamo finanšu noteikumu projektu; |
| --- | --- |

t)

sagatavo Kompetenču centram piemērojamo finanšu noteikumu projektu;

| u) | izveido efektīvu un lietderīgu iekšējās kontroles sistēmu un nodrošina tās darbību, kā arī ziņo valdei par jebkādām būtiskām pārmaiņām šādā sistēmā; |
| --- | --- |

u)

izveido efektīvu un lietderīgu iekšējās kontroles sistēmu un nodrošina tās darbību, kā arī ziņo valdei par jebkādām būtiskām pārmaiņām šādā sistēmā;

| v) | nodrošina efektīvu saziņu ar Savienības iestādēm un pēc uzaicinājuma ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei; |
| --- | --- |

v)

nodrošina efektīvu saziņu ar Savienības iestādēm un pēc uzaicinājuma ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei;

| w) | veic citus pasākumus, kas nepieciešami, lai novērtētu Kompetenču centra pamatuzdevuma un mērķu izpildi; |
| --- | --- |

w)

veic citus pasākumus, kas nepieciešami, lai novērtētu Kompetenču centra pamatuzdevuma un mērķu izpildi;

| x) | veic visus citus uzdevumus, ko izpilddirektoram uzticējusi vai deleģējusi valde. |
| --- | --- |

x)

veic visus citus uzdevumus, ko izpilddirektoram uzticējusi vai deleģējusi valde.

III Iedaļa

Stratēģisko Padomdevēju Grupa

18. pants

Stratēģisko padomdevēju grupas sastāvs

1.   Stratēģisko padomdevēju grupa sastāv no ne vairāk kā 20 locekļiem. Locekļus no to kopienas locekļu pārstāvju vidus, kas nav Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru pārstāvji, ieceļ valde pēc izpilddirektora priekšlikuma. Tiesības kandidēt ir tikai tādu locekļu pārstāvjiem, kurus nekontrolē trešā valsts vai trešā valstī iedibināta vienība. Iecelšanu veic saskaņā ar atklātu, pārredzamu un nediskriminējošu procedūru. Valde cenšas Stratēģisko padomdevēju grupas sastāvā panākt kopienas līdzsvarotu pārstāvību starp zinātniskajām, industriālajām un pilsoniskās sabiedrības vienībām, pieprasījuma un piedāvājuma puses industrijām, lieliem uzņēmumiem un MVU, kā arī līdzsvarotu pārstāvību ģeogrāfiskās izcelsmes un dzimumu ziņā. Tajā ir arī jācenšas panākt nozares iekšējais līdzsvars, ņemot vērā Savienības un visu dalībvalstu kohēziju kiberdrošības pētniecības, industrijas un tehnoloģiju jomā. Stratēģisko padomdevēju grupas sastāvs jāveido tā, lai tas ļautu veikt visaptverošu, nepārtrauktu un pastāvīgu dialogu starp kopienu un Kompetenču centru.

2.   Stratēģisko padomdevēju grupas locekļiem ir lietpratība attiecībā uz kiberdrošības pētniecību, industriālo attīstību, profesionālo pakalpojumu vai produktu piedāvāšanu, īstenošanu vai ieviešanu. Prasības attiecībā uz šādu lietpratību sīkāk precizē valde.

3.   Procedūras Stratēģisko padomdevēju grupas locekļu iecelšanai un Stratēģisko padomdevēju grupas darbībai nosaka valdes reglamentā un publisko.

4.   Stratēģisko padomdevēju grupas locekļu pilnvaru termiņš ir divi gadi. Minēto termiņu var pagarināt vienu reizi.

5.   Stratēģisko padomdevēju grupa var uzaicināt Komisijas un citu Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru, jo īpaši ENISA, pārstāvjus piedalīties tās darbā un atbalstīt to. Stratēģisko padomdevēju grupa pēc vajadzības, izskatot katru gadījumu atsevišķi, var uzaicināt papildu pārstāvjus no kopienas novērotāja, padomdevēja vai eksperta statusā, lai ņemtu vērā attīstības dinamiku kiberdrošības jomā. Valdes locekļi Stratēģisko padomdevēju grupas sanāksmēs var piedalīties kā novērotāji.

19. pants

Stratēģisko padomdevēju grupas darbība

1.   Stratēģisko padomdevēju grupa tiekas vismaz trīsreiz gadā.

2.   Stratēģisko padomdevēju grupa sniedz padomus valdei par darba grupu izveidi kopienas ietvaros saskaņā ar 13. panta 3. punkta n) apakšpunktu, kuru kompetencē būtu konkrēti jautājumi, kas saistīti ar Kompetenču centra darbību, ja minētie jautājumi tieši attiecas uz 20. pantā izklāstītajiem uzdevumiem un kompetenču jomām. Vajadzības gadījumā, šādas darba grupas ir pakļautas vispārējai koordinācijai, ko veic viens vai vairāki Stratēģisko padomdevēju grupas locekļi.

3.   Stratēģisko padomdevēju grupa savu priekšsēdētāju ievēl ar savu locekļu vienkāršu balsu vairākumu.

4.   Stratēģisko padomdevēju grupas sekretariātu nodrošina izpilddirektors un Kompetenču centra personāls, izmantojot esošos resursus un pienācīgi ņemot vērā Kompetenču centra kopējo darba slodzi. Līdzekļus, ko piešķir Stratēģisko padomdevēju grupas atbalstam, norāda gada budžeta projektā.

5.   Stratēģisko padomdevēju grupa savu reglamentu pieņem ar savu locekļu vienkāršu balsu vairākumu.

20. pants

Stratēģisko padomdevēju grupas uzdevumi

Stratēģisko padomdevēju grupa regulāri konsultē Kompetenču centru par Kompetenču centra pasākumu īstenošanu un nodrošina saziņu ar kopienu un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām. Turklāt Stratēģisko padomdevēju grupa:

| a) | attiecīgā gadījumā ņemot vērā kopienas un darba grupu, kas minētas 13. panta 3. punkta n) apakšpunktā, ieguldījumus, valdes noteiktajos termiņos izpilddirektoram un valdei sniedz un pastāvīgi atjaunina stratēģiskos padomus un ieguldījumu saistībā ar Programmu, gada darba programmu un daudzgadu darba programmu; |
| --- | --- |

a)

attiecīgā gadījumā ņemot vērā kopienas un darba grupu, kas minētas 13. panta 3. punkta n) apakšpunktā, ieguldījumus, valdes noteiktajos termiņos izpilddirektoram un valdei sniedz un pastāvīgi atjaunina stratēģiskos padomus un ieguldījumu saistībā ar Programmu, gada darba programmu un daudzgadu darba programmu;

| b) | konsultē valdi par darba grupu izveidi kopienas ietvaros saskaņā ar 13. panta 3. punkta n) apakšpunktu konkrētu jautājumu risināšanai saistībā ar Kompetenču centra darbu; |
| --- | --- |

b)

konsultē valdi par darba grupu izveidi kopienas ietvaros saskaņā ar 13. panta 3. punkta n) apakšpunktu konkrētu jautājumu risināšanai saistībā ar Kompetenču centra darbu;

| c) | pēc valdes apstiprinājuma saņemšanas lemj par to, lai rīkotu sabiedriskās apspriešanas, kurās var piedalīties visas ieinteresētās personas no publiskā un privātā sektora ar interesi kiberdrošības jomā, un rīko šādas apspriešanās nolūkā apkopot ieguldījumu, kas vajadzīgs saistībā ar a) punktā minētajiem stratēģiskajiem padomiem. |
| --- | --- |

c)

pēc valdes apstiprinājuma saņemšanas lemj par to, lai rīkotu sabiedriskās apspriešanas, kurās var piedalīties visas ieinteresētās personas no publiskā un privātā sektora ar interesi kiberdrošības jomā, un rīko šādas apspriešanās nolūkā apkopot ieguldījumu, kas vajadzīgs saistībā ar a) punktā minētajiem stratēģiskajiem padomiem.

III NODAĻA

Finanšu noteikumi

21. pants

Savienības un dalībvalstu finansiālais ieguldījums

1.   Kompetenču centru finansē Savienība, savukārt kopīgās darbības finansē Savienība un ar dalībvalstu brīvprātīgiem ieguldījumiem.

2.   Kopīgo darbību administratīvās un darbības izmaksas sedz Savienība un dalībvalstis, kas sniedz ieguldījumu kopīgajās darbībās, saskaņā ar Regulām (ES) 2021/695 un (ES) 2021/694.

3.   Savienības ieguldījums Kompetenču centrā administratīvo un darbības izmaksu segšanai ietver:

| a) | līdz 1 649 566 000 EUR no programmas “Digitālā Eiropa”, tostarp līdz 32 000 000 EUR administratīvajām izmaksām; |
| --- | --- |

a)

līdz 1 649 566 000 EUR no programmas “Digitālā Eiropa”, tostarp līdz 32 000 000 EUR administratīvajām izmaksām;

| b) | summu no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”, tostarp kopīgo darbību administratīvo izmaksu segšanai, – šāda summa ir vienāda ar summu, ko dalībvalstis iemaksā, ievērojot šā panta 7. punktu, bet kura nepārsniedz summu, kas noteikta gada darba programmā vai daudzgadu darba programmā pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” stratēģiskās plānošanas procesā, ko paredzēts veikt, ievērojot Regulas (ES) 2021/695 6. panta 6. punktu; |
| --- | --- |

b)

summu no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”, tostarp kopīgo darbību administratīvo izmaksu segšanai, – šāda summa ir vienāda ar summu, ko dalībvalstis iemaksā, ievērojot šā panta 7. punktu, bet kura nepārsniedz summu, kas noteikta gada darba programmā vai daudzgadu darba programmā pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” stratēģiskās plānošanas procesā, ko paredzēts veikt, ievērojot Regulas (ES) 2021/695 6. panta 6. punktu;

| c) | summu no citām attiecīgām Savienības programmām, kas vajadzīga, lai īstenotu Kompetenču centra uzdevumus vai sasniegtu tā mērķus, ņemot vērā lēmumus, kuri pieņemti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, ar kuriem izveido minētās programmas. |
| --- | --- |

c)

summu no citām attiecīgām Savienības programmām, kas vajadzīga, lai īstenotu Kompetenču centra uzdevumus vai sasniegtu tā mērķus, ņemot vērā lēmumus, kuri pieņemti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, ar kuriem izveido minētās programmas.

4.   Savienības maksimālo ieguldījumu izmaksā no Savienības vispārējā budžeta apropriācijām, kas piešķirtas programmai “Digitālā Eiropa”, īpašajai programmai, kura izveidota ar Lēmumu (ES) 2021/764 un ar kuru īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, un citām programmām un projektiem, kas ir Kompetenču centra vai Tīkla darbības jomā.

5.   Kompetenču centrs īsteno programmas “Digitālā Eiropa” un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” kiberdrošības darbības saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunkta iv) punktu.

6.   Ieguldījumus no Savienības programmām, kas nav minēti 3. un 4. punktā un kas ir daļa no Savienības līdzfinansējuma programmai, kuru īsteno viena no dalībvalstīm, neieskaita minētajos punktos minētā Savienības maksimālā finansiālā ieguldījuma aprēķinā.

7.   Dalībvalstis brīvprātīgi piedalās kopīgās darbībās ar brīvprātīgajiem finansiālajiem ieguldījumiem un/vai ieguldījumiem natūrā. Ja dalībvalsts piedalās kopīgā darbībā, minētās dalībvalsts finansiālais ieguldījums sedz administratīvās izmaksas proporcionāli tās ieguldījumam minētajā kopīgajā darbībā. Kopīgo darbību administratīvās izmaksas sedz no finansiālā ieguldījuma. Kopīgo darbību darbības izmaksas var segt no finansiālā ieguldījuma vai ieguldījuma natūrā, kā paredzēts pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” un programmā “Digitālā Eiropa”. Katras dalībvalsts ieguldījumi var būt atbalsts, kuru minētā dalībvalsts kopīgas darbības ietvaros sniedz saņēmējiem, kas iedibināti minētajā dalībvalstī. Dalībvalstu ieguldījumus natūrā veido attiecināmās izmaksas, kas radušās, nacionālajiem koordinācijas centriem un citām publiskajām vienībām piedaloties ar šo regulu finansētos projektos, no kurām atskaita jebkādu Savienības ieguldījumu minēto izmaksu segšanā. Ja projekti tiek finansēti no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”, attiecināmās izmaksas aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) 2021/695 36. pantu. Ja projekti tiek finansēti no programmas “Digitālā Eiropa”, attiecināmās izmaksas aprēķina saskaņā ar Finanšu regulu.

Paredzēto dalībvalstu kopējo brīvprātīgo ieguldījumu summu kopīgās darbībās saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, tostarp finansiālos ieguldījumus administratīvajām izmaksām, nosaka, lai tās ņemtu vērā pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” stratēģiskās plānošanas procesā, kas jāveic, ievērojot Regulas (ES) 2021/695 6. panta 6. punktu, ar valdes ieguldījumu. Darbībām saskaņā ar programmu “Digitālā Eiropa”, neatkarīgi no Regulas (ES) 2021/694 15. panta, dalībvalstis var veikt ieguldījumu Kompetenču centra izmaksās, ko līdzfinansē no programmas “Digitālā Eiropa” un kas ir mazāks nekā šā panta 3. punkta a) apakšpunktā norādītās summas.

8.   Dalībvalstu valsts līdzfinansējumu darbībām, ko atbalsta ar Savienības programmām, kas nav pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa” un programma “Digitālā Eiropa”, uzskata par dalībvalstu valsts ieguldījumiem, ciktāl minētie ieguldījumi ir daļa no kopīgajām darbībām un ir iekļautas Kompetenču centra darba programmā.

9.   Lai novērtētu šā panta 3. punktā un 22. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētos ieguldījumus, izmaksas nosaka atbilstīgi attiecīgās dalībvalsts ierastajai izmaksu uzskaites praksei, attiecīgajā dalībvalstī piemērojamiem grāmatvedības standartiem un piemērojamiem starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, un starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem. Izmaksas apstiprina neatkarīgs ārējs revidents, ko iecēlusi attiecīgā dalībvalsts. Ja apstiprināšanā rodas neskaidrības, Kompetenču centrs var pārbaudīt vērtēšanas metodi.

10.   Ja kāda dalībvalsts nav izpildījusi savas saistības attiecībā uz finansiālā ieguldījuma vai ieguldījuma natūrā kopīgajās darbībās, izpilddirektors par to rakstiski paziņo attiecīgajai dalībvalstij un nosaka saprātīgu termiņu, kurā šāda neizpilde ir jānovērš. Ja šāds stāvoklis minētajā termiņā netiek novērsts, izpilddirektors sasauc valdes sēdi, lai lemtu, vai līdz brīdim, līdz minētā dalībvalsts ir izpildījusi savus pienākumus, būtu jāatsauc attiecīgās saistības neizpildošās iesaistītās dalībvalsts balsstiesības vai būtu jāveic kādi citi pasākumi. Saistības nepildošās dalībvalsts balsstiesības attiecībā uz kopīgām darbībām tiek apturētas līdz saistību neizpildes novēršanai.

11.   Komisija var izbeigt, proporcionāli samazināt vai apturēt Savienības finansiālo ieguldījumu kopīgās darbībās, ja attiecībā uz 3. punkta b) apakšpunktā minētajiem ieguldījumiem finansētājas dalībvalstis neveic ieguldījumus, veic tos tikai daļēji vai novēloti. Komisijas veiktā Savienības finansiālā ieguldījuma izbeigšana, samazināšana vai apturēšana pēc summas un ilguma ir proporcionāla dalībvalstu ieguldījuma nesniegšanai, daļējai sniegšanai vai novēlotai sniegšanai.

12.   Finansētājas dalībvalstis līdz katra gada 31. janvārim ziņo valdei par 7. punktā minēto, katrā iepriekšējā finanšu gadā veikto ieguldījumu kopīgās darbībās ar Savienību vērtību.

22. pants

Kompetenču centra izmaksas un resursi

1.   Kompetenču centra administratīvās izmaksas katru gadu principā tiek segtas ar finansiāliem ieguldījumiem no Savienības. Papildu finansiālos ieguldījumus veic finansētājas dalībvalstis proporcionāli saviem brīvprātīgajiem ieguldījumiem kopīgās darbībās. Ja daļa no administratīvo izmaksu segšanai paredzētā ieguldījuma netiek izmantota, to var novirzīt Kompetenču centra darbības izmaksu segšanai.

2.   Kompetenču centra darbības izmaksas sedz, izmantojot:

| a) | Savienības finansiālo ieguldījumu; |
| --- | --- |

a)

Savienības finansiālo ieguldījumu;

| b) | kopīgu darbību gadījumā – brīvprātīgus finansētāju dalībvalstu finansiālus ieguldījumus vai ieguldījumus natūrā. |
| --- | --- |

b)

kopīgu darbību gadījumā – brīvprātīgus finansētāju dalībvalstu finansiālus ieguldījumus vai ieguldījumus natūrā.

3.   Kompetenču centra resursus, kas iekļauti tā budžetā, veido šādi ieguldījumi:

| a) | Savienības finansiālie ieguldījumi darbības un administratīvajās izmaksās; |
| --- | --- |

a)

Savienības finansiālie ieguldījumi darbības un administratīvajās izmaksās;

| b) | finansētāju dalībvalstu brīvprātīgi finansiālie ieguldījumi administratīvajās izmaksās kopīgu darbību gadījumā; |
| --- | --- |

b)

finansētāju dalībvalstu brīvprātīgi finansiālie ieguldījumi administratīvajās izmaksās kopīgu darbību gadījumā;

| c) | finansētāju dalībvalstu brīvprātīgi finansiālie ieguldījumi darbības izmaksās kopīgu darbību gadījumā; |
| --- | --- |

c)

finansētāju dalībvalstu brīvprātīgi finansiālie ieguldījumi darbības izmaksās kopīgu darbību gadījumā;

| d) | visi Kompetenču centra gūtie ieņēmumi; |
| --- | --- |

d)

visi Kompetenču centra gūtie ieņēmumi;

| e) | jebkādi citi finansiāli ieguldījumi, resursi vai ieņēmumi. |
| --- | --- |

e)

jebkādi citi finansiāli ieguldījumi, resursi vai ieņēmumi.

4.   Jebkādi finansētāju dalībvalstu Kompetenču centram iemaksāto ieguldījumu nestie procenti uzskatāmi par Kompetenču centra ieņēmumiem.

5.   Visi Kompetenču centra resursi un tā pasākumi ir vērsti uz tā mērķu sasniegšanu.

6.   Kompetenču Centram pieder visi aktīvi, ko tas radījis vai kas tam nodoti tā mērķu sasniegšanai. Neskarot attiecīgās finansēšanas programmas piemērojamos noteikumus, par tādu aktīvu īpašumtiesībām, kas radīti vai iegādāti kopīgās darbībās, lemj saskaņā ar 15. panta 3. punkta b) apakšpunktu.

7.   Izņemot gadījumu, kad Kompetenču centrs tiek likvidēts, jebkuri izdevumus pārsniedzoši ieņēmumi turpina būt Kompetenču centra īpašumā un netiek izmaksāti Kompetenču centra finansētājiem locekļiem.

8.   Kompetenču centrs cieši sadarbojas ar citām Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, pienācīgi ņemot vērā to attiecīgās pilnvaras un nedublējot esošos sadarbības mehānismus, lai tādējādi gūtu labumu no sinerģijām ar tiem un, ja tas ir iespējams un lietderīgi, lai samazinātu administratīvās izmaksas.

23. pants

Finanšu saistības

Kompetenču centra finanšu saistības nepārsniedz tā budžetā pieejamo vai tā locekļu atvēlēto finanšu resursu apjomu.

24. pants

Finanšu gads

Finanšu gads ilgst no 1. janvāra līdz 31. decembrim.

25. pants

Budžeta izveide

1.   Katru gadu izpilddirektors izstrādā Kompetenču centra ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu nākamajam finanšu gadam un kopā ar 13. panta 3. punkta l) apakšpunktā minēto štatu saraksta projektu nosūta valdei. Ieņēmumi un izdevumi ir līdzsvarā. Kompetenču centra izdevumi ietver personāla, administratīvās, infrastruktūras un darbības izmaksas. Administratīvie izdevumi ir pēc iespējas mazāki, tostarp pārceļot personālu vai amata vietas.

2.   Pamatojoties uz 1. punktā minēto ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu, katru gadu valde sagatavo Kompetenču centra ieņēmumu un izdevumu tāmi nākamajam finanšu gadam.

3.   Līdz katra gada 31. janvārim valde nosūta Komisijai šā panta 2. punktā minēto tāmi, kas ir daļa no vienotā plānošanas dokumenta projekta, kas minēts Deleģētās regulas (ES) 2019/715 32. panta 1. punktā.

4.   Pamatojoties uz šā panta 2. punktā minēto tāmi, Komisija Savienības budžeta projektā iekļauj aplēses, ko tā uzskata par vajadzīgām attiecībā uz šīs regulas 13. panta 3. punkta l) apakšpunktā minēto štatu sarakstu un tā ieguldījuma apjomu, kas maksājams no vispārējā budžeta, un iesniedz tās Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 313. un 314. pantu.

5.   Eiropas Parlaments un Padome apstiprina ieguldījuma apropriācijas Kompetenču centram.

6.   Eiropas Parlaments un Padome pieņem štatu sarakstu, kas minēts 13. panta 3. punkta l) apakšpunktā.

7.   Valde kopā ar gada darba programmu un daudzgadu darba programmu pieņem Kompetenču centra budžetu. Tas kļūst par galīgo budžetu pēc Savienības vispārējā budžeta pieņemšanas galīgajā redakcijā. Attiecīgā gadījumā valde Kompetenču centra budžetu un gada darba programmu pielāgo saskaņā ar Savienības vispārējo budžetu.

26. pants

Kompetenču centra pārskatu sniegšana un budžeta izpildes apstiprināšana

Kompetenču centra provizorisko un galīgo pārskatu iesniegšanu un budžeta izpildes apstiprināšanu veic atbilstīgi Finanšu regulas noteikumiem un grafikam un atbilstīgi Kompetenču centra finanšu noteikumiem.

27. pants

Darbības un finanšu pārskati

1.   Izpilddirektors katru gadu ziņo valdei par savu pienākumu izpildi saskaņā ar Kompetenču centra finanšu noteikumiem.

2.   Divu mēnešu laikā pēc katra finanšu gada beigām izpilddirektors iesniedz valdei apstiprināšanai gada darbības pārskatu par Kompetenču centra paveikto iepriekšējā kalendārajā gadā, jo īpaši saistībā ar konkrētā gada darba programmu un tā stratēģisko mērķu un prioritāšu sasniegšanu. Minētajā pārskatā ietver informāciju par šādiem jautājumiem:

| a) | paveiktās operatīvās darbības un attiecīgie izdevumi; |
| --- | --- |

a)

paveiktās operatīvās darbības un attiecīgie izdevumi;

| b) | iesniegtās darbības, tostarp to sadalījums atbilstīgi dalībnieku veidam, ieskaitot MVU, un dalībvalstīm; |
| --- | --- |

b)

iesniegtās darbības, tostarp to sadalījums atbilstīgi dalībnieku veidam, ieskaitot MVU, un dalībvalstīm;

| c) | finansējumam atlasītās darbības, tostarp to sadalījums pa dalībnieku veidiem, tai skaitā MVU, un pa dalībvalstīm, un norāde par Kompetenču centra ieguldījumu saistībā ar individuāliem dalībniekiem un darbībām; |
| --- | --- |

c)

finansējumam atlasītās darbības, tostarp to sadalījums pa dalībnieku veidiem, tai skaitā MVU, un pa dalībvalstīm, un norāde par Kompetenču centra ieguldījumu saistībā ar individuāliem dalībniekiem un darbībām;

| d) | šajā regulā noteiktā pamatuzdevuma un mērķu izpildi un sasniegšanu un turpmākas darbības priekšlikumiem minētā pamatuzdevuma izpildei un minēto mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

d)

šajā regulā noteiktā pamatuzdevuma un mērķu izpildi un sasniegšanu un turpmākas darbības priekšlikumiem minētā pamatuzdevuma izpildei un minēto mērķu sasniegšanai;

| e) | īstenošanas uzdevumu saskaņotība ar Programmu un daudzgadu darba programmu. |
| --- | --- |

e)

īstenošanas uzdevumu saskaņotība ar Programmu un daudzgadu darba programmu.

3.   Gada darbības pārskatu pēc tam, kad valde to ir apstiprinājusi, dara publiski pieejamu.

28. pants

Finanšu noteikumi

Kompetenču centrs pieņem savus īpašos finanšu noteikumus saskaņā ar Finanšu regulas 70. pantu.

29. pants

Savienības finanšu interešu aizsardzība

1.   Kompetenču centrs veic piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, Savienības finanšu intereses tiek aizsargātas ar krāpšanas, korupcijas un jebkādu citu nelikumīgu darbību novēršanas pasākumiem, regulārām un efektīvām pārbaudēm un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un atturošus administratīvus sodus.

2.   Kompetenču centrs piešķir Komisijas personālam un citām Komisijas, kā arī Revīzijas palātas pilnvarotajām personām piekļuvi Kompetenču centra objektiem un telpām un visai informācijai, tostarp informācijai elektroniskā formātā, kas nepieciešama revīziju veikšanai.

3.   OLAF var veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un inspekcijas uz vietas, saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas paredzētas Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (17) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (18), ar mērķi noteikt, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai kādas citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Savienības finanšu intereses saistībā ar dotācijas nolīgumu vai līgumu, kas tieši vai netieši finansēts saskaņā ar šo regulu.

4.   Neskarot 1., 2. un 3. punktu, līgumi un dotācijas nolīgumi, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, ietver noteikumus, kas nepārprotami pilnvaro Komisiju, Kompetenču centru, Revīzijas palātu un OLAF saskaņā ar savu attiecīgo kompetenci veikt šādas revīzijas un izmeklēšanu. Ja darbības īstenošanai pilnā apmērā vai daļēji tiek izmantoti ārpakalpojumi vai tā tiek deleģēta tālāk, vai ja ir vajadzīgs noslēgt publiskā iepirkuma līgumu vai piešķirt finansiālu atbalstu trešai personai, attiecīgajā līgumā vai dotācijas nolīgumā iekļauj līgumslēdzēja vai atbalsta saņēmēja pienākumu nodrošināt, ka jebkura iesaistītā trešā persona nepārprotami akceptē minētās Komisijas, Kompetenču centra, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras.

IV NODAĻA

Kompetenču centra personāls

30. pants

Personāls

1.   Uz Kompetenču centra personālu attiecas Civildienesta noteikumi un Nodarbināšanas kārtība, un noteikumi, kurus Savienības iestādes kopīgi pieņēmušas, lai piemērotu Civildienesta noteikumus un Nodarbināšanas kārtību.

2.   Valde attiecībā uz Kompetenču centra personālu īsteno pilnvaras, kas ar Civildienesta noteikumiem piešķirtas iecēlējinstitūcijai, un pilnvaras, kas ar Nodarbināšanas kārtību piešķirtas iestādei, kura pilnvarota slēgt līgumu (turpmāk “iecēlējinstitūcijas pilnvaras”).

3.   Saskaņā ar Civildienesta noteikumu 110. pantu, pamatojoties uz Civildienesta noteikumu 2. panta 1. punktu un Nodarbināšanas kārtības 6. pantu, valde pieņem lēmumu, ar kuru attiecīgās iecēlējinstitūcijas pilnvaras piešķir izpilddirektoram un definē nosacījumus, kādos minēto deleģējumu var apturēt. Izpilddirektors ir pilnvarots minētās pilnvaras deleģēt tālāk.

4.   Izņēmuma apstākļos valde ar lēmumu var uz laiku apturēt iecēlējinstitūcijas pilnvaru deleģējumu izpilddirektoram un jebkādu izpilddirektora veiktu pilnvaru tālākdeleģēšanu. Šādā gadījumā valde pati īsteno iecēlējinstitūcijas pilnvaras vai deleģē tās vienam no tās locekļiem vai kādam Kompetenču centra personāla darbiniekam, kurš nav izpilddirektors.

5.   Valde pieņem Civildienesta noteikumu un Nodarbināšanas kārtības īstenošanas noteikumus saskaņā ar Civildienesta noteikumu 110. pantu.

6.   Personāla resursus nosaka 13. panta 3. punkta l) apakšpunktā minētajā štatu sarakstā, kurā norāda pagaidu amata vietu skaitu pa funkciju grupām un pakāpēm un līgumdarbinieku skaitu, izteiktu pilnslodzes ekvivalentos, atbilstīgi Kompetenču centra gada budžetam.

7.   Kompetenču centrā vajadzīgos cilvēkresursus pirmām kārtām nodrošina, pārceļot personālu vai amata vietas no Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām un pieņemot darbā papildu cilvēkresursus. Kompetenču centra personālā var būt pagaidu darbinieki un līgumdarbinieki.

8.   Visas ar personālu saistītās izmaksas sedz Kompetenču centrs.

31. pants

Norīkotie valsts eksperti un cits personāls

1.   Kompetenču centrs var izmantot norīkotos valsts ekspertus vai citus darbiniekus, kuri nav nodarbināti Kompetenču centrā.

2.   Valde, vienojoties ar Komisiju, pieņem lēmumu, ar ko paredz noteikumus par valsts ekspertu norīkošanu Kompetenču centrā.

32. pants

Privilēģijas un imunitāte

Uz Kompetenču centru un tā personālu attiecas Protokols Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā, kas pievienots LES un LESD.

V NODAĻA

Kopīgie noteikumi

33. pants

Drošības noteikumi

1.   Regulas (ES) 2021/694 12. pants attiecas uz dalību visās Kompetenču centra finansētajās darbībās.

2.   Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” finansētajām darbībām piemēro šādus īpašos drošības noteikumus:

| a) | Regulas (ES) 2021/695 38. panta 1. punkta nolūkos, ja tas paredzēts gada darba programmā, vienkāršu licenču piešķiršana var attiekties tikai uz tām trešām personām, kuras iedibinātas vai tiek uzskatītas par iedibinātām dalībvalstī un kuras kontrolē minētā dalībvalsts vai minētās dalībvalsts valstspiederīgie; |
| --- | --- |

a)

Regulas (ES) 2021/695 38. panta 1. punkta nolūkos, ja tas paredzēts gada darba programmā, vienkāršu licenču piešķiršana var attiekties tikai uz tām trešām personām, kuras iedibinātas vai tiek uzskatītas par iedibinātām dalībvalstī un kuras kontrolē minētā dalībvalsts vai minētās dalībvalsts valstspiederīgie;

| b) | Regulas (ES) 2021/695 40. panta 4. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta nolūkos licences nodošana tiesību subjektam, kas iedibināts asociētā valstī vai kas iedibināts Savienībā, bet tiek kontrolēts no trešām valstīm, ir pamats iebildumiem pret rezultātu īpašumtiesību maiņu vai pret ekskluzīvas licences piešķiršanu attiecībā uz rezultātiem; |
| --- | --- |

b)

Regulas (ES) 2021/695 40. panta 4. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta nolūkos licences nodošana tiesību subjektam, kas iedibināts asociētā valstī vai kas iedibināts Savienībā, bet tiek kontrolēts no trešām valstīm, ir pamats iebildumiem pret rezultātu īpašumtiesību maiņu vai pret ekskluzīvas licences piešķiršanu attiecībā uz rezultātiem;

| c) | Regulas (ES) 2021/695 41. panta 7. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta nolūkos, ja tas paredzēts gada darba programmā, piekļuves tiesību, kā definēts minētās regulas 2. panta 9) punktā, piešķiršana var tikt ierobežota, piešķirot to tikai tiesību subjektam, kas iedibināts vai ko uzskata par iedibinātu dalībvalstī un ko kontrolē minētā dalībvalsts vai minētās dalībvalsts valstspiederīgie. |
| --- | --- |

c)

Regulas (ES) 2021/695 41. panta 7. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta nolūkos, ja tas paredzēts gada darba programmā, piekļuves tiesību, kā definēts minētās regulas 2. panta 9) punktā, piešķiršana var tikt ierobežota, piešķirot to tikai tiesību subjektam, kas iedibināts vai ko uzskata par iedibinātu dalībvalstī un ko kontrolē minētā dalībvalsts vai minētās dalībvalsts valstspiederīgie.

34. pants

Pārredzamība

1.   Kompetenču centrs savā darbībā nodrošina augstu pārredzamības līmeni.

2.   Kompetenču centrs nodrošina, ka sabiedrība un visas ieinteresētās personas savlaicīgi saņem atbilstošu, objektīvu, ticamu un viegli pieejamu informāciju, jo īpaši attiecībā uz tā darba rezultātiem. Tas arī publisko interešu deklarācijas, kas iesniegtas saskaņā ar 43. pantu. Minētās prasības attiecas arī uz nacionālajiem koordinācijas centriem, kopienu un Stratēģisko padomdevēju grupu saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem.

3.   Valde pēc izpilddirektora priekšlikuma var atļaut ieinteresētajām personām novērot dažu Kompetenču centra pasākumu norisi.

4.   Kompetenču centrs Kompetenču centra valdes reglamentā un Stratēģisko padomdevēju grupas reglamentā nosaka praktiskos pasākumus, lai īstenotu šā panta 1. un 2. punktā minētos pārredzamības noteikumus. Attiecībā uz darbībām, kuras finansē no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”, minētajos noteikumos un pasākumos tiek ņemta vērā Regula (ES) 2021/695.

35. pants

Dzimumu līdzsvars

Šīs regulas īstenošanā, izvirzot kandidātus vai ierosinot pārstāvjus, Komisija, dalībvalstis un citas institucionālā un privātā sektora ieinteresētās personas izvēlas pārstāvjus no vairākiem kandidātiem, ja tas ir iespējams un ar mērķi nodrošināt dzimumu līdzsvaru.

36. pants

Drošības noteikumi par klasificētas informācijas un sensitīvas neklasificētas informācijas aizsardzību

1.   Pēc Komisijas apstiprinājuma saņemšanas valde pieņem Kompetenču centra drošības noteikumus. Minētajiem drošības noteikumiem piemēro drošības principus un noteikumus, kas paredzēti Komisijas Lēmumos (ES, Euratom) 2015/443 (19) un (ES, Euratom) 2015/444 (20).

2.   Valdes locekļi, izpilddirektors, ārējie eksperti, kas piedalās ad hoc darba grupās, un Kompetenču centra personāls ievēro konfidencialitātes prasības saskaņā ar LESD 339. pantu arī pēc tam, kad ir beiguši pildīt attiecīgos amata pienākumus.

3.   Kompetenču centrs var veikt nepieciešamos pasākumus, lai atvieglotu ar tā uzdevumiem saistītās informācijas apmaiņu ar Komisiju un dalībvalstīm un attiecīgā gadījumā ar attiecīgajām Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām. Attiecībā uz jebkādām minētajā nolūkā noslēgtām administratīvām vienošanām attiecībā uz ES klasificētas informācijas (ESKI) koplietošanu vai, ja šādas vienošanās nepastāv, jebkādu ESKI ārkārtas ad hoc izpaušanu iepriekš tiek saņemts Komisijas apstiprinājums.

37. pants

Piekļuve dokumentiem

1.   Kompetenču centrā glabātajiem dokumentiem piemēro Regulu (EK) Nr. 1049/2001.

2.   Līdz 2021. gada 29. decembrim valde pieņem pasākumus Regulas (EK) Nr. 1049/2001 īstenošanai.

3.   Par lēmumiem, ko Kompetenču centrs pieņem, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1049/2001 8. pantu, var iesniegt sūdzību Ombudam saskaņā ar LESD 228. pantu vai prasību Eiropas Savienības Tiesā saskaņā ar LESD 263. pantu.

38. pants

Pārraudzība, izvērtēšana un pārskatīšana

1.   Kompetenču centrs nodrošina, ka tā pasākumi, tostarp tie, ko pārvalda ar nacionālo koordinācijas centru un Tīkla starpniecību, tiek regulāri un sistemātiski pārraudzīti un periodiski izvērtēti. Kompetenču centrs nodrošina, ka datu vākšana 4. panta 3. punkta b) apakšpunktā minēto Savienības finansēšanas programmu īstenošanas un rezultātu pārraudzībai norit efektīvi, lietderīgi un savlaicīgi, un Savienības līdzekļu saņēmējiem un dalībvalstīm piemēro samērīgas ziņošanas prasības. Minētā izvērtējuma secinājumus publisko.

2.   Tiklīdz ir pieejama pietiekama informācija par šīs regulas īstenošanu, un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 30 mēnešus pēc dienas, kas noteikta 46. panta 4. punktā, Komisija sagatavo Kompetenču centra darbību īstenošanas ziņojumu, ņemot vērā valdes, nacionālo koordinācijas centru un kopienas sākotnējo ieguldījumu. Komisija minēto īstenošanas ziņojumu līdz 2024. gada 30. jūnijam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei. Kompetenču centrs un dalībvalstis sniedz Komisijai informāciju, kas nepieciešama minētā ziņojuma sagatavošanai.

3.   Šā panta 2. punktā minētais īstenošanas ziņojums ietver novērtējumu par:

| a) | Kompetenču centra darbspēju attiecībā uz tā pamatuzdevumu, mērķiem, pilnvarām un uzdevumiem, kā arī sadarbību un koordināciju ar citām attiecīgām ieinteresētām personām, jo īpaši nacionālajiem koordinācijas centriem, kopienu un ENISA; |
| --- | --- |

a)

Kompetenču centra darbspēju attiecībā uz tā pamatuzdevumu, mērķiem, pilnvarām un uzdevumiem, kā arī sadarbību un koordināciju ar citām attiecīgām ieinteresētām personām, jo īpaši nacionālajiem koordinācijas centriem, kopienu un ENISA;

| b) | Kompetenču centra sasniegtajiem rezultātiem, ņemot vērā tā pamatuzdevumu, mērķus, pilnvaras un uzdevumus un jo īpaši Kompetenču centra efektivitāti Savienības līdzekļu koordinēšanā un lietpratības apkopošanā; |
| --- | --- |

b)

Kompetenču centra sasniegtajiem rezultātiem, ņemot vērā tā pamatuzdevumu, mērķus, pilnvaras un uzdevumus un jo īpaši Kompetenču centra efektivitāti Savienības līdzekļu koordinēšanā un lietpratības apkopošanā;

| c) | īstenošanas uzdevumu saskaņotību ar Programmu un daudzgadu darba programmu; |
| --- | --- |

c)

īstenošanas uzdevumu saskaņotību ar Programmu un daudzgadu darba programmu;

| d) | Kompetenču centra koordināciju un sadarbību ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” un programmas “Digitālā Eiropa” programmu komiteju, jo īpaši nolūkā palielināt saskaņotību un sinerģijas ar Programmu, gada darba programmu, daudzgadu darba programmu, pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” un programmu “Digitālā Eiropa”; |
| --- | --- |

d)

Kompetenču centra koordināciju un sadarbību ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” un programmas “Digitālā Eiropa” programmu komiteju, jo īpaši nolūkā palielināt saskaņotību un sinerģijas ar Programmu, gada darba programmu, daudzgadu darba programmu, pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” un programmu “Digitālā Eiropa”;

| e) | kopīgām darbībām. |
| --- | --- |

e)

kopīgām darbībām.

4.   Pēc šā panta 2. punktā minētā īstenošanas ziņojuma iesniegšanas Komisija veic Kompetenču centra izvērtējumu, ņemot vērā valdes, nacionālo koordinācijas centru un kopienas sākotnējo ieguldījumu. Minētajā izvērtējumā pēc vajadzības min vai atjaunina šā panta 3. punktā minētos novērtējumus, un to veic pirms 47. panta 1. punktā minētā termiņa beigām, lai savlaicīgi noteiktu, vai ir lietderīgi pagarināt Kompetenču centra pilnvaras pēc minētā laikposma. Minētajā izvērtējumā novērtē juridiskos un administratīvos aspektus saistībā ar Kompetenču centra pilnvarām un potenciālu radīt sinerģijas ar citām Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām un izvairīties no sadrumstalotības to vidū.

Ja Komisija uzskata, ka Kompetenču centra darba turpināšana ir pamatota, ņemot vērā tā pamatuzdevumu, mērķus, pilnvaras un uzdevumus, tā var nākt klajā ar leģislatīvā akta priekšlikumu pagarināt 47. pantā noteikto Kompetenču centra pilnvaru termiņu.

5.   Pamatojoties uz 2. punktā minētā īstenošanas ziņojuma secinājumiem, Komisija var veikt atbilstīgas darbības.

6.   Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ieguldījuma pārraudzība, izvērtēšana, pakāpeniska pārtraukšana un atjaunošana notiek saskaņā ar Regulas (ES) 2021/695 10., 50. un 52. pantu un apstiprināto īstenošanas kārtību.

7.   Programmas “Digitālā Eiropa” ieguldījuma pārraudzība, ziņošana un izvērtēšana notiek saskaņā ar Regulas (ES) 2021/694 24. un 25. pantu.

8.   Kompetenču centra likvidācijas gadījumā Komisija veic Kompetenču centra galīgo izvērtējumu sešu mēnešu laikā no Kompetenču centra likvidēšanas, un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā divus gadus pēc 47. pantā minētās likvidācijas procedūras uzsākšanas. Minētā galīgā izvērtējuma rezultātus iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei.

39. pants

Kompetenču centra tiesībsubjektība

1.   Kompetenču centram piemīt tiesībsubjektība.

2.   Katrā dalībvalstī Kompetenču centram ir visplašākā tiesībspēja un rīcībspēja, kas attiecīgās dalībvalsts tiesību aktos paredzēta juridiskajām personām. Tas jo īpaši var iegūt vai atsavināt kustamu un nekustamu īpašumu un būt par pusi tiesas procesā.

40. pants

Kompetenču centra atbildība

1.   Kompetenču centra līgumisko atbildību reglamentē tiesību akti, kas piemērojami attiecīgajam nolīgumam, lēmumam vai līgumam.

2.   Ārpuslīgumiskas atbildības gadījumā Kompetenču centrs saskaņā ar vispārējiem principiem, kas ir kopīgi dalībvalstu tiesību aktiem, atlīdzina jebkādu kaitējumu, ko, pildot savus pienākumus, radījuši tā darbinieki.

3.   Visus Kompetenču centra veiktos maksājumus attiecībā uz 1. un 2. punktā minēto atbildību un ar to saistītās izmaksas un izdevumus uzskata par Kompetenču centra izdevumiem un sedz no tā resursiem.

4.   Par savu pienākumu izpildi atbild vienīgi pats Kompetenču centrs.

41. pants

Eiropas Savienības Tiesas kompetence un piemērojamie tiesību akti

1.   Eiropas Savienības Tiesai ir kompetence:

| a) | pieņemt spriedumu lietās saskaņā ar jebkuru šķīrējklauzulu, kas iekļauta Kompetenču centra pieņemtajos lēmumos vai noslēgtajos nolīgumos vai līgumos; |
| --- | --- |

a)

pieņemt spriedumu lietās saskaņā ar jebkuru šķīrējklauzulu, kas iekļauta Kompetenču centra pieņemtajos lēmumos vai noslēgtajos nolīgumos vai līgumos;

| b) | strīdos par kaitējuma, kuru radījuši Kompetenču centra darbinieki, pildot savus pienākumus, kompensāciju; |
| --- | --- |

b)

strīdos par kaitējuma, kuru radījuši Kompetenču centra darbinieki, pildot savus pienākumus, kompensāciju;

| c) | visos strīdos starp Kompetenču centru un tā personālu atbilstīgi ierobežojumiem un nosacījumiem, kas paredzēti Civildienesta noteikumos. |
| --- | --- |

c)

visos strīdos starp Kompetenču centru un tā personālu atbilstīgi ierobežojumiem un nosacījumiem, kas paredzēti Civildienesta noteikumos.

2.   Visos gadījumos, uz kuriem neattiecas šī regula vai citi Savienības tiesību akti, piemēro Kompetenču centra mītnes dalībvalsts tiesību aktus.

42. pants

Savienības un dalībvalstu atbildība un apdrošināšana

1.   Attiecībā uz Kompetenču centra parādiem Savienības un dalībvalstu finansiālā atbildība attiecas tikai uz ieguldījumu, ko tie jau snieguši administratīvo izmaksu segšanai.

2.   Kompetenču centrs noslēdz un uztur spēkā pienācīgus apdrošināšanas līgumus.

43. pants

Interešu konflikti

Valde pieņem noteikumus interešu konfliktu novēršanai, apzināšanai un atrisināšanai attiecībā uz Centra locekļiem, struktūrām un personālu, tostarp izpilddirektoru. Minētajos noteikumos saskaņā ar Finanšu regulu ietver noteikumus, kas paredzēti, lai izvairītos no interešu konfliktiem, kuros var būt iesaistīti valdes, kā arī Stratēģisko padomdevēju grupas locekļu pārstāvji, tostarp noteikumus par jebkādām interešu deklarācijām. Attiecībā uz interešu konfliktiem nacionālajiem koordinācijas centriem piemēro valsts tiesību aktus.

44. pants

Personas datu aizsardzība

1.   Uz Kompetenču centra veikto personas datu apstrādi attiecas Regula (ES) 2018/1725.

2.   Valde pieņem īstenošanas pasākumus, kā minēts Regulas (ES) 2018/1725 45. panta 3. punktā. Valde var pieņemt papildu pasākumus, kas Kompetenču centram nepieciešami minētās regulas piemērošanai.

45. pants

Atbalsts no uzņemošās dalībvalsts

Kompetenču centrs un uzņemošā dalībvalsts, kurā atrodas tā mītne, var noslēgt administratīvu vienošanos par privilēģijām un imunitāti, kā arī par citu atbalstu, ko minētā dalībvalsts sniedz Kompetenču centram.

VI NODAĻA

Nobeiguma noteikumi

46. pants

Sākotnējās darbības

1.   Komisija uzņemas atbildību par Kompetenču centra izveidi un darbības sākumu, līdz tas ir pietiekami darbotiesspējīgs, lai pats izpildītu savu budžetu. Komisija saskaņā ar Savienības tiesību aktiem veic visas nepieciešamās darbības, iesaistot Kompetenču centra kompetentās struktūras.

2.   Šā panta 1. punkta nolūkā Komisija var iecelt pagaidu izpilddirektoru līdz brīdim, kad izpilddirektors sāk pildīt savus pienākumus pēc tam, kad valde izpilddirektoru ir iecēlusi amatā saskaņā ar 16. pantu. Pagaidu izpilddirektors pilda izpilddirektora pienākumus, un viņam var palīdzēt ierobežots skaits Komisijas darbinieku. Komisija var norīkot uz Kompetenču centru ierobežotu skaitu savu darbinieku pagaidu režīmā.

3.   Pagaidu izpilddirektors var atļaut visus maksājumus, ko sedz no apropriācijām, kuras paredzētas Kompetenču centra gada budžetā, kad valde to ir pieņēmusi, kā arī slēgt nolīgumus un līgumus, tostarp darba līgumus, un pieņemt lēmumus pēc 13. panta 3. punkta l) apakšpunktā minētā štatu saraksta pieņemšanas.

4.   Pagaidu izpilddirektors, vienojies ar izpilddirektoru un saņēmis valdes apstiprinājumu, nosaka datumu, no kura Kompetenču centrs spēs izpildīt savu budžetu. No minētā datuma Komisija neuzņemas saistības un neveic maksājumus saistībā ar Kompetenču centra pasākumiem.

47. pants

Ilgums

1.   Kompetenču centru izveido laikposmam no 2021. gada 28. jūnija līdz 2029. gada 31. decembrim.

2.   Ja vien Kompetenču centra pilnvaru termiņš netiek pagarināts saskaņā ar 38. panta 4. punktu, šā panta 1. punktā minētā laikposma beigās automātiski iesāk likvidācijas procedūru.

3.   Lai īstenotu Kompetenču centra likvidācijas procedūru, valde ieceļ vienu vai vairākus likvidatorus, kas izpilda valdes lēmumus.

4.   Likvidējot Kompetenču centru, tā aktīvus izmanto, lai segtu Centra saistības un izdevumus, kas saistīti ar tā likvidāciju. Jebkurš pārpalikums tiek sadalīts starp Savienību un finansētājām dalībvalstīm proporcionāli to finansiālajam ieguldījumam Kompetenču centrā. Jebkādu šādu Savienībai atdotu pārpalikumu atgriež Savienības budžetā.

48. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 20. maijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

D.M. SASSOLI

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

A.P. ZACARIAS

---

(1)  
  OV C 159, 10.5.2019., 63. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 17. aprīļa nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2021. gada 20. aprīļa nostāja pirmajā lasījumā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta). Eiropas Parlamenta 2021. gada 19. maija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

2

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/1148 (2016. gada 6. jūlijs) par pasākumiem nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas sistēmu drošību visā Savienībā (OV L 194, 19.7.2016., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/695 (2021. gada 28. aprīlis), ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, nosaka tās dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulas (ES) Nr. 1290/2013 un (ES) Nr. 1291/2013 (OV L 170, 12.5.2021., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/694 (2021. gada 29. aprīlis), ar ko izveido programmu “Digitālā Eiropa” un atceļ Lēmumu (ES) 2015/2240 (OV L 166, 11.5.2021., 1. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/881 (2019. gada 17. aprīlis) par ENISA (Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūra) un par informācijas un komunikācijas tehnoloģiju kiberdrošības sertifikāciju, un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 526/2013 (Kiberdrošības akts) (OV L 151, 7.6.2019., 15. lpp.).

6

ENISA

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1291/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 104. lpp.).

7

(8)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/715 (2018. gada 18. decembris) par finanšu pamatregulu struktūrām, kas izveidotas saskaņā ar LESD un Euratom līgumu un minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 70. pantā (OV L 122, 10.5.2019., 1. lpp.).

8

Euratom

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

11

(12)  Padomes Lēmums (ES) 2021/764 (2021. gada 10. maijs), ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, un atceļ Lēmumu 2013/743/ES (OV L 167 I, 12.5.2021., 1. lpp.).

12

(13)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/173 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Eiropas Klimata, infrastruktūras un vides izpildaģentūru, Eiropas Veselības un digitālo izpildaģentūru, Eiropas Pētniecības izpildaģentūru, Eiropas Inovācijas padomes un MVU izpildaģentūru, Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūru un Eiropas Izglītības un kultūras izpildaģentūru un atceļ Īstenošanas lēmumus 2013/801/ES, 2013/771/ES, 2013/778/ES, 2013/779/ES, 2013/776/ES un 2013/770/ES (OV L 50, 15.2.2021., 9. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/794 (2016. gada 11. maijs) par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI (OV L 135, 24.5.2016., 53. lpp.).

14

(15)  
  OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp..

15

(16)  Komisijas Lēmums 1999/352/EK, EOTK, Euratom (1999. gada 28. aprīlis), ar ko izveido Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF) (OV L 136, 31.5.1999., 20. lpp.).

16

OLAF

(17)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

18

OLAF

(19)  Komisijas Lēmums (ES, Euratom) 2015/443 (2015. gada 13. marts) par drošību Komisijā (OV L 72, 17.3.2015., 41. lpp.).

19

(20)  Komisijas Lēmums (ES, Euratom) 2015/444 (2015. gada 13. marts) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 72, 17.3.2015., 53. lpp.).

20

---

| 8.6.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 202/32 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 202/32

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2021/888

(2021. gada 20. maijs),

ar ko izveido programmu “Eiropas Solidaritātes korpuss” un atceļ Regulas (ES) 2018/1475 un (ES) Nr. 375/2014

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 165. panta 4. punktu, 166. panta 4. punktu un 214. panta 5. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Savienības pamatā ir tās pilsoņu un dalībvalstu solidaritāte. Minētā universālā un kopīgā vērtība nosaka Savienības rīcību un nodrošina vajadzīgo vienotību, kas nepieciešama, lai risinātu pašreizējās un turpmākās sabiedrības problēmas, kuru novēršanā Eiropas jaunieši vēlas sniegt savu ieguldījumu, praksē apliecinādami solidaritāti. Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantā solidaritāte ir izcelta kā viens no Eiropas Savienības galvenajiem principiem. Minētais princips minēts arī LES 21. panta 1. punktā kā viens no Savienības ārējās darbības pamatprincipiem. |
| --- | --- |

(1)

Savienības pamatā ir tās pilsoņu un dalībvalstu solidaritāte. Minētā universālā un kopīgā vērtība nosaka Savienības rīcību un nodrošina vajadzīgo vienotību, kas nepieciešama, lai risinātu pašreizējās un turpmākās sabiedrības problēmas, kuru novēršanā Eiropas jaunieši vēlas sniegt savu ieguldījumu, praksē apliecinādami solidaritāti. Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantā solidaritāte ir izcelta kā viens no Eiropas Savienības galvenajiem principiem. Minētais princips minēts arī LES 21. panta 1. punktā kā viens no Savienības ārējās darbības pamatprincipiem.

| (2) | Ņemot vērā, ka pasaulē ievērojami pieaug humanitārās vajadzības, un lai Savienības iedzīvotāju vidū sekmīgāk veicinātu solidaritāti un humānās palīdzības pamanāmību, ir jāattīsta solidaritāte gan starp dalībvalstīm, gan ar trešām valstīm, kuras saskārušās ar cilvēka izraisītām vai dabas katastrofām. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā, ka pasaulē ievērojami pieaug humanitārās vajadzības, un lai Savienības iedzīvotāju vidū sekmīgāk veicinātu solidaritāti un humānās palīdzības pamanāmību, ir jāattīsta solidaritāte gan starp dalībvalstīm, gan ar trešām valstīm, kuras saskārušās ar cilvēka izraisītām vai dabas katastrofām.

| (3) | Brīvprātīgajām humānās palīdzības darbībām būtu jāveicina vajadzībām atbilstoši humānās palīdzības pasākumi, un šo darbību pamatā vajadzētu būt Eiropas konsensam par humāno palīdzību, kas izklāstīts Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju, Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas kopīgajā paziņojumā “Eiropas konsenss par humāno palīdzību” (4). Būtu jāveicina starptautiskās humanitārās tiesības un cilvēktiesības. |
| --- | --- |

(3)

Brīvprātīgajām humānās palīdzības darbībām būtu jāveicina vajadzībām atbilstoši humānās palīdzības pasākumi, un šo darbību pamatā vajadzētu būt Eiropas konsensam par humāno palīdzību, kas izklāstīts Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju, Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas kopīgajā paziņojumā “Eiropas konsenss par humāno palīdzību” (4). Būtu jāveicina starptautiskās humanitārās tiesības un cilvēktiesības.

| (4) | Attiecīgos gadījumos būtu jāņem vērā, ka nolūkā veicināt saskaņotu starptautisko reakciju uz humanitārām krīzēm, Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Humānās palīdzības koordinācijas birojam ir uzticēta centrālā un vispārējā koordinētāja loma. |
| --- | --- |

(4)

Attiecīgos gadījumos būtu jāņem vērā, ka nolūkā veicināt saskaņotu starptautisko reakciju uz humanitārām krīzēm, Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Humānās palīdzības koordinācijas birojam ir uzticēta centrālā un vispārējā koordinētāja loma.

| (5) | Brīvprātīgajām humānās palīdzības darbībām būtu jāatbalsta adekvāti humānās palīdzības pasākumi, kas nostiprina dzimumperspektīvu Savienības humānās palīdzības politikā un veicina tādus humānās palīdzības pasākumus, kuri atbilst visu vecumu sieviešu un vīriešu konkrētajām vajadzībām. Brīvprātīgajām humānās palīdzības darbībām būtu jāņem vērā visneaizsargātāko cilvēku – tostarp sieviešu, bērnu un visapdraudētāko personu – vajadzības un spējas. |
| --- | --- |

(5)

Brīvprātīgajām humānās palīdzības darbībām būtu jāatbalsta adekvāti humānās palīdzības pasākumi, kas nostiprina dzimumperspektīvu Savienības humānās palīdzības politikā un veicina tādus humānās palīdzības pasākumus, kuri atbilst visu vecumu sieviešu un vīriešu konkrētajām vajadzībām. Brīvprātīgajām humānās palīdzības darbībām būtu jāņem vērā visneaizsargātāko cilvēku – tostarp sieviešu, bērnu un visapdraudētāko personu – vajadzības un spējas.

| (6) | Brīvprātīgajām humānās palīdzības darbībām būtu jācenšas uzlabot Savienības humānās palīdzības efektivitāti un lietderīgumu saskaņā ar humānās palīdzības sniegšanas principiem. |
| --- | --- |

(6)

Brīvprātīgajām humānās palīdzības darbībām būtu jācenšas uzlabot Savienības humānās palīdzības efektivitāti un lietderīgumu saskaņā ar humānās palīdzības sniegšanas principiem.

| (7) | 2016. gada 14. septembra uzrunā par stāvokli Savienībā tika uzsvērta vajadzība ieguldīt jauniešos un paziņots par programmas “Eiropas Solidaritātes korpuss” izveidošanu, lai jauniešiem Savienībā radītu iespējas sniegt nozīmīgu ieguldījumu sabiedrībā, izrādīt solidaritāti un pilnveidot prasmes, tādējādi iegūstot ne tikai darba, bet arī nenovērtējamu cilvēcisko pieredzi. |
| --- | --- |

(7)

2016. gada 14. septembra uzrunā par stāvokli Savienībā tika uzsvērta vajadzība ieguldīt jauniešos un paziņots par programmas “Eiropas Solidaritātes korpuss” izveidošanu, lai jauniešiem Savienībā radītu iespējas sniegt nozīmīgu ieguldījumu sabiedrībā, izrādīt solidaritāti un pilnveidot prasmes, tādējādi iegūstot ne tikai darba, bet arī nenovērtējamu cilvēcisko pieredzi.

| (8) | Komisija savā 2016. gada 7. decembra paziņojumā “Eiropas Solidaritātes korpuss” uzsvēra, ka ir jāstiprina pamati darbam solidaritātes jomā visā Eiropā, jauniešiem jānodrošina plašākas un labākas iespējas iesaistīties solidaritātes aktivitātēs dažādās jomās, un jāatbalsta valsts, reģionālo un vietējo dalībnieku centieni pārvarēt dažādas problēmas un krīzes. Ar minēto paziņojumu tika aizsākts programmas “Eiropas Solidaritātes korpuss” pirmais posms, kurā dažādu Savienības programmu līdzekļi tika izmantoti, lai jauniešiem visā Savienībā piedāvātu brīvprātīgā darba, stažēšanās vai darba iespējas. |
| --- | --- |

(8)

Komisija savā 2016. gada 7. decembra paziņojumā “Eiropas Solidaritātes korpuss” uzsvēra, ka ir jāstiprina pamati darbam solidaritātes jomā visā Eiropā, jauniešiem jānodrošina plašākas un labākas iespējas iesaistīties solidaritātes aktivitātēs dažādās jomās, un jāatbalsta valsts, reģionālo un vietējo dalībnieku centieni pārvarēt dažādas problēmas un krīzes. Ar minēto paziņojumu tika aizsākts programmas “Eiropas Solidaritātes korpuss” pirmais posms, kurā dažādu Savienības programmu līdzekļi tika izmantoti, lai jauniešiem visā Savienībā piedāvātu brīvprātīgā darba, stažēšanās vai darba iespējas.

| (9) | Šīs regulas kontekstā “solidaritāte” tiek saprasta kā individuālā un kolektīvā atbildība darboties kopēja labuma vārdā, kas izpaužas konkrētā rīcībā. |
| --- | --- |

(9)

Šīs regulas kontekstā “solidaritāte” tiek saprasta kā individuālā un kolektīvā atbildība darboties kopēja labuma vārdā, kas izpaužas konkrētā rīcībā.

| (10) | Nozīmīga solidaritātes izpausme ir piedalīšanās palīdzības sniegšanā tiem cilvēkiem un kopienām, kas dzīvo ārpus Savienības un kuriem ir nepieciešama humānā palīdzība, kas balstās uz cilvēcīguma, neitralitātes, objektivitātes un neatkarības pamatprincipiem. |
| --- | --- |

(10)

Nozīmīga solidaritātes izpausme ir piedalīšanās palīdzības sniegšanā tiem cilvēkiem un kopienām, kas dzīvo ārpus Savienības un kuriem ir nepieciešama humānā palīdzība, kas balstās uz cilvēcīguma, neitralitātes, objektivitātes un neatkarības pamatprincipiem.

| (11) | Ir jāturpina attīstīt solidaritāti ar trešo valstu iedzīvotājiem, kuri cietuši krīzēs vai katastrofās, un jāuzlabo gan Savienības iedzīvotāju informētība par humāno palīdzību un brīvprātīgo darbu kā aktivitāti visa mūža garumā, gan arī humānās palīdzības un brīvprātīgā darba pamanāmība. |
| --- | --- |

(11)

Ir jāturpina attīstīt solidaritāti ar trešo valstu iedzīvotājiem, kuri cietuši krīzēs vai katastrofās, un jāuzlabo gan Savienības iedzīvotāju informētība par humāno palīdzību un brīvprātīgo darbu kā aktivitāti visa mūža garumā, gan arī humānās palīdzības un brīvprātīgā darba pamanāmība.

| (12) | Savienība un dalībvalstis ir apņēmušās gan iekšēji, gan ar ārējām darbībām īstenot ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un tajā paredzētos ilgtspējīgas attīstības mērķus. |
| --- | --- |

(12)

Savienība un dalībvalstis ir apņēmušās gan iekšēji, gan ar ārējām darbībām īstenot ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un tajā paredzētos ilgtspējīgas attīstības mērķus.

| (13) | Padome 2017. gada 19. maija secinājumos “Likt lietā humanitāro un attīstības pasākumu saikni” atzina, ka ir jāstiprina noturība, labāk sasaistot humāno palīdzību un attīstības sadarbību, un vēl vairāk jānostiprina operatīvās saiknes starp humāno palīdzību papildinošām pieejām, attīstības sadarbību un konfliktu novēršanu. |
| --- | --- |

(13)

Padome 2017. gada 19. maija secinājumos “Likt lietā humanitāro un attīstības pasākumu saikni” atzina, ka ir jāstiprina noturība, labāk sasaistot humāno palīdzību un attīstības sadarbību, un vēl vairāk jānostiprina operatīvās saiknes starp humāno palīdzību papildinošām pieejām, attīstības sadarbību un konfliktu novēršanu.

| (14) | Jauniešiem vajadzētu būt nodrošinātām viegli pieejamām un iekļaujošām iespējām iesaistīties solidaritātes aktivitātēs, kas tiem varētu dot iespēju apliecināt savu apņemšanos sniegt labumu kopienām, vienlaikus gūstot noderīgu pieredzi, zināšanas, prasmes un kompetences personīgajai, ar izglītību saistītajai, sociālajai, pilsoniskajai un profesionālajai attīstībai un tādējādi uzlabojot savu nodarbināmību. Minētajām solidaritātes aktivitātēm būtu arī jāsekmē brīvprātīgajā darbā iesaistītu jauniešu mobilitāte, starpkultūru izpratne un starpkultūru dialogs. |
| --- | --- |

(14)

Jauniešiem vajadzētu būt nodrošinātām viegli pieejamām un iekļaujošām iespējām iesaistīties solidaritātes aktivitātēs, kas tiem varētu dot iespēju apliecināt savu apņemšanos sniegt labumu kopienām, vienlaikus gūstot noderīgu pieredzi, zināšanas, prasmes un kompetences personīgajai, ar izglītību saistītajai, sociālajai, pilsoniskajai un profesionālajai attīstībai un tādējādi uzlabojot savu nodarbināmību. Minētajām solidaritātes aktivitātēm būtu arī jāsekmē brīvprātīgajā darbā iesaistītu jauniešu mobilitāte, starpkultūru izpratne un starpkultūru dialogs.

| (15) | Solidaritātes aktivitātēm, kas tiek piedāvātas jauniešiem, būtu viņiem jārada iespēja sniegt konkrētu un vērtīgu ieguldījumu. Solidaritātes aktivitātēm būtu jāreaģē uz vēl neapmierinātām sabiedrības vajadzībām un jāsekmē kopienu stiprināšana un pilsoniskā līdzdalība. Solidaritātes aktivitātēm būtu jauniešiem jāsniedz iespēja iegūt vērtīgas zināšanas, prasmes un kompetences. Solidaritātes aktivitātēm vajadzētu būt jauniešiem finansiāli pieejamām, un tās būtu jāīsteno drošos un veselībai labvēlīgos apstākļos. |
| --- | --- |

(15)

Solidaritātes aktivitātēm, kas tiek piedāvātas jauniešiem, būtu viņiem jārada iespēja sniegt konkrētu un vērtīgu ieguldījumu. Solidaritātes aktivitātēm būtu jāreaģē uz vēl neapmierinātām sabiedrības vajadzībām un jāsekmē kopienu stiprināšana un pilsoniskā līdzdalība. Solidaritātes aktivitātēm būtu jauniešiem jāsniedz iespēja iegūt vērtīgas zināšanas, prasmes un kompetences. Solidaritātes aktivitātēm vajadzētu būt jauniešiem finansiāli pieejamām, un tās būtu jāīsteno drošos un veselībai labvēlīgos apstākļos.

| (16) | Programma “Eiropas Solidaritātes korpuss” (“Programma”) visā Savienībā un ārpus tās nodrošina vienotu kontaktpunktu piekļuvei solidaritātes aktivitātēm. Lai maksimāli palielinātu Savienības finansējuma efektivitāti un Programmas ietekmi, Komisijai būtu jācenšas saskaņoti izveidot sinerģijas visās attiecīgajās programmās, tomēr nepieļaujot, ka šādu sinerģiju rezultātā finansējums tiktu izmantots tādu mērķu īstenošanai, kas nav izklāstīti šajā regulā. Būtu jānodrošina saskaņotība un papildināmība ar citām attiecīgām Savienības rīcībpolitikām, piemēram, Eiropas Savienības jaunatnes stratēģiju 2019.–2027. gadam (5), un programmām, jo īpaši programmu Erasmus+, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/817 (6). Programmas pamatā ir priekšrocības un sinerģijas, ko izveidojušas iepriekšējās un esošās programmas, jo īpaši Eiropas Brīvprātīgo dienests, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1288/2013 (7), un iniciatīva “ES palīdzības brīvprātīgie”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 375/2014 (8). Būtu jānodrošina arī papildināmība ar pastāvošajiem Savienības līmeņa tīkliem, kas saistīti ar Programmas ietvaros veiktajām aktivitātēm, piemēram, ar Eurodesk tīklu. Turklāt būtu arī jānodrošina, ka attiecīgās esošās shēmas – jo īpaši valsts solidaritātes shēmas, piemēram, brīvprātīgais darbs, pilsoniskais dienests un jauniešiem paredzētas mobilitātes shēmas – un Programma cits citu papildina, lai savstarpēji uzlabotu un bagātinātu šādu shēmu ietekmi un priekšrocības, un attiecīgā gadījumā, pamatotos uz labu praksi. Ar Programmu nevajadzētu aizstāt līdzīgas valsts shēmas. Būtu jānodrošina visiem jauniešiem vienlīdzīga piekļuve valsts solidaritātes aktivitātēm. |
| --- | --- |

(16)

Programma “Eiropas Solidaritātes korpuss” (“Programma”) visā Savienībā un ārpus tās nodrošina vienotu kontaktpunktu piekļuvei solidaritātes aktivitātēm. Lai maksimāli palielinātu Savienības finansējuma efektivitāti un Programmas ietekmi, Komisijai būtu jācenšas saskaņoti izveidot sinerģijas visās attiecīgajās programmās, tomēr nepieļaujot, ka šādu sinerģiju rezultātā finansējums tiktu izmantots tādu mērķu īstenošanai, kas nav izklāstīti šajā regulā. Būtu jānodrošina saskaņotība un papildināmība ar citām attiecīgām Savienības rīcībpolitikām, piemēram, Eiropas Savienības jaunatnes stratēģiju 2019.–2027. gadam (5), un programmām, jo īpaši programmu Erasmus+, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/817 (6). Programmas pamatā ir priekšrocības un sinerģijas, ko izveidojušas iepriekšējās un esošās programmas, jo īpaši Eiropas Brīvprātīgo dienests, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1288/2013 (7), un iniciatīva “ES palīdzības brīvprātīgie”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 375/2014 (8). Būtu jānodrošina arī papildināmība ar pastāvošajiem Savienības līmeņa tīkliem, kas saistīti ar Programmas ietvaros veiktajām aktivitātēm, piemēram, ar Eurodesk tīklu. Turklāt būtu arī jānodrošina, ka attiecīgās esošās shēmas – jo īpaši valsts solidaritātes shēmas, piemēram, brīvprātīgais darbs, pilsoniskais dienests un jauniešiem paredzētas mobilitātes shēmas – un Programma cits citu papildina, lai savstarpēji uzlabotu un bagātinātu šādu shēmu ietekmi un priekšrocības, un attiecīgā gadījumā, pamatotos uz labu praksi. Ar Programmu nevajadzētu aizstāt līdzīgas valsts shēmas. Būtu jānodrošina visiem jauniešiem vienlīdzīga piekļuve valsts solidaritātes aktivitātēm.

| (17) | Lai Programmas ilgumu saskaņotu ar daudzgadu finanšu shēmas ilgumu – no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim –, kā noteikts Padomes Regulā (ES, Euratom) 2020/2093 (9) (“2021.–2027. gada DFS”), tā būtu jāizveido uz septiņiem gadiem. |
| --- | --- |

(17)

Lai Programmas ilgumu saskaņotu ar daudzgadu finanšu shēmas ilgumu – no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim –, kā noteikts Padomes Regulā (ES, Euratom) 2020/2093 (9) (“2021.–2027. gada DFS”), tā būtu jāizveido uz septiņiem gadiem.

| (18) | Attiecībā uz saistīto Savienības tiesību aktu interpretāciju, ir lietderīgi uzskatīt, ka gan pārrobežu brīvprātīgais darbs, gan brīvprātīgais darbs, kas turpina saņemt atbalstu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1288/2013, ir līdzvērtīgs Eiropas Brīvprātīgo dienesta brīvprātīgajam darbam. |
| --- | --- |

(18)

Attiecībā uz saistīto Savienības tiesību aktu interpretāciju, ir lietderīgi uzskatīt, ka gan pārrobežu brīvprātīgais darbs, gan brīvprātīgais darbs, kas turpina saņemt atbalstu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1288/2013, ir līdzvērtīgs Eiropas Brīvprātīgo dienesta brīvprātīgajam darbam.

| (19) | Programma ir veidota, lai sniegtu jauniešiem jaunas iespējas strādāt brīvprātīgo darbu ar solidaritāti saistītās jomās, kā arī pēc savas iniciatīvas izstrādāt un attīstīt solidaritātes projektus. Minētās iespējas jauniešiem palīdz pilnveidot personīgo, ar izglītību saistīto, sociālo, pilsonisko un profesionālo attīstību. Programmai būtu arī jāatbalsta dalībnieku un organizāciju tīklošanu un pasākumus, ar kuriem nodrošina atbalstīto aktivitāšu kvalitāti un veicina dalībnieku gūto mācīšanās rezultātu apstiprināšanu. Tādējādi Programma arī cenšas veicināt jauniešiem būtisku Eiropas sadarbību un uzlabo informētību par tās pozitīvo ietekmi. Ir lietderīgi panākt, lai piedāvāto solidaritātes aktivitāšu dalībniekiem un dalīborganizācijām tiek nodrošināta skaidra un detalizēta procedūra, kurā ir noteikti visi solidaritātes aktivitāšu posmi. |
| --- | --- |

(19)

Programma ir veidota, lai sniegtu jauniešiem jaunas iespējas strādāt brīvprātīgo darbu ar solidaritāti saistītās jomās, kā arī pēc savas iniciatīvas izstrādāt un attīstīt solidaritātes projektus. Minētās iespējas jauniešiem palīdz pilnveidot personīgo, ar izglītību saistīto, sociālo, pilsonisko un profesionālo attīstību. Programmai būtu arī jāatbalsta dalībnieku un organizāciju tīklošanu un pasākumus, ar kuriem nodrošina atbalstīto aktivitāšu kvalitāti un veicina dalībnieku gūto mācīšanās rezultātu apstiprināšanu. Tādējādi Programma arī cenšas veicināt jauniešiem būtisku Eiropas sadarbību un uzlabo informētību par tās pozitīvo ietekmi. Ir lietderīgi panākt, lai piedāvāto solidaritātes aktivitāšu dalībniekiem un dalīborganizācijām tiek nodrošināta skaidra un detalizēta procedūra, kurā ir noteikti visi solidaritātes aktivitāšu posmi.

| (20) | Solidaritātes aktivitātēm būtu jārada iespējama Eiropas pievienotā vērtība, tām būtu jāsniedz ieguvums kopienām un jāveicina dalībnieku personīgā, ar izglītību saistītā, sociālā, pilsoniskā un profesionālā attīstība. Solidaritātes aktivitātēm vajadzētu būt saistītām ar dažādām jomām, piemēram, izglītības un mācību pasākumiem, darbu ar jaunatni, nodarbinātību, dzimumu līdztiesību, uzņēmējdarbību, un jo īpaši sociālo uzņēmējdarbību, pilsoniskumu un demokrātisku līdzdalību, starpkultūru izpratni un starpkultūru dialogu, sociālo iekļaušanu, personu ar invaliditāti iekļaušanu, vides un dabas aizsardzību, klimatrīcību, katastrofu novēršanu, sagatavotību tām un to seku novēršanu, lauksaimniecību un lauku attīstību, pārtikas un nepārtikas preču nodrošināšanu, veselību un labjutību, kultūru, tostarp kultūras mantojumu, radošumu, fizisko izglītību un sportu, sociālo palīdzību un labklājību, trešo valstu valstspiederīgo uzņemšanu un integrēšanu –ņemot vērā izaicinājumus, ar kuriem saskaras migrantu izcelsmes personas –, teritoriālo sadarbību un kohēziju, kā arī pārrobežu sadarbību. Solidaritātes aktivitātēs būtu jāietver spēcīga mācību un prasmju apguves dimensija, izmantojot attiecīgas aktivitātes, ko dalībniekiem piedāvā pirms solidaritātes aktivitātes, tās laikā un pēc tās. |
| --- | --- |

(20)

Solidaritātes aktivitātēm būtu jārada iespējama Eiropas pievienotā vērtība, tām būtu jāsniedz ieguvums kopienām un jāveicina dalībnieku personīgā, ar izglītību saistītā, sociālā, pilsoniskā un profesionālā attīstība. Solidaritātes aktivitātēm vajadzētu būt saistītām ar dažādām jomām, piemēram, izglītības un mācību pasākumiem, darbu ar jaunatni, nodarbinātību, dzimumu līdztiesību, uzņēmējdarbību, un jo īpaši sociālo uzņēmējdarbību, pilsoniskumu un demokrātisku līdzdalību, starpkultūru izpratni un starpkultūru dialogu, sociālo iekļaušanu, personu ar invaliditāti iekļaušanu, vides un dabas aizsardzību, klimatrīcību, katastrofu novēršanu, sagatavotību tām un to seku novēršanu, lauksaimniecību un lauku attīstību, pārtikas un nepārtikas preču nodrošināšanu, veselību un labjutību, kultūru, tostarp kultūras mantojumu, radošumu, fizisko izglītību un sportu, sociālo palīdzību un labklājību, trešo valstu valstspiederīgo uzņemšanu un integrēšanu –ņemot vērā izaicinājumus, ar kuriem saskaras migrantu izcelsmes personas –, teritoriālo sadarbību un kohēziju, kā arī pārrobežu sadarbību. Solidaritātes aktivitātēs būtu jāietver spēcīga mācību un prasmju apguves dimensija, izmantojot attiecīgas aktivitātes, ko dalībniekiem piedāvā pirms solidaritātes aktivitātes, tās laikā un pēc tās.

| (21) | Brīvprātīgais darbs, gan Savienībā, gan ārpus tās, sniedz bagātīgu pieredzi neformālās un ikdienējās mācīšanās kontekstā, un veicina jauniešu personīgo, sociāli izglītojošo un profesionālo attīstību, kā arī aktīvu pilsoniskumu, pilsonisko līdzdalību un nodarbināmību. Brīvprātīgajam darbam nevajadzētu negatīvi ietekmēt iespējamu vai esošu apmaksātu nodarbinātību, nedz arī tas būtu jāuzskata par apmaksāta darba aizstājēju. Komisijai un dalībvalstīm, izmantojot atvērto koordinācijas metodi, būtu jāsadarbojas attiecībā uz brīvprātīgo darbu jaunatnes jomā. |
| --- | --- |

(21)

Brīvprātīgais darbs, gan Savienībā, gan ārpus tās, sniedz bagātīgu pieredzi neformālās un ikdienējās mācīšanās kontekstā, un veicina jauniešu personīgo, sociāli izglītojošo un profesionālo attīstību, kā arī aktīvu pilsoniskumu, pilsonisko līdzdalību un nodarbināmību. Brīvprātīgajam darbam nevajadzētu negatīvi ietekmēt iespējamu vai esošu apmaksātu nodarbinātību, nedz arī tas būtu jāuzskata par apmaksāta darba aizstājēju. Komisijai un dalībvalstīm, izmantojot atvērto koordinācijas metodi, būtu jāsadarbojas attiecībā uz brīvprātīgo darbu jaunatnes jomā.

| (22) | Jauniešu iniciatīvas gars ir svarīga sabiedrības un darba tirgus vērtība. Programma minēto iniciatīvas garu sekmē, piedāvājot jauniešiem iespēju izstrādāt un īstenot pašiem savus solidaritātes projektus, kuru mērķis ir konkrētu problēmu risināšana un kas dod labumu viņu vietējām kopienām. Solidaritātes projekti ir iespēja, izmantojot augšupēju pieeju, izmēģināt idejas un inovatīvus risinājumus kopējām problēmām, un tie palīdz jauniešiem pašiem kļūt par solidaritātes darbību iniciatoriem. Turklāt solidaritātes projekti ir arī platforma turpmākai līdzdalībai solidaritātes aktivitātēs un pirmais solis, ar kura palīdzību mudināt dalībniekus kļūt par pašnodarbinātajiem un turpināt būt aktīviem pilsoņiem kā brīvprātīgajiem, stažieriem vai darbiniekiem apvienībās, nevalstiskās organizācijās vai citās struktūrās, kas darbojas solidaritātes, bezpeļņas un jaunatnes jomās. |
| --- | --- |

(22)

Jauniešu iniciatīvas gars ir svarīga sabiedrības un darba tirgus vērtība. Programma minēto iniciatīvas garu sekmē, piedāvājot jauniešiem iespēju izstrādāt un īstenot pašiem savus solidaritātes projektus, kuru mērķis ir konkrētu problēmu risināšana un kas dod labumu viņu vietējām kopienām. Solidaritātes projekti ir iespēja, izmantojot augšupēju pieeju, izmēģināt idejas un inovatīvus risinājumus kopējām problēmām, un tie palīdz jauniešiem pašiem kļūt par solidaritātes darbību iniciatoriem. Turklāt solidaritātes projekti ir arī platforma turpmākai līdzdalībai solidaritātes aktivitātēs un pirmais solis, ar kura palīdzību mudināt dalībniekus kļūt par pašnodarbinātajiem un turpināt būt aktīviem pilsoņiem kā brīvprātīgajiem, stažieriem vai darbiniekiem apvienībās, nevalstiskās organizācijās vai citās struktūrās, kas darbojas solidaritātes, bezpeļņas un jaunatnes jomās.

| (23) | Brīvprātīgā darba dalībnieki (“brīvprātīgie”) var palīdzēt stiprināt Savienības spēju sniegt vajadzībām atbilstošu un principos balstītu humāno palīdzību un var palīdzēt paaugstināt humānās palīdzības jomas efektivitāti, ja, veicot pienācīgu atlasi, apmācību un sagatavošanu uzdevumu veikšanai, ir nodrošināts, ka viņiem ir vajadzīgās prasmes un kompetences, lai maksimāli efektīvi palīdzētu grūtībās nonākušiem cilvēkiem, un brīvprātīgā darba veikšanas vietā viņi var paļauties uz pietiekamu atbalstu un uzraudzību. Tālab nozīmīga loma lokāli īstenotu humānās palīdzības pasākumu efektivitātes uzlabošanā, kā arī brīvprātīgā darba veicēju atbalstīšanā ir prasmīgu, labi apmācītu un pieredzējušu darbaudzinātāju, mentoru un ekspertu darbam. Šādus darbaudzinātājus, mentorus un ekspertus var iesaistīt brīvprātīgajā darbā, lai viņi vadītu un atbalstītu brīvprātīgos un brīvprātīgā darba attīstības un spēju veidošanas komponentus, tādējādi stiprinot vietējos tīklus un kopienas. Īpaša uzmanība būtu jāveltī uzņēmējorganizāciju spējām trešās valstīs un nepieciešamībai brīvprātīgo darbu integrēt vietējā kontekstā un veicināt brīvprātīgo mijiedarbību ar vietējiem humānās palīdzības sniegšanā iesaistītajiem dalībniekiem, uzņēmējkopienu un pilsonisko sabiedrību. |
| --- | --- |

(23)

Brīvprātīgā darba dalībnieki (“brīvprātīgie”) var palīdzēt stiprināt Savienības spēju sniegt vajadzībām atbilstošu un principos balstītu humāno palīdzību un var palīdzēt paaugstināt humānās palīdzības jomas efektivitāti, ja, veicot pienācīgu atlasi, apmācību un sagatavošanu uzdevumu veikšanai, ir nodrošināts, ka viņiem ir vajadzīgās prasmes un kompetences, lai maksimāli efektīvi palīdzētu grūtībās nonākušiem cilvēkiem, un brīvprātīgā darba veikšanas vietā viņi var paļauties uz pietiekamu atbalstu un uzraudzību. Tālab nozīmīga loma lokāli īstenotu humānās palīdzības pasākumu efektivitātes uzlabošanā, kā arī brīvprātīgā darba veicēju atbalstīšanā ir prasmīgu, labi apmācītu un pieredzējušu darbaudzinātāju, mentoru un ekspertu darbam. Šādus darbaudzinātājus, mentorus un ekspertus var iesaistīt brīvprātīgajā darbā, lai viņi vadītu un atbalstītu brīvprātīgos un brīvprātīgā darba attīstības un spēju veidošanas komponentus, tādējādi stiprinot vietējos tīklus un kopienas. Īpaša uzmanība būtu jāveltī uzņēmējorganizāciju spējām trešās valstīs un nepieciešamībai brīvprātīgo darbu integrēt vietējā kontekstā un veicināt brīvprātīgo mijiedarbību ar vietējiem humānās palīdzības sniegšanā iesaistītajiem dalībniekiem, uzņēmējkopienu un pilsonisko sabiedrību.

| (24) | Ir svarīgi, lai Programmas dalībnieki un dalīborganizācijas jūt, ka tie pieder personu un struktūru kopienai, kas apņēmusies stiprināt solidaritāti visā Eiropā. Vienlaikus dalīborganizācijām ir vajadzīgs atbalsts, lai tās uzlabotu savas spējas piedāvāt kvalitatīvas solidaritātes aktivitātes arvien lielākam skaitam dalībnieku. Ar programmu būtu jāatbalsta tīklošanu, kuras mērķis ir stiprināt dalībnieku un dalīborganizāciju iesaistīšanos šādā kopienā, veicināt Programmas garu un sekmēt noderīgas prakses un pieredzes apmaiņu. Tīklošanai būtu jāuzlabo publiskā un privātā sektora dalībnieku informētība par Programmu un jāpalīdz labāk apkopot Programmas īstenošanā iesaistīto dalībnieku un dalīborganizāciju atsauksmes. |
| --- | --- |

(24)

Ir svarīgi, lai Programmas dalībnieki un dalīborganizācijas jūt, ka tie pieder personu un struktūru kopienai, kas apņēmusies stiprināt solidaritāti visā Eiropā. Vienlaikus dalīborganizācijām ir vajadzīgs atbalsts, lai tās uzlabotu savas spējas piedāvāt kvalitatīvas solidaritātes aktivitātes arvien lielākam skaitam dalībnieku. Ar programmu būtu jāatbalsta tīklošanu, kuras mērķis ir stiprināt dalībnieku un dalīborganizāciju iesaistīšanos šādā kopienā, veicināt Programmas garu un sekmēt noderīgas prakses un pieredzes apmaiņu. Tīklošanai būtu jāuzlabo publiskā un privātā sektora dalībnieku informētība par Programmu un jāpalīdz labāk apkopot Programmas īstenošanā iesaistīto dalībnieku un dalīborganizāciju atsauksmes.

| (25) | Īpaša uzmanība būtu jāpievērš Programmas ietvaros piedāvāto solidaritātes aktivitāšu un sniegto iespēju kvalitātes nodrošināšanai, jo īpaši, dalībniekiem piedāvājot apmācību tiešsaistē vai bezsaistē, atbalstu valodas jautājumos un administratīvo atbalstu pirms attiecīgās solidaritātes aktivitātes, tās laikā un pēc tās, kā arī apdrošināšanu, tostarp nelaimes gadījumu apdrošināšanu, veselības apdrošināšanu un civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu. Būtu jānodrošina, ka tiek apstiprinātas dalībnieku Programmas pieredzes laikā gūtās zināšanas, prasmes un kompetences. Ārkārtīgi liela nozīme joprojām ir dalībnieku, dalīborganizāciju un paredzēto atbalsta labuma guvēju drošībai un aizsardzībai. Šādai drošībai un aizsardzībai vajadzētu nozīmēt, ka dalībniekiem, kas strādā ar neaizsargātām grupām, tiek noteiktas pienācīgas pielaides prasības, kas atbilst piemērojamiem valsts tiesību aktiem. Visām solidaritātes aktivitātēm būtu jāatbilst principam “nekaitēt” un tās būtu jāīsteno, pienācīgi ņemot vērā ietekmi, ko var izraisīt neparedzami apstākļi, piemēram, vides krīzes, konflikti vai pandēmijas. Brīvprātīgajiem nevajadzētu tikt nodarbinātiem nedz operācijās, kas notiek starptautisku vai iekšēju bruņotu konfliktu zonās, nedz arī objektos, kuros tiek pārkāpti starptautiskie cilvēktiesību standarti. |
| --- | --- |

(25)

Īpaša uzmanība būtu jāpievērš Programmas ietvaros piedāvāto solidaritātes aktivitāšu un sniegto iespēju kvalitātes nodrošināšanai, jo īpaši, dalībniekiem piedāvājot apmācību tiešsaistē vai bezsaistē, atbalstu valodas jautājumos un administratīvo atbalstu pirms attiecīgās solidaritātes aktivitātes, tās laikā un pēc tās, kā arī apdrošināšanu, tostarp nelaimes gadījumu apdrošināšanu, veselības apdrošināšanu un civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu. Būtu jānodrošina, ka tiek apstiprinātas dalībnieku Programmas pieredzes laikā gūtās zināšanas, prasmes un kompetences. Ārkārtīgi liela nozīme joprojām ir dalībnieku, dalīborganizāciju un paredzēto atbalsta labuma guvēju drošībai un aizsardzībai. Šādai drošībai un aizsardzībai vajadzētu nozīmēt, ka dalībniekiem, kas strādā ar neaizsargātām grupām, tiek noteiktas pienācīgas pielaides prasības, kas atbilst piemērojamiem valsts tiesību aktiem. Visām solidaritātes aktivitātēm būtu jāatbilst principam “nekaitēt” un tās būtu jāīsteno, pienācīgi ņemot vērā ietekmi, ko var izraisīt neparedzami apstākļi, piemēram, vides krīzes, konflikti vai pandēmijas. Brīvprātīgajiem nevajadzētu tikt nodarbinātiem nedz operācijās, kas notiek starptautisku vai iekšēju bruņotu konfliktu zonās, nedz arī objektos, kuros tiek pārkāpti starptautiskie cilvēktiesību standarti.

| (26) | Programmai būtu jāievēro principi, kas noteikti 2017. gada ES pamatnostādnēs par bērna tiesību veicināšanu un aizsardzību un ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām 9. pantā. |
| --- | --- |

(26)

Programmai būtu jāievēro principi, kas noteikti 2017. gada ES pamatnostādnēs par bērna tiesību veicināšanu un aizsardzību un ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām 9. pantā.

| (27) | Lai nodrošinātu Programmas aktivitāšu ietekmi uz dalībnieku personīgo, ar izglītību saistīto, sociālo, kultūras, pilsonisko un profesionālo attīstību, būtu pienācīgi jānosaka un jādokumentē aktivitātes mācību rezultāti – zināšanas, prasmes un kompetences. Šādā nolūkā būtu jāmudina attiecīgos gadījumos lietot Savienības un valsts līmenī pastāvošos neformālās un ikdienējās mācīšanās atzīšanai paredzētos faktiskos instrumentus, piemēram, Youthpass un Europass, saskaņā ar valsts apstākļiem un īpatnībām, kā tas ieteikts Padomes 2012. gada 20. decembra ieteikumā (10). |
| --- | --- |

(27)

Lai nodrošinātu Programmas aktivitāšu ietekmi uz dalībnieku personīgo, ar izglītību saistīto, sociālo, kultūras, pilsonisko un profesionālo attīstību, būtu pienācīgi jānosaka un jādokumentē aktivitātes mācību rezultāti – zināšanas, prasmes un kompetences. Šādā nolūkā būtu jāmudina attiecīgos gadījumos lietot Savienības un valsts līmenī pastāvošos neformālās un ikdienējās mācīšanās atzīšanai paredzētos faktiskos instrumentus, piemēram, Youthpass un Europass, saskaņā ar valsts apstākļiem un īpatnībām, kā tas ieteikts Padomes 2012. gada 20. decembra ieteikumā (10).

| (28) | Tāpat Komisijai un valstu aģentūrām būtu jāmudina bijušos dalībniekus dalīties pieredzē jaunatnes tīklos, izglītības iestādēs un darbsemināros, piemēram, kā vēstniekiem vai tīkla dalībniekiem. Bijušie dalībnieki varētu sniegt ieguldījumu arī dalībnieku apmācīšanā. |
| --- | --- |

(28)

Tāpat Komisijai un valstu aģentūrām būtu jāmudina bijušos dalībniekus dalīties pieredzē jaunatnes tīklos, izglītības iestādēs un darbsemināros, piemēram, kā vēstniekiem vai tīkla dalībniekiem. Bijušie dalībnieki varētu sniegt ieguldījumu arī dalībnieku apmācīšanā.

| (29) | Kvalitātes zīmei būtu jānodrošina dalīborganizāciju atbilstība Programmā paredzētajiem principiem un prasībām attiecībā uz organizāciju tiesībām un pienākumiem visos solidaritātes darba posmos. |
| --- | --- |

(29)

Kvalitātes zīmei būtu jānodrošina dalīborganizāciju atbilstība Programmā paredzētajiem principiem un prasībām attiecībā uz organizāciju tiesībām un pienākumiem visos solidaritātes darba posmos.

| (30) | Ikvienai organizācijai, kas vēlas piedalīties Programmā, būtu jāsaņem kvalitātes zīme, ar noteikumu, ka tā atbilst attiecīgajiem nosacījumiem. Programmu īstenojošām struktūrām būtu regulāri jāveic procedūra, kuras rezultātā tiek piešķirta kvalitātes zīme. Programmu īstenojošām struktūrām būtu periodiski jāveic atkārtota novērtēšana par to, vai organizācijas vēl joprojām atbilst nosacījumiem, kas nodrošināja tām kvalitātes zīmes piešķiršanu. Kvalitātes zīme būtu jāanulē, ja tiek konstatēts, ka Programmu īstenojošu struktūru veikto pārbaužu kontekstā attiecīgā organizācija vairs neatbilst minētajiem nosacījumiem. Lai no piedalīšanās neatturētu mazākas organizācijas, kvalitātes zīmes piešķiršanas administratīvais process būtu jāsamazina līdz minimumam. |
| --- | --- |

(30)

Ikvienai organizācijai, kas vēlas piedalīties Programmā, būtu jāsaņem kvalitātes zīme, ar noteikumu, ka tā atbilst attiecīgajiem nosacījumiem. Programmu īstenojošām struktūrām būtu regulāri jāveic procedūra, kuras rezultātā tiek piešķirta kvalitātes zīme. Programmu īstenojošām struktūrām būtu periodiski jāveic atkārtota novērtēšana par to, vai organizācijas vēl joprojām atbilst nosacījumiem, kas nodrošināja tām kvalitātes zīmes piešķiršanu. Kvalitātes zīme būtu jāanulē, ja tiek konstatēts, ka Programmu īstenojošu struktūru veikto pārbaužu kontekstā attiecīgā organizācija vairs neatbilst minētajiem nosacījumiem. Lai no piedalīšanās neatturētu mazākas organizācijas, kvalitātes zīmes piešķiršanas administratīvais process būtu jāsamazina līdz minimumam.

| (31) | Organizācijai, kas vēlas pieteikties finansējumam, lai piedāvātu Programmas solidaritātes aktivitātes, vispirms būtu jāsaņem kvalitātes zīme. Šādam priekšnosacījumam nebūtu jāattiecas uz fiziskām personām, kas dalībnieku neformālas grupas vārdā vēlas iegūt finansiālu atbalstu saviem solidaritātes projektiem. Kvalitātes zīmes iegūšanai nebūtu automātiski jānodrošina programmas “Eiropas Solidaritātes korpuss” finansējuma piešķiršana. |
| --- | --- |

(31)

Organizācijai, kas vēlas pieteikties finansējumam, lai piedāvātu Programmas solidaritātes aktivitātes, vispirms būtu jāsaņem kvalitātes zīme. Šādam priekšnosacījumam nebūtu jāattiecas uz fiziskām personām, kas dalībnieku neformālas grupas vārdā vēlas iegūt finansiālu atbalstu saviem solidaritātes projektiem. Kvalitātes zīmes iegūšanai nebūtu automātiski jānodrošina programmas “Eiropas Solidaritātes korpuss” finansējuma piešķiršana.

| (32) | Dotāciju pieteikumi parasti būtu jāiesniedz tās valsts aģentūrai, kurā atrodas dalīborganizācija. Vajadzības gadījumā dotāciju pieteikumus par aktivitātēm, kam piemīt Savienības mēroga vai starptautiska dimensija, tostarp par brīvprātīgā darba grupu aktivitātēm Savienības līmenī noteiktajās prioritārajās jomās, un par solidaritātes aktivitātēm, ar kurām sniedz atbalstu humānās palīdzības operācijām trešās valstīs, var pārvaldīt centralizēti. |
| --- | --- |

(32)

Dotāciju pieteikumi parasti būtu jāiesniedz tās valsts aģentūrai, kurā atrodas dalīborganizācija. Vajadzības gadījumā dotāciju pieteikumus par aktivitātēm, kam piemīt Savienības mēroga vai starptautiska dimensija, tostarp par brīvprātīgā darba grupu aktivitātēm Savienības līmenī noteiktajās prioritārajās jomās, un par solidaritātes aktivitātēm, ar kurām sniedz atbalstu humānās palīdzības operācijām trešās valstīs, var pārvaldīt centralizēti.

| (33) | Programmas dalīborganizācijas var īstenot dažādas funkcijas. Uzņēmējorganizācijas lomā dalīborganizācijām būtu jāīsteno ar dalībnieku uzņemšanu saistītas aktivitātes, tostarp jāorganizē aktivitātes un jāsniedz norādes un atbalsts dalībniekiem solidaritātes aktivitātes veikšanas laikā, ja vajadzīgs. Atbalsta organizācijas lomā tām būtu jāīsteno dalībnieku nosūtīšanas aktivitātes, kā arī jāsagatavo dalībnieki pirms solidaritātes aktivitātes veikšanas, jāsniedz norādījumi tās veikšanas laikā un pēc tās, tostarp jāapmāca dalībnieki un, lai veicinātu, ka to solidaritātes pieredze tiek turpināta, jāsniedz ievirze par vietējām organizācijām pēc tam, kad dalībnieki pabeidz solidaritātes aktivitātes. Kvalitātes zīmei būtu jāatspoguļo minētās dažādās specifiskās prasības, kas ir atkarīgas no sniegtās solidaritātes aktivitātes veida, un jāapliecina, ka organizācija spēj visos solidaritātes darba posmos nodrošināt solidaritātes aktivitātes kvalitāti saskaņā ar Programmas principiem un mērķiem. Ikvienai organizācijai, kas būtiski maina savas aktivitātes, par to būtu jāinformē kompetentā Programmu īstenojošā struktūra, kura var veikt atkārtotu novērtēšanu par to, vai organizācija atbilst nosacījumiem, kas nodrošināja tām kvalitātes zīmes piešķiršanu. |
| --- | --- |

(33)

Programmas dalīborganizācijas var īstenot dažādas funkcijas. Uzņēmējorganizācijas lomā dalīborganizācijām būtu jāīsteno ar dalībnieku uzņemšanu saistītas aktivitātes, tostarp jāorganizē aktivitātes un jāsniedz norādes un atbalsts dalībniekiem solidaritātes aktivitātes veikšanas laikā, ja vajadzīgs. Atbalsta organizācijas lomā tām būtu jāīsteno dalībnieku nosūtīšanas aktivitātes, kā arī jāsagatavo dalībnieki pirms solidaritātes aktivitātes veikšanas, jāsniedz norādījumi tās veikšanas laikā un pēc tās, tostarp jāapmāca dalībnieki un, lai veicinātu, ka to solidaritātes pieredze tiek turpināta, jāsniedz ievirze par vietējām organizācijām pēc tam, kad dalībnieki pabeidz solidaritātes aktivitātes. Kvalitātes zīmei būtu jāatspoguļo minētās dažādās specifiskās prasības, kas ir atkarīgas no sniegtās solidaritātes aktivitātes veida, un jāapliecina, ka organizācija spēj visos solidaritātes darba posmos nodrošināt solidaritātes aktivitātes kvalitāti saskaņā ar Programmas principiem un mērķiem. Ikvienai organizācijai, kas būtiski maina savas aktivitātes, par to būtu jāinformē kompetentā Programmu īstenojošā struktūra, kura var veikt atkārtotu novērtēšanu par to, vai organizācija atbilst nosacījumiem, kas nodrošināja tām kvalitātes zīmes piešķiršanu.

| (34) | Lai atbalstītu jauniešu dalību solidaritātes aktivitātēs, dalīborganizācijas varētu būt publiskas vai privātas organizācijas vai starptautiskas organizācijas – bezpeļņas vai peļņu gūstošas –, un tās varētu iekļaut jauniešu organizācijas, reliģiskas institūcijas, labdarības asociācijas, sekulāras humānistiskas organizācijas, nevalstiskās organizācijas vai citus pilsoniskās sabiedrības dalībniekus. |
| --- | --- |

(34)

Lai atbalstītu jauniešu dalību solidaritātes aktivitātēs, dalīborganizācijas varētu būt publiskas vai privātas organizācijas vai starptautiskas organizācijas – bezpeļņas vai peļņu gūstošas –, un tās varētu iekļaut jauniešu organizācijas, reliģiskas institūcijas, labdarības asociācijas, sekulāras humānistiskas organizācijas, nevalstiskās organizācijas vai citus pilsoniskās sabiedrības dalībniekus.

| (35) | Būtu jāveicina Programmas projektu paplašināšana. Vajadzētu ieviest konkrētus pasākumus, lai Programmas projektu virzītājiem palīdzētu pieteikties dotācijām vai veidot sinerģijas, izmantojot atbalstu no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem un Savienības programmām, kas saistītas ar migrāciju, drošību, tiesiskumu un pilsonību, veselību un kultūru. |
| --- | --- |

(35)

Būtu jāveicina Programmas projektu paplašināšana. Vajadzētu ieviest konkrētus pasākumus, lai Programmas projektu virzītājiem palīdzētu pieteikties dotācijām vai veidot sinerģijas, izmantojot atbalstu no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem un Savienības programmām, kas saistītas ar migrāciju, drošību, tiesiskumu un pilsonību, veselību un kultūru.

| (36) | Eiropas Solidaritātes korpusa resursu centriem vajadzētu palīdzēt Programmu īstenojošām struktūrām, dalīborganizācijām un dalībniekiem uzlabot Programmas aktivitāšu īstenošanas kvalitāti un sekmēt šajās aktivitātēs iegūto kompetenču apzināšanu un apstiprināšanu, tostarp, ar Youthpass. |
| --- | --- |

(36)

Eiropas Solidaritātes korpusa resursu centriem vajadzētu palīdzēt Programmu īstenojošām struktūrām, dalīborganizācijām un dalībniekiem uzlabot Programmas aktivitāšu īstenošanas kvalitāti un sekmēt šajās aktivitātēs iegūto kompetenču apzināšanu un apstiprināšanu, tostarp, ar Youthpass.

| (37) | Būtu pastāvīgi jāpilnveido Eiropas Solidaritātes korpusa portāls, lai nodrošinātu vieglu piekļuvi Programmai, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2016/2102 (11) noteiktos standartus, un lai nodrošinātu vienas pieturas aģentūru gan ieinteresētajām personām, gan organizācijām, un kurā cita starp varētu reģistrēt, identificēt un meklēt atbilstošus profilus un iespējas, tīklot un virtuāli sazināties, mācīties tiešsaistē, saņemt valodas atbalstu un palīdzību pēc darbības beigām, un piekļūt citām noderīgām funkcijām, kas varētu parādīties nākotnē. |
| --- | --- |

(37)

Būtu pastāvīgi jāpilnveido Eiropas Solidaritātes korpusa portāls, lai nodrošinātu vieglu piekļuvi Programmai, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2016/2102 (11) noteiktos standartus, un lai nodrošinātu vienas pieturas aģentūru gan ieinteresētajām personām, gan organizācijām, un kurā cita starp varētu reģistrēt, identificēt un meklēt atbilstošus profilus un iespējas, tīklot un virtuāli sazināties, mācīties tiešsaistē, saņemt valodas atbalstu un palīdzību pēc darbības beigām, un piekļūt citām noderīgām funkcijām, kas varētu parādīties nākotnē.

| (38) | Eiropas Solidaritātes korpusa portāla turpmākajā izstrādē būtu jāņem vērā Eiropas sadarbspējas satvars, kas noteikts Komisijas 2017. gada 23. marta paziņojumā “Eiropas sadarbspējas satvars – Īstenošanas stratēģija”, kurš sniedz konkrētas norādes, kā izveidot sadarbspējīgus digitālos publiskos pakalpojumus, un kuru Savienības dalībvalstīs un pārējās Eiropas Ekonomikas zonas valstīs īsteno, izmantojot valstu sadarbspējas satvarus. Eiropas sadarbspējas satvars publiskajām pārvaldes iestādēm piedāvā 47 konkrētus norādījumus par to, kā uzlabot savu sadarbspējas pasākumu pārvaldību, izveidot starporganizāciju attiecības, racionalizēt procesus, kas atbalsta savienotus digitālos pakalpojumus, un nodrošināt to, lai esošie un jaunie tiesību akti nebūtu pretrunā sadarbspējas centieniem. |
| --- | --- |

(38)

Eiropas Solidaritātes korpusa portāla turpmākajā izstrādē būtu jāņem vērā Eiropas sadarbspējas satvars, kas noteikts Komisijas 2017. gada 23. marta paziņojumā “Eiropas sadarbspējas satvars – Īstenošanas stratēģija”, kurš sniedz konkrētas norādes, kā izveidot sadarbspējīgus digitālos publiskos pakalpojumus, un kuru Savienības dalībvalstīs un pārējās Eiropas Ekonomikas zonas valstīs īsteno, izmantojot valstu sadarbspējas satvarus. Eiropas sadarbspējas satvars publiskajām pārvaldes iestādēm piedāvā 47 konkrētus norādījumus par to, kā uzlabot savu sadarbspējas pasākumu pārvaldību, izveidot starporganizāciju attiecības, racionalizēt procesus, kas atbalsta savienotus digitālos pakalpojumus, un nodrošināt to, lai esošie un jaunie tiesību akti nebūtu pretrunā sadarbspējas centieniem.

| (39) | Uz Programmu attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (12) (“Finanšu regula”). Finanšu regulā paredzēti noteikumi par Savienības budžeta īstenošanu, tostarp noteikumi par dotācijām, godalgām, iepirkumu, netiešo pārvaldību, finanšu instrumentiem, budžeta garantijām, finansiālo palīdzību un ārējo ekspertu izdevumu atlīdzināšanu. |
| --- | --- |

(39)

Uz Programmu attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (12) (“Finanšu regula”). Finanšu regulā paredzēti noteikumi par Savienības budžeta īstenošanu, tostarp noteikumi par dotācijām, godalgām, iepirkumu, netiešo pārvaldību, finanšu instrumentiem, budžeta garantijām, finansiālo palīdzību un ārējo ekspertu izdevumu atlīdzināšanu.

| (40) | Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (13), Padomes Regulām (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (14), (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (15) un (ES) 2017/1939 (16) Savienības finanšu intereses ir jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp, pasākumus attiecībā uz pārkāpumu, arī krāpšanas, novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu, un – attiecīgā gadījumā – administratīvu sodu uzlikšanu. Saskaņā jo īpaši ar Regulām (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un (ES, Euratom) Nr. 883/2013 Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) ir pilnvaras veikt administratīvu izmeklēšanu, tostarp pārbaudes uz vietas un inspekcijas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) var izmeklēt un veikt kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (17). Saskaņā ar Finanšu regulu ikvienai personai vai struktūrai, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, Revīzijas palātai un – attiecībā uz tām dalībvalstīm, kas īsteno ciešāku sadarbību, ievērojot Regulu (ES) 2017/1939, – EPPO nepieciešamās tiesības un piekļuve, un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas. |
| --- | --- |

(40)

Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (13), Padomes Regulām (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (14), (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (15) un (ES) 2017/1939 (16) Savienības finanšu intereses ir jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp, pasākumus attiecībā uz pārkāpumu, arī krāpšanas, novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu, un – attiecīgā gadījumā – administratīvu sodu uzlikšanu. Saskaņā jo īpaši ar Regulām (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un (ES, Euratom) Nr. 883/2013 Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) ir pilnvaras veikt administratīvu izmeklēšanu, tostarp pārbaudes uz vietas un inspekcijas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) var izmeklēt un veikt kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (17). Saskaņā ar Finanšu regulu ikvienai personai vai struktūrai, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, Revīzijas palātai un – attiecībā uz tām dalībvalstīm, kas īsteno ciešāku sadarbību, ievērojot Regulu (ES) 2017/1939, – EPPO nepieciešamās tiesības un piekļuve, un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas.

| (41) | Programmas mērķauditorija ir jaunieši vecumā no 18 līdz 30 gadiem. Lai varētu piedalīties Programmas piedāvātajās darbībās, šādiem jauniešiem vispirms būtu jāreģistrējas Eiropas Solidaritātes korpusa portālā. |
| --- | --- |

(41)

Programmas mērķauditorija ir jaunieši vecumā no 18 līdz 30 gadiem. Lai varētu piedalīties Programmas piedāvātajās darbībās, šādiem jauniešiem vispirms būtu jāreģistrējas Eiropas Solidaritātes korpusa portālā.

| (42) | Ņemot vērā, ka humānās palīdzības sniegšana ir saistīta ar specifiskiem izaicinājumiem, dalībniekiem, kuri veic brīvprātīgo darbu, lai atbalstītu humānās palīdzības sniegšanas operācijas, vajadzētu būt vismaz 18 gadus veciem un ne vecākiem par 35 gadiem. |
| --- | --- |

(42)

Ņemot vērā, ka humānās palīdzības sniegšana ir saistīta ar specifiskiem izaicinājumiem, dalībniekiem, kuri veic brīvprātīgo darbu, lai atbalstītu humānās palīdzības sniegšanas operācijas, vajadzētu būt vismaz 18 gadus veciem un ne vecākiem par 35 gadiem.

| (43) | Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai solidaritātes aktivitātes būtu pieejamas visiem jauniešiem, un jo īpaši ierobežotām iespējām pakļautiem jauniešiem. Būtu jāievieš īpaši pasākumi, lai veicinātu sociālo iekļaušanu un jo īpaši nelabvēlīgā situācijā esošu jauniešu piedalīšanos, kas ietvertu noteikumus par saprātīgiem pielāgojumiem, kuru mērķis būtu saskaņā ar ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām 27. pantu un Padomes Direktīvu 2000/78/EK (18) ļaut solidaritātes aktivitātēs uz līdzvērtīgiem pamatiem faktiski piedalīties personām ar invaliditāti. Šādiem īpašiem pasākumiem būtu jāņem vērā ierobežojumus, ko rada vairāku Savienības lauku teritoriju un tālāko reģionu un aizjūras zemju un teritoriju nošķirtība, un dažu piepilsētu teritoriju nabadzība. Tāpat dalībvalstīm, aizjūras zemēm un teritorijām un Programmas asociētajām trešām valstīm būtu jācenšas pieņemt visus atbilstošos pasākumus, lai novērstu juridiskos un administratīvos šķēršļus Programmas pienācīgai darbībai. Ar minētajiem pasākumiem, ja iespējams un neskarot Šengenas acquis un Savienības tiesību aktus par ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem trešo valstu valstspiederīgajiem, būtu jārisina administratīvās problēmas, kas apgrūtina vīzu un uzturēšanās atļauju saņemšanu, kā arī Eiropas veselības apdrošināšanas kartes izdošanu pārrobežu aktivitāšu gadījumā Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

(43)

Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai solidaritātes aktivitātes būtu pieejamas visiem jauniešiem, un jo īpaši ierobežotām iespējām pakļautiem jauniešiem. Būtu jāievieš īpaši pasākumi, lai veicinātu sociālo iekļaušanu un jo īpaši nelabvēlīgā situācijā esošu jauniešu piedalīšanos, kas ietvertu noteikumus par saprātīgiem pielāgojumiem, kuru mērķis būtu saskaņā ar ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām 27. pantu un Padomes Direktīvu 2000/78/EK (18) ļaut solidaritātes aktivitātēs uz līdzvērtīgiem pamatiem faktiski piedalīties personām ar invaliditāti. Šādiem īpašiem pasākumiem būtu jāņem vērā ierobežojumus, ko rada vairāku Savienības lauku teritoriju un tālāko reģionu un aizjūras zemju un teritoriju nošķirtība, un dažu piepilsētu teritoriju nabadzība. Tāpat dalībvalstīm, aizjūras zemēm un teritorijām un Programmas asociētajām trešām valstīm būtu jācenšas pieņemt visus atbilstošos pasākumus, lai novērstu juridiskos un administratīvos šķēršļus Programmas pienācīgai darbībai. Ar minētajiem pasākumiem, ja iespējams un neskarot Šengenas acquis un Savienības tiesību aktus par ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem trešo valstu valstspiederīgajiem, būtu jārisina administratīvās problēmas, kas apgrūtina vīzu un uzturēšanās atļauju saņemšanu, kā arī Eiropas veselības apdrošināšanas kartes izdošanu pārrobežu aktivitāšu gadījumā Eiropas Savienībā.

| (44) | Atspoguļojot to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām atbilstoši Savienības saistībām īstenot Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros pieņemto Parīzes nolīgumu un sasniegt ANO Ilgtspējīgas attīstības mērķus, šī Programma ir paredzēta, lai palīdzētu integrēt klimatrīcību un sasniegtu vispārēju mērķrādītāju – panākt, lai 30 % no Savienības budžeta izdevumiem tiktu ieguldīti klimata mērķu sasniegšanā. Saskaņā ar Eiropas zaļo kursu kā ilgtspējīgas izaugsmes plānu šajā regulā paredzētajās darbībās būtu jāievēro princips “nekaitēt”, nemainot Programmas pamatbūtību. Programmas īstenošanas laikā būtu jāapzina un jāievieš attiecīgās darbības un tās atkārtoti jānovērtē attiecīgās izvērtēšanas un pārskatīšanas kontekstā. Ir arī lietderīgi novērtēt attiecīgas darbības, kas veicina mērķu sasniegšanu klimata jomā, tostarp darbības, kuras paredzētas, lai mazinātu Programmas ietekmi uz vidi. |
| --- | --- |

(44)

Atspoguļojot to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām atbilstoši Savienības saistībām īstenot Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros pieņemto Parīzes nolīgumu un sasniegt ANO Ilgtspējīgas attīstības mērķus, šī Programma ir paredzēta, lai palīdzētu integrēt klimatrīcību un sasniegtu vispārēju mērķrādītāju – panākt, lai 30 % no Savienības budžeta izdevumiem tiktu ieguldīti klimata mērķu sasniegšanā. Saskaņā ar Eiropas zaļo kursu kā ilgtspējīgas izaugsmes plānu šajā regulā paredzētajās darbībās būtu jāievēro princips “nekaitēt”, nemainot Programmas pamatbūtību. Programmas īstenošanas laikā būtu jāapzina un jāievieš attiecīgās darbības un tās atkārtoti jānovērtē attiecīgās izvērtēšanas un pārskatīšanas kontekstā. Ir arī lietderīgi novērtēt attiecīgas darbības, kas veicina mērķu sasniegšanu klimata jomā, tostarp darbības, kuras paredzētas, lai mazinātu Programmas ietekmi uz vidi.

| (45) | Ar šo regulu nosaka Programmas finansējumu, kas veido Eiropas Parlamenta un Padomes galveno atsauces summu ikgadējās budžeta procedūras laikā 2020. gada 16. decembra Iestāžu Nolīguma starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (19) 18. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(45)

Ar šo regulu nosaka Programmas finansējumu, kas veido Eiropas Parlamenta un Padomes galveno atsauces summu ikgadējās budžeta procedūras laikā 2020. gada 16. decembra Iestāžu Nolīguma starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (19) 18. punkta nozīmē.

| (46) | Finansēšanas veidus un īstenošanas metodes saskaņā ar šo regulu būtu jāizvēlas, pamatojoties uz to spēju sasniegt konkrētos darbību mērķus un nodrošināt rezultātus, ņemot vērā jo īpaši kontroles izmaksas, administratīvo slogu un sagaidāmo neatbilstības risku. Veicot minēto izvēli attiecībā uz dotācijām, būtu jāapsver fiksētas summu, vienotas likmes finansējumu un vienības izmaksas standarta likmes. |
| --- | --- |

(46)

Finansēšanas veidus un īstenošanas metodes saskaņā ar šo regulu būtu jāizvēlas, pamatojoties uz to spēju sasniegt konkrētos darbību mērķus un nodrošināt rezultātus, ņemot vērā jo īpaši kontroles izmaksas, administratīvo slogu un sagaidāmo neatbilstības risku. Veicot minēto izvēli attiecībā uz dotācijām, būtu jāapsver fiksētas summu, vienotas likmes finansējumu un vienības izmaksas standarta likmes.

| (47) | Trešās valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstis, Savienības programmās var piedalīties saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (20) noteiktajā sadarbības satvarā, kas paredz programmu īstenošanu, pamatojoties uz lēmumu, kurš pieņemts saskaņā ar minēto līgumu. Trešās valstis arī var piedalīties, pamatojoties uz citiem juridiskiem instrumentiem. Šajā regulā būtu jāievieš konkrēts noteikums, kas prasītu, lai trešās valstis atbildīgajam kredītrīkotājam, OLAF un Revīzijas palātai piešķirtu vajadzīgās tiesības un piekļuvi, lai tie varētu visaptveroši īstenot savu attiecīgo kompetenci. Lai trešās valstis varētu piedalīties Programmā tās pilnā apjomā, tām būtu jāizpilda nosacījumi, kas paredzēti konkrētos nolīgumos, kuri attiecas uz attiecīgās trešās valsts dalību Programmā. Dalība pilnā apjomā turklāt ietver pienākumu izveidot valsts aģentūru un dažas Programmas darbības pārvaldīt netiešā pārvaldībā. Tiesību subjektiem no Programmas neasociētām trešām valstīm vajadzētu būt iespējai piedalīties dažās Programmas darbībās, kā noteikts darba programmā un uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, ko publicē Komisija. Īstenojot Programmu, varētu ņemt vērā specifisku kārtību attiecībā uz Andoras, Lihtenšteinas, Monako, Sanmarīno un Svētā Krēsla tiesību subjektu dalību. |
| --- | --- |

(47)

Trešās valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstis, Savienības programmās var piedalīties saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (20) noteiktajā sadarbības satvarā, kas paredz programmu īstenošanu, pamatojoties uz lēmumu, kurš pieņemts saskaņā ar minēto līgumu. Trešās valstis arī var piedalīties, pamatojoties uz citiem juridiskiem instrumentiem. Šajā regulā būtu jāievieš konkrēts noteikums, kas prasītu, lai trešās valstis atbildīgajam kredītrīkotājam, OLAF un Revīzijas palātai piešķirtu vajadzīgās tiesības un piekļuvi, lai tie varētu visaptveroši īstenot savu attiecīgo kompetenci. Lai trešās valstis varētu piedalīties Programmā tās pilnā apjomā, tām būtu jāizpilda nosacījumi, kas paredzēti konkrētos nolīgumos, kuri attiecas uz attiecīgās trešās valsts dalību Programmā. Dalība pilnā apjomā turklāt ietver pienākumu izveidot valsts aģentūru un dažas Programmas darbības pārvaldīt netiešā pārvaldībā. Tiesību subjektiem no Programmas neasociētām trešām valstīm vajadzētu būt iespējai piedalīties dažās Programmas darbībās, kā noteikts darba programmā un uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, ko publicē Komisija. Īstenojot Programmu, varētu ņemt vērā specifisku kārtību attiecībā uz Andoras, Lihtenšteinas, Monako, Sanmarīno un Svētā Krēsla tiesību subjektu dalību.

| (48) | Nolūkā pēc iespējas palielināt Programmas ietekmi būtu jāparedz nosacījumi, lai dalībvalstis un Programmas asociētās trešās valstis, un citas Savienības programmas varētu darīt pieejamu papildu finansējumu saskaņā ar Programmas noteikumiem. |
| --- | --- |

(48)

Nolūkā pēc iespējas palielināt Programmas ietekmi būtu jāparedz nosacījumi, lai dalībvalstis un Programmas asociētās trešās valstis, un citas Savienības programmas varētu darīt pieejamu papildu finansējumu saskaņā ar Programmas noteikumiem.

| (49) | Ievērojot Padomes Lēmumu 2013/755/ES (21) aizjūras zemēs un teritorijās iedibinājušās personas un tiesību subjekti ir tiesīgi saņemt finansējumu, ar noteikumu, ka tiek ievēroti Programmas noteikumi un mērķi un iespējamie režīmi, kas piemērojami dalībvalstī, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta. |
| --- | --- |

(49)

Ievērojot Padomes Lēmumu 2013/755/ES (21) aizjūras zemēs un teritorijās iedibinājušās personas un tiesību subjekti ir tiesīgi saņemt finansējumu, ar noteikumu, ka tiek ievēroti Programmas noteikumi un mērķi un iespējamie režīmi, kas piemērojami dalībvalstī, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta.

| (50) | Ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 349. pantu un saskaņā ar Komisijas 2017. gada 24. oktobra paziņojumu “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar Savienības tālākajiem reģioniem”, Programmā būtu jāņem vērā tālāko reģionu, kas uzskaitīti minētajā pantā, situācijas īpatnības. Būtu jāveic pasākumi, lai palielinātu tālāko reģionu dalību visās darbībās, tostarp, attiecīgā gadījumā sniedzot finansiālu atbalstu mobilitātes darbībām. Būtu jāveicina apmaiņa un sadarbība mobilitātes jomā starp cilvēkiem un organizācijām no minētajiem reģioniem un trešām valstīm, jo īpaši kaimiņvalstīm. Šādi pasākumi būtu jāuzrauga un regulāri jāvērtē. |
| --- | --- |

(50)

Ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 349. pantu un saskaņā ar Komisijas 2017. gada 24. oktobra paziņojumu “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar Savienības tālākajiem reģioniem”, Programmā būtu jāņem vērā tālāko reģionu, kas uzskaitīti minētajā pantā, situācijas īpatnības. Būtu jāveic pasākumi, lai palielinātu tālāko reģionu dalību visās darbībās, tostarp, attiecīgā gadījumā sniedzot finansiālu atbalstu mobilitātes darbībām. Būtu jāveicina apmaiņa un sadarbība mobilitātes jomā starp cilvēkiem un organizācijām no minētajiem reģioniem un trešām valstīm, jo īpaši kaimiņvalstīm. Šādi pasākumi būtu jāuzrauga un regulāri jāvērtē.

| (51) | Saskaņā ar Finanšu regulu Komisijai būtu jāpieņem darba programmas un jāinformē par tām Eiropas Parlaments un Padome. Darba programmās būtu jānosaka to īstenošanai vajadzīgie pasākumi saskaņā ar Programmas vispārējo mērķi un konkrētajiem mērķiem, atlases un piešķiršanas kritēriji attiecībā uz dotācijām, kā arī visi citi prasītie elementi. Darba programmas un jebkādi to grozījumi būtu jāpieņem ar īstenošanas aktiem saskaņā ar pārbaudes procedūru. |
| --- | --- |

(51)

Saskaņā ar Finanšu regulu Komisijai būtu jāpieņem darba programmas un jāinformē par tām Eiropas Parlaments un Padome. Darba programmās būtu jānosaka to īstenošanai vajadzīgie pasākumi saskaņā ar Programmas vispārējo mērķi un konkrētajiem mērķiem, atlases un piešķiršanas kritēriji attiecībā uz dotācijām, kā arī visi citi prasītie elementi. Darba programmas un jebkādi to grozījumi būtu jāpieņem ar īstenošanas aktiem saskaņā ar pārbaudes procedūru.

| (52) | Ievērojot 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (22) 22. un 23. punktu, Programma būtu jāizvērtē, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota, izpildot konkrētas pārraudzības prasības, bet vienlaikus izvairoties no administratīva sloga, jo īpaši dalībvalstīm, un no pārmērīga regulējuma. Minētās prasībās attiecīgos gadījumos būtu jāietver izmērāmi rādītāji, kuri būtu pamatā novērtējumam, kurā izvērtē Programmas lokālo ietekmi, tostarp tās ietekmi uz sociāliem un humanitāra rakstura izaicinājumiem. |
| --- | --- |

(52)

Ievērojot 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (22) 22. un 23. punktu, Programma būtu jāizvērtē, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota, izpildot konkrētas pārraudzības prasības, bet vienlaikus izvairoties no administratīva sloga, jo īpaši dalībvalstīm, un no pārmērīga regulējuma. Minētās prasībās attiecīgos gadījumos būtu jāietver izmērāmi rādītāji, kuri būtu pamatā novērtējumam, kurā izvērtē Programmas lokālo ietekmi, tostarp tās ietekmi uz sociāliem un humanitāra rakstura izaicinājumiem.

| (53) | Vietējā, valsts un Eiropas līmenī būtu jāvēršas pie pietiekami plašas auditorijas un jānodrošina pietiekama publicitāte un informācijas izplatīšana par Programmas atbalstīto darbību radītajām iespējām un rezultātiem. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš sociālajiem uzņēmumiem, mudinot tos atbalstīt Programmas aktivitātes. Visām Programmu īstenojošām struktūrām un attiecīgos gadījumos arī pārējām galvenajām ieinteresētajām personām būtu jāatbalsta vēršanās pie plašas auditorijas, publicitātes un informācijas izplatīšanas darbības. Turklāt Komisijai visā Programmas darbības ciklā būtu regulāri jāuztur sakari ar plašu ieinteresēto personu loku, tostarp dalīborganizācijām, lai veicinātu labas prakses un projektu rezultātu apmaiņu un apkopotu atsauksmes par Programmu. Minētajā procesā būtu jāaicina piedalīties valstu aģentūras. |
| --- | --- |

(53)

Vietējā, valsts un Eiropas līmenī būtu jāvēršas pie pietiekami plašas auditorijas un jānodrošina pietiekama publicitāte un informācijas izplatīšana par Programmas atbalstīto darbību radītajām iespējām un rezultātiem. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš sociālajiem uzņēmumiem, mudinot tos atbalstīt Programmas aktivitātes. Visām Programmu īstenojošām struktūrām un attiecīgos gadījumos arī pārējām galvenajām ieinteresētajām personām būtu jāatbalsta vēršanās pie plašas auditorijas, publicitātes un informācijas izplatīšanas darbības. Turklāt Komisijai visā Programmas darbības ciklā būtu regulāri jāuztur sakari ar plašu ieinteresēto personu loku, tostarp dalīborganizācijām, lai veicinātu labas prakses un projektu rezultātu apmaiņu un apkopotu atsauksmes par Programmu. Minētajā procesā būtu jāaicina piedalīties valstu aģentūras.

| (54) | Lai labāk sasniegtu Programmas mērķus, būtu ieteicams, ka Komisija, valstu iestādes un valstu aģentūras cieši sadarbojas un vajadzības gadījumā veido partnerību ar nevalstiskajām organizācijām, sociālajiem uzņēmumiem, jauniešu organizācijām, organizācijām, kas pārstāv cilvēkus ar invaliditāti, un vietējām ieinteresētajām personām, kurām ir pieredze solidaritātes darbībās. |
| --- | --- |

(54)

Lai labāk sasniegtu Programmas mērķus, būtu ieteicams, ka Komisija, valstu iestādes un valstu aģentūras cieši sadarbojas un vajadzības gadījumā veido partnerību ar nevalstiskajām organizācijām, sociālajiem uzņēmumiem, jauniešu organizācijām, organizācijām, kas pārstāv cilvēkus ar invaliditāti, un vietējām ieinteresētajām personām, kurām ir pieredze solidaritātes darbībās.

| (55) | Lai komunikācija ar plašu sabiedrību būtu efektīvāka un veidotos spēcīgākas sinerģijas starp komunikācijas aktivitātēm, kas īstenotas pēc Komisijas iniciatīvas, saskaņā ar šo regulu komunikācijas pasākumiem piešķirtie finanšu līdzekļi būtu jāizmanto arī korporatīvajai komunikācijai par Savienības politiskajām prioritātēm, ciktāl minētās prioritātes ir saistītas ar Programmas vispārīgo mērķi. |
| --- | --- |

(55)

Lai komunikācija ar plašu sabiedrību būtu efektīvāka un veidotos spēcīgākas sinerģijas starp komunikācijas aktivitātēm, kas īstenotas pēc Komisijas iniciatīvas, saskaņā ar šo regulu komunikācijas pasākumiem piešķirtie finanšu līdzekļi būtu jāizmanto arī korporatīvajai komunikācijai par Savienības politiskajām prioritātēm, ciktāl minētās prioritātes ir saistītas ar Programmas vispārīgo mērķi.

| (56) | Lai nodrošinātu šīs regulas efektīvu un lietderīgu īstenošanu, Programmai pēc iespējas būtu jāizmanto jau esošās pārvaldības procedūras. Tādēļ vispārējā Programmas īstenošana būtu jāuztic jau pastāvošām struktūrām, proti, Komisijai un valstu aģentūrām, kas norīkotas pārvaldīt Regulas (ES) 2021/817 nodaļā, kas attiecas uz jaunatni, minētās darbības. Tomēr darbības, kas minētas “jauniešu dalība solidaritātes aktivitātēs, kas saistītas ar humāno palīdzību” darbības virzienā, būtu galvenokārt jāpārvalda tieši. Komisijai ar galvenajām ieinteresētajām personām, ieskaitot dalīborganizācijas, regulāri būtu jāapspriežas par Programmas īstenošanu. |
| --- | --- |

(56)

Lai nodrošinātu šīs regulas efektīvu un lietderīgu īstenošanu, Programmai pēc iespējas būtu jāizmanto jau esošās pārvaldības procedūras. Tādēļ vispārējā Programmas īstenošana būtu jāuztic jau pastāvošām struktūrām, proti, Komisijai un valstu aģentūrām, kas norīkotas pārvaldīt Regulas (ES) 2021/817 nodaļā, kas attiecas uz jaunatni, minētās darbības. Tomēr darbības, kas minētas “jauniešu dalība solidaritātes aktivitātēs, kas saistītas ar humāno palīdzību” darbības virzienā, būtu galvenokārt jāpārvalda tieši. Komisijai ar galvenajām ieinteresētajām personām, ieskaitot dalīborganizācijas, regulāri būtu jāapspriežas par Programmas īstenošanu.

| (57) | Lai dalībvalstīs un Programmas asociētajās trešās valstīs nodrošinātu pareizu finanšu pārvaldību un juridisko noteiktību, katrai valsts iestādei būtu jānorīko neatkarīga revīzijas struktūra. Ja praktiski iespējams un lai panāktu optimālu efektivitāti, neatkarīgajai revīzijas struktūrai būtu jābūt tai pašai, kas norīkota saistībā ar Regulas (ES) 2021/817 nodaļā, kas attiecas uz jaunatni, minētajām darbībām. |
| --- | --- |

(57)

Lai dalībvalstīs un Programmas asociētajās trešās valstīs nodrošinātu pareizu finanšu pārvaldību un juridisko noteiktību, katrai valsts iestādei būtu jānorīko neatkarīga revīzijas struktūra. Ja praktiski iespējams un lai panāktu optimālu efektivitāti, neatkarīgajai revīzijas struktūrai būtu jābūt tai pašai, kas norīkota saistībā ar Regulas (ES) 2021/817 nodaļā, kas attiecas uz jaunatni, minētajām darbībām.

| (58) | Dalībvalstīm būtu jācenšas pieņemt visus attiecīgos pasākumus, lai novērstu juridiskus un administratīvus šķēršļus, kas traucē pareizai Programmas darbībai. Ja iespējams, šādi pasākumi, neskarot Savienības tiesību aktus par ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem trešo valstu valstspiederīgajiem, ietver arī tādu problēmu novēršanu, kas apgrūtina vīzu un uzturēšanās atļauju saņemšanu. |
| --- | --- |

(58)

Dalībvalstīm būtu jācenšas pieņemt visus attiecīgos pasākumus, lai novērstu juridiskus un administratīvus šķēršļus, kas traucē pareizai Programmas darbībai. Ja iespējams, šādi pasākumi, neskarot Savienības tiesību aktus par ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem trešo valstu valstspiederīgajiem, ietver arī tādu problēmu novēršanu, kas apgrūtina vīzu un uzturēšanās atļauju saņemšanu.

| (59) | Darbības rezultātu ziņošanas sistēmai būtu jānodrošina, ka Programmas īstenošanas pārraudzībai un izvērtēšanai vajadzīgie dati tiek vākti efektīvi, lietderīgi, savlaicīgi un atbilstošā detalizācijas pakāpē. Šie dati būtu jāpaziņo Komisijai tādā veidā, kas atbilst attiecīgiem datu aizsardzības noteikumiem. |
| --- | --- |

(59)

Darbības rezultātu ziņošanas sistēmai būtu jānodrošina, ka Programmas īstenošanas pārraudzībai un izvērtēšanai vajadzīgie dati tiek vākti efektīvi, lietderīgi, savlaicīgi un atbilstošā detalizācijas pakāpē. Šie dati būtu jāpaziņo Komisijai tādā veidā, kas atbilst attiecīgiem datu aizsardzības noteikumiem.

| (60) | Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (23). |
| --- | --- |

(60)

Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (23).

| (61) | Lai vienkāršotu atbalsta labuma guvējiem noteiktās prasības, pēc iespējas vairāk būtu jāizmanto vienkāršotas dotācijas – fiksētas summas, vienotas likmes finansējums un vienības izmaksas. Kā noteikusi Komisija, vienkāršotajās dotācijās, ar mērķi atbalstīt mācību mobilitāti saskaņā ar Programmu, būtu jāņem vērā dzīvošanas un uzturēšanās izmaksas uzņemošajā valstī. Dalībvalstis būtu arī jāmudina saskaņā ar valsts tiesību aktiem minētās dotācijas atbrīvot no nodokļiem un sociālajām iemaksām; būtu jāpiemēro tādi paši atbrīvojumi dotācijām, ko personām piešķir publiskie vai privātie tiesību subjekti. |
| --- | --- |

(61)

Lai vienkāršotu atbalsta labuma guvējiem noteiktās prasības, pēc iespējas vairāk būtu jāizmanto vienkāršotas dotācijas – fiksētas summas, vienotas likmes finansējums un vienības izmaksas. Kā noteikusi Komisija, vienkāršotajās dotācijās, ar mērķi atbalstīt mācību mobilitāti saskaņā ar Programmu, būtu jāņem vērā dzīvošanas un uzturēšanās izmaksas uzņemošajā valstī. Dalībvalstis būtu arī jāmudina saskaņā ar valsts tiesību aktiem minētās dotācijas atbrīvot no nodokļiem un sociālajām iemaksām; būtu jāpiemēro tādi paši atbrīvojumi dotācijām, ko personām piešķir publiskie vai privātie tiesību subjekti.

| (62) | Lai nodrošinātu, ka tiek efektīvi novērtēta Programmas virzība uz tās mērķu sasniegšanu, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu nolūkā grozīt pielikumu attiecībā uz Programmas darbības rādītājiem. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(62)

Lai nodrošinātu, ka tiek efektīvi novērtēta Programmas virzība uz tās mērķu sasniegšanu, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu nolūkā grozīt pielikumu attiecībā uz Programmas darbības rādītājiem. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (63) | Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (“Harta”). Jo īpaši šī regula tiecas pilnībā nodrošināt tiesības uz vīriešu un sieviešu līdztiesību un tiesības uz nediskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas, sociālekonomiskās izcelsmes dēļ, un veicināt Hartas 21. un 23. panta piemērošanu. |
| --- | --- |

(63)

Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (“Harta”). Jo īpaši šī regula tiecas pilnībā nodrošināt tiesības uz vīriešu un sieviešu līdztiesību un tiesības uz nediskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas, sociālekonomiskās izcelsmes dēļ, un veicināt Hartas 21. un 23. panta piemērošanu.

| (64) | Šai regulai piemēro horizontālos finanšu noteikumus, ko pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz LESD 322. pantu. Minētie noteikumi ir izklāstīti Finanšu regulā un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei ar dotācijām, iepirkumu, godalgām un netiešo izpildi, kā arī paredz finanšu dalībnieku atbildības pārbaudes. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, iekļauj arī vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai. |
| --- | --- |

(64)

Šai regulai piemēro horizontālos finanšu noteikumus, ko pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz LESD 322. pantu. Minētie noteikumi ir izklāstīti Finanšu regulā un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei ar dotācijām, iepirkumu, godalgām un netiešo izpildi, kā arī paredz finanšu dalībnieku atbildības pārbaudes. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, iekļauj arī vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai.

| (65) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, palielināt jauniešu un organizāciju iesaistīšanos pieejamās un kvalitatīvās solidaritātes aktivitātēs, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet minētā mērķa mēroga un iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(65)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, palielināt jauniešu un organizāciju iesaistīšanos pieejamās un kvalitatīvās solidaritātes aktivitātēs, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet minētā mērķa mēroga un iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (66) | Saskaņā ar Finanšu regulu dotāciju var piešķirt par jau uzsāktu darbību, ar noteikumu, ka pieteikuma iesniedzējs var pierādīt, ka darbību bija nepieciešams uzsākt pirms dotācijas nolīguma parakstīšanas. Tomēr izmaksas, kas radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas dienas, nav attiecināmās uz Savienības finansējumu, izņemot pienācīgi pamatotus izņēmuma gadījumus. Lai izvairītos no jebkādiem Savienības atbalsta sniegšanas traucējumiem, kas varētu kaitēt Savienības interesēm, vajadzētu būt iespējai finansēšanas lēmumā uz noteiktu laiku 2021.–2027. gada DFS darbības sākumā un tikai pienācīgi pamatotos gadījumos paredzēt pasākumu un izmaksu attiecināmību no 2021. gada 1. janvāra pat tad, ja minētie pasākumi īstenoti un minētās izmaksas radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas. |
| --- | --- |

(66)

Saskaņā ar Finanšu regulu dotāciju var piešķirt par jau uzsāktu darbību, ar noteikumu, ka pieteikuma iesniedzējs var pierādīt, ka darbību bija nepieciešams uzsākt pirms dotācijas nolīguma parakstīšanas. Tomēr izmaksas, kas radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas dienas, nav attiecināmās uz Savienības finansējumu, izņemot pienācīgi pamatotus izņēmuma gadījumus. Lai izvairītos no jebkādiem Savienības atbalsta sniegšanas traucējumiem, kas varētu kaitēt Savienības interesēm, vajadzētu būt iespējai finansēšanas lēmumā uz noteiktu laiku 2021.–2027. gada DFS darbības sākumā un tikai pienācīgi pamatotos gadījumos paredzēt pasākumu un izmaksu attiecināmību no 2021. gada 1. janvāra pat tad, ja minētie pasākumi īstenoti un minētās izmaksas radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas.

| (67) | Darba programmās nevar iekļaut tādas darbības vai iniciatīvas, kurām nav paredzēts atbalsts saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

(67)

Darba programmās nevar iekļaut tādas darbības vai iniciatīvas, kurām nav paredzēts atbalsts saskaņā ar šo regulu.

| (68) | Lai optimizētu tādu ieguldījumu pievienoto vērtību, kurus pilnībā vai daļēji finansē no Savienības budžeta, būtu jācenšas veidot sinerģijas, jo īpaši starp Programmu un citām Savienības programmām, tostarp fondiem, kas īstenoti dalītā pārvaldībā. Lai minētās sinerģijas maksimāli palielinātu, būtu jānodrošina būtiski veicinoši mehānismi, tostarp kumulatīvais finansējums darbībai, ko īsteno Programma un kāda cita Savienības programma, ciktāl šāds kumulatīvais finansējums nepārsniedz attiecīgās darbības kopējās attiecināmās izmaksas. Tālab šajā regulā būtu jāparedz attiecīgi noteikumi, jo īpaši par iespēju proporcionāli deklarēt tādas pašas izmaksas vai izdevumus Programmai un citai Savienības programmai. |
| --- | --- |

(68)

Lai optimizētu tādu ieguldījumu pievienoto vērtību, kurus pilnībā vai daļēji finansē no Savienības budžeta, būtu jācenšas veidot sinerģijas, jo īpaši starp Programmu un citām Savienības programmām, tostarp fondiem, kas īstenoti dalītā pārvaldībā. Lai minētās sinerģijas maksimāli palielinātu, būtu jānodrošina būtiski veicinoši mehānismi, tostarp kumulatīvais finansējums darbībai, ko īsteno Programma un kāda cita Savienības programma, ciktāl šāds kumulatīvais finansējums nepārsniedz attiecīgās darbības kopējās attiecināmās izmaksas. Tālab šajā regulā būtu jāparedz attiecīgi noteikumi, jo īpaši par iespēju proporcionāli deklarēt tādas pašas izmaksas vai izdevumus Programmai un citai Savienības programmai.

| (69) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1475 (24) būtu jāatceļ no 2021. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(69)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1475 (24) būtu jāatceļ no 2021. gada 1. janvāra.

| (70) | Lai nodrošinātu nepārtrauktību atbalsta sniegšanā attiecīgajā politikas jomā un lai Programmu varētu sākt īstenot no 2021.–2027. gada DFS darbības sākuma, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā un tā būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2021. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

(70)

Lai nodrošinātu nepārtrauktību atbalsta sniegšanā attiecīgajā politikas jomā un lai Programmu varētu sākt īstenot no 2021.–2027. gada DFS darbības sākuma, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā un tā būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2021. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

1. pants

Priekšmets

1.   Ar šo regulu uz 2021.–2027. gada DFS laikposmu izveido programmu “Eiropas Solidaritātes korpuss” (“Programma”).

2.   Programma izveido divus šādus darbības virzienus:

| a) | “jauniešu dalība solidaritātes aktivitātēs”; un |
| --- | --- |

a)

“jauniešu dalība solidaritātes aktivitātēs”; un

| b) | “jauniešu dalība solidaritātes aktivitātēs, kas saistītas ar humāno palīdzību” (“Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpuss”). |
| --- | --- |

b)

“jauniešu dalība solidaritātes aktivitātēs, kas saistītas ar humāno palīdzību” (“Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpuss”).

3.   Ar šo regulu nosaka Programmas mērķus, budžetu laikposmam no 2021. gada līdz 2027. gadam, Savienības finansējuma veidus un šāda finansējuma sniegšanas noteikumus.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “solidaritātes aktivitāte” ir kvalitatīva iekļaujoša aktivitāte, kura risina nozīmīgas sabiedrības problēmas, kura veicina Programmas mērķu sasniegšanu, kura tiek īstenota kā brīvprātīgais darbs, solidaritātes projekts vai tīklošana dažādās jomās, tostarp humānās palīdzības jomā, kura nodrošina Eiropas pievienoto vērtību un kuru veicot tiek ievēroti arodveselības un darba aizsardzības noteikumi un attiecīgie drošības noteikumi; |
| --- | --- |

1)

“solidaritātes aktivitāte” ir kvalitatīva iekļaujoša aktivitāte, kura risina nozīmīgas sabiedrības problēmas, kura veicina Programmas mērķu sasniegšanu, kura tiek īstenota kā brīvprātīgais darbs, solidaritātes projekts vai tīklošana dažādās jomās, tostarp humānās palīdzības jomā, kura nodrošina Eiropas pievienoto vērtību un kuru veicot tiek ievēroti arodveselības un darba aizsardzības noteikumi un attiecīgie drošības noteikumi;

| 2) | “reģistrēts kandidāts” ir persona vecumā no 17 līdz 30 gadiem vai – brīvprātīgā darba Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusā gadījumā – no 17 līdz 35 gadiem, kas likumīgi uzturas kādā dalībvalstī, valstī, kura saskaņā ar šo regulu ir Programmas asociētā trešā valsts vai cita valsts, kura piedalās Programmā, un kas ir reģistrējusies Eiropas Solidaritātes korpusa portālā, lai paustu savu interesi par iesaistīšanos solidaritātes aktivitātē, bet šādā aktivitātē vēl nepiedalās; |
| --- | --- |

2)

“reģistrēts kandidāts” ir persona vecumā no 17 līdz 30 gadiem vai – brīvprātīgā darba Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusā gadījumā – no 17 līdz 35 gadiem, kas likumīgi uzturas kādā dalībvalstī, valstī, kura saskaņā ar šo regulu ir Programmas asociētā trešā valsts vai cita valsts, kura piedalās Programmā, un kas ir reģistrējusies Eiropas Solidaritātes korpusa portālā, lai paustu savu interesi par iesaistīšanos solidaritātes aktivitātē, bet šādā aktivitātē vēl nepiedalās;

| 3) | “dalībnieks” ir persona vecumā no 18 līdz 30 gadiem vai – brīvprātīgā darba Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusā gadījumā – no 18 līdz 35 gadiem, kas likumīgi uzturas kādā dalībvalstī, valstī, kura saskaņā ar šo regulu ir Programmas asociētā trešā valsts vai cita valsts, kura piedalās Programmā, kas ir reģistrējusies Eiropas Solidaritātes korpusa portālā un kas piedalās kādā solidaritātes aktivitātē; |
| --- | --- |

3)

“dalībnieks” ir persona vecumā no 18 līdz 30 gadiem vai – brīvprātīgā darba Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusā gadījumā – no 18 līdz 35 gadiem, kas likumīgi uzturas kādā dalībvalstī, valstī, kura saskaņā ar šo regulu ir Programmas asociētā trešā valsts vai cita valsts, kura piedalās Programmā, kas ir reģistrējusies Eiropas Solidaritātes korpusa portālā un kas piedalās kādā solidaritātes aktivitātē;

| 4) | “ierobežotām iespējām pakļauti jaunieši” ir jaunieši, kas saskaras ar šķēršļiem, kuri liedz viņiem efektīvi izmantot Programmā paredzētās iespējas ekonomisku, sociālu, kultūras, ģeogrāfisku vai ar veselību saistītu iemeslu dēļ, savas migrantu izcelsmes dēļ vai tādu iemeslu dēļ kā invaliditāte vai mācīšanās grūtības, vai jebkāda cita iemesla dēļ, tostarp tāda iemesla, kas varētu būt par cēloni diskriminācijai saskaņā ar Hartas 21. pantu; |
| --- | --- |

4)

“ierobežotām iespējām pakļauti jaunieši” ir jaunieši, kas saskaras ar šķēršļiem, kuri liedz viņiem efektīvi izmantot Programmā paredzētās iespējas ekonomisku, sociālu, kultūras, ģeogrāfisku vai ar veselību saistītu iemeslu dēļ, savas migrantu izcelsmes dēļ vai tādu iemeslu dēļ kā invaliditāte vai mācīšanās grūtības, vai jebkāda cita iemesla dēļ, tostarp tāda iemesla, kas varētu būt par cēloni diskriminācijai saskaņā ar Hartas 21. pantu;

| 5) | “dalīborganizācija” ir vietēja, reģionāla, valsts mēroga vai starptautiska publiska vai privāta – bezpeļņas vai peļņu gūstoša – organizācija, kurai piešķirta kvalitātes zīme; |
| --- | --- |

5)

“dalīborganizācija” ir vietēja, reģionāla, valsts mēroga vai starptautiska publiska vai privāta – bezpeļņas vai peļņu gūstoša – organizācija, kurai piešķirta kvalitātes zīme;

| 6) | “brīvprātīgais darbs” ir ne vairāk kā 12 mēnešus ilga solidaritātes aktivitāte, kas ir neapmaksāta brīvprātīga aktivitāte kopēja labuma vārdā; |
| --- | --- |

6)

“brīvprātīgais darbs” ir ne vairāk kā 12 mēnešus ilga solidaritātes aktivitāte, kas ir neapmaksāta brīvprātīga aktivitāte kopēja labuma vārdā;

| 7) | “solidaritātes projekts” ir ne vairāk kā 12 mēnešus ilga neapmaksāta solidaritātes aktivitāte, kuru īsteno grupas, ko veido vismaz pieci dalībnieki, un kuras mērķis ir risināt svarīgas dalībnieku kopienas problēmas, un kurai vienlaikus ir skaidra Eiropas pievienotā vērtība; |
| --- | --- |

7)

“solidaritātes projekts” ir ne vairāk kā 12 mēnešus ilga neapmaksāta solidaritātes aktivitāte, kuru īsteno grupas, ko veido vismaz pieci dalībnieki, un kuras mērķis ir risināt svarīgas dalībnieku kopienas problēmas, un kurai vienlaikus ir skaidra Eiropas pievienotā vērtība;

| 8) | “kvalitātes zīme” ir sertifikāts, ko, pamatojoties uz dažādām konkrētām prasībām, kuras atkarīgas no sniegtās solidaritātes aktivitātes veida, piešķir dalīborganizācijai, kura vēlas nodrošināt Programmā paredzētās solidaritātes aktivitātes uzņēmējorganizācijas lomā, atbalsta organizācijas lomā vai abās; |
| --- | --- |

8)

“kvalitātes zīme” ir sertifikāts, ko, pamatojoties uz dažādām konkrētām prasībām, kuras atkarīgas no sniegtās solidaritātes aktivitātes veida, piešķir dalīborganizācijai, kura vēlas nodrošināt Programmā paredzētās solidaritātes aktivitātes uzņēmējorganizācijas lomā, atbalsta organizācijas lomā vai abās;

| 9) | “Eiropas Solidaritātes korpusa resursu centri” ir papildu funkcijas, kuras veic norīkotas valstu aģentūras, lai atbalstītu Programmas solidaritātes aktivitāšu izstrādi, īstenošanu un kvalitāti, kā arī to kompetenču apzināšanu, ko dalībnieki ieguvuši, veicot solidaritātes aktivitātes; |
| --- | --- |

9)

“Eiropas Solidaritātes korpusa resursu centri” ir papildu funkcijas, kuras veic norīkotas valstu aģentūras, lai atbalstītu Programmas solidaritātes aktivitāšu izstrādi, īstenošanu un kvalitāti, kā arī to kompetenču apzināšanu, ko dalībnieki ieguvuši, veicot solidaritātes aktivitātes;

| 10) | “Eiropas Solidaritātes korpusa portāls” ir interaktīvs tīmekļa rīks visās Savienības oficiālajās valodās, par kura pārvaldību ir atbildīga Komisija un kurš, lai palīdzētu kvalitatīvi īstenot Programmu, nodrošina attiecīgus tiešsaistes pakalpojumus, kurš papildina dalīborganizāciju aktivitātes, tostarp sniedzot informāciju par Programmu, kurš reģistrē dalībniekus, kurš meklē dalībniekus, kurš reklamē un meklē solidaritātes aktivitātes, kurš meklē iespējamus projekta partnerus, kurš atbalsta kontaktu veidošanu un ar solidaritātes aktivitātēm saistītus piedāvājumus, apmācības un komunikācijas aktivitātes un tīklošanu, kurš informē un paziņo lietotājiem par iespējām, kurš nodrošina atgriezeniskās saites mehānismu attiecībā uz solidaritātes aktivitāšu kvalitāti un kurš, reaģējot uz attiecīgām ar Programmu saistītām norisēm, ļauj pievienot citas funkcijas; |
| --- | --- |

10)

“Eiropas Solidaritātes korpusa portāls” ir interaktīvs tīmekļa rīks visās Savienības oficiālajās valodās, par kura pārvaldību ir atbildīga Komisija un kurš, lai palīdzētu kvalitatīvi īstenot Programmu, nodrošina attiecīgus tiešsaistes pakalpojumus, kurš papildina dalīborganizāciju aktivitātes, tostarp sniedzot informāciju par Programmu, kurš reģistrē dalībniekus, kurš meklē dalībniekus, kurš reklamē un meklē solidaritātes aktivitātes, kurš meklē iespējamus projekta partnerus, kurš atbalsta kontaktu veidošanu un ar solidaritātes aktivitātēm saistītus piedāvājumus, apmācības un komunikācijas aktivitātes un tīklošanu, kurš informē un paziņo lietotājiem par iespējām, kurš nodrošina atgriezeniskās saites mehānismu attiecībā uz solidaritātes aktivitāšu kvalitāti un kurš, reaģējot uz attiecīgām ar Programmu saistītām norisēm, ļauj pievienot citas funkcijas;

| 11) | “Savienības pārredzamības un atzīšanas rīks” ir instruments, kas ieinteresētajām personām palīdz saprast, novērtēt un attiecīgā gadījumā atzīt neformālās un ikdienējās mācīšanās rezultātus visā Savienībā; |
| --- | --- |

11)

“Savienības pārredzamības un atzīšanas rīks” ir instruments, kas ieinteresētajām personām palīdz saprast, novērtēt un attiecīgā gadījumā atzīt neformālās un ikdienējās mācīšanās rezultātus visā Savienībā;

| 12) | “humānās palīdzības aktivitāte” ir aktivitāte, kas atbalsta pēckrīzes un ilgtermiņa humānās palīdzības operācijas trešās valstīs, un kuras mērķis ir nodrošināt vajadzībām atbilstošu palīdzību, lai cilvēka izraisītu krīžu vai dabas katastrofu gadījumos nosargātu dzīvību, novērstu un atvieglotu cilvēku ciešanas un saglabātu cilvēka cieņu, un kura ietver palīdzības, atbalsta un aizsardzības operācijas pastāvošajās humanitārās krīzes situācijās vai pēc tām, atbalsta pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt piekļūšanu grūtībās nonākušiem cilvēkiem un veicināt palīdzības brīvu plūsmu, un darbības, kuru mērķis ir uzlabot sagatavotību reaģēt uz katastrofām un samazināt katastrofu risku, sasaistīt atbalstu, rehabilitāciju un attīstību un palielināt neaizsargātu vai katastrofu skartu kopienu noturību un spēju pārvarēt krīzes un likvidēt to sekas; |
| --- | --- |

12)

“humānās palīdzības aktivitāte” ir aktivitāte, kas atbalsta pēckrīzes un ilgtermiņa humānās palīdzības operācijas trešās valstīs, un kuras mērķis ir nodrošināt vajadzībām atbilstošu palīdzību, lai cilvēka izraisītu krīžu vai dabas katastrofu gadījumos nosargātu dzīvību, novērstu un atvieglotu cilvēku ciešanas un saglabātu cilvēka cieņu, un kura ietver palīdzības, atbalsta un aizsardzības operācijas pastāvošajās humanitārās krīzes situācijās vai pēc tām, atbalsta pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt piekļūšanu grūtībās nonākušiem cilvēkiem un veicināt palīdzības brīvu plūsmu, un darbības, kuru mērķis ir uzlabot sagatavotību reaģēt uz katastrofām un samazināt katastrofu risku, sasaistīt atbalstu, rehabilitāciju un attīstību un palielināt neaizsargātu vai katastrofu skartu kopienu noturību un spēju pārvarēt krīzes un likvidēt to sekas;

| 13) | “trešā valsts” ir valsts, kas nav Eiropas Savienības dalībvalsts. |
| --- | --- |

13)

“trešā valsts” ir valsts, kas nav Eiropas Savienības dalībvalsts.

3. pants

Programmas mērķi

1.   Programmas vispārīgais mērķis ir veicināt jauniešu un organizāciju iesaistīšanos pieejamās un kvalitatīvās solidaritātes aktivitātēs, galvenokārt brīvprātīgajā darbā, tādā veidā stiprinot kohēziju, solidaritāti, demokrātiju, Eiropas identitāti un aktīvu pilsoniskumu Savienībā un ārpus tās, risinot lokālus sociālus un humanitāra rakstura izaicinājumus, īpašu uzmanību veltot ilgtspējīgas attīstības veicināšanai, sociālai iekļaušanai un vienlīdzīgām iespējām.

2.   Programmas konkrētais mērķis ir nodrošināt jauniešiem, tostarp ierobežotām iespējām pakļautiem jauniešiem, viegli pieejamas iespējas iesaistīties solidaritātes aktivitātēs, kuras veicina pozitīvas pārmaiņas sabiedrībā Savienībā un ārpus tās, un vienlaikus uzlabot un pienācīgi atzīt viņu kompetences, kā arī sekmēt viņu kā aktīvu pilsoņu pastāvīgu iesaisti.

3.   Programmas mērķus īsteno saskaņā ar 1. panta 2. punktā noteiktajiem darbības virzieniem.

II NODAĻA

Programmas darbības

4. pants

Programmas darbības

1.   Programma atbalsta šādas darbības:

| a) | brīvprātīgais darbs, kā izklāstīts 7. un 10. pantā; |
| --- | --- |

a)

brīvprātīgais darbs, kā izklāstīts 7. un 10. pantā;

| b) | solidaritātes projekti, kā izklāstīts 8. pantā; |
| --- | --- |

b)

solidaritātes projekti, kā izklāstīts 8. pantā;

| c) | tīklošana, kā izklāstīts 5. panta 1. punktā; un |
| --- | --- |

c)

tīklošana, kā izklāstīts 5. panta 1. punktā; un

| d) | kvalitātes nodrošināšanas un atbalsta pasākumi, kā izklāstīts 5. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

d)

kvalitātes nodrošināšanas un atbalsta pasākumi, kā izklāstīts 5. panta 2. punktā.

2.   Programma atbalsta solidaritātes aktivitātes, kam ir skaidra Eiropas pievienotā vērtība, piemēram, tāpēc, ka tās:

| a) | ir transnacionālas, jo īpaši attiecībā uz mācību mobilitāti un sadarbību; |
| --- | --- |

a)

ir transnacionālas, jo īpaši attiecībā uz mācību mobilitāti un sadarbību;

| b) | papildina citas programmas un rīcībpolitikas vietējā, reģionālā, valsts, Savienības un starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

b)

papildina citas programmas un rīcībpolitikas vietējā, reģionālā, valsts, Savienības un starptautiskā līmenī;

| c) | veic solidaritātes aktivitātes, kuru tematiem un mērķiem, pieejām, paredzamajiem rezultātiem, un citiem aspektiem piemīt Eiropas dimensija; |
| --- | --- |

c)

veic solidaritātes aktivitātes, kuru tematiem un mērķiem, pieejām, paredzamajiem rezultātiem, un citiem aspektiem piemīt Eiropas dimensija;

| d) | cenšas iesaistīt dažādas izcelsmes jauniešus; |
| --- | --- |

d)

cenšas iesaistīt dažādas izcelsmes jauniešus;

| e) | veicina Savienības pārredzamības un atzīšanas rīku lietderīgu izmantošanu. |
| --- | --- |

e)

veicina Savienības pārredzamības un atzīšanas rīku lietderīgu izmantošanu.

3.   Minētās solidaritātes aktivitātes īsteno saskaņā ar konkrētām prasībām, kas noteiktas katram 5., 7., 8. un 10. pantā minētajam Programmas aktivitātes veidam, kā arī saskaņā ar tiesiskajiem regulējumiem, ko piemēro dalībvalstīs un Programmas asociētajās trešās valstīs.

4.   Savienības tiesību aktos atsauces uz Eiropas Brīvprātīgo dienestu saprot kā atsauces arī uz tādu brīvprātīgo darbu, ko veic gan saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1288/2013, gan saskaņā ar šo regulu.

5. pants

Abiem darbības virzieniem kopīgās darbības

1.   Tīklošana ir iekšzemes vai pārrobežu aktivitātes un to mērķis ir:

| a) | palielināt dalīborganizāciju spēju arvien lielākam skaitam dalībnieku piedāvāt kvalitatīvus, viegli pieejamus projektus; |
| --- | --- |

a)

palielināt dalīborganizāciju spēju arvien lielākam skaitam dalībnieku piedāvāt kvalitatīvus, viegli pieejamus projektus;

| b) | piesaistīt jaunus dalībniekus un jaunas dalīborganizācijas; |
| --- | --- |

b)

piesaistīt jaunus dalībniekus un jaunas dalīborganizācijas;

| c) | nodrošināt dalībniekiem un dalīborganizācijām iespējas sniegt atsauksmes par solidaritātes aktivitātēm un popularizēt Programmu; un |
| --- | --- |

c)

nodrošināt dalībniekiem un dalīborganizācijām iespējas sniegt atsauksmes par solidaritātes aktivitātēm un popularizēt Programmu; un

| d) | veicināt pieredzes apmaiņu un stiprināt dalībnieku un dalīborganizāciju piederības sajūtu, tādējādi veicinot Programmas plašāku pozitīvo ietekmi, tostarp ar tādām aktivitātēm kā paraugprakses apmaiņa un tīklu veidošana. |
| --- | --- |

d)

veicināt pieredzes apmaiņu un stiprināt dalībnieku un dalīborganizāciju piederības sajūtu, tādējādi veicinot Programmas plašāku pozitīvo ietekmi, tostarp ar tādām aktivitātēm kā paraugprakses apmaiņa un tīklu veidošana.

2.   Kvalitātes nodrošināšanas un atbalsta pasākumi ietver:

| a) | pienācīgus pasākumus, ar kuriem nodrošina pielaides prasību izpildi saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

a)

pienācīgus pasākumus, ar kuriem nodrošina pielaides prasību izpildi saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem;

| b) | pirms vai pēc solidaritātes aktivitātēm vai to laikā veiktus pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt minēto aktivitāšu kvalitāti un pieejamību, tostarp apmācību tiešsaistē un bezsaistē, un kuri attiecīgā gadījumā ir pielāgoti attiecīgajai solidaritātes aktivitātei un tās kontekstam, atbalstu valodas jautājumos, apdrošināšanu, tostarp nelaimes gadījumu apdrošināšanu un veselības apdrošināšanu, Youthpass, kurā norādītas un dokumentētas kompetences, ko dalībnieki ieguvuši solidaritātes aktivitātēs, turpmāku izmantošanu, spēju veidošanu, un administratīvu atbalstu dalīborganizācijām; |
| --- | --- |

b)

pirms vai pēc solidaritātes aktivitātēm vai to laikā veiktus pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt minēto aktivitāšu kvalitāti un pieejamību, tostarp apmācību tiešsaistē un bezsaistē, un kuri attiecīgā gadījumā ir pielāgoti attiecīgajai solidaritātes aktivitātei un tās kontekstam, atbalstu valodas jautājumos, apdrošināšanu, tostarp nelaimes gadījumu apdrošināšanu un veselības apdrošināšanu, Youthpass, kurā norādītas un dokumentētas kompetences, ko dalībnieki ieguvuši solidaritātes aktivitātēs, turpmāku izmantošanu, spēju veidošanu, un administratīvu atbalstu dalīborganizācijām;

| c) | kvalitātes zīmes izstrādi un uzturēšanu; |
| --- | --- |

c)

kvalitātes zīmes izstrādi un uzturēšanu;

| d) | Eiropas Solidaritātes korpusa resursu centru aktivitātes, kuru mērķis ir atbalstīt un uzlabot Programmas darbību īstenošanas kvalitāti un veicināt to rezultātu apstiprināšanu; un |
| --- | --- |

d)

Eiropas Solidaritātes korpusa resursu centru aktivitātes, kuru mērķis ir atbalstīt un uzlabot Programmas darbību īstenošanas kvalitāti un veicināt to rezultātu apstiprināšanu; un

| e) | piekļūstama Eiropas Solidaritātes korpusa portāla un citu svarīgu tiešsaistes pakalpojumu, kā arī vajadzīgo IT atbalsta sistēmu un tīmekļa rīku izveidi, uzturēšanu un atjaunināšanu. |
| --- | --- |

e)

piekļūstama Eiropas Solidaritātes korpusa portāla un citu svarīgu tiešsaistes pakalpojumu, kā arī vajadzīgo IT atbalsta sistēmu un tīmekļa rīku izveidi, uzturēšanu un atjaunināšanu.

III NODAĻA

Jauniešu dalība solidaritātes aktivitātēs

6. pants

Darbību mērķis un veidi

1.   Ar darbībām, ko īsteno darbības virzienā “jauniešu dalība solidaritātes aktivitātēs”, jo īpaši sekmē kohēzijas, solidaritātes, aktīva pilsoniskuma un demokrātijas stiprināšanu Savienībā un ārpus tās, un vienlaikus arī reaģē uz sabiedrības problēmām, īpašu uzmanību veltot sociālās iekļaušanas un vienlīdzīgu iespēju veicināšanai.

2.   Darbības virzienā “jauniešu dalība solidaritātes aktivitātēs” atbalsta šādas darbības:

| a) | brīvprātīgais darbs, kā izklāstīts 7. pantā; |
| --- | --- |

a)

brīvprātīgais darbs, kā izklāstīts 7. pantā;

| b) | solidaritātes projekti, kā izklāstīts 8. pantā; |
| --- | --- |

b)

solidaritātes projekti, kā izklāstīts 8. pantā;

| c) | tīklošana, kas paredzēta šā darbības virziena dalībniekiem – personām un dalīborganizācijām –, kā izklāstīts 5. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

c)

tīklošana, kas paredzēta šā darbības virziena dalībniekiem – personām un dalīborganizācijām –, kā izklāstīts 5. panta 1. punktā;

| d) | kvalitātes nodrošināšanas un atbalsta pasākumi, kā izklāstīts 5. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

d)

kvalitātes nodrošināšanas un atbalsta pasākumi, kā izklāstīts 5. panta 2. punktā.

7. pants

Brīvprātīgais darbs darbības virzienā “jauniešu dalība solidaritātes aktivitātēs”

1.   Brīvprātīgais darbs:

| a) | ietver mācību un prasmju apguves komponentu; |
| --- | --- |

a)

ietver mācību un prasmju apguves komponentu;

| b) | neaizstāj stažēšanos vai darbu; |
| --- | --- |

b)

neaizstāj stažēšanos vai darbu;

| c) | netiek pielīdzināts nodarbinātībai; un |
| --- | --- |

c)

netiek pielīdzināts nodarbinātībai; un

| d) | tiek veikts saskaņā ar rakstisku līgumu par brīvprātīgo darbu. |
| --- | --- |

d)

tiek veikts saskaņā ar rakstisku līgumu par brīvprātīgo darbu.

Līgumā, kas minēts pirmās daļas d) apakšpunktā, nosaka minētā līguma pušu tiesības un pienākumus, veicamo uzdevumu aprakstu un to veikšanas ilgumu un vietu. Šāds līgums atsaucas uz dalībnieku apdrošināšanas seguma noteikumiem un attiecīgā gadījumā – uz attiecīgās pielaides prasībām saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem.

2.   Brīvprātīgo darbu var veikt valstī, kas nav dalībnieka pastāvīgās uzturēšanās valsts (“pārrobežu brīvprātīgais darbs”), vai dalībnieka pastāvīgās uzturēšanās valstī (“iekšzemes brīvprātīgais darbs”). Iekšzemes brīvprātīgajā darbā var piedalīties visi jaunieši, jo īpaši ierobežotām iespējām pakļauti jaunieši.

8. pants

Solidaritātes projekti

Solidaritātes projekti neaizstāj stažēšanos vai darbu.

IV NODAĻA

Eiropas brīvprātīgo humānās palīdzības korpuss

9. pants

Darbību mērķis, principi un veidi

1.   Ar darbībām, ko īsteno darbības virzienā “Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpuss”, jo īpaši palīdz nodrošināt vajadzībām atbilstošu humāno palīdzību, kuras mērķis ir nosargāt dzīvību, novērst un atvieglot cilvēku ciešanas un saglabāt cilvēka cieņu, un palielināt neaizsargātu vai katastrofu skartu kopienu spējas un noturību.

2.   Darbības, kas iekļautas Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusā:

| a) | tiek īstenotas, ievērojot humānās palīdzības principus – cilvēcību, neitralitāti, objektivitāti un neatkarību –, kā arī principu “nekaitēt”; |
| --- | --- |

a)

tiek īstenotas, ievērojot humānās palīdzības principus – cilvēcību, neitralitāti, objektivitāti un neatkarību –, kā arī principu “nekaitēt”;

| b) | reaģē uz vietējo kopienu humanitārajām vajadzībām, kas apzinātas sadarbībā ar humānās palīdzības jomas un citiem attiecīgiem partneriem uzņemošajā valstī vai reģionā; |
| --- | --- |

b)

reaģē uz vietējo kopienu humanitārajām vajadzībām, kas apzinātas sadarbībā ar humānās palīdzības jomas un citiem attiecīgiem partneriem uzņemošajā valstī vai reģionā;

| c) | tiek plānotas, pamatojoties uz riska novērtējumiem, un īstenotas tā, lai brīvprātīgajiem tiek nodrošināta augsta līmeņa drošība un aizsardzība; |
| --- | --- |

c)

tiek plānotas, pamatojoties uz riska novērtējumiem, un īstenotas tā, lai brīvprātīgajiem tiek nodrošināta augsta līmeņa drošība un aizsardzība;

| d) | attiecīgā gadījumā veicina pāreju no humānās palīdzības pasākumiem uz ilgtermiņa ilgtspējīgu un iekļaujošu attīstību; |
| --- | --- |

d)

attiecīgā gadījumā veicina pāreju no humānās palīdzības pasākumiem uz ilgtermiņa ilgtspējīgu un iekļaujošu attīstību;

| e) | veicina to, lai aktīvi tiek iesaistīti to valstu un kopienu vietējie darbinieki un brīvprātīgie, kurās šīs darbības tiek īstenotas; |
| --- | --- |

e)

veicina to, lai aktīvi tiek iesaistīti to valstu un kopienu vietējie darbinieki un brīvprātīgie, kurās šīs darbības tiek īstenotas;

| f) | kad vien tas ir atbilstoši, ņem vērā sieviešu specifiskās vajadzības un cenšas iesaistīt sievietes un sieviešu grupas un tīklus; un |
| --- | --- |

f)

kad vien tas ir atbilstoši, ņem vērā sieviešu specifiskās vajadzības un cenšas iesaistīt sievietes un sieviešu grupas un tīklus; un

| g) | veicina centienus uzlabot vietējo gatavību humanitārām krīzēm vai reaģēšanu uz tām. |
| --- | --- |

g)

veicina centienus uzlabot vietējo gatavību humanitārām krīzēm vai reaģēšanu uz tām.

3.   Ar Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusu atbalsta šādas darbības:

| a) | brīvprātīgais darbs, kā izklāstīts 10. pantā; |
| --- | --- |

a)

brīvprātīgais darbs, kā izklāstīts 10. pantā;

| b) | tīklošana, kas paredzēta Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusa dalībniekiem – personām un dalīborganizācijām –, kā izklāstīts 5. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

b)

tīklošana, kas paredzēta Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusa dalībniekiem – personām un dalīborganizācijām –, kā izklāstīts 5. panta 1. punktā;

| c) | kvalitātes nodrošināšanas un atbalsta pasākumi, kā izklāstīts 5. panta 2. punktā, īpašu uzmanību pievēršot dalībnieku drošības un aizsardzības nodrošināšanas pasākumiem. |
| --- | --- |

c)

kvalitātes nodrošināšanas un atbalsta pasākumi, kā izklāstīts 5. panta 2. punktā, īpašu uzmanību pievēršot dalībnieku drošības un aizsardzības nodrošināšanas pasākumiem.

10. pants

Brīvprātīgais darbs Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusā

1.   Brīvprātīgais darbs Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusā:

| a) | ietver mācību un prasmju apguves komponentu, kurā tiek aptverti arī 10. panta 2. punktā izklāstītie principi, un attiecīgā gadījumā ietver attīstības un spēju veidošanas komponentus, iesaistot augsti kvalificētus, labi apmācītus un pieredzējušus darbaudzinātājus, mentorus un ekspertus; |
| --- | --- |

a)

ietver mācību un prasmju apguves komponentu, kurā tiek aptverti arī 10. panta 2. punktā izklāstītie principi, un attiecīgā gadījumā ietver attīstības un spēju veidošanas komponentus, iesaistot augsti kvalificētus, labi apmācītus un pieredzējušus darbaudzinātājus, mentorus un ekspertus;

| b) | neaizstāj stažēšanos vai darbu; |
| --- | --- |

b)

neaizstāj stažēšanos vai darbu;

| c) | netiek pielīdzināts nodarbinātībai; un |
| --- | --- |

c)

netiek pielīdzināts nodarbinātībai; un

| d) | tiek veikts saskaņā ar rakstisku līgumu par brīvprātīgo darbu. |
| --- | --- |

d)

tiek veikts saskaņā ar rakstisku līgumu par brīvprātīgo darbu.

Līgumā, kas minēts pirmās daļas d) apakšpunktā, nosaka minētā līguma pušu tiesības un pienākumus, veicamo uzdevumu aprakstu un to veikšanas ilgumu un vietu. Šāds līgums atsaucas uz dalībnieku apdrošināšanas seguma noteikumiem un attiecīgā gadījumā – attiecīgās pielaides prasībām saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem.

2.   Brīvprātīgo darbu Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusā var veikt vienīgi tajos trešo valstu reģionos, kur:

| a) | tiek veiktas humānās palīdzības aktivitātes un operācijas; un |
| --- | --- |

a)

tiek veiktas humānās palīdzības aktivitātes un operācijas; un

| b) | attiecīgajā brīdī nenotiek starptautiski vai iekšēji bruņoti konflikti. |
| --- | --- |

b)

attiecīgajā brīdī nenotiek starptautiski vai iekšēji bruņoti konflikti.

V NODAĻA

Finanšu noteikumi

11. pants

Budžets

1.   Programmas īstenošanai atvēlētais finansējums laikposmam no 2021. gada līdz 2027. gadam ir 1 009 000 000 EUR faktiskajās cenās.

2.   Piešķirot ne vairāk kā 20 % iekšzemes brīvprātīgajam darbam, indikatīvais 1. punktā noteiktās summas sadalījums 4. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajām darbībām ir šāds:

| a) | 94 % brīvprātīgajam darbam, kā izklāstīts 7. pantā, un solidaritātes projektiem; |
| --- | --- |

a)

94 % brīvprātīgajam darbam, kā izklāstīts 7. pantā, un solidaritātes projektiem;

| b) | 6 % brīvprātīgajam darbam, kā izklāstīts 10. pantā. |
| --- | --- |

b)

6 % brīvprātīgajam darbam, kā izklāstīts 10. pantā.

3.   Šā panta 1. punktā norādīto summu var izmantot tehniskajai un administratīvajai palīdzībai, kas vajadzīga Programmas īstenošanai, piemēram, sagatavošanās, pārraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas aktivitātēm, ieskaitot korporatīvās informācijas tehnoloģiju sistēmas.

4.   Pēc attiecīgās dalībvalsts pieprasījuma resursus, kas dalībvalstīm piešķirti dalītā pārvaldībā, var pārvietot uz Programmu, ievērojot nosacījumus, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiālā atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (“Kopīgo noteikumu regula 2021.–2027. gadam”) 26. pantā. Komisija minētos resursus apgūst tieši, saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu, vai netieši, saskaņā ar minētās daļas c) apakšpunktu. Minētos resursus izmanto attiecīgās dalībvalsts labā.

12. pants

Savienības finansējuma veidi un īstenošanas metodes

1.   Programmu konsekventi īsteno tiešā pārvaldībā saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu vai netiešā pārvaldībā ar struktūrām, kā noteikts minētās regulas 62. panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunktā.

2.   Programma finansējumu var nodrošināt jebkurā Finanšu regulā noteiktajā formā, jo īpaši kā dotācijas, godalgas un iepirkumu.

3.   Iemaksas savstarpējās apdrošināšanas mehānismā var segt risku, kas saistīts ar finansējuma atgūšanu no saņēmējiem, un uzskatāmas par pietiekamu garantiju saskaņā ar Finanšu regulu. Piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/695 (25) 37. panta 7. punktu.

4.   Atlasēm gan tiešā, gan netiešā pārvaldībā vērtēšanas komisijas locekļi var būt ārējie eksperti, kā paredzēts Finanšu regulas 150. panta 3. punkta trešajā daļā.

VI NODAĻA

Dalība programmā

13. pants

Programmas asociētās trešās valstis

1.   Programmā var piedalīties šādas trešās valstis:

| a) | Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas locekles, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstis – saskaņā ar nosacījumiem, kuri paredzēti Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu; |
| --- | --- |

a)

Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas locekles, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstis – saskaņā ar nosacījumiem, kuri paredzēti Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu;

| b) | valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis – saskaņā ar vispārīgajiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem par minēto valstu dalību Savienības programmās, kas noteikti attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos, un saskaņā ar konkrētajiem nosacījumiem, kas paredzēti nolīgumos starp Savienību un minētajām valstīm; |
| --- | --- |

b)

valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis – saskaņā ar vispārīgajiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem par minēto valstu dalību Savienības programmās, kas noteikti attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos, un saskaņā ar konkrētajiem nosacījumiem, kas paredzēti nolīgumos starp Savienību un minētajām valstīm;

| c) | Eiropas kaimiņattiecību politikas valstis – saskaņā ar vispārīgajiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem par minēto valstu dalību Savienības programmās, kas noteikti attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos, un saskaņā ar konkrētajiem nosacījumiem, kas paredzēti nolīgumos starp Savienību un minētajām valstīm; |
| --- | --- |

c)

Eiropas kaimiņattiecību politikas valstis – saskaņā ar vispārīgajiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem par minēto valstu dalību Savienības programmās, kas noteikti attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos, un saskaņā ar konkrētajiem nosacījumiem, kas paredzēti nolīgumos starp Savienību un minētajām valstīm;

| d) | citas trešās valstis – saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti konkrētā nolīgumā, kurš attiecas uz trešās valsts dalību jebkurā Savienības programmā, ar noteikumu, ka nolīgums:






  i) | nodrošina taisnīgu līdzsvaru starp trešās valsts, kas piedalās Savienības programmās, iemaksām un ieguvumiem; |
| --- | --- | --- |

d)

citas trešās valstis – saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti konkrētā nolīgumā, kurš attiecas uz trešās valsts dalību jebkurā Savienības programmā, ar noteikumu, ka nolīgums:

i)

nodrošina taisnīgu līdzsvaru starp trešās valsts, kas piedalās Savienības programmās, iemaksām un ieguvumiem;

| ii) | izklāsta nosacījumus dalībai programmās, tostarp katras programmas finansiālo iemaksu aprēķinu, un programmu administratīvās izmaksas; |
| --- | --- |

ii)

izklāsta nosacījumus dalībai programmās, tostarp katras programmas finansiālo iemaksu aprēķinu, un programmu administratīvās izmaksas;

| iii) | trešai valstij nepiešķir nekādas pilnvaras pieņemt lēmumus attiecībā uz Savienības programmu; un |
| --- | --- |

iii)

trešai valstij nepiešķir nekādas pilnvaras pieņemt lēmumus attiecībā uz Savienības programmu; un

| iv) | garantē Savienības tiesības nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un aizsargāt Savienības finanšu intereses. |
| --- | --- |

iv)

garantē Savienības tiesības nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un aizsargāt Savienības finanšu intereses.

Pirmās daļas d) apakšpunkta ii) punktā minētās iemaksas veido piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 5. punktu.

2.   Šā panta 1. punktā minētās valstis var piedalīties Programmā vienīgi tās pilnā apjomā un ar noteikumu, ka šīs valstis pilda visus pienākumus, ko šī regula uzliek dalībvalstīm.

14. pants

Citas iesaistītās valstis

1.   Programmā var piedalīties aizjūras zemes un teritorijas.

2.   Pienācīgi pamatotos gadījumos, kas ir Savienības interesēs, 5. pantā noteiktajās darbībās un 7. pantā noteiktajā brīvprātīgajā darbā var piedalīties Programmas neasociēto trešo valstu tiesību subjekti.

15. pants

Personu piedalīšanās

1.   Jaunieši vecumā no 17 līdz 30 gadiem vai – brīvprātīgā darba Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusā gadījumā, kā izklāstīts 10. pantā, – vecumā no 17 līdz 35 gadiem, kuri vēlas piedalīties Programmā, reģistrējas Eiropas Solidaritātes korpusa portālā.

2.   Dalībnieks ir vismaz 18 gadus vecs un ne vecāks par 30 gadiem brīvprātīgā darba vai solidaritātes projekta darbības virzienā “jauniešu dalība solidaritātes aktivitātēs” uzsākšanas brīdī. Dalībnieks ir vismaz 18 gadus vecs un ne vecāks par 35 gadiem brīvprātīgā darba Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusā, kā izklāstīts 10. pantā, uzsākšanas brīdī.

16. pants

Ierobežotām iespējām pakļautu jauniešu iekļaušana

1.   Komisija, dalībvalstis un Programmas asociētās trešās valstis īstenojot šo regulu, tās nodrošina, ka tiek veikti konkrēti un iedarbīgi pasākumi sociālās iekļaušanas un vienlīdzīgu piekļuves nosacījumu veicināšanai, jo īpaši ierobežotām iespējām pakļautu jauniešu dalības veicināšanai.

2.   Komisija līdz 2021. gada 9. decembrim izstrādā iekļaušanas pasākumu satvaru nolūkā palielināt ierobežotām iespējām pakļautu cilvēku dalības rādītājus un norādījumus šādu pasākumu īstenošanai. Minētos norādījumus Programmas darbības laikā vajadzības gadījumā atjaunina. Pamatojoties uz iekļaušanas pasākumu satvaru un īpašu uzmanību pievēršot konkrētiem izaicinājumiem, kas saistīti ar piekļuvi Programmai valstu kontekstā, tiek izstrādāti iekļaušanas rīcības plāni, un tie ir būtiska valstu aģentūru darba programmu sastāvdaļa. Komisija regulāri pārrauga iekļaušanas rīcības plānu īstenošanu.

3.   Komisija, attiecīgos gadījumos un garantējot pareizu finanšu pārvaldību, nodrošina, ka tiek ieviesti finansiālā atbalsta pasākumi, tostarp priekšfinansējums, lai atvieglotu ierobežotām iespējām pakļautu jauniešu dalību Programmā. Atbalsta apjoms ir balstīts uz objektīviem kritērijiem.

17. pants

Dalīborganizācijas

1.   Programmā var piedalīties publiskas vai privātas organizācijas – bezpeļņas vai peļņu gūstošas – un starptautiskas organizācijas, ar noteikumu, ka tās ir saņēmušas kvalitātes zīmi.

2.   Kompetentā Programmu īstenojošā struktūra novērtē pieteikumu, ko organizācija iesniedz, lai kļūtu par dalīborganizāciju, pamatojoties uz šādiem principiem:

| a) | vienlīdzīga attieksme; |
| --- | --- |

a)

vienlīdzīga attieksme;

| b) | vienlīdzīgas iespējas un nediskriminācija; |
| --- | --- |

b)

vienlīdzīgas iespējas un nediskriminācija;

| c) | nepieļaušana, ka tiek aizstāts darbs; |
| --- | --- |

c)

nepieļaušana, ka tiek aizstāts darbs;

| d) | kaitējuma nepieļaušana; |
| --- | --- |

d)

kaitējuma nepieļaušana;

| e) | tādu kvalitatīvu, viegli pieejamu un iekļaujošu aktivitāšu nodrošināšana, kurām piemīt mācību dimensija un kurās uzsvars ir likts uz personīgo, sociāli izglītojošo un profesionālo izaugsmi; |
| --- | --- |

e)

tādu kvalitatīvu, viegli pieejamu un iekļaujošu aktivitāšu nodrošināšana, kurām piemīt mācību dimensija un kurās uzsvars ir likts uz personīgo, sociāli izglītojošo un profesionālo izaugsmi;

| f) | pienācīgs brīvprātīgā darba režīms; |
| --- | --- |

f)

pienācīgs brīvprātīgā darba režīms;

| g) | droša un piemērota vide un apstākļi, kurā pastāv iekšēji konfliktu risināšanas mehānismi dalībnieka aizsardzībai; un |
| --- | --- |

g)

droša un piemērota vide un apstākļi, kurā pastāv iekšēji konfliktu risināšanas mehānismi dalībnieka aizsardzībai; un

| h) | bezpeļņas princips saskaņā ar Finanšu regulu. |
| --- | --- |

h)

bezpeļņas princips saskaņā ar Finanšu regulu.

Kompetentā Programmu īstenojošā struktūra izmanto pirmajā daļā norādītos principus, lai pārliecinātos, vai organizācijas, kas iesniedz pieteikumu, lai kļūtu par dalīborganizāciju, aktivitātes atbilst Programmas prasībām un mērķiem.

3.   Šā panta 2. punktā minētā novērtējuma rezultātā organizācijai var piešķirt kvalitātes zīmi. Kompetentā Programmu īstenojošā struktūra periodiski veic atkārtotu novērtēšanu par to, vai organizācija vēl atbilst nosacījumiem, kas nodrošināja tai kvalitātes zīmes piešķiršanu. Ja organizācija vairs neatbilst minētajiem nosacījumiem, saskaņā ar kuriem kvalitātes zīme tika piešķirta, kompetentā Programmu īstenojošā struktūra veic korektīvus pasākumus līdz tiek panākta atbilstība nosacījumiem un kvalitātes prasībām. Ja atbilstība minētajiem nosacījumiem un kvalitātes prasībām joprojām netiek panākta, kvalitātes zīmi anulē.

4.   Jebkurai organizācijai, kas saņēmusi kvalitātes zīmi, piešķir piekļuvi Eiropas Solidaritātes korpusa portālam kā uzņēmējorganizācijai vai atbalsta organizācijai, vai abās lomās, un tā spēj piedāvāt solidaritātes aktivitātes reģistrētiem dalībniekiem.

5.   Kvalitātes zīmes piešķiršana nenodrošina automātisku Programmas finansējuma piešķiršanu.

6.   Dalīborganizācijas piedāvātās solidaritātes aktivitātes un saistītajie kvalitātes nodrošināšanas un atbalsta pasākumi var saņemt finansējumu no Programmas vai citiem finansējuma avotiem, kas nav atkarīgi no Savienības budžeta.

7.   Dalīborganizāciju, kas piedalās Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusā, prioritāte ir brīvprātīgo drošība un aizsardzība, kam pamatā ir riska novērtēšana.

8.   Pēc solidaritātes aktivitātes pabeigšanas un ja dalībnieks ir pieprasījis, dalīborganizācija nodrošina dalībniekam sertifikātu par solidaritātes aktivitātes mācīšanās rezultātiem un tās laikā apgūtajām prasmēm, kā piemēram, Youthpass vai Europass.

18. pants

Piekļuve Programmas finansējumam

Programmas finansējumam var pieteikties jebkura publiska vai privāta organizācija, kas iedibināta dalībvalstī, aizjūras zemē vai teritorijā vai Programmas asociētajā trešā valstī, kā arī jebkura starptautiska organizācija. Regulas 7. un 10. pantā izklāstītā brīvprātīgā darba gadījumā dalīborganizācijai jābūt ieguvušai kvalitātes zīmi, kas ir priekšnosacījums Programmas finansējuma saņemšanai. Regulas 8. pantā minēto solidaritātes projektu gadījumā finansējuma saņemšanai var pieteikties arī fiziskas personas, kas darbojas dalībnieku neformālu grupu vārdā. Parasti dotāciju pieteikumu iesniedz tās valsts aģentūrai, kurā struktūra, organizācija vai fiziska persona atrodas.

VII NODAĻA

Plānošana, pārraudzība un izvērtēšana

19. pants

Darba programma

Programmu īsteno ar darba programmām, kā minēts Finanšu regulas 110. pantā. Darba programmās norāda katrai darbībai piešķirto summu un līdzekļu sadalījumu starp dalībvalstīm un Programmas asociētajām trešajām valstīm attiecībā uz darbībām, kuras jāpārvalda valsts aģentūrai. Komisija pieņem darba programmas ar īstenošanas aktiem. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 31. pantā.

20. pants

Pārraudzība un ziņošana

1.   Pielikumā ir izklāstīti rādītāji, ar kuriem ziņo par Programmas panākumiem virzībā uz 3. pantā noteiktā vispārīgā mērķa un konkrēto mērķu sasniegšanu.

2.   Lai nodrošinātu efektīvu novērtējumu par Programmas panākumiem virzībā uz tās mērķu sasniegšanu, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 30. pantu, lai vajadzības gadījumā grozītu pielikumu attiecībā uz rādītājiem un papildinātu šo regulu ar noteikumiem par pārraudzības un izvērtēšanas sistēmas izveidi.

3.   Darbības rezultātu ziņošanas sistēma nodrošina, ka datus Programmas īstenošanas un rezultātu pārraudzībai vāc efektīvi, lietderīgi, savlaicīgi un atbilstošā detalizācijas pakāpē.

Minētajā nolūkā Savienības līdzekļu saņēmējiem un attiecīgā gadījumā dalībvalstīm piemēro samērīgas ziņošanas prasības.

21. pants

Izvērtēšana

1.   Komisija izvērtēšanu veic savlaicīgi, lai tās rezultātus varētu izmantot lēmumu pieņemšanas procesā.

2.   Tiklīdz ir pieejama pietiekama informācija par Programmas īstenošanu, bet jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 2024. gada 31. decembrī, Komisija veic Programmas starpposma izvērtējumu. Minētajam starpposma izvērtējumam pievieno arī 2018.–2020. gada programmas “Eiropas Solidaritātes korpuss” galīgo izvērtējumu, ko ņem vērā starpposma izvērtējumā. Programmas starpposma izvērtējumā vērtē Programmas vispārējo efektivitāti un darbības rezultātus, kā arī iekļaušanas pasākumu īstenošanu.

3.   Neskarot IX nodaļā paredzētās prasības un valstu aģentūru pienākumus, kas izklāstīti 24. pantā, dalībvalstis līdz 2024. gada 31. maijam Komisijai iesniedz ziņojumu par Programmas īstenošanu un ietekmi to attiecīgajās teritorijās.

4.   Attiecīgā gadījumā un pamatojoties uz starpposma izvērtējumu, Komisija nāk klajā ar leģislatīvā akta priekšlikumu šīs regulas grozīšanai.

5.   Pēc 2027. gada 31. decembra, bet jebkurā gadījumā ne vēlāk kā līdz 2031. gada 31. decembrim, Komisija veic Programmas rezultātu un ietekmes galīgo izvērtēšanu.

6.   Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai nosūta visus izvērtējumus, ko veic saskaņā ar šo pantu, tostarp starpposma izvērtējumu, kopā ar saviem apsvērumiem.

VIII NODAĻA

Informācija, komunikācija un izplatīšana

22. pants

Informācija, komunikācija un izplatīšana

1.   Savienības līdzekļu saņēmēji atzīst minēto līdzekļu izcelsmi un nodrošina Savienības līdzekļu redzamību, – jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā –, sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga.

2.   Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus saistībā ar Programmu, saistībā ar darbībām, ko veic īstenojot Programmu, un saistībā ar iegūtajiem rezultātiem. Programmai piešķirtie finanšu resursi veicina arī korporatīvo komunikāciju par Savienības politiskajām prioritātēm, ciktāl šīs prioritātes saistītas ar 3. pantā minētajiem mērķiem.

3.   Sadarbībā ar Komisiju valstu aģentūras izstrādā konsekventu stratēģiju, lai efektīvi izplatītu un izmantotu to aktivitāšu rezultātus, kuras atbalstītas ar Programmas ietvaros pārvaldītajām aktivitātēm. Valstu aģentūras palīdz Komisijai veikt tās vispārējo uzdevumu izplatīt informāciju par Programmu, tostarp informāciju par valstu un Savienības līmenī pārvaldītām darbībām un aktivitātēm, un tās rezultātiem. Valstu aģentūras informē attiecīgās mērķgrupas par darbībām un aktivitātēm, ko veic attiecīgajās valstīs.

4.   Ar Programmu saistītas komunikācijas un informācijas izplatīšanas nolūkos dalīborganizācijas izmanto nosaukumu “Eiropas Solidaritātes korpuss”.

IX NODAĻA

Pārvaldība un revīzijas sistēma

23. pants

Valsts iestāde

Katrā dalībvalstī un Programmas asociētajā trešā valstī atbildīgās valsts iestādes, kuras norīkotas pārvaldīt Regulas (ES) 2021/817 III nodaļā minētās darbības, darbojas arī kā valsts iestādes Programmas ietvaros. Regulas (ES) 2021/817 26. panta 1., 2., 6., 7., 9., 10., 11., 12., 13. un 14. punktu pēc analoģijas piemēro arī Programmai.

24. pants

Valsts aģentūra

1.   Katrā dalībvalstī un Programmas asociētajā trešā valstī valsts aģentūras, kuras attiecīgajā valstī norīkotas pārvaldīt Regulas (ES) 2021/817 III nodaļā minētās darbības, darbojas arī kā valsts aģentūras Programmas ietvaros. Regulas (ES) 2021/817 27. panta 1. un 2. punktu un 4. līdz 8. punktu pēc analoģijas piemēro arī Programmas valsts aģentūrām.

2.   Neskarot Regulas (ES) 2021/817 27. panta 2. punktu, valsts aģentūra ir atbildīga arī par projektu darbības ciklu visu posmu pārvaldību attiecībā uz Programmas darbībām, kas izklāstītas šīs regulas 19. pantā minētajos īstenošanas aktos, saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunktu.

3.   Ja kādā šīs regulas 13. panta 1. punktā minētajā trešā valstī netika norīkota attiecīgās valsts aģentūra, to izveido saskaņā ar Regulas (ES) 2021/817 27. pantu.

25. pants

Eiropas Komisija

1.   Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/817 27. pantu noteikumus, ko piemēro Komisijas un valsts aģentūru attiecībām, nosaka rakstiskā dokumentā, kurā:

| a) | izklāsta attiecīgās valsts aģentūras iekšējās kontroles standartus un noteikumus, saskaņā ar kuriem tā pārvalda dotāciju atbalstam paredzētos Savienības līdzekļus; |
| --- | --- |

a)

izklāsta attiecīgās valsts aģentūras iekšējās kontroles standartus un noteikumus, saskaņā ar kuriem tā pārvalda dotāciju atbalstam paredzētos Savienības līdzekļus;

| b) | iekļauj valsts aģentūras darba programmu, kurā norādīti tie ar pārvaldību saistītie valsts aģentūras uzdevumi, kuru veikšanai piešķirts Savienības atbalsts; un |
| --- | --- |

b)

iekļauj valsts aģentūras darba programmu, kurā norādīti tie ar pārvaldību saistītie valsts aģentūras uzdevumi, kuru veikšanai piešķirts Savienības atbalsts; un

| c) | konkretizē valsts aģentūras ziņošanas prasības. |
| --- | --- |

c)

konkretizē valsts aģentūras ziņošanas prasības.

2.   Komisija katru gadu valsts aģentūrai dara pieejamu šādu finansējumu:

| a) | līdzekļus dotāciju piešķiršanai attiecīgajās dalībvalstīs un Programmas asociētajās trešās valstīs tām Programmas darbībām, kuru pārvaldība ir uzticēta valsts aģentūrai; |
| --- | --- |

a)

līdzekļus dotāciju piešķiršanai attiecīgajās dalībvalstīs un Programmas asociētajās trešās valstīs tām Programmas darbībām, kuru pārvaldība ir uzticēta valsts aģentūrai;

| b) | finansējumu, kas paredzēts, lai valsts aģentūru atbalstītu pārvaldības uzdevumu izpildē; tā apmēru nosaka saskaņā ar Regulas (ES) 2021/817 28. panta 3. punkta b) apakšpunktā aprakstītajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

b)

finansējumu, kas paredzēts, lai valsts aģentūru atbalstītu pārvaldības uzdevumu izpildē; tā apmēru nosaka saskaņā ar Regulas (ES) 2021/817 28. panta 3. punkta b) apakšpunktā aprakstītajiem nosacījumiem.

3.   Komisija nosaka prasības valsts aģentūras darba programmai. Komisija Programmas īstenošanai paredzētos līdzekļus valsts aģentūrai dara pieejamus tikai tad, kad Komisija ir oficiāli apstiprinājusi valsts aģentūras darba programmu.

4.   Pamatojoties uz Regulas (ES) 2021/817 26. panta 3. punktā minētajām valstu aģentūru atbilstības prasībām, Komisija pārskata valsts pārvaldības un kontroles sistēmas, valsts aģentūras ikgadējo pārvaldības deklarāciju un neatkarīgas revīzijas struktūras atzinumu par šo deklarāciju, pienācīgi ņemot vērā valsts iestādes sniegto informāciju par tās īstenotajiem Programmas pārraudzības un uzraudzības pasākumiem.

5.   Kad Komisija ir novērtējusi ikgadējo pārvaldības deklarāciju un neatkarīgās revīzijas struktūras atzinumu par šo deklarāciju, tā savu atzinumu un apsvērumus nosūta valsts aģentūrai un valsts iestādei.

6.   Ja Komisija nevar pieņemt ikgadējo pārvaldības deklarāciju vai neatkarīgās revīzijas atzinumu par to, vai gadījumā, ja valsts aģentūra neapmierinoši īsteno Komisijas apsvērumus, Komisija var īstenot jebkādus piesardzības un koriģējošos pasākumus, kas vajadzīgi, lai saskaņā ar Finanšu regulas 131. panta 3. punkta pirmās daļas c) apakšpunktu aizsargātu Savienības finanšu intereses.

26. pants

Neatkarīgā revīzijas struktūra

1.   Neatkarīgā revīzijas struktūra sniedz revīzijas atzinumu par ikgadējo pārvaldības deklarāciju, kas minēta Finanšu regulas 155. panta 1. punkta c) apakšpunktā. Tas ir pamats vispārējam ticamības apliecinājumam saskaņā ar Finanšu regulas 127. pantu.

2.   Neatkarīgā revīzijas struktūra:

| a) | nodrošina, ka tai ir nepieciešamās profesionālās zināšanas revīzijas veikšanai publiskajā sektorā; |
| --- | --- |

a)

nodrošina, ka tai ir nepieciešamās profesionālās zināšanas revīzijas veikšanai publiskajā sektorā;

| b) | nodrošina, ka tās revīzijās tiek ņemti vērā starptautiski pieņemtie revīzijas standarti; un |
| --- | --- |

b)

nodrošina, ka tās revīzijās tiek ņemti vērā starptautiski pieņemtie revīzijas standarti; un

| c) | nav interešu konfliktā ar tiesību subjektu, kuras struktūrā ietilpst valsts aģentūra, un ir funkcionāli neatkarīga no tiesību subjekta, kuras struktūrā ietilpst valsts aģentūra. |
| --- | --- |

c)

nav interešu konfliktā ar tiesību subjektu, kuras struktūrā ietilpst valsts aģentūra, un ir funkcionāli neatkarīga no tiesību subjekta, kuras struktūrā ietilpst valsts aģentūra.

3.   Neatkarīgā revīzijas struktūra sniedz Komisijai un tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai neierobežotu piekļuvi visiem dokumentiem un ziņojumiem, ar kuriem ir pamatots tās sniegtais revīzijas atzinums par valsts aģentūras ikgadējo pārvaldības deklarāciju.

X NODAĻA

Kontroles sistēma

27. pants

Kontroles sistēmas principi

1.   Komisija ir atbildīga par valstu aģentūru pārvaldīto Programmas darbību un aktivitāšu uzraudzības kontroles veikšanu. Tā nosaka minimālās prasības valsts aģentūras un neatkarīgās revīzijas struktūras īstenotajām kontrolēm.

2.   Valstu aģentūras ir atbildīgas par Programmas darbību, kuru pārvaldība ir tām uzticēta, īstenošanai paredzēto dotāciju saņēmēju primāro kontroli. Minētās kontroles sniedz pamatotu pārliecību, ka piešķirtās dotācijas tiek izlietotas paredzētajiem nolūkiem un atbilstīgi piemērojamiem Savienības noteikumiem.

3.   Attiecībā uz valstu aģentūrām nodotajiem Programmas līdzekļiem Komisija nodrošina, ka tās kontroles pasākumi tiek pienācīgi koordinēti ar valstu iestādēm un valstu aģentūrām, pamatojoties uz vienotās revīzijas principu un veicot riska analīzi. Šis punkts neattiecas uz OLAF veikto izmeklēšanu.

28. pants

Savienības finanšu interešu aizsardzība

Ja trešā valsts Programmā piedalās, pamatojoties uz lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar starptautisku nolīgumu, vai pamatojoties uz kādu citu juridisku instrumentu, šī trešā valsts piešķir vajadzīgās tiesības un piekļuvi, lai atbildīgais kredītrīkotājs, OLAF un Revīzijas palāta varētu visaptveroši īstenot savu attiecīgo kompetenci. OLAF gadījumā šādas tiesības ietver tiesības veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes uz vietas un inspekcijas, kā paredzēts Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013.

OLAF

OLAF

XI NODAĻA

Papildināmība

29. pants

Savienības rīcības papildināmība

1.   Programmas darbības ir saskanīgas ar attiecīgajām Savienības līmeņa rīcībpolitikām, instrumentiem un programmām, jo īpaši ar programmu Erasmus+, papildina tās, kā arī papildina pastāvošos Savienības līmeņa tīklus, kuriem ir nozīme Programmas darbībās.

2.   Programmas darbības ir saskanīgas arī ar attiecīgajām valsts rīcībpolitikām, programmām un instrumentiem valsts līmenī dalībvalstīs un Programmas asociētajās trešās valstīs. Minētajā nolūkā Komisija, valstu iestādes un valstu aģentūras apmainās ar informāciju par jau pastāvošajām valstu shēmām un prioritātēm saistībā ar solidaritāti un jaunatni, no vienas puses, un Programmas darbībām, no otras puses, lai izmantotu atbilstošu labo praksi un nodrošinātu efektivitāti un lietderīgumu.

3.   Brīvprātīgais darbs, kā noteikts 10. pantā, ir jo īpaši saskanīgs ar citām Savienības ārējās darbības jomām, konkrēti, ar humānās palīdzības politiku, attīstības sadarbības politiku, paplašināšanās politiku, kaimiņattiecību politiku un Savienības civilās aizsardzības mehānismu, un tos papildina.

4.   Darbība, kura ir saņēmusi Programmas finansējumu, var saņemt finansējumu arī no citas Savienības programmas, ar noteikumu, ka finansējums nesedz vienas un tās pašas izmaksas. Attiecīgajam darbības finansējumam piemēro attiecīgās Savienības programmas noteikumus. Kumulatīvais finansējums nepārsniedz darbības kopējās attiecināmās izmaksas. Atbalstu no dažādajām Savienības programmām var aprēķināt proporcionāli saskaņā ar dokumentiem, kuros izklāstīti atbalsta nosacījumi.

5.   Projektu pieteikumi var saņemt atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda vai no Eiropas Sociālā fonda Plus saskaņā ar Kopīgo noteikumu regulas 2021.–2027. gadam 73. panta 4. punktu, ja tiem tika piešķirta izcilības zīmoga kvalitātes zīme saskaņā ar šo Programmu, ievērojot visus kumulatīvos nosacījumus:

| a) | tie tika novērtēti Programmas uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus; |
| --- | --- |

a)

tie tika novērtēti Programmas uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus;

| b) | tie atbilst minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus kvalitātes prasību minimumam; un |
| --- | --- |

b)

tie atbilst minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus kvalitātes prasību minimumam; un

| c) | budžeta ierobežojumu dēļ tos nav iespējams finansēt saskaņā ar minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus. |
| --- | --- |

c)

budžeta ierobežojumu dēļ tos nav iespējams finansēt saskaņā ar minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus.

XII NODAĻA

Pārejas un nobeiguma noteikumi

30. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 20. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz Programmas darbības termiņu.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 20. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 20. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

31. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

32. pants

Atcelšana

Regulas (ES) 2018/1475 un (ES) Nr. 375/2014 atceļ no 2021. gada 1. janvāra.

33. pants

Pārejas noteikumi

1.   Šī regula neietekmē tādu darbību turpināšanu vai grozīšanu, kas uzsāktas, ievērojot Regulu (ES) 2018/1475 vai (ES) Nr. 375/2014, kuras turpina piemērot minētajām darbībām līdz to pabeigšanai.

2.   No Programmas finansējuma var segt arī tādus tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu pāreju starp Programmu un pasākumiem, kuri pieņemti saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1475 vai (ES) Nr. 375/2014.

3.   Saskaņā ar Finanšu regulas 193. panta 2. punkta otrās daļas a) apakšpunktu un, atkāpjoties no minētās regulas 193. panta 4. punkta, pienācīgi pamatotos gadījumos, kas precizēti finansēšanas lēmumā, saskaņā ar šo regulu atbalstītās aktivitātes un ar tām saistītās izmaksas, kas radušās 2021. gadā, var uzskatīt par attiecināmām no 2021. gada 1. janvāra, pat ja minētās aktivitātes īstenotas un minētās izmaksas radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas.

4.   Lai varētu pārvaldīt darbības un aktivitātes, kas līdz 2027. gada 31. decembrim nebūs pabeigtas, vajadzības gadījumā apropriācijas 11. panta 3. punktā paredzēto izmaksu segšanai var iekļaut Savienības budžetā pēc 2027. gada.

5.   Dalībvalstis valsts līmenī nodrošina netraucētu pāreju no darbībām, kas veiktas saskaņā ar 2018. –2020. gada programmu “Eiropas Solidaritātes korpuss”, uz darbībām, kas tiek īstenotas saskaņā ar Programmu.

34. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 20. maijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

D.M. SASSOLI

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

A.P. ZACARIAS

---

(1)  
  OV C 62, 15.2.2019., 201. lpp.

1

(2)  
  OV C 86, 7.3.2019., 282. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta nostāja (OV C 23, 21.1.2021., 218. lpp.) un Padomes 2021. gada 20. aprīļa nostāja pirmajā lasījumā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta). Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

3

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  
  OV C 25, 30.1.2008., 1. lpp.

4

(5)  
  OV C 456, 18.12.2018., 1. lpp.

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/817 (2021. gada 20. maijs), ar ko izveido Savienības programmu izglītības un mācību, jaunatnes un sporta jomās Erasmus+ un atceļ Regulu (ES) Nr. 1288/2013 (OV L 189, 28.5.2021., 1. lpp.).

6

Erasmus

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1288/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā Erasmus+ un atceļ Lēmumus Nr. 1719/2006/EK, Nr. 1720/2006/EK un Nr. 1298/2008/EK (OV L 347, 20.12.2013., 50. lpp.).

7

Erasmus

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 375/2014 (2014. gada 3. aprīlis), ar ko izveido Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusu (iniciatīva “ES palīdzības brīvprātīgie”) (OV L 122, 24.4.2014., 1. lpp.).

8

(9)  Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2093 (2020. gada 17. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (OV L 433I, 22.12.2020., 11. lpp.).

9

(10)  Padomes Ieteikums (2012. gada 20. decembris) par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu (OV C 398, 22.12.2012., 1. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/2102 (2016. gada 26. oktobris) par publiskā sektora struktūru tīmekļvietņu un mobilo lietotņu piekļūstamību (OV L 327, 2.12.2016., 1. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

13

OLAF

(14)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.).

14

(15)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

15

(16)  Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

16

EPPO

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1371 (2017. gada 5. jūlijs) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.).

17

(18)  Padomes Direktīva 2000/78/EK (2000. gada 27. novembris), ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.).

18

(19)  
  OV L 433 I, 22.12.2020., 28. lpp.

19

(20)  
  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

20

(21)  Padomes Lēmums 2013/755/ES (2013. gada 25. novembris) par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) (OV L 344, 19.12.2013., 1. lpp.).

21

(22)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

22

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

23

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1475 (2018. gada 2. oktobris), ar ko paredz Eiropas Solidaritātes korpusa tiesisko regulējumu un groza Regulu (ES) Nr. 1288/2013, Regulu (ES) Nr. 1293/2013 un Lēmumu Nr. 1313/2013/ES (OV L 250, 4.10.2018., 1. lpp.).

24

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/695 (2021. gada 28. aprīlis), ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, nosaka tās dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulas (ES) Nr. 1290/2013 un (ES) Nr. 1291/2013 (OV L 170, 12.5.2021., 1. lpp.).

25

---

PIELIKUMS

Kvantitatīvo rādītāju mērījumus attiecīgā gadījumā sadala pēc valsts, profesionālā profila, iegūtā izglītības līmeņa, dzimuma un darbības un aktivitātes veida.

Pārraugāmās jomas ir šādas:

| a) | solidaritātes aktivitātēs iesaistīto dalībnieku skaits; |
| --- | --- |

a)

solidaritātes aktivitātēs iesaistīto dalībnieku skaits;

| b) | ierobežotām iespējām pakļautu dalībnieku īpatsvars; |
| --- | --- |

b)

ierobežotām iespējām pakļautu dalībnieku īpatsvars;

| c) | to organizāciju skaits, kurām piešķirta kvalitātes zīme. |
| --- | --- |

c)

to organizāciju skaits, kurām piešķirta kvalitātes zīme.

| d) | to dalībnieku skaits, kas ir ierobežotām iespējām pakļauti jaunieši, |
| --- | --- |

d)

to dalībnieku skaits, kas ir ierobežotām iespējām pakļauti jaunieši,

| e) | to dalībnieku īpatsvars, par kuriem reģistrēti pozitīvi mācību rezultāti; |
| --- | --- |

e)

to dalībnieku īpatsvars, par kuriem reģistrēti pozitīvi mācību rezultāti;

| f) | to dalībnieku īpatsvars, kuru mācību rezultāti ir dokumentēti, izmantojot kādu Savienības pārredzamības un atzīšanas rīku, piemēram, Youthpass, Europass vai kādu valsts rīku; |
| --- | --- |

f)

to dalībnieku īpatsvars, kuru mācību rezultāti ir dokumentēti, izmantojot kādu Savienības pārredzamības un atzīšanas rīku, piemēram, Youthpass, Europass vai kādu valsts rīku;

| g) | dalībnieku vispārējā apmierinātība ar aktivitāšu kvalitāti; |
| --- | --- |

g)

dalībnieku vispārējā apmierinātība ar aktivitāšu kvalitāti;

| h) | to aktivitāšu īpatsvars, kuras sekmē klimata mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

h)

to aktivitāšu īpatsvars, kuras sekmē klimata mērķu sasniegšanu;

| i) | humānās palīdzības jomā iesaistīto brīvprātīgo un dalīborganizāciju apmierinātība ar faktisko humanitāro ieguldījumu lokālajās aktivitātēs; |
| --- | --- |

i)

humānās palīdzības jomā iesaistīto brīvprātīgo un dalīborganizāciju apmierinātība ar faktisko humanitāro ieguldījumu lokālajās aktivitātēs;

| j) | to aktivitāšu skaits trešās valstīs, ar kurām veicina vietējo dalībnieku un vietējo kopienu nostiprināšanu un brīvprātīgā darba, kas iekļauts Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusā, papildināšanu. |
| --- | --- |

j)

to aktivitāšu skaits trešās valstīs, ar kurām veicina vietējo dalībnieku un vietējo kopienu nostiprināšanu un brīvprātīgā darba, kas iekļauts Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusā, papildināšanu.

---