# Den Europæiske Unions C 88E/2004

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 88E |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 47. årgang8. april 2004 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 88E

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

47. årgang8. april 2004

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelelser |
| | EUROPA-PARLAMENTET |
| | BESVAREDE SKRIFTLIGE FORESPØRGSLER (Del 1) |
| 2004/C 088E/1 | E-2236/02 af Gabriele Stauner til KommissionenOm: Kommissionens tildeling af kontrakter til regnskabsfirmaer (supplerende svar) | 1 |
| 2004/C 088E/2 | P-0043/03 af Gian Gobbo til KommissionenOm: Indførelse af en minimumspunktafgiftssats på vin | 2 |
| 2004/C 088E/3 | E-0052/03 af Hanja Maij-Weggen til KommissionenOm: Menneskerettighedssituation i Vietnam | 3 |
| 2004/C 088E/4 | E-0084/03 af Carlos Bautista Ojeda til KommissionenOm: EU’s politik over for Marokko | 4 |
| 2004/C 088E/5 | E-0086/03 af Roger Helmer til KommissionenOm: Mord på børn i Honduras | 5 |
| 2004/C 088E/6 | E-0097/03 af Phillip Whitehead til KommissionenOm: Gadebørns rettigheder i Honduras og Guatemala | 5 |
| Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-0086/03 og E-0097/03 |
| 2004/C 088E/7 | E-0238/03 af Marjo Matikainen-Kallström til KommissionenOm: Afklaring af den nordiske dimensions status i budgettet | 6 |
| 2004/C 088E/8 | E-0258/03 af Bob van den Bos til KommissionenOm: Udvidelsen og udviklingssamarbejde | 7 |
| 2004/C 088E/9 | E-0278/03 af Gianfranco Dell’Alba til KommissionenOm: Uregelmæssigheder i valgprocessen i Cambodja | 8 |
| 2004/C 088E/0 | P-0325/03 af Marco Pannella til KommissionenOm: Stadig alvorligere krænkelser af montagnardernes (befolkningen i Vietnams højland) menneskerettigheder | 10 |
| 2004/C 088E/1 | E-0356/03 af Bill Newton Dunn og Baroness Sarah Ludford til KommissionenOm: Menneskerettighedskrænkelser i Honduras | 11 |
| 2004/C 088E/2 | E-0434/03 af Erik Meijer til KommissionenOm: Sterilisering af unge Roma-kvinder i Slovakiet på grundlag af vildledende informationer eller uden de pågældendes samtykke | 12 |
| 2004/C 088E/3 | E-0569/03 af Freddy Blak til KommissionenOm: Godtgørelse af registreringsafgift ved eksport fra Danmark (supplerende svar) | 13 |
| 2004/C 088E/4 | E-0609/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: EU/Østtimor 1999-2003: Samarbejde, udvikling, menneskerettigheder, bistand o.a | 14 |
| 2004/C 088E/5 | E-0824/03 af Paul Rübig til KommissionenOm: Begrænsning for omsætning af værdipapirer i Tjekkiet | 16 |
| 2004/C 088E/6 | E-0904/03 af Jan Mulder til KommissionenOm: Anvendelse af landbrugsdiesel i grænseområder | 17 |
| 2004/C 088E/7 | P-1139/03 af Joke Swiebel til KommissionenOm: Turister på transit gennem Bulgarien - afpresning | 18 |
| 2004/C 088E/8 | E-1142/03 af Stavros Xarchakos til KommissionenOm: Beskyttelse af de arkæologiske udstillingsgenstande i Iraks museer | 19 |
| 2004/C 088E/9 | E-1148/03 af Graham Watson til KommissionenOm: Seychellerne | 20 |
| 2004/C 088E/0 | E-1150/03 af Graham Watson til KommissionenOm: Seychellerne | 20 |
| Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-1148/03 og E-1150/03 |
| 2004/C 088E/1 | E-1282/03 af Ria Oomen-Ruijten til KommissionenOm: Rød dieselolie i landbrugskøretøjer | 21 |
| 2004/C 088E/2 | E-1295/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Politiske fanger i Cuba | 22 |
| 2004/C 088E/3 | E-1311/03 af Bill Newton Dunn til KommissionenOm: Cubanske myndigheders fængsling af Oscar Elias Biscet | 22 |
| 2004/C 088E/4 | E-1347/03 af Charles Tannock til KommissionenOm: Krænkelse af menneskerettigheder i Cuba | 22 |
| Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-1295/03, E-1311/03 og E-1347/03 |
| 2004/C 088E/5 | E-1312/03 af Bill Newton Dunn til KommissionenOm: Siham Qandah, kristen jordaner | 23 |
| 2004/C 088E/6 | E-1334/03 af Luigi Cocilovo til KommissionenOm: Moms på bøger | 24 |
| 2004/C 088E/7 | E-1339/03 af Maurizio Turco og Marco Cappato til KommissionenOm: Forfølgelse af homoseksuelle i den Palæstinensiske Myndigheds områder og israelske udvisninger af palæstinensiske homoseksuelle | 25 |
| 2004/C 088E/8 | P-1345/03 af Mario Borghezio til KommissionenOm: EU-sanktioner over for europæiske bankers kollaboratørvirksomhed med styret i Bagdad | 26 |
| 2004/C 088E/9 | E-1382/03 af Erik Meijer til KommissionenOm: København-kriterierne og deres konsekvenser i forbindelse med bekæmpelse af oppositionen, indskrænkning af ytringsfriheden, afskaffelse af forsamlingsfriheden og et voksende antal fanger | 27 |
| 2004/C 088E/0 | P-1384/03 af Gian Gobbo til KommissionenOm: Tyrkisk besættelse af irakisk Kurdistan | 28 |
| 2004/C 088E/1 | E-1414/03 af Graham Watson til KommissionenOm: Thailands modtagelse af flygtninge fra Burma | 29 |
| 2004/C 088E/2 | E-1417/03 af Bob van den Bos, Margrietus van den Berg, Maria Martens og Joost Lagendijk til KommissionenOm: Situationen for de religiøse mindretal i Gujarat i Indien | 30 |
| 2004/C 088E/3 | E-1467/03 af Charles Tannock til KommissionenOm: Drab på gadebørn i Guatemala og Honduras | 31 |
| 2004/C 088E/4 | E-1469/03 af Paulo Casaca til KommissionenOm: Arrestationsbølge i Cuba | 32 |
| 2004/C 088E/5 | E-1471/03 af Herman Schmid til KommissionenOm: Fanger i Guantanamo-bugten | 33 |
| 2004/C 088E/6 | E-1484/03 af Charles Tannock til KommissionenOm: Graduering af importen under den generelle præferenceordnings sektor V set i relation til beskæftigelses-alternativer til ulovlig narkotikaproduktion i Colombia | 34 |
| 2004/C 088E/7 | E-1492/03 af Margrietus van den Berg til KommissionenOm: Kaffeforhandlinger | 35 |
| 2004/C 088E/8 | E-1497/03 af Glyn Ford til KommissionenOm: Ødelæggelse af EU-ejendom i Palæstina | 35 |
| 2004/C 088E/9 | E-1559/03 af Claude Moraes til KommissionenOm: Situationen i Somalia | 36 |
| 2004/C 088E/0 | P-1630/03 af Nelly Maes til KommissionenOm: Tvangssterilisering af romakvinder | 37 |
| 2004/C 088E/1 | E-1665/03 af Luigi Vinci til KommissionenOm: Undervisning i kurdisk i Tyrkiet | 38 |
| 2004/C 088E/2 | E-1678/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Angola - børnesoldater | 39 |
| 2004/C 088E/3 | E-1693/03 af Erik Meijer til KommissionenOm: Den amerikanske hær og indirekte tildeling til amerikanske virksomheder af opgaver i forbindelse med genopbygningen og forvaltningen af Irak | 40 |
| 2004/C 088E/4 | E-1694/03 af Erik Meijer til KommissionenOm: Amerikanske virksomheders gradvise og varige overtagelse af den irakiske økonomi | 41 |
| Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-1693/03 og E-1694/03 |
| 2004/C 088E/5 | E-1695/03 af Mario Mantovani og Antonio Tajani til KommissionenOm: Humanitær nød i Irak — den alvorlige situation for børn, handicappede og ældre på hospitaler | 42 |
| 2004/C 088E/6 | E-1732/03 af Freddy Blak til KommissionenOm: Diskriminerende danske ølafgifter | 44 |
| 2004/C 088E/7 | E-1833/03 af Anna Karamanou til KommissionenOm: Irak — stor fare for civilbefolkningen på grund af de efterladte miner og plyndringerne | 45 |
| 2004/C 088E/8 | P-1840/03 af Michael Cashman til KommissionenOm: Ydelse af bistand efter afslutning af krigen mod Irak | 45 |
| 2004/C 088E/9 | E-1844/03 af Bill Miller til KommissionenOm: Behandling af bøsser, lesbiske og transseksuelle i Polen | 46 |
| 2004/C 088E/0 | E-1848/03 af Luigi Vinci til KommissionenOm: Undersøgelser mod formanden for menneskerettighedssammenslutningen i Diyarbakir | 47 |
| 2004/C 088E/1 | E-1858/03 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: EU-støtte til rehabilitering af overlevende torturofre | 48 |
| 2004/C 088E/2 | E-1897/03 af Nelly Maes til KommissionenOm: Fødevarebistand til Zimbabwe | 49 |
| 2004/C 088E/3 | P-1923/03 af Helena Torres Marques til KommissionenOm: EU-støtte til den caribiske turistsektor (opfølgning af svar på forespørgsel nr. P-0743/03, afgivet af Nielson på Kommissionens vegne) | 50 |
| 2004/C 088E/4 | E-1928/03 af Maria Carrilho til KommissionenOm: Bistand til hjemstedsfordrevne i Asien og Latinamerika: forlængelse af forordning (EF) nr. 2130/2001 af 29. oktober 2001 | 51 |
| 2004/C 088E/5 | E-1949/03 af Christa Randzio-Plath til KommissionenOm: Alkoholmonopolet TEKEL | 52 |
| 2004/C 088E/6 | E-1954/03 af Jannis Sakellariou til KommissionenOm: Situationen vedrørende yezidernes menneskerettigheder i Georgien | 53 |
| 2004/C 088E/7 | E-1984/03 af Alexandros Alavanos til KommissionenOm: Tyrkiets krænkelser af Grækenlands luftrum | 54 |
| 2004/C 088E/8 | E-2050/03 af Konstantinos Hatzidakis til KommissionenOm: Tyrkiske krigsflys forstyrrelse af et græsk fly | 54 |
| 2004/C 088E/9 | E-2083/03 af Rodi Kratsa-Tsagaropoulou til KommissionenOm: Tyrkiske flys krænkelse af det græske luftrum og indbyggernes sikkerhed i det ægæiske område | 55 |
| Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-1984/03, E-2050/03 og E-2083/03 |
| 2004/C 088E/0 | E-1985/03 af Anna Karamanou til KommissionenOm: Skandale om ulovlige sterilisationer i Slovakiet | 55 |
| 2004/C 088E/1 | E-2004/03 af Salvador Garriga Polledo til KommissionenOm: Verdensbank for lægemidler til fattige lande | 56 |
| 2004/C 088E/2 | E-2019/03 af Bart Staes til KommissionenOm: Antidumpingbestemmelser og indførsel af cykler fra Kina | 57 |
| 2004/C 088E/3 | E-2022/03 af Lennart Sacrédeus til KommissionenOm: Anholdelsen af nobelprismodtager Aung San Suu Kyi | 58 |
| 2004/C 088E/4 | E-2024/03 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Krænkelse af trosfriheden i Turkmenistan | 59 |
| 2004/C 088E/5 | E-2028/03 af Erik Meijer til KommissionenOm: Risikoen for bedrageri og den unødige sendrægtighed, når det græske toldvæsen ved grænsen til Makedonien indsamler EU-borgeres pas (supplerende svar) | 60 |
| 2004/C 088E/6 | E-2055/03 af Bartho Pronk til KommissionenOm: Fagforeningsrettigheder for politibetjente i Letland | 61 |
| 2004/C 088E/7 | E-2058/03 af Nelly Maes til KommissionenOm: AVS-bananer | 62 |
| 2004/C 088E/8 | E-2091/03 af Paulo Casaca til KommissionenOm: Regler for udregning af hjælp til tropiske produkter fra AVS-landene | 62 |
| Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-2058/03 og E-2091/03 |
| 2004/C 088E/9 | E-2066/03 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Anvendelse af momsdirektivet i Italien i forbindelse med leverancer inden for EU | 64 |
| 2004/C 088E/0 | P-2078/03 af Ilda Figueiredo til KommissionenOm: Mælkekvoter i Portugal | 65 |
| 2004/C 088E/1 | E-2086/03 af Glenys Kinnock til KommissionenOm: Situationen for de kristne i Ægypten | 65 |
| 2004/C 088E/2 | E-2089/03 af José Gil-Robles Gil-Delgado til KommissionenOm: Definition af støtten til ikke-statslige organisationer til bekæmpelse af tortur i budgetmæssig sammenhæng. | 66 |
| 2004/C 088E/3 | P-2104/03 af Bob van den Bos til KommissionenOm: Rohingya-flygtninge i Burma | 67 |
| 2004/C 088E/4 | P-2155/03 af Hanja Maij-Weggen til KommissionenOm: Situationen for rohingya-folket i Bangladesh | 68 |
| Samlet svar på skriftlige forespørgsler P-2104/03 og P-2155/03 |
| 2004/C 088E/5 | E-2116/03 af Claude Moraes til KommissionenOm: Situationen i Sudan | 69 |
| 2004/C 088E/6 | E-2130/03 af Markus Ferber til KommissionenOm: Støtte fra Kommissionen til NGO’er | 69 |
| 2004/C 088E/7 | E-2162/03 af Herbert Bösch til KommissionenOm: Budgetpost B7-7010: ingen indkaldelse af forslag i 2003 og konsekvenserne for handicappedes menneskerettigheder | 70 |
| 2004/C 088E/8 | E-2184/03 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Yderligere krænkelser af religionsfriheden i Turkmenistan | 71 |
| 2004/C 088E/9 | P-2198/03 af Niall Andrews til KommissionenOm: Beskyttelse af menneskerettighederne i Mexico | 72 |
| 2004/C 088E/0 | E-2223/03 af Paulo Casaca til KommissionenOm: EU’s hemmelige aftaler med tredjelande om atomenergi | 73 |
| 2004/C 088E/1 | E-2229/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Olieindtægter, Angola, gennemsigtighed | 74 |
| 2004/C 088E/2 | E-2244/03 af Elspeth Attwooll til KommissionenOm: Maltas gennemførelse af direktivet om beskyttelse af vilde fugle | 75 |
| 2004/C 088E/3 | P-2303/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Cuba - Kommissionens delegation - Menneskerettigheder | 76 |
| 2004/C 088E/4 | E-2304/03 af Emma Bonino til KommissionenOm: Åbning af en delegation fra Europa-Kommissionen i Yemen | 76 |
| 2004/C 088E/5 | E-2308/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Afrika - olie - fattigdom | 77 |
| 2004/C 088E/6 | E-2321/03 af Freddy Blak til KommissionenOm: Antallet af tjenestemænd i Kommissionen, der er beskæftiget med eksterne relationer | 78 |
| 2004/C 088E/7 | E-2345/03 af Erik Meijer og Alexander de Roo til KommissionenOm: Beskyttelse af uberørt naturområde og kulturlandskab med muligheder for økoturisme i bjergområdet i den polske provins Dolnosláskie (Nedreschlesien) | 79 |
| 2004/C 088E/8 | E-2346/03 af Erik Meijer og Alexander de Roo til KommissionenOm: Ødelæggelse af uberørt naturområde og kulturlandskab og ødelæggelse af økoturisme på grund af udvidelse af minedrift i dagbrud i den polske provins Dolnosláskie (Nedreschlesien) | 79 |
| Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-2345/03 og E-2346/03 |
| 2004/C 088E/9 | E-2354/03 af Mary Honeyball til KommissionenOm: Lokalforvaltning i AVS-landene | 82 |
| 2004/C 088E/0 | E-2363/03 af Stavros Xarchakos til KommissionenOm: Undersøgelser, der skal foretages af et tyrkisk skib inden for græsk territorialfarvand i Det Ægæiske Hav. | 83 |
| 2004/C 088E/1 | E-2392/03 af Anna Karamanou til KommissionenOm: Stening af Semsiye Allak i landsbyen Yalim i Tyrkiet | 84 |
| 2004/C 088E/2 | E-2402/03 af Mario Borghezio til KommissionenOm: Bogbrændinger og ansættelse af 15000 imamer i Tyrkiet | 85 |
| 2004/C 088E/3 | E-2442/03 af Jürgen Zimmerling til KommissionenOm: Hjælpeleverancer til Madagaskar | 85 |
| 2004/C 088E/4 | E-2490/03 af Bob van den Bos og Bashir Khanbhai til KommissionenOm: Fødevarehjælp til Etiopien | 87 |
| 2004/C 088E/5 | E-2504/03 af Esko Seppänen til KommissionenOm: Dobbeltbeskatning af hjemvendende migranter | 88 |
| 2004/C 088E/6 | E-2512/03 af Koenraad Dillen til KommissionenOm: Støtte til ofrene for krisen i de palæstinensiske områder | 88 |
| 2004/C 088E/7 | P-2514/03 af Dorette Corbey til KommissionenOm: Lægemidler: Specifik undtagelse fra patentrettighederne | 90 |
| 2004/C 088E/8 | E-2531/03 af Gabriele Stauner til KommissionenOm: Profitmagere og røvere i Kosovo | 91 |
| 2004/C 088E/9 | E-2542/03 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Krænkelse af religionsfriheden i Rusland | 93 |
| 2004/C 088E/0 | E-2551/03 af Avril Doyle til KommissionenOm: EU’s manglende udbetaling af udviklingsstøtte | 94 |
| 2004/C 088E/1 | E-2552/03 af Jules Maaten til KommissionenOm: Sagen mod Vinh Binh Trinh i Vietnam | 96 |
| 2004/C 088E/2 | E-2558/03 af Robert Evans til KommissionenOm: Menneskerettigheder i Peru | 97 |
| 2004/C 088E/3 | E-2563/03 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Det voldelige sudanesiske diktatur og aftale indgået mellem EU og Sudan | 98 |
| 2004/C 088E/4 | E-2574/03 af Margrietus van den Berg til KommissionenOm: Nederlandsk virksomheds overtrædelse af internationale retningslinjer i Den Demokratiske Republik Congo. | 99 |
| 2004/C 088E/5 | E-2579/03 af Erik Meijer til KommissionenOm: Beslaglæggelse af eurosedler og røveri mod familier af tyrkisk herkomst fra EU-medlemsstater i forbindelse med deres årlige rejse gennem Bulgarien | 100 |
| 2004/C 088E/6 | E-2585/03 af Konstantinos Hatzidakis til KommissionenOm: Afgifter på sodavand med alkohol | 102 |
| 2004/C 088E/7 | E-2588/03 af Marco Pannella til KommissionenOm: Henrettelsen af den 19-årige Faramaz Mohammadi, leder af studenterbevægelsen på universitetet i Tabriz (Iran) | 103 |
| 2004/C 088E/8 | E-2593/03 af Graham Watson til KommissionenOm: Forfølgelse af kristne i Pakistan | 104 |
| 2004/C 088E/9 | E-2594/03 af Claude Moraes til KommissionenOm: Forfølgelse af kristne | 104 |
| 2004/C 088E/0 | E-2604/03 af Alexandros Alavanos til KommissionenOm: Beskyttelse af udgravningerne ved oldtidens Salamis på Cypern | 105 |
| 2004/C 088E/1 | E-2613/03 af Maurizio Turco, Marco Pannella, Marco Cappato og Gianfranco Dell’Alba til KommissionenOm: Kirkeligt direktiv Crimen Sollicitationis fra Suprema Sacra Congregazione del Sant’Ufficio della Santa Sede (Den Hellige Stols Hellige Kontors Øverste Hellige Forsamling) vedrørende seksuelt misbrug fra gejstliges side | 106 |
| 2004/C 088E/2 | E-2615/03 af Philip Claeys til KommissionenOm: Kommissær Verheugens nye ansvarsområder | 107 |
| 2004/C 088E/3 | E-2664/03 af Terence Wynn til KommissionenOm: Forarbejdede produkter fra tredjelande | 108 |
| 2004/C 088E/4 | E-2703/03 af Luigi Vinci til KommissionenOm: Retsforfølgelse i Tyrkiet af sociologen Mehemet Bercet og direktøren for flygtningesammenslutningen Goc-Der i Istanbul, Sefika Gurbuz, for tilskyndelse til racehad | 109 |
| 2004/C 088E/5 | E-2725/03 af Jules Maaten til KommissionenOm: Korruption ved den bulgarske grænse | 110 |
| 2004/C 088E/6 | E-2742/03 af Richard Corbett til KommissionenOm: Slovakiet | 111 |
| 2004/C 088E/7 | E-2743/03 af Richard Corbett til KommissionenOm: Slovakiet | 112 |
| 2004/C 088E/8 | E-2744/03 af Richard Corbett til KommissionenOm: Slovakiet | 112 |
| 2004/C 088E/9 | E-2759/03 af Fernando Fernández Martín til KommissionenOm: Metoden til beregning af finansiel bistand til traditionelle AVS-bananleverandører | 113 |
| 2004/C 088E/0 | E-2775/03 af Jules Maaten til KommissionenOm: Uretmæssig tilbageholdelse af unionsborger i Thailand | 114 |
| 2004/C 088E/1 | E-2784/03 af Cristiana Muscardini, Antonio Mussa og Adriana Poli Bortone til KommissionenOm: Valg i Albanien | 115 |
| 2004/C 088E/2 | E-2804/03 af Elisabeth Jeggle til KommissionenOm: Urbs Asien kontraktnr. Ala/95-21-b7-3010/39 | 116 |
| 2004/C 088E/3 | E-2815/03 af Glyn Ford til KommissionenOm: Arrestation og tilbageholdelse af pastor Rinaldy Damanik i det centrale Sulawesi i Indonesien | 117 |
| 2004/C 088E/4 | P-2854/03 af Rodi Kratsa-Tsagaropoulou til KommissionenOm: MEDA-programmet og kvinder | 117 |
| 2004/C 088E/5 | E-2884/03 af Charles Tannock til KommissionenOm: Forfølgelse af kristne i Egypten | 118 |
| 2004/C 088E/6 | E-2889/03 af Samuli Pohjamo og Mikko Pesälä til KommissionenOm: Indførelse af mindsteimportpris og importtold på norsk laks og regnbueørred | 118 |
| 2004/C 088E/7 | E-2919/03 af Marco Cappato og Maurizio Turco til KommissionenOm: Situationen for den italienske statsborger Maurizio Trotta, som sidder fængslet i Rumænien | 120 |
| 2004/C 088E/8 | E-2922/03 af Claude Moraes til KommissionenOm: Handelssanktioner mod Burma | 121 |
| 2004/C 088E/9 | E-2934/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Cuba - Det Spanske Center | 122 |
| 2004/C 088E/0 | E-2953/03 af Maurizio Turco og Marco Cappato til KommissionenOm: Dødsdom ved stening i Nigeria | 123 |
| 2004/C 088E/1 | E-2955/03 af Maurizio Turco og Marco Cappato til KommissionenOm: Endnu et tilfælde af forfølgelse af homoseksuelle i Egypten | 123 |
| 2004/C 088E/2 | E-2988/03 af Bart Staes og Jan Dhaene til KommissionenOm: Handlingsplan om retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet | 124 |
| 2004/C 088E/3 | E-2995/03 af Rodi Kratsa-Tsagaropoulou til KommissionenOm: Ødelæggelse af kostbare klenodier i Ajia Sofia | 125 |
| 2004/C 088E/4 | E-3013/03 af Marco Cappato til KommissionenOm: Den tunesiske journalist, Néziha Rejiba | 126 |
| 2004/C 088E/5 | E-3025/03 af Konstantinos Hatzidakis til KommissionenOm: Krænkelse af grækeres menneskerettigheder i forbindelse med det tyrkiske nationale ejendomsregister for Imvros | 127 |
| 2004/C 088E/6 | E-3032/03 af Jonas Sjöstedt til KommissionenOm: Tyrkiet og krænkelser af landets mindretal | 128 |
| 2004/C 088E/7 | E-3045/03 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Børnearbejde | 129 |
| 2004/C 088E/8 | E-3133/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Angola - Falcone | 130 |
| 2004/C 088E/9 | E-3143/03 af Stavros Xarchakos til KommissionenOm: Priser på personbiler i Grækenland og forbud mod dieselmotorer i Athen og Thessaloniki | 131 |
| 2004/C 088E/0 | E-3159/03 af Dirk Sterckx til KommissionenOm: Uens behandling af professionelle flyttevirksomheder ved import til EU af flyttegods fra ikke-medlemsstater på grund af forskellig fortolkning af forordning (EØF) nr. 918/83 | 132 |
| 2004/C 088E/1 | E-3163/03 af Bill Miller til KommissionenOm: Regionalpolitik i Ungarn | 134 |
| 2004/C 088E/2 | E-3185/03 af Geoffrey Van Orden til KommissionenOm: Afgiftsfritagelse på De Kanariske Øer | 135 |
| 2004/C 088E/3 | E-3223/03 af Anna Karamanou til KommissionenOm: Børn dømt til døden i Filippinerne | 136 |
| 2004/C 088E/4 | E-3244/03 af Margrietus van den Berg til KommissionenOm: Policy Coherence for Development-netværk | 137 |
| 2004/C 088E/5 | E-3252/03 af Baroness Sarah Ludford til KommissionenOm: Den Internationale Krigsforbryderdomstol vedrørende det Tidligere Jugoslavien (ICTY) | 137 |
| 2004/C 088E/6 | E-3263/03 af Erik Meijer til KommissionenOm: Regionen Walloniets beføjelser til at give tilladelse til våbeneksport og anvendelse af disse våben til undertrykkelse af befolkningen i Nepal | 138 |
| 2004/C 088E/7 | E-3292/03 af Claude Moraes til KommissionenOm: Sharia-loven | 139 |
| 2004/C 088E/8 | P-3303/03 af Luigi Vinci til KommissionenOm: Tyrkiet og den seneste rapport fra den tyrkiske menneskerettighedsorganisation IHD | 140 |
| 2004/C 088E/9 | P-3375/03 af Antonios Trakatellis til KommissionenOm: Nuklear sikkerhed: lukning af enheder og integrering af omkostninger | 141 |
| 2004/C 088E/0 | E-3382/03 af Cristiana Muscardini til KommissionenOm: Kidnapning af en frivillig medarbejder fra organisationen Læger Uden Grænser | 142 |
| 2004/C 088E/1 | E-3399/03 af Olle Schmidt til KommissionenOm: Aserbajdsjan | 143 |
| 2004/C 088E/2 | P-3402/03 af Anna Karamanou til KommissionenOm: Krydsamputation af en 16-årig dreng i Sudan | 144 |
| 2004/C 088E/3 | E-3435/03 af Stavros Xarchakos til KommissionenOm: Bulgarsk provokation rettet mod en EU-medlemsstat | 144 |
| 2004/C 088E/4 | E-3443/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Den Palæstinensiske Myndighed - Misbrug af midler | 145 |
| 2004/C 088E/5 | E-3449/03 af Peter Skinner til KommissionenOm: Smokes Direct, Spanien | 146 |
| 2004/C 088E/6 | E-3462/03 af Helmuth Markov til KommissionenOm: Planer om vægtbegrænsninger ved grænseovergangen Guben/Gubinek og EU-midler | 147 |
| 2004/C 088E/7 | E-3478/03 af Baroness Sarah Ludford til KommissionenOm: Colombiansk blomsterimport og den generelle toldpræferenceordning (GSP) | 148 |
| 2004/C 088E/8 | E-3484/03 af Bartho Pronk til KommissionenOm: Opfølgning afskriftlig forespørgsel E-2055/03 om den lettiske politilov, som forbyder politibetjente at oprette fagforbund | 149 |
| 2004/C 088E/9 | P-3485/03 af Torben Lund til KommissionenOm: EØS, Norge og beskatning af EU-arbejdstagere | 150 |
| 2004/C 088E/0 | E-3565/03 af Herbert Bösch til KommissionenOm: Forberedelser til udvidelsen i EU’s grænseregioner | 150 |
| 2004/C 088E/1 | E-3589/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Syrien - amerikanske sanktioner | 151 |
| 2004/C 088E/2 | E-3609/03 af Giovanni Pittella, Marco Cappato, Giovanni Fava, Glyn Ford, Sérgio Marques og Emilio Menéndez del Valle til KommissionenOm: Udsendelse af EU-observatører til Venezuela | 152 |
| 2004/C 088E/3 | E-3623/03 af Ioannis Marínos til KommissionenOm: Diskriminerende politik over for de græske indbyggere på Imvros og Tenedos i Tyrkiet | 153 |
| 2004/C 088E/4 | E-3635/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Kap Verde - en særlig status i forhold til EU | 154 |
| 2004/C 088E/5 | P-3695/03 af Margrietus van den Berg til KommissionenOm: Midtvejsrevision af landestrategidokumenter i Asien og Latinamerika | 155 |
| 2004/C 088E/6 | E-3819/03 af Stavros Xarchakos til KommissionenOm: Kørsel med privatbiler med EU-nummerplader i Grækenland | 156 |
| 2004/C 088E/7 | E-3824/03 af Cristiana Muscardini til KommissionenOm: Oprindelsesmærkning på importvarer | 158 |
| 2004/C 088E/8 | E-3902/03 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Made in Europe-varemærke på varer fra medlemsstaterne | 159 |
| Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-3824/03 og E-3902/03 |
| 2004/C 088E/9 | E-3958/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Rusland - Parlamentsvalg | 160 |
| 2004/C 088E/0 | E-3965/03 af Mario Borghezio til KommissionenOm: Foranstaltninger over for Kina som følge af misbrug af CE-mærket | 161 |
| 2004/C 088E/1 | E-3975/03 af Paulo Casaca til KommissionenOm: Ligebehandling af ansatte i Kommissionens delegation i Brasilien | 162 |
| 2004/C 088E/2 | E-3989/03 af Theresa Villiers til KommissionenOm: EU-bestemmelser vedrørende salg og vedligeholdelse | 163 |
| 2004/C 088E/3 | E-4004/03 af Claude Moraes til KommissionenOm: Handicappede børn i Rusland | 165 |
| 2004/C 088E/4 | E-0012/04 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Topmødet mellem EU og Indien - uddybning af forbindelserne | 166 |
| 2004/C 088E/5 | E-0049/04 af Camilo Nogueira Román til KommissionenOm: EU’s støtte til Iran med henblik på at afhjælpe de tragiske følger af jordskælvet i Bam | 167 |
| 2004/C 088E/6 | E-0072/04 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Mistanke om ulovlig handel med menneskelige organer — Mozambique | 168 |
| 2004/C 088E/7 | E-0143/04 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Ulovlig handel med menneskelige organer - Mozambique | 169 |
| Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-0072/04 og E-0143/04 |
| 2004/C 088E/8 | E-0154/04 af Margrietus van den Berg til KommissionenOm: Skat på kleptokrater | 170 |
| 2004/C 088E/9 | E-0187/04 af Brice Hortefeux til KommissionenOm: Kontrol af virksomhedsregnskaber | 171 |
| 2004/C 088E/0 | E-0214/04 af Giles Chichester til KommissionenOm: Detaljerede oplysninger om EU-støtte til Den Palæstinensiske Myndighed | 172 |
| 2004/C 088E/1 | E-0270/04 af Brice Hortefeux til KommissionenOm: Opfølgning på reglerne for grænseoverskridende betalinger | 173 |
| 2004/C 088E/2 | E-0272/04 af Mario Borghezio til KommissionenOm: Timisoara-tørdok | 174 |
| 2004/C 088E/3 | E-0288/04 af Marco Cappato til KommissionenOm: Narkotikabekæmpelsesprogram i Colombia | 174 |
| 2004/C 088E/4 | E-0320/04 af Gary Titley til KommissionenOm: Ulovlig skovhugst og handel med tømmer | 175 |
| 2004/C 088E/5 | E-0362/04 af Graham Watson til KommissionenOm: Navne i lettiske pas | 176 |
| 2004/C 088E/6 | E-0378/04 af Hartmut Nassauer og Bernd Lange til KommissionenOm: Planlagt udkast til det andet direktiv om grænseværdier, som har til formål at fastsætte en vejledende grænseværdi for erhvervsmæssig eksponering for bl.a. kvælstofmonoxid (NO) | 177 |
| 2004/C 088E/7 | E-0382/04 af Stavros Xarchakos til KommissionenOm: Fri bevægelighed mellem Grækenland og det øvrige EU | 179 |
| 2004/C 088E/8 | E-0384/04 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Ansaldo Breda-fabrikkens overtrædelse af regler om beskyttelse af arbejdstagere udsat for asbest | 181 |
| 2004/C 088E/9 | E-0411/04 af Charles Tannock og John Bowis til KommissionenOm: Forfølgelsen af Ahmadi-muslimerne i Bangladesh | 183 |
| 2004/C 088E/0 | E-0413/04 af Charles Tannock og Theresa Villiers til KommissionenOm: Trækfugle og habitat-direktiverne i forbindelse med republikken Malta | 183 |
| 2004/C 088E/1 | E-0419/04 af Anna Karamanou til KommissionenOm: Kvindebrændinger i Pakistan | 184 |
| 2004/C 088E/2 | E-0429/04 af John Bowis til KommissionenOm: Sagen vedrørende pastor Rinaldy Damanik, Indonesien | 186 |
| 2004/C 088E/3 | E-0465/04 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Kritik af Made in EU-mærket | 186 |
| 2004/C 088E/4 | E-0501/04 af Jorge Hernández Mollar til KommissionenOm: Foranstaltninger til afhjælpning af Odysseus-syndromet | 188 |
| 2004/C 088E/5 | E-0510/04 af Sérgio Marques til KommissionenOm: Gennemførelse af nødhjælpen til Venezuela | 188 |
| 2004/C 088E/6 | E-0517/04 af Antonios Trakatellis til KommissionenOm: Udslip af giftigt affald som følge af en brand på en fabrik i Thessaloniki og Grækenlands manglende efterkommelse af en dom fra Domstolen om farligt affald | 190 |
| 2004/C 088E/7 | E-0545/04 af Erik Meijer til KommissionenOm: Den fælles landbrugspolitik: konsekvenser for mindre bedrifter af indkomstnedgangens fordeling i landbruget og finansieringen af dyre- og miljøvenlig teknik (supplerende svar) | 191 |
| 2004/C 088E/8 | E-0559/04 af Mario Borghezio til KommissionenOm: Yder EU støtte til Lady Arafats luksuriøse liv i Paris? | 193 |
| 2004/C 088E/9 | E-0574/04 af Monica Frassoni til KommissionenOm: Kernekraftanlægget i Garigliano | 194 |
| 2004/C 088E/0 | E-0583/04 af Nirj Deva til KommissionenOm: Økonomisk EU-hjælp til Zimbabwe | 195 |
| 2004/C 088E/1 | E-0585/04 af Bill Miller til KommissionenOm: Verdenshandelsorganisationen WTO’s forhandlinger i Cancún og Genève | 196 |
| 2004/C 088E/2 | E-0624/04 af Marjo Matikainen-Kallström til KommissionenOm: Dumping af regnbueørreder importeret fra Norge og Færøerne | 197 |
| 2004/C 088E/3 | E-0640/04 af Camilo Nogueira Román til KommissionenOm: Overraskende omtale af EU-organer som f.eks. OLAF i forvirrede meddelelser fra israelske institutioner vedrørende den palæstinensiske præsidents anvendelse af EU-midler | 197 |
| 2004/C 088E/4 | E-0649/04 af Esko Seppänen til KommissionenOm: Romaernes situation i Slovakiet | 198 |
| 2004/C 088E/5 | E-0660/04 af Roger Helmer til KommissionenOm: Ngo-finansiering | 199 |
| 2004/C 088E/6 | E-0665/04 af Gerhard Schmid til KommissionenOm: Sikkerhedsstandarder for billedbearbejdning ved indskanning af pengesedler | 199 |
| 2004/C 088E/7 | E-0666/04 af Mihail Papayannakis til KommissionenOm: Overtrædelse af miljølovgivningen | 200 |
| 2004/C 088E/8 | E-0667/04 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Genåbning af den vestlige jernbanestrækning mellem Sligo og Cork i Irland | 201 |
| 2004/C 088E/9 | E-0674/04 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Iarnrod Eireanns jernbanetransporter | 202 |
| Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-0667/04 og E-0674/04 |
| 2004/C 088E/0 | E-0670/04 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Kommissionens undersøgelser om olieudslip ved Poolbeg Peninsula, Dublin | 203 |
| 2004/C 088E/1 | E-0675/04 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Forordning om overvågning af og kontrol med overførsel af affald inden for, til og fra EU | 203 |
| 2004/C 088E/2 | E-0684/04 af Erik Meijer til KommissionenOm: Parmalat og Nederlandenes afvigende skattelovgivning, som tiltrækker udenlandske virksomheder med uærlige hensigter | 204 |
| 2004/C 088E/3 | E-0686/04 af Paulo Casaca til KommissionenOm: Europæisk hydrogenplatform | 205 |
| 2004/C 088E/4 | E-0724/04 af María Herranz García til KommissionenOm: Regler for mærkning af vin | 206 |
| 2004/C 088E/5 | E-0749/04 af Paul Rübig til KommissionenOm: Indførelse af en sektorspecifik tilgang i udviklingssamarbejdet i EU | 207 |
| 2004/C 088E/6 | E-0762/04 af José García-Margallo y Marfil til KommissionenOm: Kommissionens forslag om opfølgning på handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser | 208 |
| 2004/C 088E/7 | E-0763/04 af José García-Margallo y Marfil til KommissionenOm: De offentlige myndigheders rolle i perioden efter handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser | 209 |
| 2004/C 088E/8 | E-0764/04 af José García-Margallo y Marfil til KommissionenOm: Anvendelse af førtiltrædelsesmidler | 210 |
| 2004/C 088E/9 | E-0765/04 af José García-Margallo y Marfil til KommissionenOm: Kreditvurderingsinstitutters adgang til fortrolige oplysninger | 212 |
| 2004/C 088E/0 | E-0773/04 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Krænkelse af religionsfriheden i Belgien | 213 |
| 2004/C 088E/1 | E-0774/04 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Krænkelse af religionsfriheden i Cypern | 214 |
| 2004/C 088E/2 | E-0777/04 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Krænkelse af religionsfriheden i Ungarn | 215 |
| 2004/C 088E/3 | E-0778/04 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Krænkelse af religionsfriheden i Litauen | 216 |
| 2004/C 088E/4 | E-0779/04 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Krænkelse af religionsfriheden i Polen | 217 |
| Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-0774/04, E-0777/04, E-0778/04 og E-0779/04. |
| 2004/C 088E/5 | E-0784/04 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Familiesammenføring | 220 |
| 2004/C 088E/6 | E-0789/04 af Cristiana Muscardini, Sergio Berlato, Roberta Angelilli, Roberto Bigliardo, Antonio Mussa, Sebastiano Musumeci, Mauro Nobilia, Adriana Poli Bortone og Franz Turchi til KommissionenOm: International piratkopiering af vine — ændring af forordning (EF) nr. 75 3/2002 | 221 |
| 2004/C 088E/7 | E-0790/04 af Roberto Bigliardo til KommissionenOm: Forekomst af farlig dioxin i Acerra kommune (Na), Italien | 223 |
| 2004/C 088E/8 | E-0794/04 af Paul Rübig til KommissionenOm: Forordning (EF) nr. 141/2000 om lægemidler til sjældne sygdomme — sjældne lægemidler | 224 |
| 2004/C 088E/9 | E-0795/04 af Patricia McKenna til KommissionenOm: Moseskred forårsaget af Derrybrien vindmøllepark | 226 |
| 2004/C 088E/0 | E-0798/04 af Mihail Papayannakis til KommissionenOm: Amfilohia og Ramsar-konventionen | 226 |
| 2004/C 088E/1 | E-0800/04 af María Bergaz Conesa til KommissionenOm: Hospitalet Doctor Moliner de Serra (Valencia) og spildevandsbehandling | 227 |
| 2004/C 088E/2 | E-0801/04 af Monica Frassoni til KommissionenOm: Jagtundtagelse og beskyttelse af vilde fugle - Sardinien | 228 |
| 2004/C 088E/3 | E-0808/04 af Erik Meijer til KommissionenOm: Garantier til ofre for forskelsbehandling eller tilsidesættelse ved vurdering af eksamensbeviser fra andre medlemsstater om fortsat bevarelse af de samme rettigheder | 229 |
| 2004/C 088E/4 | E-0817/04 af Stefano Zappalà til KommissionenOm: Finske toldgebyrer | 230 |
| 2004/C 088E/5 | E-0820/04 af Ilda Figueiredo til KommissionenOm: Landbrug - Forhandlinger i WTO | 232 |
| 2004/C 088E/6 | E-0835/04 af Antonio Di Pietro til KommissionenOm: Ændring af forordningen om mærkning af vin | 233 |
| 2004/C 088E/7 | E-0845/04 af Giorgio Celli til KommissionenOm: Opførelse af termalklinik i vådområdet d’Es Salobrar — Es Trenc på Mallorca (De Baleariske Øer) | 234 |
| 2004/C 088E/8 | E-0847/04 af Monica Frassoni til KommissionenOm: Anlæg til udvinding af mineralvand i Padernello di Paese (Treviso) | 235 |
| 2004/C 088E/9 | P-0850/04 af Salvador Jové Peres til KommissionenOm: Korrektion af uberettiget tildeling af supplerende kvoter for forarbejdede tomater | 237 |
| 2004/C 088E/0 | E-0864/04 af Nelly Maes til KommissionenOm: Sproglig mangfoldighed | 238 |
| 2004/C 088E/1 | E-0868/04 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Børnerige familier | 238 |
| 2004/C 088E/2 | E-0876/04 af Struan Stevenson til KommissionenOm: Illegalt fiskeri i farvandet omkring Azorerne | 240 |
| 2004/C 088E/3 | E-0881/04 af Ilda Figueiredo til KommissionenOm: Opførelse af et forbrændingsanlæg i Centro-regionen (Portugal) | 241 |
| 2004/C 088E/4 | P-0902/04 af Alexandros Alavanos til KommissionenOm: Forhandlinger om en løsning på Cypern-spørgsmålet | 242 |
| 2004/C 088E/5 | E-0904/04 af Richard Corbett til KommissionenOm: Garanti på Mercedes-Benz-biler | 242 |
| 2004/C 088E/6 | E-0905/04 af Richard Corbett til KommissionenOm: Cykelhjelme | 243 |
| 2004/C 088E/7 | E-0908/04 af Paolo Bartolozzi til KommissionenOm: Forsyningspligtydelser | 244 |
| 2004/C 088E/8 | P-0913/04 af Philip Bradbourn til KommissionenOm: Kontrol af lastbilchaufførernes papirer | 245 |
| 2004/C 088E/9 | E-0914/04 af Caroline Lucas til KommissionenOm: Ulovlig fuglefangst på Cypern | 246 |
| 2004/C 088E/0 | E-0916/04 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Irland og lovgivning vedrørende sikkerheden til søs | 247 |
| 2004/C 088E/1 | E-0917/04 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Irlands overholdelse af affaldsrammedirektivet i forbindelse med behandling af byspildevand | 247 |
| 2004/C 088E/2 | E-0920/04 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Behandling af olieaffald i Irland | 248 |
| 2004/C 088E/3 | E-0929/04 af Glyn Ford til KommissionenOm: Markedsføring af mejeriprodukter | 249 |
| 2004/C 088E/4 | E-0933/04 af John Purvis til KommissionenOm: Energi fra SNG | 250 |
| 2004/C 088E/5 | P-0935/04 af Hans Kronberger til KommissionenOm: Europæisk strategi for miljø og sundhed - SCALE | 250 |
| 2004/C 088E/6 | E-0938/04 af Margrietus van den Berg til KommissionenOm: Religiøse mindretal i Gujarat | 251 |
| 2004/C 088E/7 | E-0940/04 af Robert Evans til KommissionenOm: Kirker i Indonesien | 252 |
| 2004/C 088E/8 | E-0941/04 af Robert Evans til KommissionenOm: Gmo-afgrøder | 253 |
| 2004/C 088E/9 | E-0943/04 af Cristiana Muscardini til KommissionenOm: Forskningsprogram og multipel sklerose | 254 |
| 2004/C 088E/0 | E-0950/04 af Paul Rübig til KommissionenOm: Hindringer for skibstrafikken på Donau | 255 |
| 2004/C 088E/1 | P-0958/04 af Manuel dos Santos til KommissionenOm: Risikooverdragelse ved den portugisiske regerings securitisation | 256 |
| 2004/C 088E/2 | E-0971/04 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Venezuela - Folkeafstemning | 257 |
| 2004/C 088E/3 | E-0972/04 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Natura-nettet - finansiering | 258 |
| 2004/C 088E/4 | E-0977/04 af John Bowis til KommissionenOm: Sygeforsikring i Den Tjekkiske Republik | 259 |
| 2004/C 088E/5 | E-0978/04 af Christopher Huhne til KommissionenOm: Ingredienser i fødevarer | 260 |
| 2004/C 088E/6 | E-0980/04 af Luigi Vinci til KommissionenOm: Initiativ fra generalkommandoen for landstyrkerne i Tyrkiet | 261 |
| 2004/C 088E/7 | E-0981/04 af Giovanni Pittella og Guido Sacconi til KommissionenOm: Beskyttelse og bevarelse af havmiljøet | 262 |
| 2004/C 088E/8 | E-0984/04 af Piia-Noora Kauppi til KommissionenOm: Betydningen af træthed for ulykker | 263 |
| 2004/C 088E/9 | P-0992/04 af Francesco Fiori til KommissionenOm: Telekommunikation | 264 |
| 2004/C 088E/0 | E-0994/04 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Beskyttelse af børn og fremtidige EU-programmer med unge som målgruppe | 265 |
| 2004/C 088E/1 | E-0995/04 af Bartho Pronk til KommissionenOm: Restriktive foranstaltninger planlagt af en række medlemsstater i modstrid med retten til lige behandling i EU | 266 |
| 2004/C 088E/2 | P-0999/04 af Daniel Hannan til KommissionenOm: Sammenkobling af højspændingsmaster i Civitella Paganico Kommune | 267 |
| 2004/C 088E/3 | E-1008/04 af Albert Maat og Neil Parish til KommissionenOm: OIE-konference om vaccination mod dyresygdomme | 268 |
| 2004/C 088E/4 | P-1009/04 af Johannes Voggenhuber til KommissionenOm: Lobau-motorvejen | 269 |
| 2004/C 088E/5 | E-1010/04 af Johannes Voggenhuber til KommissionenOm: Lobau-motorvejen | 270 |
| 2004/C 088E/6 | E-1015/04 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna til KommissionenOm: Rejefiskeriet ved Svalbard | 271 |
| 2004/C 088E/7 | E-1023/04 af Ilda Figueiredo til KommissionenOm: Modernisering af den portugisiske fiskerflåde | 272 |
| 2004/C 088E/8 | P-1027/04 af Marie Isler Béguin til KommissionenOm: Respekt for EU-miljølovgivningen | 273 |
| 2004/C 088E/9 | P-1028/04 af Nicole Thomas-Mauro til KommissionenOm: Spænding på stålmarkedet | 275 |
| 2004/C 088E/0 | P-1038/04 af Avril Doyle til KommissionenOm: Foreslået direktiv om inspektion af Sellafield atomanlæg | 276 |
| 2004/C 088E/1 | P-1039/04 af Daniel Cohn-Bendit til KommissionenOm: Kommissær Redings kandidatur til valget til Europa-Parlamentet | 277 |
| 2004/C 088E/2 | E-1051/04 af Paulo Casaca til KommissionenOm: Bekræftelse af Kommissionens holdning til gyldigheden af artikel 15 i forordning (EF) nr. 1954/2003 | 277 |
| 2004/C 088E/3 | E-1076/04 af Christopher Heaton-Harris til KommissionenOm: Hjertemusling- og blåmuslingfiskere | 278 |
| 2004/C 088E/4 | P-1078/04 af Philip Claeys til KommissionenOm: Politisk neutralitet i Infopoint Europa i Vlaams-Brabant-provinsen | 279 |
| 2004/C 088E/5 | P-1083/04 af Rolf Linkohr til KommissionenOm: Kyotoprotokollens projektorienterede mekanismer | 280 |
| 2004/C 088E/6 | P-1105/04 af Massimo Carraro til KommissionenOm: Råvaresituationen | 280 |
| 2004/C 088E/7 | P-1148/04 af Renato Brunetta til KommissionenOm: Mulighed for at finde jernskrot på EU’s marked | 281 |
| 2004/C 088E/8 | E-1161/04 af Mario Mauro til KommissionenOm: Støberisektoren - mangel på råstoffer | 281 |
| Samlet svar på skriftlige forespørgsler P-1105/04, P-1148/04 og E-1161/04 |
| 2004/C 088E/9 | E-1110/04 af Christine De Veyrac til KommissionenOm: Transeuropæiske transportnet | 282 |
| 2004/C 088E/0 | E-1114/04 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Civilbeskyttelse | 283 |
| 2004/C 088E/1 | P-1181/04 af Salvador Jové Peres til KommissionenOm: Korrektion af uberettiget tildeling af supplerende kvoter for forarbejdede tomater | 284 |
| 2004/C 088E/2 | P-1199/04 af Helmuth Markov til KommissionenOm: Opkrævning af moms af EU-støtte | 285 |
| 2004/C 088E/3 | P-1202/04 af Françoise Grossetête til KommissionenOm: Definition af affald og metoder til håndtering og bortskaffelse af affald | 286 |
| | BESVAREDE SKRIFTLIGE FORESPØRGSLER (Del 2) |
| 2004/C 088E/4 | E-0811/02 af Michl Ebner til KommissionenOm: Harmonisering af bestemmelser for køretøjer | 288 |
| 2004/C 088E/5 | E-1776/02 af Patricia McKenna til KommissionenOm: Diskrimination af synshandicappede | 289 |
| 2004/C 088E/6 | P-2081/02 af Christoph Konrad til KommissionenOm: Anvendelse af bevillinger, der er opført til mål nr. 2, i Nordrhein-Westfalen | 289 |
| 2004/C 088E/7 | E-2280/02 af Emilia Müller til KommissionenOm: Lempelse af foderforbuddet for kød- og benmel | 290 |
| 2004/C 088E/8 | E-2677/02 af Chris Davies til KommissionenOm: Brandsikring | 291 |
| 2004/C 088E/9 | E-2970/02 af Christa Prets til KommissionenOm: Kultur 2000-programmet — frist for indgivelse af projekter til Skt. Petersborg 2003 | 292 |
| 2004/C 088E/0 | E-3331/02 af Mihail Papayannakis til KommissionenOm: Fællesskabsprogrammet for informationssamfundet | 293 |
| 2004/C 088E/1 | E-3361/02 af Maria Sanders-ten Holte til KommissionenOm: Skadesløsholdelse | 294 |
| 2004/C 088E/2 | P-3496/02 af Paulo Casaca til KommissionenOm: Statsstøtte til cabotage mellem øerne i øgruppen Azorerne | 295 |
| 2004/C 088E/3 | E-3540/02 af Chris Davies til KommissionenOm: Sundhedsmæssige uligheder | 297 |
| 2004/C 088E/4 | E-3566/02 af Freddy Blak til KommissionenOm: Kontrakter mellem Eurostat og Eurogramme | 297 |
| 2004/C 088E/5 | E-3607/02 af Mary Banotti til KommissionenOm: Brug af frimærker fra andre lande i eurozonen | 298 |
| 2004/C 088E/6 | P-3626/02 af Alexandros Alavanos til KommissionenOm: Grækenlands gennemførelse af direktiv 1999/70/EF | 299 |
| 2004/C 088E/7 | P-3650/02 af Paul Rübig til KommissionenOm: SMV-venlige udbudsbetingelser i forbindelse med programmer til fordel for tredjelande | 300 |
| 2004/C 088E/8 | E-3676/02 af Toine Manders til KommissionenOm: Invaliditet | 301 |
| 2004/C 088E/9 | E-3737/02 af Ilda Figueiredo til KommissionenOm: ABEJ - Solidarités | 303 |
| 2004/C 088E/0 | E-3780/02 af Kathleen Van Brempt til KommissionenOm: Anvendelse af forordning (EF) 1259/1999: indgivelse af oplysninger fra medlemsstaterne om miljøforanstaltninger og støtteordninger i landbruget | 303 |
| 2004/C 088E/1 | E-3817/02 af Erik Meijer til KommissionenOm: Målrettede foranstaltninger til en gang for alle at gøre det umuligt for EU-borgere at opnå fordele ved børnearbejde udført andre steder i verden | 305 |
| 2004/C 088E/2 | P-3824/02 af Jan Wiersma til KommissionenOm: Romaer - Buhusi | 306 |
| 2004/C 088E/3 | P-3906/02 af Anna Karamanou til KommissionenOm: Underernæring i Gaza-striben og på Vestbredden | 307 |
| 2004/C 088E/4 | P-3907/02 af Ilda Figueiredo til KommissionenOm: Økonomiske og sociale konsekvenser af EU’s udvidelse | 308 |
| 2004/C 088E/5 | E-3916/02 af Juan Naranjo Escobar til KommissionenOm: Spil på internettet | 310 |
| 2004/C 088E/6 | E-3917/02 af Juan Naranjo Escobar til KommissionenOm: Grænseregioner | 310 |
| 2004/C 088E/7 | E-0046/03 af Pasqualina Napoletano og Giovanni Pittella til KommissionenOm: Krise i Venezuela | 312 |
| 2004/C 088E/8 | E-0070/03 af Erik Meijer til KommissionenOm: Den stigende udbredelse af energislugende og usikre terrængående køretøjer i Amerika og foranstaltninger mod en lignende udvikling i EU | 313 |
| 2004/C 088E/9 | E-0106/03 af Luciano Caveri til KommissionenOm: Brand i Mont Blanc-tunnelen | 314 |
| 2004/C 088E/0 | P-0110/03 af Peter Liese til KommissionenOm: Koppevaccination i medlemsstaterne | 315 |
| 2004/C 088E/1 | E-0131/03 af Joan Colom i Naval til KommissionenOm: Gennemførelse af budgetkonto B2-1411 Støtte til regioner, der grænser op til kandidatlande | 316 |
| 2004/C 088E/2 | E-0141/03 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna til KommissionenOm: Den internationale fiskeriaftale EU-Guinea-Bissau og udviklingssamarbejde | 317 |
| 2004/C 088E/3 | P-0215/03 af Marco Cappato til KommissionenOm: Eskalering af vold i forbindelse med narkotika i Bolivia | 318 |
| 2004/C 088E/4 | E-0226/03 af Guido Podestà og Amalia Sartori til KommissionenOm: Retslige hindringer for EU-handelen med guldvarer — Overtrædelse af EF-traktatens artikel 28 | 319 |
| 2004/C 088E/5 | E-0230/03 af Helle Thorning-Schmidt til KommissionenOm: Udvidelsens konsekvenser for toldagenters beskæftigelse | 320 |
| 2004/C 088E/6 | E-0267/03 af Laura González Álvarez til KommissionenOm: Misbrug af dominerende stilling fra de spanske luftfartsselskaber Spanairs og Iberias side | 321 |
| 2004/C 088E/7 | E-0303/03 af Roger Helmer til KommissionenOm: Maltas tiltrædelse af EU | 322 |
| 2004/C 088E/8 | P-0370/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Lukning af Clarks i Portugal, EU-midler og virksomhedsflytning | 323 |
| 2004/C 088E/9 | E-0430/03 af Rosa Miguélez Ramos til KommissionenOm: Prestige - statsstøtte | 324 |
| 2004/C 088E/0 | E-0432/03 af Dorette Corbey til KommissionenOm: Luftforurening: overskridelse af grænseværdierne for partikler i luften | 325 |
| 2004/C 088E/1 | P-0547/03 af Struan Stevenson til KommissionenOm: Eksport af oksekød og kvæg til Libanon og Egypten | 326 |
| 2004/C 088E/2 | E-0570/03 af Freddy Blak til KommissionenOm: Strafafgift på importerede biler | 327 |
| 2004/C 088E/3 | E-0610/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: EU/São Tomé og Principe 1999-2003: Samarbejde, udvikling, menneskerettigheder, bistand o.a. | 328 |
| 2004/C 088E/4 | E-0611/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: EU/Guinea-Bissau 1999-2003: Samarbejde, udvikling, menneskerettigheder, bistand o.a. | 329 |
| 2004/C 088E/5 | E-0612/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: EU/Kap Verde 1999-2003: Samarbejde, udvikling, menneskerettigheder, bistand o.a. | 329 |
| 2004/C 088E/6 | E-0613/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: EU/Mozambique 1999-2003: Samarbejde, udvikling, menneskerettigheder, bistand o.a. | 329 |
| 2004/C 088E/7 | E-0614/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: EU/Angola 1999-2003: Samarbejde, udvikling, menneskerettigheder, bistand o.a. | 329 |
| Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-0610/03, E-0611/03, E-0612/03, E-0613/03 og E-0614/03 |
| 2004/C 088E/8 | E-0697/03 af Brice Hortefeux til KommissionenOm: Harmonisering af systemerne til størrelsesmærkning | 331 |
| 2004/C 088E/9 | E-0761/03 af Charles Tannock til KommissionenOm: EU-krav vedrørende opstilling af mobiltelefonmaster | 332 |
| 2004/C 088E/0 | E-0867/03 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Økonomisk krise i Venezuela | 333 |
| 2004/C 088E/1 | E-0937/03 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Bistand til EU-borgere i Venezuela | 334 |
| Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-0867/03 og E-0937/03 |
| 2004/C 088E/2 | E-0896/03 af Klaus-Heiner Lehne til KommissionenOm: De tyske skattemyndigheders praksis på omsætningsafgiftsområdet | 335 |
| 2004/C 088E/3 | E-0900/03 af Richard Corbett til KommissionenOm: Restriktioner i det indre marked | 336 |
| 2004/C 088E/4 | E-0921/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Østtimor-massakrerne 1999. Domfældelse af de ansvarlige. Indonesien. Menneskerettigheder | 337 |
| 2004/C 088E/5 | E-1180/03 af Marco Pannella, Emma Bonino, Marco Cappato, Gianfranco Dell’Alba og Benedetto Della Vedova til KommissionenOm: Hemmeligt vietnamesisk fængsel etableret ved grænsen til Cambodja til tilbageholdelse af personer tilhørende Montagnard-stammen, som er blevet repatrieret efter at have anmodet om asyl, og tilfælde af arrestationer, tortur og forsvindinger | 339 |
| 2004/C 088E/6 | E-1181/03 af Marco Pannella, Emma Bonino, Marco Cappato, Gianfranco Dell’Alba og Benedetto Della Vedova til KommissionenOm: De vietnamesiske myndigheders arrestation af personer tilhørende Montagnard-stammen på grund af mistanke om, at de støtter Montagnard-fonden, er kristne og hverver medlemmer til Det Radikale Transnationale Parti | 340 |
| 2004/C 088E/7 | E-1182/03 af Marco Pannella, Emma Bonino, Marco Cappato, Gianfranco Dell’Alba og Benedetto Della Vedova til KommissionenOm: De vietnamesiske myndigheders vilkårlige arrestation og tortur af personer tilhørende Montagnard-stammen (Degar) | 341 |
| Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-1180/03, E-1181/03 og E-1182/03 |
| 2004/C 088E/8 | E-1209/03 af Alexandros Alavanos til KommissionenOm: Uddeling af spædbørnsmælk i afrikanske lande | 342 |
| 2004/C 088E/9 | E-1247/03 af Robert Evans til KommissionenOm: Burmesiske flygtninge | 343 |
| 2004/C 088E/0 | P-1251/03 af Carlos Bautista Ojeda til KommissionenOm: Krise i den europæiske turistsektor | 343 |
| 2004/C 088E/1 | P-1287/03 af Olivier Dupuis til KommissionenOm: Folkeafstemning i Tjetjenien - en makaber farce | 344 |
| 2004/C 088E/2 | E-1290/03 af Camilo Nogueira Román til KommissionenOm: Antidumpingforanstaltninger ved indførsel af ferrolegeringer. Problemet med virksomheden Ferroatlántica i EU i Dumbria, Costa da Morte, Galicien | 345 |
| 2004/C 088E/3 | E-1294/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Venezuela - en demokratisk løsning på krisen | 346 |
| 2004/C 088E/4 | E-1296/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Nigeria - væbnede sammenstød i den sydlige del af landet | 347 |
| 2004/C 088E/5 | E-1310/03 af Bill Newton Dunn til KommissionenOm: Abubakir, nigeriansk statsborger og praktiserende kristen | 349 |
| 2004/C 088E/6 | E-1316/03 af Hanja Maij-Weggen til KommissionenOm: Papuas autonomi (Indonesien) | 349 |
| 2004/C 088E/7 | E-1317/03 af Nelly Maes til KommissionenOm: Iværksættelse af fællesskabsprogrammer i Slovakiet | 350 |
| 2004/C 088E/8 | E-1321/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Angola - Flygtningenes tilbagevenden | 352 |
| 2004/C 088E/9 | P-1336/03 af Ilka Schröder til KommissionenOm: Forfølgelse af homoseksuelle i de palæstinensiske selvstyreområder | 353 |
| 2004/C 088E/0 | E-1400/03 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Den Europæiske Fødevaremyndigheds hovedsæde | 354 |
| 2004/C 088E/1 | E-1576/03 af Chris Davies til KommissionenOm: Energibeskatning i EU | 356 |
| 2004/C 088E/2 | E-1580/03 af Chris Davies til KommissionenOm: Dataanalyse af illegale stoffer i EU | 356 |
| 2004/C 088E/3 | P-1607/03 af Antonio Tajani til KommissionenOm: Gentagne menneskerettighedskrænkelser i Cuba | 357 |
| 2004/C 088E/4 | E-1629/03 af Eija-Riitta Korhola til KommissionenOm: Fremme af Fair Trade-varer i EU | 358 |
| 2004/C 088E/5 | P-1631/03 af Carlos Coelho til KommissionenOm: Forskelsbehandling på grundlag af nationalitet | 359 |
| 2004/C 088E/6 | E-1640/03 af Erik Meijer til KommissionenOm: Manglende midler til opretholdelse af ydelser og medfinansiering af projekter i medlemsstater, der bruger skattenedsættelser som konkurrencefordel | 360 |
| 2004/C 088E/7 | E-1641/03 af Erik Meijer til KommissionenOm: Manglende tilkendelse af slovensk nationalitet til personer, som i 1991 som borgere i delstaten Slovenien havde jugoslavisk statsborgerskab | 362 |
| 2004/C 088E/8 | E-1646/03 af María Rodríguez Ramos til KommissionenOm: Anvendelse af beskyttelsesklausulen i forbindelse med EU’s import af konserverede satsumasstykker fra Kina. | 363 |
| 2004/C 088E/9 | E-1920/03 af Carlos Bautista Ojeda til KommissionenOm: Indførsel af konserverede mandariner i stykker fra Kina | 363 |
| 2004/C 088E/0 | E-1921/03 af Carlos Bautista Ojeda til KommissionenOm: Konserverede mandariner i stykker fra Kina | 364 |
| Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-1646/03, E-1920/03 og E-1921/03 |
| 2004/C 088E/1 | E-1677/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Cuba - Cotonou | 365 |
| 2004/C 088E/2 | P-1680/03 af Anna Karamanou til KommissionenOm: Brug af tortur og umenneskelig behandling af kvinder i tyrkiske fængsler | 366 |
| 2004/C 088E/3 | P-1708/03 af Emma Bonino til KommissionenOm: Mordet på Joyce Miamuna Katai, kommissær for kvindespørgsmål og social udvikling i den nigerianske delstat Nasarawa | 367 |
| 2004/C 088E/4 | P-1746/03 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Arkæologiske fund ved Carrickmines Castle (supplerende svar) | 368 |
| 2004/C 088E/5 | E-1750/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Samarbejde med Angola: Stabilitet — demobiliserede UNITA-soldater | 369 |
| 2004/C 088E/6 | E-1751/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Venezuela - arbejdsløshed og folkeafstemning | 370 |
| 2004/C 088E/7 | E-1767/03 af Charles Tannock til KommissionenOm: Forfølgelse af kristne i Indonesien | 372 |
| 2004/C 088E/8 | E-1776/03 af Claude Moraes til KommissionenOm: Astma og allergi-sygdomme hos børn | 373 |
| 2004/C 088E/9 | E-1800/03 af Christopher Huhne til KommissionenOm: SARS og klimaanlæg i fly | 373 |
| 2004/C 088E/0 | P-1806/03 af Konstantinos Hatzidakis til KommissionenOm: Betaling til EU-medlemsstaterne under den anden fællesskabsstøtteramme | 375 |
| 2004/C 088E/1 | E-1821/03 af Christopher Huhne til KommissionenOm: Pølsekød | 375 |
| 2004/C 088E/2 | P-1931/03 af Horst Schnellhardt til KommissionenOm: Tiltrædelseslandenes gennemførelse af EU-levnedsmiddelstandarder | 376 |
| 2004/C 088E/3 | P-1933/03 af Dana Scallon til KommissionenOm: Social udvikling | 377 |
| 2004/C 088E/4 | E-1948/03 af Roger Helmer til KommissionenOm: Folkeafstemning i Litauen | 378 |
| 2004/C 088E/5 | E-1960/03 af Elspeth Attwooll til KommissionenOm: Vejtransportmanagere | 379 |
| 2004/C 088E/6 | E-2011/03 af Ioannis Marínos til KommissionenOm: Gennemførelse af fællesskabsretten i Cypern | 380 |
| 2004/C 088E/7 | E-2029/03 af Erik Meijer til KommissionenOm: Forhøjelse af gebyret for transitvisum, hvormed personer ved rejser mellem EU’s nuværende og fremtidige medlemsstater får adgang til Serbien | 381 |
| 2004/C 088E/8 | E-2077/03 af Paulo Casaca til KommissionenOm: EU-støtte til torturofre | 382 |
| 2004/C 088E/9 | E-2131/03 af Mihail Papayannakis til KommissionenOm: Driften af et guldudvindingsanlæg i Pergamon (Bergama) | 383 |
| 2004/C 088E/0 | E-2139/03 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Krænkelse af trosfriheden og begrænsninger for religionsudøvelse i Belarus | 383 |
| 2004/C 088E/1 | E-2183/03 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Yderligere krænkelser af religionsfriheden og lovbestemte restriktioner for udøvelsen af reliøse aktiviteter i Belarus | 384 |
| Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-2139/03 og E-2183/03 |
| 2004/C 088E/2 | E-2140/03 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Krænkelse af trosfriheden i Usbekistan | 385 |
| 2004/C 088E/3 | E-2146/03 af John Bowis til KommissionenOm: Kommissionens svar på rådskonklusioner vedrørende sundhedsanliggender | 387 |
| 2004/C 088E/4 | E-2161/03 af Glenys Kinnock til KommissionenOm: Støtte til tiltrædelses- og AVS-lande | 388 |
| 2004/C 088E/5 | E-2177/03 af Christopher Huhne til KommissionenOm: Udbud | 389 |
| 2004/C 088E/6 | P-2199/03 af Marco Pannella til KommissionenOm: Fængsling under umenneskelige og ydmygende forhold i de cubanske fængsler af 75 cubanske systemkritikere, der er blevet domfældet ved en summarisk proces i april, og i særdeleshed Martha Beatriz Roque Cabellos sag | 390 |
| 2004/C 088E/7 | E-2217/03 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Krænkelse af religionsfriheden i Slovenien | 391 |
| 2004/C 088E/8 | E-2227/03 af Michael Cashman til KommissionenOm: Menneskerettigheder i Vestsahara | 392 |
| 2004/C 088E/9 | E-2231/03 af Bill Newton Dunn til KommissionenOm: Krænkelse af menneskerettighederne Burma | 393 |
| 2004/C 088E/0 | P-2252/03 af Glenys Kinnock til KommissionenOm: Frigjorte og uudnyttede EF-midler i Sydafrika | 394 |
| 2004/C 088E/1 | E-2256/03 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Krænkelser af religionsfriheden i Belarus over for troende fra den evangeliske Pinsebevægelse | 395 |
| 2004/C 088E/2 | P-2262/03 af Mario Mastella til KommissionenOm: Alvorlig politisk, social og økonomisk krise i Venezuela | 396 |
| 2004/C 088E/3 | P-2286/03 af Ozan Ceyhun til KommissionenOm: Toldforskrifter ved grænsen mellem Serbien og Montenegro (tidligere Jugoslavien) | 397 |
| 2004/C 088E/4 | E-2296/03 af Alejo Vidal-Quadras Roca til KommissionenOm: Regional arealafgift, der opkræves af store varehuse | 398 |
| 2004/C 088E/5 | E-2307/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Østtimor-massakrerne 1999. Domfældelse af de ansvarlige. Indonesien. Menneskerettigheder | 399 |
| 2004/C 088E/6 | P-2310/03 af Baroness Sarah Ludford til KommissionenOm: Fængslede EU-borgere i Japan | 400 |
| 2004/C 088E/7 | E-2317/03 af Armando Cossutta til KommissionenOm: Europæiske statsborgeres ret til privatlivets fred | 401 |
| 2004/C 088E/8 | E-2357/03 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Krænkelse af religionsfriheden i Usbekistan over for muslimske troende | 402 |
| 2004/C 088E/9 | E-2359/03 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Krænkelse af religionsfriheden i Kosovo | 403 |
| 2004/C 088E/0 | E-2360/03 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Krænkelse af religionsfriheden og lovrestriktioner for udøvelse af religiøse handlinger i Slovakiet | 404 |
| 2004/C 088E/1 | E-2361/03 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Krænkelse af religionsfriheden i Belarus som følge af et nyt konkordat, der giver den ortodokse kirke større beføjelser | 405 |
| 2004/C 088E/2 | P-2370/03 af Anna Karamanou til KommissionenOm: Britiske soldaters gruppevoldtægt af kvinder i Kenya | 406 |
| 2004/C 088E/3 | P-2371/03 af Michael Cashman til KommissionenOm: Associeringsaftale mellem EU og Egypten | 407 |
| 2004/C 088E/4 | P-2372/03 af Eija-Riitta Korhola til KommissionenOm: Overførsel af fængslede EU-borgere til fængsler i hjemlandet | 408 |
| 2004/C 088E/5 | E-2401/03 af Avril Doyle til KommissionenOm: Undtagelse fra moms på porto for velgørende foreninger | 409 |
| 2004/C 088E/6 | E-2420/03 afErik Meijer til KommissionenOm: Gentagne israelske beskyldninger mod palæstinensiske medier og skolebøger og den hermed begrundede kampagne mod støtte fra EU | 410 |
| 2004/C 088E/7 | E-2471/03 af Catherine Stihler til KommissionenOm: Italien og overholdelse af bestemmelserne om dyrevelfærd | 411 |
| 2004/C 088E/8 | E-2476/03 af Juan Naranjo Escobar til KommissionenOm: Reduceret moms for hoteller, restaurationer og cafeterier i EU | 412 |
| 2004/C 088E/9 | E-2478/03 af Miet Smet til KommissionenOm: Kvinders rettigheder i Afghanistan | 413 |
| 2004/C 088E/0 | E-2486/03 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Krænkelse af religionsfriheden i Uzbekistan rettet mod medlemmer af adventistkirken og af den protestantiske kirke i Asien | 414 |
| 2004/C 088E/1 | E-2487/03 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Krænkelser af religionsfriheden i Turkmenistan og beskyttelse af det muslimske og russisk-ortodokse trossamfund | 414 |
| 2004/C 088E/2 | E-2543/03 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Krænkelse af religionsfriheden i Armenien | 415 |
| Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-2486/03, E-2487/03 og E-2543/03 |
| 2004/C 088E/3 | E-2500/03 af Christopher Huhne til KommissionenOm: Eksport af oksekød | 416 |
| 2004/C 088E/4 | E-2507/03 af Paolo Bartolozzi til KommissionenOm: Gebyrer i turistsektoren | 417 |
| 2004/C 088E/5 | E-2571/03 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Krænkelse af religionsfriheden i Aserbajdsjan | 418 |
| 2004/C 088E/6 | E-2576/03 af Philip Claeys til KommissionenOm: Enlargement Weekly kun på engelsk | 419 |
| 2004/C 088E/7 | P-2590/03 af Claude Moraes til KommissionenOm: Situationen i Liberia | 420 |
| 2004/C 088E/8 | P-2617/03 af Emma Bonino til KommissionenOm: Overtrædelser af retsstatsprincippet i Libanon | 420 |
| 2004/C 088E/9 | E-2620/03 af Richard Howitt til KommissionenOm: Krænkelse af menneskerettighederne i Colombia | 422 |
| 2004/C 088E/0 | E-2621/03 af Piia-Noora Kauppi til KommissionenOm: Øget forbrugersikkerhed ved hjælp af supplerende private kvalitetsmærker | 423 |
| 2004/C 088E/1 | P-2646/03 af Elizabeth Lynne til KommissionenOm: Toldklassificering af stomiartikler | 425 |
| 2004/C 088E/2 | E-2661/03 af Ian Hudghton til KommissionenOm: Savnede personer på Cypern | 426 |
| 2004/C 088E/3 | E-2667/03 af Jean Lambert til KommissionenOm: Ulovlig handel med skovbrugsprodukter (Indonesien) og FLEGT | 427 |
| 2004/C 088E/4 | E-2674/03 af María Rodríguez Ramos til KommissionenOm: Anvendelse af beskyttelsesklausulen i forbindelse med EU’s import af konserverede satsumastykker fra Kina. | 428 |
| 2004/C 088E/5 | E-2676/03 af Ulrich Stockmann til KommissionenOm: Adgang til det amerikanske marked for DHL Airways | 429 |
| 2004/C 088E/6 | E-2677/03 af Bernd Lange til KommissionenOm: Omgåelse af de strengere grænseværdier for udstødningsemissioner som følge af uhensigtsmæssig typeinddeling | 431 |
| 2004/C 088E/7 | E-2690/03 af Erik Meijer til KommissionenOm: De schweiziske kantoners beføjelser til på egen hånd at udvikle sig til skattely for internationale virksomheder | 432 |
| 2004/C 088E/8 | E-2700/03 af Glenys Kinnock til KommissionenOm: Undersøgelse af kidnapningen af Peter Shaw | 433 |
| 2004/C 088E/9 | E-2701/03 af Geoffrey Van Orden til KommissionenOm: Støtte til beskyttelse af børn i Bulgarien | 434 |
| 2004/C 088E/0 | P-2723/03 af Francisca Sauquillo Pérez del Arco til KommissionenOm: Europæisk initiativ for demokrati og menneskerettigheder og de oprindelige folk | 435 |
| 2004/C 088E/1 | P-2726/03 af Nelly Maes til KommissionenOm: Det russiske mindretals skoler i Letland | 435 |
| 2004/C 088E/2 | P-2727/03 af Antonio Tajani til KommissionenOm: Telekom Serbia | 437 |
| 2004/C 088E/3 | E-2741/03 af Richard Corbett til KommissionenOm: Kroatien | 438 |
| 2004/C 088E/4 | E-2796/03 af Erik Meijer til KommissionenOm: Usikkerhed med hensyn til nødvendigheden af finansiel kompensation fra nationale myndigheder i forbindelse med regionale projekter efter 2006, som ikke længere finansieres af EU’s strukturfonde | 438 |
| 2004/C 088E/5 | E-2843/03 af Astrid Thors til KommissionenOm: Anbringelse af børn på institution i Letland | 439 |
| 2004/C 088E/6 | E-2856/03 af Jens-Peter Bonde til KommissionenOm: Det tyrkiske sprogs status | 440 |
| 2004/C 088E/7 | E-2857/03 af Graham Watson til KommissionenOm: Seychellerne | 441 |
| 2004/C 088E/8 | E-2859/03 af Mario Borghezio til KommissionenOm: Størrelsen af den europæiske støtte til de palæstinensiske islamiske fundamentalister i Hamas | 441 |
| 2004/C 088E/9 | E-2904/03 af Miet Smet til KommissionenOm: CARDS-programmet | 441 |
| 2004/C 088E/0 | E-2956/03 af Bart Staes til KommissionenOm: Forhøjelse af støtte til De Forenede Nationers Befolkningsfond (UNFPA) | 442 |
| 2004/C 088E/1 | P-2972/03 af Bill Newton Dunn til KommissionenOm: Anvendelse af EU-midler i Kenya | 443 |
| 2004/C 088E/2 | P-2990/03 af Professor Sir Neil MacCormick til KommissionenOm: Benes-dekreterne (oktober 2002) | 444 |
| 2004/C 088E/3 | E-2997/03 af Bill Newton Dunn til KommissionenOm: Dobbeltbeskatning i Finland og Det Forenede Kongerige | 445 |
| 2004/C 088E/4 | E-3006/03 af Joachim Wuermeling til KommissionenOm: Skattefritagelser i Den Tjekkiske Republik | 446 |
| 2004/C 088E/5 | P-3020/03 af Anna Karamanou til KommissionenOm: Menneskerettigheder i Rumænien — ægteskab mellem mindreårige sigøjnere | 446 |
| 2004/C 088E/6 | P-3023/03 af Anders Wijkman til KommissionenOm: Bekæmpelse af meningitis i Afrika | 447 |
| 2004/C 088E/7 | P-3057/03 af Bartho Pronk til KommissionenOm: Menneskerettighedssituationen in Guatemala og Rogoberto Dueñas Morales’ skæbne | 448 |
| 2004/C 088E/8 | E-3080/03 af David Bowe til KommissionenOm: Vandforsyning i Palæstina | 449 |
| 2004/C 088E/9 | E-3081/03 af David Bowe til KommissionenOm: Kloaksystemer i Palæstina | 450 |
| 2004/C 088E/0 | E-3082/03 af David Bowe til KommissionenOm: Påstået israelsk dumping af giftigt affald i Palæstina | 450 |
| Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-3080/03, E-3081/03 og E-3082/03 |
| 2004/C 088E/1 | P-3110/03 af María Sornosa Martínez til KommissionenOm: Ophør af EU-støtten til Juan XXIII-projektet i Alicante (Spanien) | 451 |
| 2004/C 088E/2 | P-3132/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Cuba - Sakharov-initiativet | 451 |
| 2004/C 088E/3 | E-3147/03 af Ilda Figueiredo til KommissionenOm: Israels seneste optrapning af volden i Mellemøsten | 452 |
| 2004/C 088E/4 | P-3179/03 af Glyn Ford til KommissionenOm: Den fastlåste situation i Cambodja | 453 |
| 2004/C 088E/5 | E-3181/03 af Antonio Tajani til KommissionenOm: Udsending af EU-observatører til folkeafstemning om Chávez-regeringen | 454 |
| 2004/C 088E/6 | E-3190/03 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Forfremmelse af piloten, der forårsagede ulykken i Cermis | 455 |
| 2004/C 088E/7 | P-3247/03 af Baroness Sarah Ludford til KommissionenOm: Årlig beretning om Tyrkiet | 456 |
| 2004/C 088E/8 | E-3249/03 af Richard Howitt, Jean Lambert og Renate Sommer til KommissionenOm: Årlig beretning om Tyrkiet | 456 |
| Samlet svar på skriftlige forespørgsler P-3247/03 og E-3249/03 |
| 2004/C 088E/9 | E-3253/03 af Cristiana Muscardini til KommissionenOm: Den interne situation i Somalia, flygtninge og terrorisme | 457 |
| 2004/C 088E/0 | E-3270/03 af Baroness Sarah Ludford til KommissionenOm: Fremskridt i Cameroun | 458 |
| 2004/C 088E/1 | E-3277/03 af Cristiana Muscardini til KommissionenOm: Nye relationer med Libyen | 459 |
| 2004/C 088E/2 | E-3319/03 af Alexandros Alavanos til KommissionenOm: Miner og flygtninge ved den græsk-tyrkiske grænse | 460 |
| 2004/C 088E/3 | E-3347/03 af Esko Seppänen til KommissionenOm: Udvidelsen og de sociale sikringsydelser | 461 |
| 2004/C 088E/4 | E-3369/03 af Cees Bremmer til KommissionenOm: Fængsling af en EU-statsborger i Thailand | 462 |
| 2004/C 088E/5 | E-3476/03 af Charles Tannock til KommissionenOm: En tidligere koordinator for EU Aid forsvundet i Etiopien | 463 |
| 2004/C 088E/6 | E-3496/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Columbia - ELN-gidsler | 463 |
| 2004/C 088E/7 | E-3497/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Georgien - Parlamentsvalg | 464 |
| 2004/C 088E/8 | E-3500/03 af Michl Ebner til KommissionenOm: Kroatiens tiltrædelse af EU | 465 |
| 2004/C 088E/9 | E-3517/03 af Baroness Sarah Ludford til KommissionenOm: Fair handel | 466 |
| 2004/C 088E/0 | E-3521/03 af Anne Van Lancker til KommissionenOm: Krænkelser af menneskerettighederne i USA | 466 |
| 2004/C 088E/1 | E-3550/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Zimbabwe - censur og undertrykkelse | 467 |
| 2004/C 088E/2 | E-3560/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Al-Qaeda - internationale finansieringsnetværk | 468 |
| 2004/C 088E/3 | E-3567/03 af Chris Davies til KommissionenOm: Water for Life | 470 |
| 2004/C 088E/4 | E-3570/03 af Gerhard Schmid til KommissionenOm: Oprettelse af mobile toldkontrolgrupper i Tyskland efter Den Tjekkiske Republiks tiltrædelse til Den Europæiske Union | 472 |
| 2004/C 088E/5 | E-3591/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Elfenbenskysten - genopstartning af krigen | 473 |
| 2004/C 088E/6 | E-3674/03 af Ilda Figueiredo til KommissionenOm: Tekstil- og beklædningsindustrien | 474 |
| 2004/C 088E/7 | E-3851/03 af Baroness Sarah Ludford til KommissionenOm: Ratificering af internationale konventioner på menneskerettighedsområdet | 475 |
| 2004/C 088E/8 | E-3859/03 af Raffaele Costa til KommissionenOm: Finansiering af små projekter via Tacis 2002-programmet | 476 |
| 2004/C 088E/9 | E-3881/03 af Emmanouil Bakopoulos til KommissionenOm: Udvikling på bekostning af miljøet i vådområdet Almira i Xanthis amt | 477 |
| 2004/C 088E/0 | E-3967/03 af Gian Gobbo til KommissionenOm: Erstatning af istriske flygtninges eksproprierede ejendom i Kroatien | 478 |
| 2004/C 088E/1 | E-3977/03 af Paulo Casaca til KommissionenOm: Mægling i Nepal | 478 |
| 2004/C 088E/2 | E-3982/03 af Miquel Mayol i Raynal til KommissionenOm: Det makedonske mindretals politiske rettigheder i Grækenland (supplerende svar) | 479 |
| 2004/C 088E/3 | E-4010/03 af Reino Paasilinna til KommissionenOm: Sikring af strømforsyningen | 480 |
| 2004/C 088E/4 | E-4027/03 af Geoffrey Van Orden til KommissionenOm: Fradrag i udbytteskat | 481 |
| 2004/C 088E/5 | E-0008/04 af Philip Claeys til KommissionenOm: Cyperns tiltrædelse og indvandring | 482 |
| 2004/C 088E/6 | P-0027/04 af Marco Pannella til KommissionenOm: Drab og totur udført af vietnamesiske regeringsansatte — den 13. december 2003 i Dak Dao endnu et offer: Nih (41 år), kristen og medlem af det Radikale Tværnationale Parti | 483 |
| 2004/C 088E/7 | E-0089/04 af Astrid Thors til KommissionenOm: Håndtering af atomaffald i Rusland | 484 |
| 2004/C 088E/8 | E-0091/04 af Ilka Schröder til KommissionenOm: Konsekvenserne af opførelsen af Hamas på listen over terrororganisationer | 485 |
| 2004/C 088E/9 | E-0097/04 af Jean Lambert til KommissionenOm: Miljøstøtte til Saint Lucia | 486 |
| 2004/C 088E/0 | E-0113/04 af Raina Echerer og Eurig Wyn til KommissionenOm: Maltesisk i næste valgperiode | 487 |
| 2004/C 088E/1 | E-0202/04 af Michl Ebner til KommissionenOm: Unøjagtig vejledning skyld i udelukkelse af kandidater til EU-finansierede kontrakter | 488 |
| 2004/C 088E/2 | E-0226/04 af Margrietus van den Berg til KommissionenOm: Stivelsesfabrikker og udviklingslande | 490 |
| 2004/C 088E/3 | E-0254/04 af Elspeth Attwooll til KommissionenOm: Den Globale TB-medicinfacilitet (Global TB Drug Facility) | 491 |
| 2004/C 088E/4 | E-0266/04 af John McCartin til KommissionenOm: Import af kyllingekød til EU | 492 |
| 2004/C 088E/5 | P-0302/04 af Christa Randzio-Plath til KommissionenOm: Kvinders arbejdsbetingelser i blomsterindustrien i Afrika, Asien og Latinamerika | 492 |
| 2004/C 088E/6 | E-0306/04 af Gerhard Schmid til KommissionenOm: Bevæbnede vagter på fly | 494 |
| 2004/C 088E/7 | E-0318/04 af Glenys Kinnock til KommissionenOm: Psykisk handicappede i Rusland | 495 |
| 2004/C 088E/8 | P-0341/04 af Philip Claeys til KommissionenOm: Inførelse af en etiket made in the EU | 496 |
| 2004/C 088E/9 | E-0352/04 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Parmalat-sagen og dens konsekvenser for mejeriproduktionen i Lazio | 497 |
| 2004/C 088E/0 | E-0403/04 af Erik Meijer til KommissionenOm: Konkurrencefordrejninger til skade for miljø og beskæftigelse via billigproduktion af halvfabrikatet primæraluminium i Island | 498 |
| 2004/C 088E/1 | E-0406/04 af Jules Maaten og Jan Mulder til KommissionenOm: Forskelsbehandling af en nederlandsk løgproducent i Polen | 500 |
| 2004/C 088E/2 | E-0446/04 af Torben Lund til KommissionenOm: Pressefrihed i Rusland | 501 |
| 2004/C 088E/3 | E-0449/04 af Charles Tannock til KommissionenOm: Monolitiske kirker i Lilibela, Etiopien | 502 |
| 2004/C 088E/4 | E-0461/04 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Zimbabwe - Europa-Parlamentets beslutning | 502 |
| 2004/C 088E/5 | E-0492/04 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Handel med organer og trusler mod europæiske statsborgere i Mozambique | 503 |
| 2004/C 088E/6 | E-0493/04 af Ilda Figueiredo til KommissionenOm: Lukning af Minas da Panasqueira i Portugal | 505 |
| 2004/C 088E/7 | E-0500/04 af Salvador Garriga Polledo til KommissionenOm: Beskyttelse af den arabiske kvindes værdighed | 506 |
| 2004/C 088E/8 | E-0516/04 af Anna Karamanou til KommissionenOm: Ulovlig transplantation af organer taget fra børn i Albanien og eksporteret til EU-lande | 506 |
| 2004/C 088E/9 | E-0518/04 af Elena Paciotti til KommissionenOm: Krænkelse fra amerikansk side af en unionsborgers grundlæggende rettigheder | 507 |
| 2004/C 088E/0 | E-0536/04 af John Bowis til KommissionenOm: Columbien | 508 |
| 2004/C 088E/1 | E-0539/04 af Ilda Figueiredo til KommissionenOm: Udnyttelse af strukturfondene i Portugal | 509 |
| 2004/C 088E/2 | E-0571/04 af Herbert Bösch til KommissionenOm: Hensyntagen til handicappedes behov inden for udviklingssamarbejde, der finansieres af EU | 510 |
| 2004/C 088E/3 | E-0572/04 af Graham Watson til KommissionenOm: Tjekkiske psykiatriske hospitaler | 512 |
| 2004/C 088E/4 | E-0577/04 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Cuba - Sakharov-initiativet | 512 |
| 2004/C 088E/5 | E-0584/04 af Nirj Deva til KommissionenOm: Økonomisk EU-hjælp til Zimbabwe | 513 |
| 2004/C 088E/6 | E-0606/04 af Camilo Nogueira Román til KommissionenOm: Den spanske regerings overholdelse af additionalitetsprincippet i forbindelse med interventioner fra strukturfondene og Samhørighedsfonden | 515 |
| 2004/C 088E/7 | E-0609/04 af Ulrich Stockmann til KommissionenOm: Told og udvidelsen | 515 |
| 2004/C 088E/8 | E-0616/04 af Klaus Hänsch til KommissionenOm: Bevilling af EU-midler (supplerende svar) | 516 |
| 2004/C 088E/9 | E-0620/04 af Concepció Ferrer til KommissionenOm: Eksport af militært udstyr til afrikanske lande under dække af jagtudstyr | 517 |
| 2004/C 088E/0 | P-0626/04 af Juan Ferrández Lezaun til KommissionenOm: Alternative projekter til den spanske nationale vandplan (PHN) | 518 |
| 2004/C 088E/1 | E-0627/04 af María Sornosa Martínez til KommissionenOm: Manglende overholdelse af fællesskabslovgivningen i veterinærkontrollen ved de spanske grænser | 518 |
| 2004/C 088E/2 | E-0628/04 af María Sornosa Martínez til KommissionenOm: Uregelmæssigheder i forbindelse med importtilladelser til tredjelandsprodukter ved veterinærkontrollen ved de spanske grænser | 519 |
| Samlet supplerende svar på skriftlige forespørgsler E-0627/04 og E-0628/04 |
| 2004/C 088E/3 | E-0715/04 af José García-Margallo y Marfil til KommissionenOm: Momsforhøjelse i Polen for citrusfrugter | 520 |
| 2004/C 088E/4 | P-0822/04 af María Sornosa Martínez til KommissionenOm: Polsk konkurrenceforvridning over for varer fra EU | 521 |
| Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-0715/04 og P-0822/04 |
| 2004/C 088E/5 | E-0725/04 af Daniela Raschhofer til KommissionenOm: Letlands tiltrædelse | 522 |
| 2004/C 088E/6 | E-0728/04 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Ansaldo-Breda: eventuel kontrol af EU-tilskud (supplerende svar) | 523 |
| 2004/C 088E/7 | P-0733/04 af Giuseppe Di Lello Finuoli til KommissionenOm: Europæisk samfinansiering af Gazzi-Annunziata-sporvognslinjen i Messina under Det Operationelle Flerfond-sprogram 1994-1999 | 524 |
| 2004/C 088E/8 | E-0740/04 af José García-Margallo y Marfil til KommissionenOm: Agentur til bekæmpelse af skattesvig | 525 |
| 2004/C 088E/9 | E-0742/04 af José García-Margallo y Marfil til KommissionenOm: Vækstinitiativets regionale indvirkning | 526 |
| 2004/C 088E/0 | E-0744/04 af José García-Margallo y Marfil til KommissionenOm: Fremme af SMV’ernes deltagelse i innovationsprojekter og forsknings- og udviklingsprojekter | 527 |
| 2004/C 088E/1 | E-0747/04 af José García-Margallo y Marfil til KommissionenOm: Beskyttelsesklausul for import af satsumas | 528 |
| 2004/C 088E/2 | E-0760/04 af José García-Margallo y Marfil til KommissionenOm: Gennemførelsen af handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser i de nye medlemsstater | 529 |
| 2004/C 088E/3 | E-0772/04 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Krænkelse af religionsfriheden i Østrig | 529 |
| 2004/C 088E/4 | E-0775/04 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Krænkelse af religionsfriheden i Tyskland | 531 |
| 2004/C 088E/5 | E-0776/04 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Krænkelse af religionsfriheden i Grækenland | 532 |
| 2004/C 088E/6 | E-0786/04 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Politisamarbejde og menneskerettigheder | 534 |
| 2004/C 088E/7 | P-0788/04 af Giacomo Santini til KommissionenOm: Import af dumpet kobbersulfat | 535 |
| 2004/C 088E/8 | E-0806/04 af Antonio Di Pietro til KommissionenOm: Tremonti-lov - Mediaset | 536 |
| 2004/C 088E/9 | P-0810/04 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Mord på missionær i Nampula i Mozambique | 537 |
| 2004/C 088E/0 | E-0813/04 af Johanna Boogerd-Quaak til KommissionenOm: Betalinger vedrørende miljøvenligt landbrug | 538 |
| 2004/C 088E/1 | E-0815/04 af Charles Tannock til KommissionenOm: Massetilbageholdelse af evangeliske kristne i Eritrea | 539 |
| 2004/C 088E/2 | E-0821/04 af Ilda Figueiredo til KommissionenOm: Undertegnelsen af Agadir-aftalen | 540 |
| 2004/C 088E/3 | E-0833/04 af Catherine Stihler til KommissionenOm: Momstakst på 0 % eller 5 % på alle audiobøger | 541 |
| 2004/C 088E/4 | E-0852/04 af Michl Ebner til KommissionenOm: Byggeprojekter i Østafrika | 542 |
| 2004/C 088E/5 | E-0854/04 af Roger Helmer til KommissionenOm: Fælles toldtariffer | 543 |
| 2004/C 088E/6 | E-0874/04 af Salvador Garriga Polledo til KommissionenOm: Nigerianske fundamentalisters boykot af poliovaccine | 546 |
| 2004/C 088E/7 | E-0878/04 af Antonio Di Pietro til KommissionenOm: Aktieselskabet Acque Albule i Tivoli | 547 |
| 2004/C 088E/8 | E-0889/04 af Nelly Maes til KommissionenOm: Valg i Iran | 548 |
| 2004/C 088E/9 | E-0899/04 af Patricia McKenna til KommissionenOm: Øget medlemsstatsrepræsentation i direktionen for ECB | 549 |
| 2004/C 088E/0 | E-0918/04 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Irlands vilkårlige kontrol med overholdelse af pligten til at forsikre motorkøretøjer, der foretages i forbindelse med køretøjer fra andre medlemsstater | 549 |
| 2004/C 088E/1 | E-0919/04 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Menneskehandel | 550 |
| 2004/C 088E/2 | E-0922/04 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Moms på postydelser | 551 |
| 2004/C 088E/3 | E-0939/04 af Robert Evans til KommissionenOm: Etiopien | 552 |
| 2004/C 088E/4 | E-0946/04 af Ilda Figueiredo til KommissionenOm: Skolemælk i Portugal | 553 |
| 2004/C 088E/5 | E-0955/04 af Philip Claeys til KommissionenOm: Kommissionsmedlem Günter Verheugens udtalelser om Tyrkiets mulige tiltrædelse | 554 |
| 2004/C 088E/6 | E-0986/04 af Richard Corbett til KommissionenOm: Konfliktdiamanter | 554 |
| 2004/C 088E/7 | E-0990/04 af Jan Wiersma til KommissionenOm: Den nylige uro mellem syriske kurdere og de syriske myndigheder (marts 2004) | 555 |
| 2004/C 088E/8 | E-0997/04 af Dominique Souchet til KommissionenOm: Markedsføring af plantebeskyttelsesmidler | 556 |
| 2004/C 088E/9 | E-1003/04 af Daniel Hannan til KommissionenOm: Et rumænsk motorvejsprojekt | 558 |
| 2004/C 088E/0 | E-1004/04 af Daniel Hannan til KommissionenOm: Truslen mod fred og demokrati i Adjara | 559 |
| 2004/C 088E/1 | E-1012/04 af Mario Borghezio til KommissionenOm: Hvem ønsker at hindre undersøgelserne af svig i euroland? | 560 |
| 2004/C 088E/2 | E-1021/04 af Paolo Bartolozzi til KommissionenOm: Importerede varer i transit tilbageholdes i tolden | 560 |
| 2004/C 088E/3 | E-1054/04 af Franz Turchi til KommissionenOm: Gebyrforhøjelse på Europaskolerne | 562 |
| 2004/C 088E/4 | E-1065/04 af Anna Karamanou til KommissionenOm: Lovlig funktion af pædofilinet i Europa - Nye Dutroux-sager? | 562 |
| 2004/C 088E/5 | E-1069/04 af Nicole Thomas-Mauro til KommissionenOm: Selvmodsigelser i Kommissionens politik vedrørende vin | 564 |
| 2004/C 088E/6 | E-1073/04 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Arkitektonisk kvalitet i by- og landmiljøet | 565 |
| 2004/C 088E/7 | E-1074/04 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Menneskerettigheder og Cotonou-aftalen | 566 |
| 2004/C 088E/8 | E-1080/04 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Menneskerettighedsforkæmpere | 567 |
| 2004/C 088E/9 | P-1092/04 af Jean Lambert til KommissionenOm: Diskrimination på grund af kastetilhørsforhold | 567 |
| 2004/C 088E/0 | E-1097/04 af Adriana Poli Bortone til KommissionenOm: Forordning (EF) nr. 2331/2003 | 569 |
| 2004/C 088E/1 | P-1104/04 af Francesco Speroni til KommissionenOm: Figenbananer | 570 |
| 2004/C 088E/2 | P-1123/04 af Roy Perry til KommissionenOm: Adgang til de civilretlige domstole | 571 |
| 2004/C 088E/3 | P-1124/04 af Professor Sir Neil MacCormick til KommissionenOm: Skattefordele for stutterier | 572 |
| 2004/C 088E/4 | P-1126/04 af Véronique De Keyser til KommissionenOm: Anvendelse af strukturfondene | 572 |
| 2004/C 088E/5 | P-1141/04 af Göran Färm til KommissionenOm: Europæiske patentrettigheder i USA | 573 |
| 2004/C 088E/6 | E-1145/04 af Ilda Figueiredo til KommissionenOm: Oprettelse af en inspektionsenhed i EU | 573 |
| 2004/C 088E/7 | P-1154/04 af Brice Hortefeux til KommissionenOm: Bekæmpelse af terrorisme | 574 |
| 2004/C 088E/8 | P-1155/04 af Marco Formentini til KommissionenOm: Anmodning til Kommissionen om at gribe ind i striden mellem selskabet Invesmart bv og Den Tjekkiske Republik vedrørende Union Bankas konkurs | 575 |
| 2004/C 088E/9 | P-1201/04 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Roms Kommune — undladelse af at efterkomme Kommissionens beslutning 2000/628/EF om statsstøtten til den kommunale mælkecentral Centrale del Latte di Roma (ACCL) | 576 |
| | BESVAREDE SKRIFTLIGE FORESPØRGSLER (Del 3) |
| 2004/C 088E/0 | E-3077/01 af Luis Berenguer Fuster til KommissionenOm: Sag vedrørende offentlig støtte til forlystelsesparken Terra Mítica i Alicante | 578 |
| 2004/C 088E/1 | P-2951/02 af Rosa Miguélez Ramos til KommissionenOm: Fordeling af midler fra strukturfondene (supplerende svar) | 579 |
| 2004/C 088E/2 | E-3207/02 af Kathleen Van Brempt til KommissionenOm: Nikotinbolcher (supplerende svar) | 579 |
| 2004/C 088E/3 | P-3445/02 af Wolfgang Ilgenfritz til KommissionenOm: Leasing af personbiler i udlandet — Flytning af ydelsesstedet til indlandet — Ændring af momsdirektivet | 580 |
| 2004/C 088E/4 | E-3512/02 af Herman Vermeer til KommissionenOm: Problemer i Antwerpen havn med gensidig anerkendelse af visa udstedt af en anden Schengen-stat (supplerende svar) | 581 |
| 2004/C 088E/5 | E-3753/02 af Kathleen Van Brempt til KommissionenOm: Afgift på flybrændstof | 582 |
| 2004/C 088E/6 | E-3801/02 af Jules Maaten til KommissionenOm: Tobaksafgifter på medicinske urtecigaretter | 583 |
| 2004/C 088E/7 | P-3926/02 af Niels Busk til KommissionenOm: Produktionsafgift i Frankrig (supplerende svar) | 584 |
| 2004/C 088E/8 | P-0020/03 af Claude Moraes til KommissionenOm: Kasterelateret forskelsbehandling i Indien | 585 |
| 2004/C 088E/9 | E-0079/03 af Margot Keßler til KommissionenOm: Mentalt handicappedes situation i kandidatlandene | 586 |
| 2004/C 088E/0 | E-0113/03 af Mogens Camre til KommissionenOm: Vandrende arbejdstagere fra de nye medlemslande | 587 |
| 2004/C 088E/1 | E-0130/03 af Margrietus van den Berg til KommissionenOm: Gennemførelse af punkt 6 i Doha-erklæringen om TRIPS-aftalen og folkesundhed | 589 |
| 2004/C 088E/2 | E-0170/03 af Bob van den Bos til KommissionenOm: Bangladesh | 590 |
| 2004/C 088E/3 | E-0242/03 af Nirj Deva til KommissionenOm: Menneskerettigheder i Bangladesh | 590 |
| Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-0170/03 og E-0242/03 |
| 2004/C 088E/4 | P-0176/03 af Ilda Figueiredo til KommissionenOm: Konsekvenserne af at liberalisere landbruget på verdensplan | 591 |
| 2004/C 088E/5 | P-0207/03 af Daniel Hannan til KommissionenOm: Folkeafstemning i Malta | 592 |
| 2004/C 088E/6 | E-0208/03 af Patricia McKenna til KommissionenOm: Almindelig overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS) | 593 |
| 2004/C 088E/7 | E-0247/03 af Charles Tannock til KommissionenOm: Potentielt misbrug af EU’s associeringsaftale | 594 |
| 2004/C 088E/8 | P-0264/03 af Joachim Wuermeling til KommissionenOm: Diskrimination af investorer fra EU i Den Tjekkiske Republik | 595 |
| 2004/C 088E/9 | E-0277/03 af Brian Simpson til KommissionenOm: Import af soda | 596 |
| 2004/C 088E/0 | P-0306/03 af Hanja Maij-Weggen til KommissionenOm: Menneskerettighedssituationen i Zimbabwe | 597 |
| 2004/C 088E/1 | E-0401/03 af Roy Perry til KommissionenOm: Gennemsigtighed i forbindelse med anvendelsen af radio- og tv-lovgivningen i Den Tjekkiske Republik | 598 |
| 2004/C 088E/2 | E-0796/03 af Concepció Ferrer til KommissionenOm: Bureaukrati og EUF | 599 |
| 2004/C 088E/3 | E-0830/03 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Frosinone Kommunes udnyttelse af midler fra Kultur 2000-programmet | 600 |
| 2004/C 088E/4 | E-0892/03 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Fiumicino Kommunes udnyttelse af midler fra Kultur 2000-programmet | 600 |
| 2004/C 088E/5 | E-0978/03 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Ancona Kommunes udnyttelse af midler fra Kultur 2000-programmet | 601 |
| 2004/C 088E/6 | E-0979/03 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Carrara Kommunes udnyttelse af midler fra kultur 2000-programmet | 601 |
| 2004/C 088E/7 | E-0980/03 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Firenze Kommunes udnyttelse af midler fra kultur 2000-programmet | 602 |
| 2004/C 088E/8 | E-0981/03 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Livorno Kommunes udnyttelse af midler fra kultur 2000-programmet | 602 |
| 2004/C 088E/9 | E-0982/03 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Macerata Kommunes udnyttelse af midler fra kultur 2000-programmet | 603 |
| 2004/C 088E/0 | E-0983/03 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Massa Kommunes udnyttelse af midler fra kultur 2000-programmet | 603 |
| 2004/C 088E/1 | E-0984/03 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Perugia Kommunes udnyttelse af midler fra kultur 2000-programmet | 604 |
| 2004/C 088E/2 | E-0985/03 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Pesaro Kommunes udnyttelse af midler fra kultur 2000-programmet | 604 |
| 2004/C 088E/3 | E-0986/03 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Pisa Kommunes udnyttelse af midler fra kultur 2000-programmet | 605 |
| 2004/C 088E/4 | E-0987/03 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Pistoia Kommunes udnyttelse af midler fra kultur 2000-programmet | 605 |
| 2004/C 088E/5 | E-0988/03 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Prato Kommunes udnyttelse af midler fra kultur 2000-programmet | 606 |
| 2004/C 088E/6 | E-0989/03 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Siena Kommunes udnyttelse af midler fra kultur 2000-programmet | 606 |
| 2004/C 088E/7 | E-0990/03 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Terni Kommunes udnyttelse af midler fra kultur 2000-programmet | 607 |
| Samlet supplerende svar på skriftlige forespørgsler E-0830/03, E-0892/03, E-0978/03, E-0979/03, E-0980/03, E-0981/03, E-0982/03, E-0983/03, E-0984/03, E-0985/03, E-0986/03, E-0987/03, E-0988/03, E-0989/03 og E-0990/03 |
| 2004/C 088E/8 | E-0915/03 af Claude Moraes til KommissionenOm: EU og FN-Verdensfødevareprogrammet | 608 |
| 2004/C 088E/9 | E-1117/03 af Bart Staes til KommissionenOm: Mærkning af fødevarer efter EU’s udvidelse | 609 |
| 2004/C 088E/0 | E-1297/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Massakrer i Kashmir | 610 |
| 2004/C 088E/1 | E-1342/03 af Benedetto Della Vedova til KommissionenOm: Ret til religionsfrihed i Indien | 611 |
| 2004/C 088E/2 | E-1507/03 af Ilda Figueiredo til KommissionenOm: Selskabet Grundig AG’s konkurs og bevarelse af portugisiske arbejdspladser (supplerende svar) | 612 |
| 2004/C 088E/3 | P-1555/03 af Eija-Riitta Korhola til KommissionenOm: Bekæmpelse af alkoholskader i Finland | 613 |
| 2004/C 088E/4 | E-1690/03 af Anders Wijkman til KommissionenOm: Bushmeat | 614 |
| 2004/C 088E/5 | E-1706/03 af Gabriele Stauner til KommissionenOm: Programmerne Medstat og Medstat II | 615 |
| 2004/C 088E/6 | E-1716/03 af Mogens Camre til KommissionenOm: Poul Nielsons udtalelser om USA’s tilstedeværelse i Irak | 617 |
| 2004/C 088E/7 | E-1768/03 af John Cushnahan til KommissionenOm: Rehabilitering af torturofre | 618 |
| 2004/C 088E/8 | E-1891/03 af Margrietus van den Berg og Jan Wiersma til KommissionenOm: Irans nukleare aktiviteter | 619 |
| 2004/C 088E/9 | E-1902/03 af Lord Inglewood til KommissionenOm: Moms og det europæiske kunstmarked | 620 |
| 2004/C 088E/0 | E-2041/03 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Krænkelse af religionsfriheden i Rusland som følge af eksklusive samarbejdsaftaler med den russiske ortodokse kirke | 620 |
| 2004/C 088E/1 | E-2224/03 af Paulo Casaca til KommissionenOm: Tillægsprotokol om beskyttelse af radioaktive materialer | 621 |
| 2004/C 088E/2 | E-2266/03 af Erik Meijer til KommissionenOm: EU-finansiering og -aftaler med henblik på i fremtidige EU-medlemsstater at opføre modtagelseslejre for flygtninge, som anmoder om adgang til de nuværende medlemsstater | 622 |
| 2004/C 088E/3 | E-2527/03 af Glenys Kinnock til KommissionenOm: Rom | 625 |
| 2004/C 088E/4 | P-2622/03 af Philip Claeys til KommissionenOm: Forbindelserne til Libyen | 626 |
| 2004/C 088E/5 | E-2660/03 af Elisabeth Jeggle til KommissionenOm: Kontrol af ugyldige TÜV-vignetter i EU-medlemsstater | 627 |
| 2004/C 088E/6 | P-2697/03 af Francesco Fiori til KommissionenOm: Uregelmæssigheder på told- og sundhedsområdet i forbindelse med import af hønse- og kalkunkød | 628 |
| 2004/C 088E/7 | E-2910/03 af Joan Vallvé til KommissionenOm: Problemer ved den tysk-polske grænse | 629 |
| 2004/C 088E/8 | E-2957/03 af Mogens Camre til KommissionenOm: Kommissionens ændringsforslag til direktiv 94/35/EF (supplerende svar) | 630 |
| 2004/C 088E/9 | P-2992/03 af Rodi Kratsa-Tsagaropoulou til KommissionenOm: Produktion af narkotiske stoffer i Afghanistan | 631 |
| 2004/C 088E/0 | E-3021/03 af Anna Karamanou til KommissionenOm: Menneskehandel med mindreårige i Afghanistan | 633 |
| 2004/C 088E/1 | E-3031/03 af Ilda Figueiredo til KommissionenOm: Fællesskabsstøtte på kulturområdet (supplerende svar) | 634 |
| 2004/C 088E/2 | P-3091/03 af Glenys Kinnock til KommissionenOm: Peter Shaw og Georgien | 636 |
| 2004/C 088E/3 | E-3117/03 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Illegal import af tekstilprodukter fra Kina | 636 |
| 2004/C 088E/4 | E-3220/03 af Christopher Heaton-Harris til KommissionenOm: Finansforordninger og Generaldirektoratet for Udvidelse | 637 |
| 2004/C 088E/5 | E-3221/03 af Christopher Heaton-Harris til KommissionenOm: Finansforordninger og Generaldirektoratet for Udvikling og Humanitær Hjælp | 638 |
| 2004/C 088E/6 | E-3257/03 af Margrietus van den Berg til KommissionenOm: Genbrugsvirksomheder og moms | 639 |
| 2004/C 088E/7 | E-3305/03 af Claude Moraes til KommissionenOm: Menneskerettigheder i Tunesien | 641 |
| 2004/C 088E/8 | E-3310/03 af Philip Claeys til KommissionenOm: Olierørledningen Baku-Tbilisi-Ceyhan, Tyrkiets overtrædelser af fællesskabsretten | 642 |
| 2004/C 088E/9 | P-3331/03 af Anne Van Lancker til KommissionenOm: Tilbageholdelse af midler til hiv/aids-forebyggelsesprogrammer for flygtninge | 642 |
| 2004/C 088E/0 | E-3357/03 af Stavros Xarchakos til KommissionenOm: Krænkelse af Ajia Sophia-kirken i Istanbul | 643 |
| 2004/C 088E/1 | E-3366/03 af Avril Doyle til KommissionenOm: Menneskerettighedssituationen i Tjetjenien | 644 |
| 2004/C 088E/2 | E-3377/03 af Elisabeth Schroedter og Inger Schörling til KommissionenOm: Ruslands olieudvinding i Østersøen nær ved den kuriske landtange (Curonian Spit) (oliefelt D6) | 645 |
| 2004/C 088E/3 | E-3380/03 af Christos Zacharakis og Konstantinos Hatzidakis til KommissionenOm: Intervention hos de egyptiske myndigheder vedrørende gennemførelse af de demokratiske principper og beskyttelse af menneskerettighederne | 647 |
| 2004/C 088E/4 | P-3391/03 af Luigi Vinci til KommissionenOm: Forhandlinger mellem Tyrkiet og Kommissionen om retssagen mod Leyla Zana | 648 |
| 2004/C 088E/5 | E-3396/03 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Manglende skadeserstatning til italienske flygtninge fra ex-Jugoslavien | 648 |
| 2004/C 088E/6 | P-3401/03 af Alexandros Alavanos til KommissionenOm: Loizidou-sagen | 649 |
| 2004/C 088E/7 | E-3467/03 af John Bowis til KommissionenOm: Rørledning Tchad-Cameroun | 650 |
| 2004/C 088E/8 | E-3676/03 af Ilda Figueiredo til KommissionenOm: Andragende fra CNASTI (Portugal) | 651 |
| 2004/C 088E/9 | E-3857/03 af Raffaele Costa til KommissionenOm: Program for udviklingsbistand til Indien | 652 |
| 2004/C 088E/0 | E-3868/03 af Piia-Noora Kauppi, Riitta Myller, Samuli Pohjamo og Ari Vatanen til KommissionenOm: Punktafgift på brændselsolier på grundlag af temperatur | 653 |
| 2004/C 088E/1 | E-3880/03 af Emmanouil Bakopoulos til KommissionenOm: Pas til husdyr | 654 |
| 2004/C 088E/2 | E-3920/03 af Graham Watson til KommissionenOm: ECHO | 655 |
| 2004/C 088E/3 | P-3936/03 af Christopher Heaton-Harris til KommissionenOm: Italtrend | 656 |
| 2004/C 088E/4 | E-3959/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Afrika - Fødevaremangel og fødevaresikkerhed | 656 |
| 2004/C 088E/5 | E-3972/03 af Erik Meijer til KommissionenOm: Kampagne i Bulgarien mod den tildeling og forvaltning af midler til Civil Society Development, som EU’s delegation foretager, og svar herpå | 659 |
| 2004/C 088E/6 | E-3973/03 af Erik Meijer til KommissionenOm: Tilsidesættelse af det nationale råd for etniske og demografiske anliggender (NCEDI) ved tildeling af EU-midler til social integration i Bulgarien | 659 |
| 2004/C 088E/7 | E-4011/03 af Erik Meijer til KommissionenOm: Gennemførelse af PHARE-projekt BG 0102.06 i Bulgarien: Misforhold mellem de fremlagte forslag og den konkrete tildeling af midler | 660 |
| 2004/C 088E/8 | E-4012/03 af Erik Meijer til KommissionenOm: Gennemførelse af PHARE-projekt BG 0102.06 i Bulgarien: Sen offentliggørelse af beslutninger og omstridte fremgangsmåder i forbindelse med udbetaling | 660 |
| 2004/C 088E/9 | E-4013/03 af Erik Meijer til KommissionenOm: Gennemførelse af PHARE-projekt BG 0102.06 i Bulgarien: Manglende oplysning om placering af ansvaret for forvaltning, beslutningstagning og evaluering | 661 |
| 2004/C 088E/0 | E-4014/03 af Erik Meijer til KommissionenOm: Gennemførelse af PHARE-projekt BG 0102.06 i Bulgarien: Forsinkelse i gennemførelsen og uklarhed med hensyn til anvendelsen af de ikke anvendte midler | 661 |
| Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-3972/03, E-3973/02, E-4011/03, E-4012/03, E-4013/03 og E-4014/03 |
| 2004/C 088E/1 | E-3974/03 af Paulo Casaca til KommissionenOm: Ændring af støtteordningen for AVS-bananproducenter | 663 |
| 2004/C 088E/2 | E-3992/03 af Giles Chichester og Geoffrey Van Orden til KommissionenOm: Forelæggelse af peer-review om Kozloduy-atomkraftværket | 664 |
| 2004/C 088E/3 | E-3993/03 af Giles Chichester og Geoffrey Van Orden til KommissionenOm: Fornyet overvejelse af datoerne for nedlukning af atomreaktorer på Kozloduy-atomkraftværket | 664 |
| Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-3992/03 E-3993/03 |
| 2004/C 088E/4 | E-4019/03 af Margrietus van den Berg til KommissionenOm: Burma-forum | 666 |
| 2004/C 088E/5 | E-4038/03 af Herbert Bösch til KommissionenOm: Oparbejdning af radioaktivt affald i Ukraine | 666 |
| 2004/C 088E/6 | E-4051/03 af Hiltrud Breyer til KommissionenOm: Eksport af atomkraftværk til Folkerepublikken Kina | 667 |
| 2004/C 088E/7 | E-4058/03 af Elspeth Attwooll til KommissionenOm: Lovgivningen om skydevåben i Tyrkiet | 669 |
| 2004/C 088E/8 | E-4077/03 af Chris Davies til KommissionenOm: Ikke-statslige organisationer | 669 |
| 2004/C 088E/9 | E-4081/03 af Chris Davies til KommissionenOm: Tuberkulose | 670 |
| 2004/C 088E/0 | E-4083/03 af Bob van den Bos og Johanna Boogerd-Quaak til KommissionenOm: Burma | 671 |
| 2004/C 088E/1 | E-4084/03 af Miet Smet til KommissionenOm: Suspendering af samarbejdsaftaler og udsættelse af undertegnelsen af samarbejdsaftaler | 672 |
| 2004/C 088E/2 | P-4088/03 af Dana Scallon til KommissionenOm: Definition af reproduktiv sundhedspleje | 675 |
| 2004/C 088E/3 | P-0002/04 af Bernd Posselt til KommissionenOm: Definition af seksuel og reproduktiv sundhed | 675 |
| 2004/C 088E/4 | E-0007/04 af Philip Claeys til KommissionenOm: Cyperns tiltrædelse og de officielle sprog | 676 |
| 2004/C 088E/5 | E-0032/04 af Erik Meijer til KommissionenOm: Langvarig status som statsløse for en del af de permanente indbyggere i tre fremtidige EU-medlemsstater, der indtil 1991 var en del af Sovjetunionen | 676 |
| 2004/C 088E/6 | E-0034/04 af Erik Meijer til KommissionenOm: Salg af afgiftsfrie cigaretter til halv pris gennem internet-bestillinger i Rumænien og forsendelse gennem private | 678 |
| 2004/C 088E/7 | E-0085/04 af Matti Wuori til KommissionenOm: En manglende retlig ramme for ikke-statslige organisationer i Malta | 679 |
| 2004/C 088E/8 | E-0096/04 af Alexandros Alavanos til KommissionenOm: Israels levering af krigsmateriel til Tyrkiet til gengæld for vand | 679 |
| 2004/C 088E/9 | E-0104/04 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Namibia - Fare for overgreb mod farme | 680 |
| 2004/C 088E/0 | E-0116/04 af Dana Scallon til KommissionenOm: Leader II-projekter - Blue Dragon-sagen | 681 |
| 2004/C 088E/1 | E-0118/04 af Monica Frassoni og Daniel Cohn-Bendit til KommissionenOm: Udelukkelse af vælgere fra de maltesiske valglister | 682 |
| 2004/C 088E/2 | E-0120/04 af Adriana Poli Bortone til KommissionenOm: 20 albanske statsborgere døde | 683 |
| 2004/C 088E/3 | E-0137/04 af Jillian Evans til KommissionenOm: Sagen om Siham Qandah, Jordan | 684 |
| 2004/C 088E/4 | E-0144/04 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Cuba - Kommissionens delegation | 685 |
| 2004/C 088E/5 | E-0146/04 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Folkeafstemning i Venezuela | 686 |
| 2004/C 088E/6 | E-0148/04 af Cees Bremmer til KommissionenOm: Menneskerettighederne i Burma | 687 |
| 2004/C 088E/7 | E-0188/04 af Marco Cappato til KommissionenOm: Bortførelse af to borgere fra Côte d’Ivoire | 688 |
| 2004/C 088E/8 | E-0213/04 af Sir Robert Atkins til KommissionenOm: Aftalen om afskaffelse af told på lægemidler | 689 |
| 2004/C 088E/9 | E-0216/04 af Marco Pannella til KommissionenOm: Krænkelse af religionsfriheden i Vietnam | 690 |
| 2004/C 088E/0 | E-0218/04 af Eija-Riitta Korhola til KommissionenOm: Foranstaltninger til gennemførelse af EU’s politik i Tjetjenienspørgsmålet | 692 |
| 2004/C 088E/1 | E-0221/04 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Retslig efterforskning i Milano af revisionsselskaberne Grant Thornton og Deloitte i forbindelse med Parmalat-skandalen | 693 |
| 2004/C 088E/2 | E-0248/04 af Glenys Kinnock til KommissionenOm: Roma-børn i Bulgarien | 693 |
| 2004/C 088E/3 | P-0312/04 af Elspeth Attwooll til KommissionenOm: Udviklingsbistand | 694 |
| 2004/C 088E/4 | E-0401/04 af Concepció Ferrer til KommissionenOm: Omledning af Ebro | 695 |
| 2004/C 088E/5 | P-0409/04 af Carlos Coelho til KommissionenOm: Unionsborgerskabet og de tilhørende rettigheder | 696 |
| 2004/C 088E/6 | E-0427/04 af Christopher Huhne til KommissionenOm: Statsborgeres bopæl i en anden medlemsstat | 697 |
| 2004/C 088E/7 | E-0496/04 af María Sornosa Martínez og María Valenciano Martínez-Orozco til KommissionenOm: Undersøgelse af arbejdslegater fra det spanske arbejdsministerium (supplerende svar) | 698 |
| 2004/C 088E/8 | E-0526/04 af Matti Wuori til KommissionenOm: Udvidelse af Arinaga havn (Gran Canaria, Spanien) | 699 |
| 2004/C 088E/9 | E-0527/04 af Matti Wuori til KommissionenOm: Udvidelse af Arinaga havn (Gran Canaria, Spanien) | 699 |
| Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-0526/04 og E-0527/04 |
| 2004/C 088E/0 | E-0569/04 af Herbert Bösch til KommissionenOm: Leonardo da Vinci-programmet (supplerende svar) | 700 |
| 2004/C 088E/1 | E-0661/04 af Alexander de Roo til KommissionenOm: Offentlige indkøb i forbindelse med omledning af vandressourcer fra Júcar-floden til Vinalopó-floden | 702 |
| 2004/C 088E/2 | E-0669/04 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Faglige kvalifikationer | 703 |
| 2004/C 088E/3 | E-0676/04 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Bushmeat - fordeling af ressourcer | 703 |
| 2004/C 088E/4 | E-0677/04 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Bushmeat: hugstkoncessioner og vildtforvaltning | 704 |
| 2004/C 088E/5 | E-0678/04 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Bushmeat - handlingsplan for biodiversitet | 704 |
| 2004/C 088E/6 | E-0681/04 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Bushmeat - fattigdomsevalueringer | 704 |
| Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-0676/04, E-0677/04, E-0678/04 og E-0681/04. |
| 2004/C 088E/7 | E-0682/04 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Bushmeat - udviklingsstrategier | 705 |
| 2004/C 088E/8 | P-0687/04 af Marcelino Oreja Arburúa til KommissionenOm: Krænkelse af princippet om frie varebevægelser | 706 |
| 2004/C 088E/9 | E-0708/04 af Erik Meijer til KommissionenOm: Roma-befolkningen i den østlige del af Slovakiet og deres sidste indtægskilders forsvinden og de heraf følgende plyndringer, voldsomme sammenstød og migration | 707 |
| 2004/C 088E/0 | P-0721/04 af Daniela Raschhofer til KommissionenOm: Benes-dekret nr. 33/1945 - sagen Hugo Salm | 709 |
| 2004/C 088E/1 | E-0756/04 af José García-Margallo y Marfil til KommissionenOm: Konsekvenser af integrationen af de europæiske finansmarkeder på nationalt og regionalt niveau | 710 |
| 2004/C 088E/2 | E-0811/04 af Enrique Monsonís Domingo og Joan Vallvé til KommissionenOm: Planteskadegørere i citrusfrugter | 711 |
| 2004/C 088E/3 | P-0841/04 af Cristiana Muscardini til KommissionenOm: Skamfering af kvindelige kønsorganer | 712 |
| 2004/C 088E/4 | E-0853/04 af Terence Wynn til KommissionenOm: Ny forordning om sukkereksport og afsendelse fra regionerne i den yderste periferi | 714 |
| 2004/C 088E/5 | E-0877/04 af Patricia McKenna til KommissionenOm: Konfliktløsning i Sudan | 715 |
| 2004/C 088E/6 | E-0901/04 af Graham Watson til KommissionenOm: Dyrevelfærd på husdyrmarkeder | 716 |
| 2004/C 088E/7 | E-0921/04 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Israelske atomvåben | 717 |
| 2004/C 088E/8 | P-0956/04 af Brian Crowley til KommissionenOm: Afkobling, pensionsordning inden for landbruget og følgerne for familierne | 718 |
| 2004/C 088E/9 | P-0985/04 af Antonio Di Pietro til KommissionenOm: Forsvundne børn i Mozambique | 718 |
| 2004/C 088E/0 | P-1000/04 af Michiel van Hulten til KommissionenOm: Kommissær Bolkesteins offentliggørelse af bogen De grenzen van Europa (Europas grænser) | 720 |
| 2004/C 088E/1 | P-1007/04 af Manuel Medina Ortega til KommissionenOm: Opsplitning af artiklen vedrørende Posei-programmerne i 2004-budgettet | 721 |
| 2004/C 088E/2 | E-1064/04 af André Brie til KommissionenOm: Uoverensstemmelser ved anlæggelsen af hovedvej S 282 A i Freistaat Sachsen (supplerende svar) | 721 |
| 2004/C 088E/3 | E-1081/04 af Maria Sanders-ten Holte til KommissionenOm: De mindre Europaskoler | 722 |
| 2004/C 088E/4 | P-1125/04 af Daniela Raschhofer til KommissionenOm: EU-programmer med Tyrkiet — Mulige følger af et fuldt medlemskab | 724 |
| 2004/C 088E/5 | P-1190/04 af Joan Vallvé til KommissionenOm: Kulturernes Verdensforum 2004 | 724 |
| 2004/C 088E/6 | P-1200/04 af Charles Tannock til KommissionenOm: EU’s anerkendelse af Ukraines fremskridt gennem tildeling af markedsøkonomisk status | 725 |
| 2004/C 088E/7 | P-1203/04 af Gianfranco Dell’Alba til KommissionenOm: Formodet uregelmæssighed i forvaltningen af midler fra Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) til projekt ACP.PNG.003 (supplerende svar) | 726 |
| | Berigtigelser |
| 2004/C 088E/8 | Berigtigelse til svar på skriftlig forespørgsel P-2323/03 fra Michaele Schreyer for Kommissionen | 728 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Meddelelser

EUROPA-PARLAMENTET

BESVAREDE SKRIFTLIGE FORESPØRGSLER (Del 1)

2004/C 088E/1

E-2236/02 af Gabriele Stauner til KommissionenOm: Kommissionens tildeling af kontrakter til regnskabsfirmaer (supplerende svar)

1

2004/C 088E/2

P-0043/03 af Gian Gobbo til KommissionenOm: Indførelse af en minimumspunktafgiftssats på vin

2

2004/C 088E/3

E-0052/03 af Hanja Maij-Weggen til KommissionenOm: Menneskerettighedssituation i Vietnam

3

2004/C 088E/4

E-0084/03 af Carlos Bautista Ojeda til KommissionenOm: EU’s politik over for Marokko

4

2004/C 088E/5

E-0086/03 af Roger Helmer til KommissionenOm: Mord på børn i Honduras

5

2004/C 088E/6

E-0097/03 af Phillip Whitehead til KommissionenOm: Gadebørns rettigheder i Honduras og Guatemala

5

Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-0086/03 og E-0097/03

2004/C 088E/7

E-0238/03 af Marjo Matikainen-Kallström til KommissionenOm: Afklaring af den nordiske dimensions status i budgettet

6

2004/C 088E/8

E-0258/03 af Bob van den Bos til KommissionenOm: Udvidelsen og udviklingssamarbejde

7

2004/C 088E/9

E-0278/03 af Gianfranco Dell’Alba til KommissionenOm: Uregelmæssigheder i valgprocessen i Cambodja

8

2004/C 088E/0

P-0325/03 af Marco Pannella til KommissionenOm: Stadig alvorligere krænkelser af montagnardernes (befolkningen i Vietnams højland) menneskerettigheder

10

2004/C 088E/1

E-0356/03 af Bill Newton Dunn og Baroness Sarah Ludford til KommissionenOm: Menneskerettighedskrænkelser i Honduras

11

2004/C 088E/2

E-0434/03 af Erik Meijer til KommissionenOm: Sterilisering af unge Roma-kvinder i Slovakiet på grundlag af vildledende informationer eller uden de pågældendes samtykke

12

2004/C 088E/3

E-0569/03 af Freddy Blak til KommissionenOm: Godtgørelse af registreringsafgift ved eksport fra Danmark (supplerende svar)

13

2004/C 088E/4

E-0609/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: EU/Østtimor 1999-2003: Samarbejde, udvikling, menneskerettigheder, bistand o.a

14

2004/C 088E/5

E-0824/03 af Paul Rübig til KommissionenOm: Begrænsning for omsætning af værdipapirer i Tjekkiet

16

2004/C 088E/6

E-0904/03 af Jan Mulder til KommissionenOm: Anvendelse af landbrugsdiesel i grænseområder

17

2004/C 088E/7

P-1139/03 af Joke Swiebel til KommissionenOm: Turister på transit gennem Bulgarien - afpresning

18

2004/C 088E/8

E-1142/03 af Stavros Xarchakos til KommissionenOm: Beskyttelse af de arkæologiske udstillingsgenstande i Iraks museer

19

2004/C 088E/9

E-1148/03 af Graham Watson til KommissionenOm: Seychellerne

20

2004/C 088E/0

E-1150/03 af Graham Watson til KommissionenOm: Seychellerne

20

Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-1148/03 og E-1150/03

2004/C 088E/1

E-1282/03 af Ria Oomen-Ruijten til KommissionenOm: Rød dieselolie i landbrugskøretøjer

21

2004/C 088E/2

E-1295/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Politiske fanger i Cuba

22

2004/C 088E/3

E-1311/03 af Bill Newton Dunn til KommissionenOm: Cubanske myndigheders fængsling af Oscar Elias Biscet

22

2004/C 088E/4

E-1347/03 af Charles Tannock til KommissionenOm: Krænkelse af menneskerettigheder i Cuba

22

Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-1295/03, E-1311/03 og E-1347/03

2004/C 088E/5

E-1312/03 af Bill Newton Dunn til KommissionenOm: Siham Qandah, kristen jordaner

23

2004/C 088E/6

E-1334/03 af Luigi Cocilovo til KommissionenOm: Moms på bøger

24

2004/C 088E/7

E-1339/03 af Maurizio Turco og Marco Cappato til KommissionenOm: Forfølgelse af homoseksuelle i den Palæstinensiske Myndigheds områder og israelske udvisninger af palæstinensiske homoseksuelle

25

2004/C 088E/8

P-1345/03 af Mario Borghezio til KommissionenOm: EU-sanktioner over for europæiske bankers kollaboratørvirksomhed med styret i Bagdad

26

2004/C 088E/9

E-1382/03 af Erik Meijer til KommissionenOm: København-kriterierne og deres konsekvenser i forbindelse med bekæmpelse af oppositionen, indskrænkning af ytringsfriheden, afskaffelse af forsamlingsfriheden og et voksende antal fanger

27

2004/C 088E/0

P-1384/03 af Gian Gobbo til KommissionenOm: Tyrkisk besættelse af irakisk Kurdistan

28

2004/C 088E/1

E-1414/03 af Graham Watson til KommissionenOm: Thailands modtagelse af flygtninge fra Burma

29

2004/C 088E/2

E-1417/03 af Bob van den Bos, Margrietus van den Berg, Maria Martens og Joost Lagendijk til KommissionenOm: Situationen for de religiøse mindretal i Gujarat i Indien

30

2004/C 088E/3

E-1467/03 af Charles Tannock til KommissionenOm: Drab på gadebørn i Guatemala og Honduras

31

2004/C 088E/4

E-1469/03 af Paulo Casaca til KommissionenOm: Arrestationsbølge i Cuba

32

2004/C 088E/5

E-1471/03 af Herman Schmid til KommissionenOm: Fanger i Guantanamo-bugten

33

2004/C 088E/6

E-1484/03 af Charles Tannock til KommissionenOm: Graduering af importen under den generelle præferenceordnings sektor V set i relation til beskæftigelses-alternativer til ulovlig narkotikaproduktion i Colombia

34

2004/C 088E/7

E-1492/03 af Margrietus van den Berg til KommissionenOm: Kaffeforhandlinger

35

2004/C 088E/8

E-1497/03 af Glyn Ford til KommissionenOm: Ødelæggelse af EU-ejendom i Palæstina

35

2004/C 088E/9

E-1559/03 af Claude Moraes til KommissionenOm: Situationen i Somalia

36

2004/C 088E/0

P-1630/03 af Nelly Maes til KommissionenOm: Tvangssterilisering af romakvinder

37

2004/C 088E/1

E-1665/03 af Luigi Vinci til KommissionenOm: Undervisning i kurdisk i Tyrkiet

38

2004/C 088E/2

E-1678/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Angola - børnesoldater

39

2004/C 088E/3

E-1693/03 af Erik Meijer til KommissionenOm: Den amerikanske hær og indirekte tildeling til amerikanske virksomheder af opgaver i forbindelse med genopbygningen og forvaltningen af Irak

40

2004/C 088E/4

E-1694/03 af Erik Meijer til KommissionenOm: Amerikanske virksomheders gradvise og varige overtagelse af den irakiske økonomi

41

Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-1693/03 og E-1694/03

2004/C 088E/5

E-1695/03 af Mario Mantovani og Antonio Tajani til KommissionenOm: Humanitær nød i Irak — den alvorlige situation for børn, handicappede og ældre på hospitaler

42

2004/C 088E/6

E-1732/03 af Freddy Blak til KommissionenOm: Diskriminerende danske ølafgifter

44

2004/C 088E/7

E-1833/03 af Anna Karamanou til KommissionenOm: Irak — stor fare for civilbefolkningen på grund af de efterladte miner og plyndringerne

45

2004/C 088E/8

P-1840/03 af Michael Cashman til KommissionenOm: Ydelse af bistand efter afslutning af krigen mod Irak

45

2004/C 088E/9

E-1844/03 af Bill Miller til KommissionenOm: Behandling af bøsser, lesbiske og transseksuelle i Polen

46

2004/C 088E/0

E-1848/03 af Luigi Vinci til KommissionenOm: Undersøgelser mod formanden for menneskerettighedssammenslutningen i Diyarbakir

47

2004/C 088E/1

E-1858/03 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: EU-støtte til rehabilitering af overlevende torturofre

48

2004/C 088E/2

E-1897/03 af Nelly Maes til KommissionenOm: Fødevarebistand til Zimbabwe

49

2004/C 088E/3

P-1923/03 af Helena Torres Marques til KommissionenOm: EU-støtte til den caribiske turistsektor (opfølgning af svar på forespørgsel nr. P-0743/03, afgivet af Nielson på Kommissionens vegne)

50

2004/C 088E/4

E-1928/03 af Maria Carrilho til KommissionenOm: Bistand til hjemstedsfordrevne i Asien og Latinamerika: forlængelse af forordning (EF) nr. 2130/2001 af 29. oktober 2001

51

2004/C 088E/5

E-1949/03 af Christa Randzio-Plath til KommissionenOm: Alkoholmonopolet TEKEL

52

2004/C 088E/6

E-1954/03 af Jannis Sakellariou til KommissionenOm: Situationen vedrørende yezidernes menneskerettigheder i Georgien

53

2004/C 088E/7

E-1984/03 af Alexandros Alavanos til KommissionenOm: Tyrkiets krænkelser af Grækenlands luftrum

54

2004/C 088E/8

E-2050/03 af Konstantinos Hatzidakis til KommissionenOm: Tyrkiske krigsflys forstyrrelse af et græsk fly

54

2004/C 088E/9

E-2083/03 af Rodi Kratsa-Tsagaropoulou til KommissionenOm: Tyrkiske flys krænkelse af det græske luftrum og indbyggernes sikkerhed i det ægæiske område

55

Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-1984/03, E-2050/03 og E-2083/03

2004/C 088E/0

E-1985/03 af Anna Karamanou til KommissionenOm: Skandale om ulovlige sterilisationer i Slovakiet

55

2004/C 088E/1

E-2004/03 af Salvador Garriga Polledo til KommissionenOm: Verdensbank for lægemidler til fattige lande

56

2004/C 088E/2

E-2019/03 af Bart Staes til KommissionenOm: Antidumpingbestemmelser og indførsel af cykler fra Kina

57

2004/C 088E/3

E-2022/03 af Lennart Sacrédeus til KommissionenOm: Anholdelsen af nobelprismodtager Aung San Suu Kyi

58

2004/C 088E/4

E-2024/03 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Krænkelse af trosfriheden i Turkmenistan

59

2004/C 088E/5

E-2028/03 af Erik Meijer til KommissionenOm: Risikoen for bedrageri og den unødige sendrægtighed, når det græske toldvæsen ved grænsen til Makedonien indsamler EU-borgeres pas (supplerende svar)

60

2004/C 088E/6

E-2055/03 af Bartho Pronk til KommissionenOm: Fagforeningsrettigheder for politibetjente i Letland

61

2004/C 088E/7

E-2058/03 af Nelly Maes til KommissionenOm: AVS-bananer

62

2004/C 088E/8

E-2091/03 af Paulo Casaca til KommissionenOm: Regler for udregning af hjælp til tropiske produkter fra AVS-landene

62

Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-2058/03 og E-2091/03

2004/C 088E/9

E-2066/03 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Anvendelse af momsdirektivet i Italien i forbindelse med leverancer inden for EU

64

2004/C 088E/0

P-2078/03 af Ilda Figueiredo til KommissionenOm: Mælkekvoter i Portugal

65

2004/C 088E/1

E-2086/03 af Glenys Kinnock til KommissionenOm: Situationen for de kristne i Ægypten

65

2004/C 088E/2

E-2089/03 af José Gil-Robles Gil-Delgado til KommissionenOm: Definition af støtten til ikke-statslige organisationer til bekæmpelse af tortur i budgetmæssig sammenhæng.

66

2004/C 088E/3

P-2104/03 af Bob van den Bos til KommissionenOm: Rohingya-flygtninge i Burma

67

2004/C 088E/4

P-2155/03 af Hanja Maij-Weggen til KommissionenOm: Situationen for rohingya-folket i Bangladesh

68

Samlet svar på skriftlige forespørgsler P-2104/03 og P-2155/03

2004/C 088E/5

E-2116/03 af Claude Moraes til KommissionenOm: Situationen i Sudan

69

2004/C 088E/6

E-2130/03 af Markus Ferber til KommissionenOm: Støtte fra Kommissionen til NGO’er

69

2004/C 088E/7

E-2162/03 af Herbert Bösch til KommissionenOm: Budgetpost B7-7010: ingen indkaldelse af forslag i 2003 og konsekvenserne for handicappedes menneskerettigheder

70

2004/C 088E/8

E-2184/03 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Yderligere krænkelser af religionsfriheden i Turkmenistan

71

2004/C 088E/9

P-2198/03 af Niall Andrews til KommissionenOm: Beskyttelse af menneskerettighederne i Mexico

72

2004/C 088E/0

E-2223/03 af Paulo Casaca til KommissionenOm: EU’s hemmelige aftaler med tredjelande om atomenergi

73

2004/C 088E/1

E-2229/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Olieindtægter, Angola, gennemsigtighed

74

2004/C 088E/2

E-2244/03 af Elspeth Attwooll til KommissionenOm: Maltas gennemførelse af direktivet om beskyttelse af vilde fugle

75

2004/C 088E/3

P-2303/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Cuba - Kommissionens delegation - Menneskerettigheder

76

2004/C 088E/4

E-2304/03 af Emma Bonino til KommissionenOm: Åbning af en delegation fra Europa-Kommissionen i Yemen

76

2004/C 088E/5

E-2308/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Afrika - olie - fattigdom

77

2004/C 088E/6

E-2321/03 af Freddy Blak til KommissionenOm: Antallet af tjenestemænd i Kommissionen, der er beskæftiget med eksterne relationer

78

2004/C 088E/7

E-2345/03 af Erik Meijer og Alexander de Roo til KommissionenOm: Beskyttelse af uberørt naturområde og kulturlandskab med muligheder for økoturisme i bjergområdet i den polske provins Dolnosláskie (Nedreschlesien)

79

2004/C 088E/8

E-2346/03 af Erik Meijer og Alexander de Roo til KommissionenOm: Ødelæggelse af uberørt naturområde og kulturlandskab og ødelæggelse af økoturisme på grund af udvidelse af minedrift i dagbrud i den polske provins Dolnosláskie (Nedreschlesien)

79

Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-2345/03 og E-2346/03

2004/C 088E/9

E-2354/03 af Mary Honeyball til KommissionenOm: Lokalforvaltning i AVS-landene

82

2004/C 088E/0

E-2363/03 af Stavros Xarchakos til KommissionenOm: Undersøgelser, der skal foretages af et tyrkisk skib inden for græsk territorialfarvand i Det Ægæiske Hav.

83

2004/C 088E/1

E-2392/03 af Anna Karamanou til KommissionenOm: Stening af Semsiye Allak i landsbyen Yalim i Tyrkiet

84

2004/C 088E/2

E-2402/03 af Mario Borghezio til KommissionenOm: Bogbrændinger og ansættelse af 15000 imamer i Tyrkiet

85

2004/C 088E/3

E-2442/03 af Jürgen Zimmerling til KommissionenOm: Hjælpeleverancer til Madagaskar

85

2004/C 088E/4

E-2490/03 af Bob van den Bos og Bashir Khanbhai til KommissionenOm: Fødevarehjælp til Etiopien

87

2004/C 088E/5

E-2504/03 af Esko Seppänen til KommissionenOm: Dobbeltbeskatning af hjemvendende migranter

88

2004/C 088E/6

E-2512/03 af Koenraad Dillen til KommissionenOm: Støtte til ofrene for krisen i de palæstinensiske områder

88

2004/C 088E/7

P-2514/03 af Dorette Corbey til KommissionenOm: Lægemidler: Specifik undtagelse fra patentrettighederne

90

2004/C 088E/8

E-2531/03 af Gabriele Stauner til KommissionenOm: Profitmagere og røvere i Kosovo

91

2004/C 088E/9

E-2542/03 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Krænkelse af religionsfriheden i Rusland

93

2004/C 088E/0

E-2551/03 af Avril Doyle til KommissionenOm: EU’s manglende udbetaling af udviklingsstøtte

94

2004/C 088E/1

E-2552/03 af Jules Maaten til KommissionenOm: Sagen mod Vinh Binh Trinh i Vietnam

96

2004/C 088E/2

E-2558/03 af Robert Evans til KommissionenOm: Menneskerettigheder i Peru

97

2004/C 088E/3

E-2563/03 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Det voldelige sudanesiske diktatur og aftale indgået mellem EU og Sudan

98

2004/C 088E/4

E-2574/03 af Margrietus van den Berg til KommissionenOm: Nederlandsk virksomheds overtrædelse af internationale retningslinjer i Den Demokratiske Republik Congo.

99

2004/C 088E/5

E-2579/03 af Erik Meijer til KommissionenOm: Beslaglæggelse af eurosedler og røveri mod familier af tyrkisk herkomst fra EU-medlemsstater i forbindelse med deres årlige rejse gennem Bulgarien

100

2004/C 088E/6

E-2585/03 af Konstantinos Hatzidakis til KommissionenOm: Afgifter på sodavand med alkohol

102

2004/C 088E/7

E-2588/03 af Marco Pannella til KommissionenOm: Henrettelsen af den 19-årige Faramaz Mohammadi, leder af studenterbevægelsen på universitetet i Tabriz (Iran)

103

2004/C 088E/8

E-2593/03 af Graham Watson til KommissionenOm: Forfølgelse af kristne i Pakistan

104

2004/C 088E/9

E-2594/03 af Claude Moraes til KommissionenOm: Forfølgelse af kristne

104

2004/C 088E/0

E-2604/03 af Alexandros Alavanos til KommissionenOm: Beskyttelse af udgravningerne ved oldtidens Salamis på Cypern

105

2004/C 088E/1

E-2613/03 af Maurizio Turco, Marco Pannella, Marco Cappato og Gianfranco Dell’Alba til KommissionenOm: Kirkeligt direktiv Crimen Sollicitationis fra Suprema Sacra Congregazione del Sant’Ufficio della Santa Sede (Den Hellige Stols Hellige Kontors Øverste Hellige Forsamling) vedrørende seksuelt misbrug fra gejstliges side

106

2004/C 088E/2

E-2615/03 af Philip Claeys til KommissionenOm: Kommissær Verheugens nye ansvarsområder

107

2004/C 088E/3

E-2664/03 af Terence Wynn til KommissionenOm: Forarbejdede produkter fra tredjelande

108

2004/C 088E/4

E-2703/03 af Luigi Vinci til KommissionenOm: Retsforfølgelse i Tyrkiet af sociologen Mehemet Bercet og direktøren for flygtningesammenslutningen Goc-Der i Istanbul, Sefika Gurbuz, for tilskyndelse til racehad

109

2004/C 088E/5

E-2725/03 af Jules Maaten til KommissionenOm: Korruption ved den bulgarske grænse

110

2004/C 088E/6

E-2742/03 af Richard Corbett til KommissionenOm: Slovakiet

111

2004/C 088E/7

E-2743/03 af Richard Corbett til KommissionenOm: Slovakiet

112

2004/C 088E/8

E-2744/03 af Richard Corbett til KommissionenOm: Slovakiet

112

2004/C 088E/9

E-2759/03 af Fernando Fernández Martín til KommissionenOm: Metoden til beregning af finansiel bistand til traditionelle AVS-bananleverandører

113

2004/C 088E/0

E-2775/03 af Jules Maaten til KommissionenOm: Uretmæssig tilbageholdelse af unionsborger i Thailand

114

2004/C 088E/1

E-2784/03 af Cristiana Muscardini, Antonio Mussa og Adriana Poli Bortone til KommissionenOm: Valg i Albanien

115

2004/C 088E/2

E-2804/03 af Elisabeth Jeggle til KommissionenOm: Urbs Asien kontraktnr. Ala/95-21-b7-3010/39

116

2004/C 088E/3

E-2815/03 af Glyn Ford til KommissionenOm: Arrestation og tilbageholdelse af pastor Rinaldy Damanik i det centrale Sulawesi i Indonesien

117

2004/C 088E/4

P-2854/03 af Rodi Kratsa-Tsagaropoulou til KommissionenOm: MEDA-programmet og kvinder

117

2004/C 088E/5

E-2884/03 af Charles Tannock til KommissionenOm: Forfølgelse af kristne i Egypten

118

2004/C 088E/6

E-2889/03 af Samuli Pohjamo og Mikko Pesälä til KommissionenOm: Indførelse af mindsteimportpris og importtold på norsk laks og regnbueørred

118

2004/C 088E/7

E-2919/03 af Marco Cappato og Maurizio Turco til KommissionenOm: Situationen for den italienske statsborger Maurizio Trotta, som sidder fængslet i Rumænien

120

2004/C 088E/8

E-2922/03 af Claude Moraes til KommissionenOm: Handelssanktioner mod Burma

121

2004/C 088E/9

E-2934/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Cuba - Det Spanske Center

122

2004/C 088E/0

E-2953/03 af Maurizio Turco og Marco Cappato til KommissionenOm: Dødsdom ved stening i Nigeria

123

2004/C 088E/1

E-2955/03 af Maurizio Turco og Marco Cappato til KommissionenOm: Endnu et tilfælde af forfølgelse af homoseksuelle i Egypten

123

2004/C 088E/2

E-2988/03 af Bart Staes og Jan Dhaene til KommissionenOm: Handlingsplan om retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet

124

2004/C 088E/3

E-2995/03 af Rodi Kratsa-Tsagaropoulou til KommissionenOm: Ødelæggelse af kostbare klenodier i Ajia Sofia

125

2004/C 088E/4

E-3013/03 af Marco Cappato til KommissionenOm: Den tunesiske journalist, Néziha Rejiba

126

2004/C 088E/5

E-3025/03 af Konstantinos Hatzidakis til KommissionenOm: Krænkelse af grækeres menneskerettigheder i forbindelse med det tyrkiske nationale ejendomsregister for Imvros

127

2004/C 088E/6

E-3032/03 af Jonas Sjöstedt til KommissionenOm: Tyrkiet og krænkelser af landets mindretal

128

2004/C 088E/7

E-3045/03 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Børnearbejde

129

2004/C 088E/8

E-3133/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Angola - Falcone

130

2004/C 088E/9

E-3143/03 af Stavros Xarchakos til KommissionenOm: Priser på personbiler i Grækenland og forbud mod dieselmotorer i Athen og Thessaloniki

131

2004/C 088E/0

E-3159/03 af Dirk Sterckx til KommissionenOm: Uens behandling af professionelle flyttevirksomheder ved import til EU af flyttegods fra ikke-medlemsstater på grund af forskellig fortolkning af forordning (EØF) nr. 918/83

132

2004/C 088E/1

E-3163/03 af Bill Miller til KommissionenOm: Regionalpolitik i Ungarn

134

2004/C 088E/2

E-3185/03 af Geoffrey Van Orden til KommissionenOm: Afgiftsfritagelse på De Kanariske Øer

135

2004/C 088E/3

E-3223/03 af Anna Karamanou til KommissionenOm: Børn dømt til døden i Filippinerne

136

2004/C 088E/4

E-3244/03 af Margrietus van den Berg til KommissionenOm: Policy Coherence for Development-netværk

137

2004/C 088E/5

E-3252/03 af Baroness Sarah Ludford til KommissionenOm: Den Internationale Krigsforbryderdomstol vedrørende det Tidligere Jugoslavien (ICTY)

137

2004/C 088E/6

E-3263/03 af Erik Meijer til KommissionenOm: Regionen Walloniets beføjelser til at give tilladelse til våbeneksport og anvendelse af disse våben til undertrykkelse af befolkningen i Nepal

138

2004/C 088E/7

E-3292/03 af Claude Moraes til KommissionenOm: Sharia-loven

139

2004/C 088E/8

P-3303/03 af Luigi Vinci til KommissionenOm: Tyrkiet og den seneste rapport fra den tyrkiske menneskerettighedsorganisation IHD

140

2004/C 088E/9

P-3375/03 af Antonios Trakatellis til KommissionenOm: Nuklear sikkerhed: lukning af enheder og integrering af omkostninger

141

2004/C 088E/0

E-3382/03 af Cristiana Muscardini til KommissionenOm: Kidnapning af en frivillig medarbejder fra organisationen Læger Uden Grænser

142

2004/C 088E/1

E-3399/03 af Olle Schmidt til KommissionenOm: Aserbajdsjan

143

2004/C 088E/2

P-3402/03 af Anna Karamanou til KommissionenOm: Krydsamputation af en 16-årig dreng i Sudan

144

2004/C 088E/3

E-3435/03 af Stavros Xarchakos til KommissionenOm: Bulgarsk provokation rettet mod en EU-medlemsstat

144

2004/C 088E/4

E-3443/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Den Palæstinensiske Myndighed - Misbrug af midler

145

2004/C 088E/5

E-3449/03 af Peter Skinner til KommissionenOm: Smokes Direct, Spanien

146

2004/C 088E/6

E-3462/03 af Helmuth Markov til KommissionenOm: Planer om vægtbegrænsninger ved grænseovergangen Guben/Gubinek og EU-midler

147

2004/C 088E/7

E-3478/03 af Baroness Sarah Ludford til KommissionenOm: Colombiansk blomsterimport og den generelle toldpræferenceordning (GSP)

148

2004/C 088E/8

E-3484/03 af Bartho Pronk til KommissionenOm: Opfølgning afskriftlig forespørgsel E-2055/03 om den lettiske politilov, som forbyder politibetjente at oprette fagforbund

149

2004/C 088E/9

P-3485/03 af Torben Lund til KommissionenOm: EØS, Norge og beskatning af EU-arbejdstagere

150

2004/C 088E/0

E-3565/03 af Herbert Bösch til KommissionenOm: Forberedelser til udvidelsen i EU’s grænseregioner

150

2004/C 088E/1

E-3589/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Syrien - amerikanske sanktioner

151

2004/C 088E/2

E-3609/03 af Giovanni Pittella, Marco Cappato, Giovanni Fava, Glyn Ford, Sérgio Marques og Emilio Menéndez del Valle til KommissionenOm: Udsendelse af EU-observatører til Venezuela

152

2004/C 088E/3

E-3623/03 af Ioannis Marínos til KommissionenOm: Diskriminerende politik over for de græske indbyggere på Imvros og Tenedos i Tyrkiet

153

2004/C 088E/4

E-3635/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Kap Verde - en særlig status i forhold til EU

154

2004/C 088E/5

P-3695/03 af Margrietus van den Berg til KommissionenOm: Midtvejsrevision af landestrategidokumenter i Asien og Latinamerika

155

2004/C 088E/6

E-3819/03 af Stavros Xarchakos til KommissionenOm: Kørsel med privatbiler med EU-nummerplader i Grækenland

156

2004/C 088E/7

E-3824/03 af Cristiana Muscardini til KommissionenOm: Oprindelsesmærkning på importvarer

158

2004/C 088E/8

E-3902/03 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Made in Europe-varemærke på varer fra medlemsstaterne

159

Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-3824/03 og E-3902/03

2004/C 088E/9

E-3958/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Rusland - Parlamentsvalg

160

2004/C 088E/0

E-3965/03 af Mario Borghezio til KommissionenOm: Foranstaltninger over for Kina som følge af misbrug af CE-mærket

161

2004/C 088E/1

E-3975/03 af Paulo Casaca til KommissionenOm: Ligebehandling af ansatte i Kommissionens delegation i Brasilien

162

2004/C 088E/2

E-3989/03 af Theresa Villiers til KommissionenOm: EU-bestemmelser vedrørende salg og vedligeholdelse

163

2004/C 088E/3

E-4004/03 af Claude Moraes til KommissionenOm: Handicappede børn i Rusland

165

2004/C 088E/4

E-0012/04 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Topmødet mellem EU og Indien - uddybning af forbindelserne

166

2004/C 088E/5

E-0049/04 af Camilo Nogueira Román til KommissionenOm: EU’s støtte til Iran med henblik på at afhjælpe de tragiske følger af jordskælvet i Bam

167

2004/C 088E/6

E-0072/04 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Mistanke om ulovlig handel med menneskelige organer — Mozambique

168

2004/C 088E/7

E-0143/04 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Ulovlig handel med menneskelige organer - Mozambique

169

Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-0072/04 og E-0143/04

2004/C 088E/8

E-0154/04 af Margrietus van den Berg til KommissionenOm: Skat på kleptokrater

170

2004/C 088E/9

E-0187/04 af Brice Hortefeux til KommissionenOm: Kontrol af virksomhedsregnskaber

171

2004/C 088E/0

E-0214/04 af Giles Chichester til KommissionenOm: Detaljerede oplysninger om EU-støtte til Den Palæstinensiske Myndighed

172

2004/C 088E/1

E-0270/04 af Brice Hortefeux til KommissionenOm: Opfølgning på reglerne for grænseoverskridende betalinger

173

2004/C 088E/2

E-0272/04 af Mario Borghezio til KommissionenOm: Timisoara-tørdok

174

2004/C 088E/3

E-0288/04 af Marco Cappato til KommissionenOm: Narkotikabekæmpelsesprogram i Colombia

174

2004/C 088E/4

E-0320/04 af Gary Titley til KommissionenOm: Ulovlig skovhugst og handel med tømmer

175

2004/C 088E/5

E-0362/04 af Graham Watson til KommissionenOm: Navne i lettiske pas

176

2004/C 088E/6

E-0378/04 af Hartmut Nassauer og Bernd Lange til KommissionenOm: Planlagt udkast til det andet direktiv om grænseværdier, som har til formål at fastsætte en vejledende grænseværdi for erhvervsmæssig eksponering for bl.a. kvælstofmonoxid (NO)

177

2004/C 088E/7

E-0382/04 af Stavros Xarchakos til KommissionenOm: Fri bevægelighed mellem Grækenland og det øvrige EU

179

2004/C 088E/8

E-0384/04 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Ansaldo Breda-fabrikkens overtrædelse af regler om beskyttelse af arbejdstagere udsat for asbest

181

2004/C 088E/9

E-0411/04 af Charles Tannock og John Bowis til KommissionenOm: Forfølgelsen af Ahmadi-muslimerne i Bangladesh

183

2004/C 088E/0

E-0413/04 af Charles Tannock og Theresa Villiers til KommissionenOm: Trækfugle og habitat-direktiverne i forbindelse med republikken Malta

183

2004/C 088E/1

E-0419/04 af Anna Karamanou til KommissionenOm: Kvindebrændinger i Pakistan

184

2004/C 088E/2

E-0429/04 af John Bowis til KommissionenOm: Sagen vedrørende pastor Rinaldy Damanik, Indonesien

186

2004/C 088E/3

E-0465/04 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Kritik af Made in EU-mærket

186

2004/C 088E/4

E-0501/04 af Jorge Hernández Mollar til KommissionenOm: Foranstaltninger til afhjælpning af Odysseus-syndromet

188

2004/C 088E/5

E-0510/04 af Sérgio Marques til KommissionenOm: Gennemførelse af nødhjælpen til Venezuela

188

2004/C 088E/6

E-0517/04 af Antonios Trakatellis til KommissionenOm: Udslip af giftigt affald som følge af en brand på en fabrik i Thessaloniki og Grækenlands manglende efterkommelse af en dom fra Domstolen om farligt affald

190

2004/C 088E/7

E-0545/04 af Erik Meijer til KommissionenOm: Den fælles landbrugspolitik: konsekvenser for mindre bedrifter af indkomstnedgangens fordeling i landbruget og finansieringen af dyre- og miljøvenlig teknik (supplerende svar)

191

2004/C 088E/8

E-0559/04 af Mario Borghezio til KommissionenOm: Yder EU støtte til Lady Arafats luksuriøse liv i Paris?

193

2004/C 088E/9

E-0574/04 af Monica Frassoni til KommissionenOm: Kernekraftanlægget i Garigliano

194

2004/C 088E/0

E-0583/04 af Nirj Deva til KommissionenOm: Økonomisk EU-hjælp til Zimbabwe

195

2004/C 088E/1

E-0585/04 af Bill Miller til KommissionenOm: Verdenshandelsorganisationen WTO’s forhandlinger i Cancún og Genève

196

2004/C 088E/2

E-0624/04 af Marjo Matikainen-Kallström til KommissionenOm: Dumping af regnbueørreder importeret fra Norge og Færøerne

197

2004/C 088E/3

E-0640/04 af Camilo Nogueira Román til KommissionenOm: Overraskende omtale af EU-organer som f.eks. OLAF i forvirrede meddelelser fra israelske institutioner vedrørende den palæstinensiske præsidents anvendelse af EU-midler

197

2004/C 088E/4

E-0649/04 af Esko Seppänen til KommissionenOm: Romaernes situation i Slovakiet

198

2004/C 088E/5

E-0660/04 af Roger Helmer til KommissionenOm: Ngo-finansiering

199

2004/C 088E/6

E-0665/04 af Gerhard Schmid til KommissionenOm: Sikkerhedsstandarder for billedbearbejdning ved indskanning af pengesedler

199

2004/C 088E/7

E-0666/04 af Mihail Papayannakis til KommissionenOm: Overtrædelse af miljølovgivningen

200

2004/C 088E/8

E-0667/04 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Genåbning af den vestlige jernbanestrækning mellem Sligo og Cork i Irland

201

2004/C 088E/9

E-0674/04 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Iarnrod Eireanns jernbanetransporter

202

Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-0667/04 og E-0674/04

2004/C 088E/0

E-0670/04 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Kommissionens undersøgelser om olieudslip ved Poolbeg Peninsula, Dublin

203

2004/C 088E/1

E-0675/04 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Forordning om overvågning af og kontrol med overførsel af affald inden for, til og fra EU

203

2004/C 088E/2

E-0684/04 af Erik Meijer til KommissionenOm: Parmalat og Nederlandenes afvigende skattelovgivning, som tiltrækker udenlandske virksomheder med uærlige hensigter

204

2004/C 088E/3

E-0686/04 af Paulo Casaca til KommissionenOm: Europæisk hydrogenplatform

205

2004/C 088E/4

E-0724/04 af María Herranz García til KommissionenOm: Regler for mærkning af vin

206

2004/C 088E/5

E-0749/04 af Paul Rübig til KommissionenOm: Indførelse af en sektorspecifik tilgang i udviklingssamarbejdet i EU

207

2004/C 088E/6

E-0762/04 af José García-Margallo y Marfil til KommissionenOm: Kommissionens forslag om opfølgning på handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser

208

2004/C 088E/7

E-0763/04 af José García-Margallo y Marfil til KommissionenOm: De offentlige myndigheders rolle i perioden efter handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser

209

2004/C 088E/8

E-0764/04 af José García-Margallo y Marfil til KommissionenOm: Anvendelse af førtiltrædelsesmidler

210

2004/C 088E/9

E-0765/04 af José García-Margallo y Marfil til KommissionenOm: Kreditvurderingsinstitutters adgang til fortrolige oplysninger

212

2004/C 088E/0

E-0773/04 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Krænkelse af religionsfriheden i Belgien

213

2004/C 088E/1

E-0774/04 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Krænkelse af religionsfriheden i Cypern

214

2004/C 088E/2

E-0777/04 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Krænkelse af religionsfriheden i Ungarn

215

2004/C 088E/3

E-0778/04 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Krænkelse af religionsfriheden i Litauen

216

2004/C 088E/4

E-0779/04 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Krænkelse af religionsfriheden i Polen

217

Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-0774/04, E-0777/04, E-0778/04 og E-0779/04.

2004/C 088E/5

E-0784/04 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Familiesammenføring

220

2004/C 088E/6

E-0789/04 af Cristiana Muscardini, Sergio Berlato, Roberta Angelilli, Roberto Bigliardo, Antonio Mussa, Sebastiano Musumeci, Mauro Nobilia, Adriana Poli Bortone og Franz Turchi til KommissionenOm: International piratkopiering af vine — ændring af forordning (EF) nr. 75 3/2002

221

2004/C 088E/7

E-0790/04 af Roberto Bigliardo til KommissionenOm: Forekomst af farlig dioxin i Acerra kommune (Na), Italien

223

2004/C 088E/8

E-0794/04 af Paul Rübig til KommissionenOm: Forordning (EF) nr. 141/2000 om lægemidler til sjældne sygdomme — sjældne lægemidler

224

2004/C 088E/9

E-0795/04 af Patricia McKenna til KommissionenOm: Moseskred forårsaget af Derrybrien vindmøllepark

226

2004/C 088E/0

E-0798/04 af Mihail Papayannakis til KommissionenOm: Amfilohia og Ramsar-konventionen

226

2004/C 088E/1

E-0800/04 af María Bergaz Conesa til KommissionenOm: Hospitalet Doctor Moliner de Serra (Valencia) og spildevandsbehandling

227

2004/C 088E/2

E-0801/04 af Monica Frassoni til KommissionenOm: Jagtundtagelse og beskyttelse af vilde fugle - Sardinien

228

2004/C 088E/3

E-0808/04 af Erik Meijer til KommissionenOm: Garantier til ofre for forskelsbehandling eller tilsidesættelse ved vurdering af eksamensbeviser fra andre medlemsstater om fortsat bevarelse af de samme rettigheder

229

2004/C 088E/4

E-0817/04 af Stefano Zappalà til KommissionenOm: Finske toldgebyrer

230

2004/C 088E/5

E-0820/04 af Ilda Figueiredo til KommissionenOm: Landbrug - Forhandlinger i WTO

232

2004/C 088E/6

E-0835/04 af Antonio Di Pietro til KommissionenOm: Ændring af forordningen om mærkning af vin

233

2004/C 088E/7

E-0845/04 af Giorgio Celli til KommissionenOm: Opførelse af termalklinik i vådområdet d’Es Salobrar — Es Trenc på Mallorca (De Baleariske Øer)

234

2004/C 088E/8

E-0847/04 af Monica Frassoni til KommissionenOm: Anlæg til udvinding af mineralvand i Padernello di Paese (Treviso)

235

2004/C 088E/9

P-0850/04 af Salvador Jové Peres til KommissionenOm: Korrektion af uberettiget tildeling af supplerende kvoter for forarbejdede tomater

237

2004/C 088E/0

E-0864/04 af Nelly Maes til KommissionenOm: Sproglig mangfoldighed

238

2004/C 088E/1

E-0868/04 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Børnerige familier

238

2004/C 088E/2

E-0876/04 af Struan Stevenson til KommissionenOm: Illegalt fiskeri i farvandet omkring Azorerne

240

2004/C 088E/3

E-0881/04 af Ilda Figueiredo til KommissionenOm: Opførelse af et forbrændingsanlæg i Centro-regionen (Portugal)

241

2004/C 088E/4

P-0902/04 af Alexandros Alavanos til KommissionenOm: Forhandlinger om en løsning på Cypern-spørgsmålet

242

2004/C 088E/5

E-0904/04 af Richard Corbett til KommissionenOm: Garanti på Mercedes-Benz-biler

242

2004/C 088E/6

E-0905/04 af Richard Corbett til KommissionenOm: Cykelhjelme

243

2004/C 088E/7

E-0908/04 af Paolo Bartolozzi til KommissionenOm: Forsyningspligtydelser

244

2004/C 088E/8

P-0913/04 af Philip Bradbourn til KommissionenOm: Kontrol af lastbilchaufførernes papirer

245

2004/C 088E/9

E-0914/04 af Caroline Lucas til KommissionenOm: Ulovlig fuglefangst på Cypern

246

2004/C 088E/0

E-0916/04 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Irland og lovgivning vedrørende sikkerheden til søs

247

2004/C 088E/1

E-0917/04 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Irlands overholdelse af affaldsrammedirektivet i forbindelse med behandling af byspildevand

247

2004/C 088E/2

E-0920/04 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Behandling af olieaffald i Irland

248

2004/C 088E/3

E-0929/04 af Glyn Ford til KommissionenOm: Markedsføring af mejeriprodukter

249

2004/C 088E/4

E-0933/04 af John Purvis til KommissionenOm: Energi fra SNG

250

2004/C 088E/5

P-0935/04 af Hans Kronberger til KommissionenOm: Europæisk strategi for miljø og sundhed - SCALE

250

2004/C 088E/6

E-0938/04 af Margrietus van den Berg til KommissionenOm: Religiøse mindretal i Gujarat

251

2004/C 088E/7

E-0940/04 af Robert Evans til KommissionenOm: Kirker i Indonesien

252

2004/C 088E/8

E-0941/04 af Robert Evans til KommissionenOm: Gmo-afgrøder

253

2004/C 088E/9

E-0943/04 af Cristiana Muscardini til KommissionenOm: Forskningsprogram og multipel sklerose

254

2004/C 088E/0

E-0950/04 af Paul Rübig til KommissionenOm: Hindringer for skibstrafikken på Donau

255

2004/C 088E/1

P-0958/04 af Manuel dos Santos til KommissionenOm: Risikooverdragelse ved den portugisiske regerings securitisation

256

2004/C 088E/2

E-0971/04 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Venezuela - Folkeafstemning

257

2004/C 088E/3

E-0972/04 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Natura-nettet - finansiering

258

2004/C 088E/4

E-0977/04 af John Bowis til KommissionenOm: Sygeforsikring i Den Tjekkiske Republik

259

2004/C 088E/5

E-0978/04 af Christopher Huhne til KommissionenOm: Ingredienser i fødevarer

260

2004/C 088E/6

E-0980/04 af Luigi Vinci til KommissionenOm: Initiativ fra generalkommandoen for landstyrkerne i Tyrkiet

261

2004/C 088E/7

E-0981/04 af Giovanni Pittella og Guido Sacconi til KommissionenOm: Beskyttelse og bevarelse af havmiljøet

262

2004/C 088E/8

E-0984/04 af Piia-Noora Kauppi til KommissionenOm: Betydningen af træthed for ulykker

263

2004/C 088E/9

P-0992/04 af Francesco Fiori til KommissionenOm: Telekommunikation

264

2004/C 088E/0

E-0994/04 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Beskyttelse af børn og fremtidige EU-programmer med unge som målgruppe

265

2004/C 088E/1

E-0995/04 af Bartho Pronk til KommissionenOm: Restriktive foranstaltninger planlagt af en række medlemsstater i modstrid med retten til lige behandling i EU

266

2004/C 088E/2

P-0999/04 af Daniel Hannan til KommissionenOm: Sammenkobling af højspændingsmaster i Civitella Paganico Kommune

267

2004/C 088E/3

E-1008/04 af Albert Maat og Neil Parish til KommissionenOm: OIE-konference om vaccination mod dyresygdomme

268

2004/C 088E/4

P-1009/04 af Johannes Voggenhuber til KommissionenOm: Lobau-motorvejen

269

2004/C 088E/5

E-1010/04 af Johannes Voggenhuber til KommissionenOm: Lobau-motorvejen

270

2004/C 088E/6

E-1015/04 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna til KommissionenOm: Rejefiskeriet ved Svalbard

271

2004/C 088E/7

E-1023/04 af Ilda Figueiredo til KommissionenOm: Modernisering af den portugisiske fiskerflåde

272

2004/C 088E/8

P-1027/04 af Marie Isler Béguin til KommissionenOm: Respekt for EU-miljølovgivningen

273

2004/C 088E/9

P-1028/04 af Nicole Thomas-Mauro til KommissionenOm: Spænding på stålmarkedet

275

2004/C 088E/0

P-1038/04 af Avril Doyle til KommissionenOm: Foreslået direktiv om inspektion af Sellafield atomanlæg

276

2004/C 088E/1

P-1039/04 af Daniel Cohn-Bendit til KommissionenOm: Kommissær Redings kandidatur til valget til Europa-Parlamentet

277

2004/C 088E/2

E-1051/04 af Paulo Casaca til KommissionenOm: Bekræftelse af Kommissionens holdning til gyldigheden af artikel 15 i forordning (EF) nr. 1954/2003

277

2004/C 088E/3

E-1076/04 af Christopher Heaton-Harris til KommissionenOm: Hjertemusling- og blåmuslingfiskere

278

2004/C 088E/4

P-1078/04 af Philip Claeys til KommissionenOm: Politisk neutralitet i Infopoint Europa i Vlaams-Brabant-provinsen

279

2004/C 088E/5

P-1083/04 af Rolf Linkohr til KommissionenOm: Kyotoprotokollens projektorienterede mekanismer

280

2004/C 088E/6

P-1105/04 af Massimo Carraro til KommissionenOm: Råvaresituationen

280

2004/C 088E/7

P-1148/04 af Renato Brunetta til KommissionenOm: Mulighed for at finde jernskrot på EU’s marked

281

2004/C 088E/8

E-1161/04 af Mario Mauro til KommissionenOm: Støberisektoren - mangel på råstoffer

281

Samlet svar på skriftlige forespørgsler P-1105/04, P-1148/04 og E-1161/04

2004/C 088E/9

E-1110/04 af Christine De Veyrac til KommissionenOm: Transeuropæiske transportnet

282

2004/C 088E/0

E-1114/04 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Civilbeskyttelse

283

2004/C 088E/1

P-1181/04 af Salvador Jové Peres til KommissionenOm: Korrektion af uberettiget tildeling af supplerende kvoter for forarbejdede tomater

284

2004/C 088E/2

P-1199/04 af Helmuth Markov til KommissionenOm: Opkrævning af moms af EU-støtte

285

2004/C 088E/3

P-1202/04 af Françoise Grossetête til KommissionenOm: Definition af affald og metoder til håndtering og bortskaffelse af affald

286

BESVAREDE SKRIFTLIGE FORESPØRGSLER (Del 2)

2004/C 088E/4

E-0811/02 af Michl Ebner til KommissionenOm: Harmonisering af bestemmelser for køretøjer

288

2004/C 088E/5

E-1776/02 af Patricia McKenna til KommissionenOm: Diskrimination af synshandicappede

289

2004/C 088E/6

P-2081/02 af Christoph Konrad til KommissionenOm: Anvendelse af bevillinger, der er opført til mål nr. 2, i Nordrhein-Westfalen

289

2004/C 088E/7

E-2280/02 af Emilia Müller til KommissionenOm: Lempelse af foderforbuddet for kød- og benmel

290

2004/C 088E/8

E-2677/02 af Chris Davies til KommissionenOm: Brandsikring

291

2004/C 088E/9

E-2970/02 af Christa Prets til KommissionenOm: Kultur 2000-programmet — frist for indgivelse af projekter til Skt. Petersborg 2003

292

2004/C 088E/0

E-3331/02 af Mihail Papayannakis til KommissionenOm: Fællesskabsprogrammet for informationssamfundet

293

2004/C 088E/1

E-3361/02 af Maria Sanders-ten Holte til KommissionenOm: Skadesløsholdelse

294

2004/C 088E/2

P-3496/02 af Paulo Casaca til KommissionenOm: Statsstøtte til cabotage mellem øerne i øgruppen Azorerne

295

2004/C 088E/3

E-3540/02 af Chris Davies til KommissionenOm: Sundhedsmæssige uligheder

297

2004/C 088E/4

E-3566/02 af Freddy Blak til KommissionenOm: Kontrakter mellem Eurostat og Eurogramme

297

2004/C 088E/5

E-3607/02 af Mary Banotti til KommissionenOm: Brug af frimærker fra andre lande i eurozonen

298

2004/C 088E/6

P-3626/02 af Alexandros Alavanos til KommissionenOm: Grækenlands gennemførelse af direktiv 1999/70/EF

299

2004/C 088E/7

P-3650/02 af Paul Rübig til KommissionenOm: SMV-venlige udbudsbetingelser i forbindelse med programmer til fordel for tredjelande

300

2004/C 088E/8

E-3676/02 af Toine Manders til KommissionenOm: Invaliditet

301

2004/C 088E/9

E-3737/02 af Ilda Figueiredo til KommissionenOm: ABEJ - Solidarités

303

2004/C 088E/0

E-3780/02 af Kathleen Van Brempt til KommissionenOm: Anvendelse af forordning (EF) 1259/1999: indgivelse af oplysninger fra medlemsstaterne om miljøforanstaltninger og støtteordninger i landbruget

303

2004/C 088E/1

E-3817/02 af Erik Meijer til KommissionenOm: Målrettede foranstaltninger til en gang for alle at gøre det umuligt for EU-borgere at opnå fordele ved børnearbejde udført andre steder i verden

305

2004/C 088E/2

P-3824/02 af Jan Wiersma til KommissionenOm: Romaer - Buhusi

306

2004/C 088E/3

P-3906/02 af Anna Karamanou til KommissionenOm: Underernæring i Gaza-striben og på Vestbredden

307

2004/C 088E/4

P-3907/02 af Ilda Figueiredo til KommissionenOm: Økonomiske og sociale konsekvenser af EU’s udvidelse

308

2004/C 088E/5

E-3916/02 af Juan Naranjo Escobar til KommissionenOm: Spil på internettet

310

2004/C 088E/6

E-3917/02 af Juan Naranjo Escobar til KommissionenOm: Grænseregioner

310

2004/C 088E/7

E-0046/03 af Pasqualina Napoletano og Giovanni Pittella til KommissionenOm: Krise i Venezuela

312

2004/C 088E/8

E-0070/03 af Erik Meijer til KommissionenOm: Den stigende udbredelse af energislugende og usikre terrængående køretøjer i Amerika og foranstaltninger mod en lignende udvikling i EU

313

2004/C 088E/9

E-0106/03 af Luciano Caveri til KommissionenOm: Brand i Mont Blanc-tunnelen

314

2004/C 088E/0

P-0110/03 af Peter Liese til KommissionenOm: Koppevaccination i medlemsstaterne

315

2004/C 088E/1

E-0131/03 af Joan Colom i Naval til KommissionenOm: Gennemførelse af budgetkonto B2-1411 Støtte til regioner, der grænser op til kandidatlande

316

2004/C 088E/2

E-0141/03 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna til KommissionenOm: Den internationale fiskeriaftale EU-Guinea-Bissau og udviklingssamarbejde

317

2004/C 088E/3

P-0215/03 af Marco Cappato til KommissionenOm: Eskalering af vold i forbindelse med narkotika i Bolivia

318

2004/C 088E/4

E-0226/03 af Guido Podestà og Amalia Sartori til KommissionenOm: Retslige hindringer for EU-handelen med guldvarer — Overtrædelse af EF-traktatens artikel 28

319

2004/C 088E/5

E-0230/03 af Helle Thorning-Schmidt til KommissionenOm: Udvidelsens konsekvenser for toldagenters beskæftigelse

320

2004/C 088E/6

E-0267/03 af Laura González Álvarez til KommissionenOm: Misbrug af dominerende stilling fra de spanske luftfartsselskaber Spanairs og Iberias side

321

2004/C 088E/7

E-0303/03 af Roger Helmer til KommissionenOm: Maltas tiltrædelse af EU

322

2004/C 088E/8

P-0370/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Lukning af Clarks i Portugal, EU-midler og virksomhedsflytning

323

2004/C 088E/9

E-0430/03 af Rosa Miguélez Ramos til KommissionenOm: Prestige - statsstøtte

324

2004/C 088E/0

E-0432/03 af Dorette Corbey til KommissionenOm: Luftforurening: overskridelse af grænseværdierne for partikler i luften

325

2004/C 088E/1

P-0547/03 af Struan Stevenson til KommissionenOm: Eksport af oksekød og kvæg til Libanon og Egypten

326

2004/C 088E/2

E-0570/03 af Freddy Blak til KommissionenOm: Strafafgift på importerede biler

327

2004/C 088E/3

E-0610/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: EU/São Tomé og Principe 1999-2003: Samarbejde, udvikling, menneskerettigheder, bistand o.a.

328

2004/C 088E/4

E-0611/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: EU/Guinea-Bissau 1999-2003: Samarbejde, udvikling, menneskerettigheder, bistand o.a.

329

2004/C 088E/5

E-0612/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: EU/Kap Verde 1999-2003: Samarbejde, udvikling, menneskerettigheder, bistand o.a.

329

2004/C 088E/6

E-0613/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: EU/Mozambique 1999-2003: Samarbejde, udvikling, menneskerettigheder, bistand o.a.

329

2004/C 088E/7

E-0614/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: EU/Angola 1999-2003: Samarbejde, udvikling, menneskerettigheder, bistand o.a.

329

Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-0610/03, E-0611/03, E-0612/03, E-0613/03 og E-0614/03

2004/C 088E/8

E-0697/03 af Brice Hortefeux til KommissionenOm: Harmonisering af systemerne til størrelsesmærkning

331

2004/C 088E/9

E-0761/03 af Charles Tannock til KommissionenOm: EU-krav vedrørende opstilling af mobiltelefonmaster

332

2004/C 088E/0

E-0867/03 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Økonomisk krise i Venezuela

333

2004/C 088E/1

E-0937/03 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Bistand til EU-borgere i Venezuela

334

Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-0867/03 og E-0937/03

2004/C 088E/2

E-0896/03 af Klaus-Heiner Lehne til KommissionenOm: De tyske skattemyndigheders praksis på omsætningsafgiftsområdet

335

2004/C 088E/3

E-0900/03 af Richard Corbett til KommissionenOm: Restriktioner i det indre marked

336

2004/C 088E/4

E-0921/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Østtimor-massakrerne 1999. Domfældelse af de ansvarlige. Indonesien. Menneskerettigheder

337

2004/C 088E/5

E-1180/03 af Marco Pannella, Emma Bonino, Marco Cappato, Gianfranco Dell’Alba og Benedetto Della Vedova til KommissionenOm: Hemmeligt vietnamesisk fængsel etableret ved grænsen til Cambodja til tilbageholdelse af personer tilhørende Montagnard-stammen, som er blevet repatrieret efter at have anmodet om asyl, og tilfælde af arrestationer, tortur og forsvindinger

339

2004/C 088E/6

E-1181/03 af Marco Pannella, Emma Bonino, Marco Cappato, Gianfranco Dell’Alba og Benedetto Della Vedova til KommissionenOm: De vietnamesiske myndigheders arrestation af personer tilhørende Montagnard-stammen på grund af mistanke om, at de støtter Montagnard-fonden, er kristne og hverver medlemmer til Det Radikale Transnationale Parti

340

2004/C 088E/7

E-1182/03 af Marco Pannella, Emma Bonino, Marco Cappato, Gianfranco Dell’Alba og Benedetto Della Vedova til KommissionenOm: De vietnamesiske myndigheders vilkårlige arrestation og tortur af personer tilhørende Montagnard-stammen (Degar)

341

Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-1180/03, E-1181/03 og E-1182/03

2004/C 088E/8

E-1209/03 af Alexandros Alavanos til KommissionenOm: Uddeling af spædbørnsmælk i afrikanske lande

342

2004/C 088E/9

E-1247/03 af Robert Evans til KommissionenOm: Burmesiske flygtninge

343

2004/C 088E/0

P-1251/03 af Carlos Bautista Ojeda til KommissionenOm: Krise i den europæiske turistsektor

343

2004/C 088E/1

P-1287/03 af Olivier Dupuis til KommissionenOm: Folkeafstemning i Tjetjenien - en makaber farce

344

2004/C 088E/2

E-1290/03 af Camilo Nogueira Román til KommissionenOm: Antidumpingforanstaltninger ved indførsel af ferrolegeringer. Problemet med virksomheden Ferroatlántica i EU i Dumbria, Costa da Morte, Galicien

345

2004/C 088E/3

E-1294/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Venezuela - en demokratisk løsning på krisen

346

2004/C 088E/4

E-1296/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Nigeria - væbnede sammenstød i den sydlige del af landet

347

2004/C 088E/5

E-1310/03 af Bill Newton Dunn til KommissionenOm: Abubakir, nigeriansk statsborger og praktiserende kristen

349

2004/C 088E/6

E-1316/03 af Hanja Maij-Weggen til KommissionenOm: Papuas autonomi (Indonesien)

349

2004/C 088E/7

E-1317/03 af Nelly Maes til KommissionenOm: Iværksættelse af fællesskabsprogrammer i Slovakiet

350

2004/C 088E/8

E-1321/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Angola - Flygtningenes tilbagevenden

352

2004/C 088E/9

P-1336/03 af Ilka Schröder til KommissionenOm: Forfølgelse af homoseksuelle i de palæstinensiske selvstyreområder

353

2004/C 088E/0

E-1400/03 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Den Europæiske Fødevaremyndigheds hovedsæde

354

2004/C 088E/1

E-1576/03 af Chris Davies til KommissionenOm: Energibeskatning i EU

356

2004/C 088E/2

E-1580/03 af Chris Davies til KommissionenOm: Dataanalyse af illegale stoffer i EU

356

2004/C 088E/3

P-1607/03 af Antonio Tajani til KommissionenOm: Gentagne menneskerettighedskrænkelser i Cuba

357

2004/C 088E/4

E-1629/03 af Eija-Riitta Korhola til KommissionenOm: Fremme af Fair Trade-varer i EU

358

2004/C 088E/5

P-1631/03 af Carlos Coelho til KommissionenOm: Forskelsbehandling på grundlag af nationalitet

359

2004/C 088E/6

E-1640/03 af Erik Meijer til KommissionenOm: Manglende midler til opretholdelse af ydelser og medfinansiering af projekter i medlemsstater, der bruger skattenedsættelser som konkurrencefordel

360

2004/C 088E/7

E-1641/03 af Erik Meijer til KommissionenOm: Manglende tilkendelse af slovensk nationalitet til personer, som i 1991 som borgere i delstaten Slovenien havde jugoslavisk statsborgerskab

362

2004/C 088E/8

E-1646/03 af María Rodríguez Ramos til KommissionenOm: Anvendelse af beskyttelsesklausulen i forbindelse med EU’s import af konserverede satsumasstykker fra Kina.

363

2004/C 088E/9

E-1920/03 af Carlos Bautista Ojeda til KommissionenOm: Indførsel af konserverede mandariner i stykker fra Kina

363

2004/C 088E/0

E-1921/03 af Carlos Bautista Ojeda til KommissionenOm: Konserverede mandariner i stykker fra Kina

364

Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-1646/03, E-1920/03 og E-1921/03

2004/C 088E/1

E-1677/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Cuba - Cotonou

365

2004/C 088E/2

P-1680/03 af Anna Karamanou til KommissionenOm: Brug af tortur og umenneskelig behandling af kvinder i tyrkiske fængsler

366

2004/C 088E/3

P-1708/03 af Emma Bonino til KommissionenOm: Mordet på Joyce Miamuna Katai, kommissær for kvindespørgsmål og social udvikling i den nigerianske delstat Nasarawa

367

2004/C 088E/4

P-1746/03 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Arkæologiske fund ved Carrickmines Castle (supplerende svar)

368

2004/C 088E/5

E-1750/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Samarbejde med Angola: Stabilitet — demobiliserede UNITA-soldater

369

2004/C 088E/6

E-1751/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Venezuela - arbejdsløshed og folkeafstemning

370

2004/C 088E/7

E-1767/03 af Charles Tannock til KommissionenOm: Forfølgelse af kristne i Indonesien

372

2004/C 088E/8

E-1776/03 af Claude Moraes til KommissionenOm: Astma og allergi-sygdomme hos børn

373

2004/C 088E/9

E-1800/03 af Christopher Huhne til KommissionenOm: SARS og klimaanlæg i fly

373

2004/C 088E/0

P-1806/03 af Konstantinos Hatzidakis til KommissionenOm: Betaling til EU-medlemsstaterne under den anden fællesskabsstøtteramme

375

2004/C 088E/1

E-1821/03 af Christopher Huhne til KommissionenOm: Pølsekød

375

2004/C 088E/2

P-1931/03 af Horst Schnellhardt til KommissionenOm: Tiltrædelseslandenes gennemførelse af EU-levnedsmiddelstandarder

376

2004/C 088E/3

P-1933/03 af Dana Scallon til KommissionenOm: Social udvikling

377

2004/C 088E/4

E-1948/03 af Roger Helmer til KommissionenOm: Folkeafstemning i Litauen

378

2004/C 088E/5

E-1960/03 af Elspeth Attwooll til KommissionenOm: Vejtransportmanagere

379

2004/C 088E/6

E-2011/03 af Ioannis Marínos til KommissionenOm: Gennemførelse af fællesskabsretten i Cypern

380

2004/C 088E/7

E-2029/03 af Erik Meijer til KommissionenOm: Forhøjelse af gebyret for transitvisum, hvormed personer ved rejser mellem EU’s nuværende og fremtidige medlemsstater får adgang til Serbien

381

2004/C 088E/8

E-2077/03 af Paulo Casaca til KommissionenOm: EU-støtte til torturofre

382

2004/C 088E/9

E-2131/03 af Mihail Papayannakis til KommissionenOm: Driften af et guldudvindingsanlæg i Pergamon (Bergama)

383

2004/C 088E/0

E-2139/03 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Krænkelse af trosfriheden og begrænsninger for religionsudøvelse i Belarus

383

2004/C 088E/1

E-2183/03 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Yderligere krænkelser af religionsfriheden og lovbestemte restriktioner for udøvelsen af reliøse aktiviteter i Belarus

384

Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-2139/03 og E-2183/03

2004/C 088E/2

E-2140/03 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Krænkelse af trosfriheden i Usbekistan

385

2004/C 088E/3

E-2146/03 af John Bowis til KommissionenOm: Kommissionens svar på rådskonklusioner vedrørende sundhedsanliggender

387

2004/C 088E/4

E-2161/03 af Glenys Kinnock til KommissionenOm: Støtte til tiltrædelses- og AVS-lande

388

2004/C 088E/5

E-2177/03 af Christopher Huhne til KommissionenOm: Udbud

389

2004/C 088E/6

P-2199/03 af Marco Pannella til KommissionenOm: Fængsling under umenneskelige og ydmygende forhold i de cubanske fængsler af 75 cubanske systemkritikere, der er blevet domfældet ved en summarisk proces i april, og i særdeleshed Martha Beatriz Roque Cabellos sag

390

2004/C 088E/7

E-2217/03 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Krænkelse af religionsfriheden i Slovenien

391

2004/C 088E/8

E-2227/03 af Michael Cashman til KommissionenOm: Menneskerettigheder i Vestsahara

392

2004/C 088E/9

E-2231/03 af Bill Newton Dunn til KommissionenOm: Krænkelse af menneskerettighederne Burma

393

2004/C 088E/0

P-2252/03 af Glenys Kinnock til KommissionenOm: Frigjorte og uudnyttede EF-midler i Sydafrika

394

2004/C 088E/1

E-2256/03 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Krænkelser af religionsfriheden i Belarus over for troende fra den evangeliske Pinsebevægelse

395

2004/C 088E/2

P-2262/03 af Mario Mastella til KommissionenOm: Alvorlig politisk, social og økonomisk krise i Venezuela

396

2004/C 088E/3

P-2286/03 af Ozan Ceyhun til KommissionenOm: Toldforskrifter ved grænsen mellem Serbien og Montenegro (tidligere Jugoslavien)

397

2004/C 088E/4

E-2296/03 af Alejo Vidal-Quadras Roca til KommissionenOm: Regional arealafgift, der opkræves af store varehuse

398

2004/C 088E/5

E-2307/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Østtimor-massakrerne 1999. Domfældelse af de ansvarlige. Indonesien. Menneskerettigheder

399

2004/C 088E/6

P-2310/03 af Baroness Sarah Ludford til KommissionenOm: Fængslede EU-borgere i Japan

400

2004/C 088E/7

E-2317/03 af Armando Cossutta til KommissionenOm: Europæiske statsborgeres ret til privatlivets fred

401

2004/C 088E/8

E-2357/03 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Krænkelse af religionsfriheden i Usbekistan over for muslimske troende

402

2004/C 088E/9

E-2359/03 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Krænkelse af religionsfriheden i Kosovo

403

2004/C 088E/0

E-2360/03 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Krænkelse af religionsfriheden og lovrestriktioner for udøvelse af religiøse handlinger i Slovakiet

404

2004/C 088E/1

E-2361/03 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Krænkelse af religionsfriheden i Belarus som følge af et nyt konkordat, der giver den ortodokse kirke større beføjelser

405

2004/C 088E/2

P-2370/03 af Anna Karamanou til KommissionenOm: Britiske soldaters gruppevoldtægt af kvinder i Kenya

406

2004/C 088E/3

P-2371/03 af Michael Cashman til KommissionenOm: Associeringsaftale mellem EU og Egypten

407

2004/C 088E/4

P-2372/03 af Eija-Riitta Korhola til KommissionenOm: Overførsel af fængslede EU-borgere til fængsler i hjemlandet

408

2004/C 088E/5

E-2401/03 af Avril Doyle til KommissionenOm: Undtagelse fra moms på porto for velgørende foreninger

409

2004/C 088E/6

E-2420/03 afErik Meijer til KommissionenOm: Gentagne israelske beskyldninger mod palæstinensiske medier og skolebøger og den hermed begrundede kampagne mod støtte fra EU

410

2004/C 088E/7

E-2471/03 af Catherine Stihler til KommissionenOm: Italien og overholdelse af bestemmelserne om dyrevelfærd

411

2004/C 088E/8

E-2476/03 af Juan Naranjo Escobar til KommissionenOm: Reduceret moms for hoteller, restaurationer og cafeterier i EU

412

2004/C 088E/9

E-2478/03 af Miet Smet til KommissionenOm: Kvinders rettigheder i Afghanistan

413

2004/C 088E/0

E-2486/03 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Krænkelse af religionsfriheden i Uzbekistan rettet mod medlemmer af adventistkirken og af den protestantiske kirke i Asien

414

2004/C 088E/1

E-2487/03 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Krænkelser af religionsfriheden i Turkmenistan og beskyttelse af det muslimske og russisk-ortodokse trossamfund

414

2004/C 088E/2

E-2543/03 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Krænkelse af religionsfriheden i Armenien

415

Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-2486/03, E-2487/03 og E-2543/03

2004/C 088E/3

E-2500/03 af Christopher Huhne til KommissionenOm: Eksport af oksekød

416

2004/C 088E/4

E-2507/03 af Paolo Bartolozzi til KommissionenOm: Gebyrer i turistsektoren

417

2004/C 088E/5

E-2571/03 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Krænkelse af religionsfriheden i Aserbajdsjan

418

2004/C 088E/6

E-2576/03 af Philip Claeys til KommissionenOm: Enlargement Weekly kun på engelsk

419

2004/C 088E/7

P-2590/03 af Claude Moraes til KommissionenOm: Situationen i Liberia

420

2004/C 088E/8

P-2617/03 af Emma Bonino til KommissionenOm: Overtrædelser af retsstatsprincippet i Libanon

420

2004/C 088E/9

E-2620/03 af Richard Howitt til KommissionenOm: Krænkelse af menneskerettighederne i Colombia

422

2004/C 088E/0

E-2621/03 af Piia-Noora Kauppi til KommissionenOm: Øget forbrugersikkerhed ved hjælp af supplerende private kvalitetsmærker

423

2004/C 088E/1

P-2646/03 af Elizabeth Lynne til KommissionenOm: Toldklassificering af stomiartikler

425

2004/C 088E/2

E-2661/03 af Ian Hudghton til KommissionenOm: Savnede personer på Cypern

426

2004/C 088E/3

E-2667/03 af Jean Lambert til KommissionenOm: Ulovlig handel med skovbrugsprodukter (Indonesien) og FLEGT

427

2004/C 088E/4

E-2674/03 af María Rodríguez Ramos til KommissionenOm: Anvendelse af beskyttelsesklausulen i forbindelse med EU’s import af konserverede satsumastykker fra Kina.

428

2004/C 088E/5

E-2676/03 af Ulrich Stockmann til KommissionenOm: Adgang til det amerikanske marked for DHL Airways

429

2004/C 088E/6

E-2677/03 af Bernd Lange til KommissionenOm: Omgåelse af de strengere grænseværdier for udstødningsemissioner som følge af uhensigtsmæssig typeinddeling

431

2004/C 088E/7

E-2690/03 af Erik Meijer til KommissionenOm: De schweiziske kantoners beføjelser til på egen hånd at udvikle sig til skattely for internationale virksomheder

432

2004/C 088E/8

E-2700/03 af Glenys Kinnock til KommissionenOm: Undersøgelse af kidnapningen af Peter Shaw

433

2004/C 088E/9

E-2701/03 af Geoffrey Van Orden til KommissionenOm: Støtte til beskyttelse af børn i Bulgarien

434

2004/C 088E/0

P-2723/03 af Francisca Sauquillo Pérez del Arco til KommissionenOm: Europæisk initiativ for demokrati og menneskerettigheder og de oprindelige folk

435

2004/C 088E/1

P-2726/03 af Nelly Maes til KommissionenOm: Det russiske mindretals skoler i Letland

435

2004/C 088E/2

P-2727/03 af Antonio Tajani til KommissionenOm: Telekom Serbia

437

2004/C 088E/3

E-2741/03 af Richard Corbett til KommissionenOm: Kroatien

438

2004/C 088E/4

E-2796/03 af Erik Meijer til KommissionenOm: Usikkerhed med hensyn til nødvendigheden af finansiel kompensation fra nationale myndigheder i forbindelse med regionale projekter efter 2006, som ikke længere finansieres af EU’s strukturfonde

438

2004/C 088E/5

E-2843/03 af Astrid Thors til KommissionenOm: Anbringelse af børn på institution i Letland

439

2004/C 088E/6

E-2856/03 af Jens-Peter Bonde til KommissionenOm: Det tyrkiske sprogs status

440

2004/C 088E/7

E-2857/03 af Graham Watson til KommissionenOm: Seychellerne

441

2004/C 088E/8

E-2859/03 af Mario Borghezio til KommissionenOm: Størrelsen af den europæiske støtte til de palæstinensiske islamiske fundamentalister i Hamas

441

2004/C 088E/9

E-2904/03 af Miet Smet til KommissionenOm: CARDS-programmet

441

2004/C 088E/0

E-2956/03 af Bart Staes til KommissionenOm: Forhøjelse af støtte til De Forenede Nationers Befolkningsfond (UNFPA)

442

2004/C 088E/1

P-2972/03 af Bill Newton Dunn til KommissionenOm: Anvendelse af EU-midler i Kenya

443

2004/C 088E/2

P-2990/03 af Professor Sir Neil MacCormick til KommissionenOm: Benes-dekreterne (oktober 2002)

444

2004/C 088E/3

E-2997/03 af Bill Newton Dunn til KommissionenOm: Dobbeltbeskatning i Finland og Det Forenede Kongerige

445

2004/C 088E/4

E-3006/03 af Joachim Wuermeling til KommissionenOm: Skattefritagelser i Den Tjekkiske Republik

446

2004/C 088E/5

P-3020/03 af Anna Karamanou til KommissionenOm: Menneskerettigheder i Rumænien — ægteskab mellem mindreårige sigøjnere

446

2004/C 088E/6

P-3023/03 af Anders Wijkman til KommissionenOm: Bekæmpelse af meningitis i Afrika

447

2004/C 088E/7

P-3057/03 af Bartho Pronk til KommissionenOm: Menneskerettighedssituationen in Guatemala og Rogoberto Dueñas Morales’ skæbne

448

2004/C 088E/8

E-3080/03 af David Bowe til KommissionenOm: Vandforsyning i Palæstina

449

2004/C 088E/9

E-3081/03 af David Bowe til KommissionenOm: Kloaksystemer i Palæstina

450

2004/C 088E/0

E-3082/03 af David Bowe til KommissionenOm: Påstået israelsk dumping af giftigt affald i Palæstina

450

Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-3080/03, E-3081/03 og E-3082/03

2004/C 088E/1

P-3110/03 af María Sornosa Martínez til KommissionenOm: Ophør af EU-støtten til Juan XXIII-projektet i Alicante (Spanien)

451

2004/C 088E/2

P-3132/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Cuba - Sakharov-initiativet

451

2004/C 088E/3

E-3147/03 af Ilda Figueiredo til KommissionenOm: Israels seneste optrapning af volden i Mellemøsten

452

2004/C 088E/4

P-3179/03 af Glyn Ford til KommissionenOm: Den fastlåste situation i Cambodja

453

2004/C 088E/5

E-3181/03 af Antonio Tajani til KommissionenOm: Udsending af EU-observatører til folkeafstemning om Chávez-regeringen

454

2004/C 088E/6

E-3190/03 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Forfremmelse af piloten, der forårsagede ulykken i Cermis

455

2004/C 088E/7

P-3247/03 af Baroness Sarah Ludford til KommissionenOm: Årlig beretning om Tyrkiet

456

2004/C 088E/8

E-3249/03 af Richard Howitt, Jean Lambert og Renate Sommer til KommissionenOm: Årlig beretning om Tyrkiet

456

Samlet svar på skriftlige forespørgsler P-3247/03 og E-3249/03

2004/C 088E/9

E-3253/03 af Cristiana Muscardini til KommissionenOm: Den interne situation i Somalia, flygtninge og terrorisme

457

2004/C 088E/0

E-3270/03 af Baroness Sarah Ludford til KommissionenOm: Fremskridt i Cameroun

458

2004/C 088E/1

E-3277/03 af Cristiana Muscardini til KommissionenOm: Nye relationer med Libyen

459

2004/C 088E/2

E-3319/03 af Alexandros Alavanos til KommissionenOm: Miner og flygtninge ved den græsk-tyrkiske grænse

460

2004/C 088E/3

E-3347/03 af Esko Seppänen til KommissionenOm: Udvidelsen og de sociale sikringsydelser

461

2004/C 088E/4

E-3369/03 af Cees Bremmer til KommissionenOm: Fængsling af en EU-statsborger i Thailand

462

2004/C 088E/5

E-3476/03 af Charles Tannock til KommissionenOm: En tidligere koordinator for EU Aid forsvundet i Etiopien

463

2004/C 088E/6

E-3496/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Columbia - ELN-gidsler

463

2004/C 088E/7

E-3497/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Georgien - Parlamentsvalg

464

2004/C 088E/8

E-3500/03 af Michl Ebner til KommissionenOm: Kroatiens tiltrædelse af EU

465

2004/C 088E/9

E-3517/03 af Baroness Sarah Ludford til KommissionenOm: Fair handel

466

2004/C 088E/0

E-3521/03 af Anne Van Lancker til KommissionenOm: Krænkelser af menneskerettighederne i USA

466

2004/C 088E/1

E-3550/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Zimbabwe - censur og undertrykkelse

467

2004/C 088E/2

E-3560/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Al-Qaeda - internationale finansieringsnetværk

468

2004/C 088E/3

E-3567/03 af Chris Davies til KommissionenOm: Water for Life

470

2004/C 088E/4

E-3570/03 af Gerhard Schmid til KommissionenOm: Oprettelse af mobile toldkontrolgrupper i Tyskland efter Den Tjekkiske Republiks tiltrædelse til Den Europæiske Union

472

2004/C 088E/5

E-3591/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Elfenbenskysten - genopstartning af krigen

473

2004/C 088E/6

E-3674/03 af Ilda Figueiredo til KommissionenOm: Tekstil- og beklædningsindustrien

474

2004/C 088E/7

E-3851/03 af Baroness Sarah Ludford til KommissionenOm: Ratificering af internationale konventioner på menneskerettighedsområdet

475

2004/C 088E/8

E-3859/03 af Raffaele Costa til KommissionenOm: Finansiering af små projekter via Tacis 2002-programmet

476

2004/C 088E/9

E-3881/03 af Emmanouil Bakopoulos til KommissionenOm: Udvikling på bekostning af miljøet i vådområdet Almira i Xanthis amt

477

2004/C 088E/0

E-3967/03 af Gian Gobbo til KommissionenOm: Erstatning af istriske flygtninges eksproprierede ejendom i Kroatien

478

2004/C 088E/1

E-3977/03 af Paulo Casaca til KommissionenOm: Mægling i Nepal

478

2004/C 088E/2

E-3982/03 af Miquel Mayol i Raynal til KommissionenOm: Det makedonske mindretals politiske rettigheder i Grækenland (supplerende svar)

479

2004/C 088E/3

E-4010/03 af Reino Paasilinna til KommissionenOm: Sikring af strømforsyningen

480

2004/C 088E/4

E-4027/03 af Geoffrey Van Orden til KommissionenOm: Fradrag i udbytteskat

481

2004/C 088E/5

E-0008/04 af Philip Claeys til KommissionenOm: Cyperns tiltrædelse og indvandring

482

2004/C 088E/6

P-0027/04 af Marco Pannella til KommissionenOm: Drab og totur udført af vietnamesiske regeringsansatte — den 13. december 2003 i Dak Dao endnu et offer: Nih (41 år), kristen og medlem af det Radikale Tværnationale Parti

483

2004/C 088E/7

E-0089/04 af Astrid Thors til KommissionenOm: Håndtering af atomaffald i Rusland

484

2004/C 088E/8

E-0091/04 af Ilka Schröder til KommissionenOm: Konsekvenserne af opførelsen af Hamas på listen over terrororganisationer

485

2004/C 088E/9

E-0097/04 af Jean Lambert til KommissionenOm: Miljøstøtte til Saint Lucia

486

2004/C 088E/0

E-0113/04 af Raina Echerer og Eurig Wyn til KommissionenOm: Maltesisk i næste valgperiode

487

2004/C 088E/1

E-0202/04 af Michl Ebner til KommissionenOm: Unøjagtig vejledning skyld i udelukkelse af kandidater til EU-finansierede kontrakter

488

2004/C 088E/2

E-0226/04 af Margrietus van den Berg til KommissionenOm: Stivelsesfabrikker og udviklingslande

490

2004/C 088E/3

E-0254/04 af Elspeth Attwooll til KommissionenOm: Den Globale TB-medicinfacilitet (Global TB Drug Facility)

491

2004/C 088E/4

E-0266/04 af John McCartin til KommissionenOm: Import af kyllingekød til EU

492

2004/C 088E/5

P-0302/04 af Christa Randzio-Plath til KommissionenOm: Kvinders arbejdsbetingelser i blomsterindustrien i Afrika, Asien og Latinamerika

492

2004/C 088E/6

E-0306/04 af Gerhard Schmid til KommissionenOm: Bevæbnede vagter på fly

494

2004/C 088E/7

E-0318/04 af Glenys Kinnock til KommissionenOm: Psykisk handicappede i Rusland

495

2004/C 088E/8

P-0341/04 af Philip Claeys til KommissionenOm: Inførelse af en etiket made in the EU

496

2004/C 088E/9

E-0352/04 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Parmalat-sagen og dens konsekvenser for mejeriproduktionen i Lazio

497

2004/C 088E/0

E-0403/04 af Erik Meijer til KommissionenOm: Konkurrencefordrejninger til skade for miljø og beskæftigelse via billigproduktion af halvfabrikatet primæraluminium i Island

498

2004/C 088E/1

E-0406/04 af Jules Maaten og Jan Mulder til KommissionenOm: Forskelsbehandling af en nederlandsk løgproducent i Polen

500

2004/C 088E/2

E-0446/04 af Torben Lund til KommissionenOm: Pressefrihed i Rusland

501

2004/C 088E/3

E-0449/04 af Charles Tannock til KommissionenOm: Monolitiske kirker i Lilibela, Etiopien

502

2004/C 088E/4

E-0461/04 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Zimbabwe - Europa-Parlamentets beslutning

502

2004/C 088E/5

E-0492/04 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Handel med organer og trusler mod europæiske statsborgere i Mozambique

503

2004/C 088E/6

E-0493/04 af Ilda Figueiredo til KommissionenOm: Lukning af Minas da Panasqueira i Portugal

505

2004/C 088E/7

E-0500/04 af Salvador Garriga Polledo til KommissionenOm: Beskyttelse af den arabiske kvindes værdighed

506

2004/C 088E/8

E-0516/04 af Anna Karamanou til KommissionenOm: Ulovlig transplantation af organer taget fra børn i Albanien og eksporteret til EU-lande

506

2004/C 088E/9

E-0518/04 af Elena Paciotti til KommissionenOm: Krænkelse fra amerikansk side af en unionsborgers grundlæggende rettigheder

507

2004/C 088E/0

E-0536/04 af John Bowis til KommissionenOm: Columbien

508

2004/C 088E/1

E-0539/04 af Ilda Figueiredo til KommissionenOm: Udnyttelse af strukturfondene i Portugal

509

2004/C 088E/2

E-0571/04 af Herbert Bösch til KommissionenOm: Hensyntagen til handicappedes behov inden for udviklingssamarbejde, der finansieres af EU

510

2004/C 088E/3

E-0572/04 af Graham Watson til KommissionenOm: Tjekkiske psykiatriske hospitaler

512

2004/C 088E/4

E-0577/04 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Cuba - Sakharov-initiativet

512

2004/C 088E/5

E-0584/04 af Nirj Deva til KommissionenOm: Økonomisk EU-hjælp til Zimbabwe

513

2004/C 088E/6

E-0606/04 af Camilo Nogueira Román til KommissionenOm: Den spanske regerings overholdelse af additionalitetsprincippet i forbindelse med interventioner fra strukturfondene og Samhørighedsfonden

515

2004/C 088E/7

E-0609/04 af Ulrich Stockmann til KommissionenOm: Told og udvidelsen

515

2004/C 088E/8

E-0616/04 af Klaus Hänsch til KommissionenOm: Bevilling af EU-midler (supplerende svar)

516

2004/C 088E/9

E-0620/04 af Concepció Ferrer til KommissionenOm: Eksport af militært udstyr til afrikanske lande under dække af jagtudstyr

517

2004/C 088E/0

P-0626/04 af Juan Ferrández Lezaun til KommissionenOm: Alternative projekter til den spanske nationale vandplan (PHN)

518

2004/C 088E/1

E-0627/04 af María Sornosa Martínez til KommissionenOm: Manglende overholdelse af fællesskabslovgivningen i veterinærkontrollen ved de spanske grænser

518

2004/C 088E/2

E-0628/04 af María Sornosa Martínez til KommissionenOm: Uregelmæssigheder i forbindelse med importtilladelser til tredjelandsprodukter ved veterinærkontrollen ved de spanske grænser

519

Samlet supplerende svar på skriftlige forespørgsler E-0627/04 og E-0628/04

2004/C 088E/3

E-0715/04 af José García-Margallo y Marfil til KommissionenOm: Momsforhøjelse i Polen for citrusfrugter

520

2004/C 088E/4

P-0822/04 af María Sornosa Martínez til KommissionenOm: Polsk konkurrenceforvridning over for varer fra EU

521

Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-0715/04 og P-0822/04

2004/C 088E/5

E-0725/04 af Daniela Raschhofer til KommissionenOm: Letlands tiltrædelse

522

2004/C 088E/6

E-0728/04 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Ansaldo-Breda: eventuel kontrol af EU-tilskud (supplerende svar)

523

2004/C 088E/7

P-0733/04 af Giuseppe Di Lello Finuoli til KommissionenOm: Europæisk samfinansiering af Gazzi-Annunziata-sporvognslinjen i Messina under Det Operationelle Flerfond-sprogram 1994-1999

524

2004/C 088E/8

E-0740/04 af José García-Margallo y Marfil til KommissionenOm: Agentur til bekæmpelse af skattesvig

525

2004/C 088E/9

E-0742/04 af José García-Margallo y Marfil til KommissionenOm: Vækstinitiativets regionale indvirkning

526

2004/C 088E/0

E-0744/04 af José García-Margallo y Marfil til KommissionenOm: Fremme af SMV’ernes deltagelse i innovationsprojekter og forsknings- og udviklingsprojekter

527

2004/C 088E/1

E-0747/04 af José García-Margallo y Marfil til KommissionenOm: Beskyttelsesklausul for import af satsumas

528

2004/C 088E/2

E-0760/04 af José García-Margallo y Marfil til KommissionenOm: Gennemførelsen af handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser i de nye medlemsstater

529

2004/C 088E/3

E-0772/04 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Krænkelse af religionsfriheden i Østrig

529

2004/C 088E/4

E-0775/04 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Krænkelse af religionsfriheden i Tyskland

531

2004/C 088E/5

E-0776/04 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Krænkelse af religionsfriheden i Grækenland

532

2004/C 088E/6

E-0786/04 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Politisamarbejde og menneskerettigheder

534

2004/C 088E/7

P-0788/04 af Giacomo Santini til KommissionenOm: Import af dumpet kobbersulfat

535

2004/C 088E/8

E-0806/04 af Antonio Di Pietro til KommissionenOm: Tremonti-lov - Mediaset

536

2004/C 088E/9

P-0810/04 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Mord på missionær i Nampula i Mozambique

537

2004/C 088E/0

E-0813/04 af Johanna Boogerd-Quaak til KommissionenOm: Betalinger vedrørende miljøvenligt landbrug

538

2004/C 088E/1

E-0815/04 af Charles Tannock til KommissionenOm: Massetilbageholdelse af evangeliske kristne i Eritrea

539

2004/C 088E/2

E-0821/04 af Ilda Figueiredo til KommissionenOm: Undertegnelsen af Agadir-aftalen

540

2004/C 088E/3

E-0833/04 af Catherine Stihler til KommissionenOm: Momstakst på 0 % eller 5 % på alle audiobøger

541

2004/C 088E/4

E-0852/04 af Michl Ebner til KommissionenOm: Byggeprojekter i Østafrika

542

2004/C 088E/5

E-0854/04 af Roger Helmer til KommissionenOm: Fælles toldtariffer

543

2004/C 088E/6

E-0874/04 af Salvador Garriga Polledo til KommissionenOm: Nigerianske fundamentalisters boykot af poliovaccine

546

2004/C 088E/7

E-0878/04 af Antonio Di Pietro til KommissionenOm: Aktieselskabet Acque Albule i Tivoli

547

2004/C 088E/8

E-0889/04 af Nelly Maes til KommissionenOm: Valg i Iran

548

2004/C 088E/9

E-0899/04 af Patricia McKenna til KommissionenOm: Øget medlemsstatsrepræsentation i direktionen for ECB

549

2004/C 088E/0

E-0918/04 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Irlands vilkårlige kontrol med overholdelse af pligten til at forsikre motorkøretøjer, der foretages i forbindelse med køretøjer fra andre medlemsstater

549

2004/C 088E/1

E-0919/04 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Menneskehandel

550

2004/C 088E/2

E-0922/04 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Moms på postydelser

551

2004/C 088E/3

E-0939/04 af Robert Evans til KommissionenOm: Etiopien

552

2004/C 088E/4

E-0946/04 af Ilda Figueiredo til KommissionenOm: Skolemælk i Portugal

553

2004/C 088E/5

E-0955/04 af Philip Claeys til KommissionenOm: Kommissionsmedlem Günter Verheugens udtalelser om Tyrkiets mulige tiltrædelse

554

2004/C 088E/6

E-0986/04 af Richard Corbett til KommissionenOm: Konfliktdiamanter

554

2004/C 088E/7

E-0990/04 af Jan Wiersma til KommissionenOm: Den nylige uro mellem syriske kurdere og de syriske myndigheder (marts 2004)

555

2004/C 088E/8

E-0997/04 af Dominique Souchet til KommissionenOm: Markedsføring af plantebeskyttelsesmidler

556

2004/C 088E/9

E-1003/04 af Daniel Hannan til KommissionenOm: Et rumænsk motorvejsprojekt

558

2004/C 088E/0

E-1004/04 af Daniel Hannan til KommissionenOm: Truslen mod fred og demokrati i Adjara

559

2004/C 088E/1

E-1012/04 af Mario Borghezio til KommissionenOm: Hvem ønsker at hindre undersøgelserne af svig i euroland?

560

2004/C 088E/2

E-1021/04 af Paolo Bartolozzi til KommissionenOm: Importerede varer i transit tilbageholdes i tolden

560

2004/C 088E/3

E-1054/04 af Franz Turchi til KommissionenOm: Gebyrforhøjelse på Europaskolerne

562

2004/C 088E/4

E-1065/04 af Anna Karamanou til KommissionenOm: Lovlig funktion af pædofilinet i Europa - Nye Dutroux-sager?

562

2004/C 088E/5

E-1069/04 af Nicole Thomas-Mauro til KommissionenOm: Selvmodsigelser i Kommissionens politik vedrørende vin

564

2004/C 088E/6

E-1073/04 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Arkitektonisk kvalitet i by- og landmiljøet

565

2004/C 088E/7

E-1074/04 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Menneskerettigheder og Cotonou-aftalen

566

2004/C 088E/8

E-1080/04 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Menneskerettighedsforkæmpere

567

2004/C 088E/9

P-1092/04 af Jean Lambert til KommissionenOm: Diskrimination på grund af kastetilhørsforhold

567

2004/C 088E/0

E-1097/04 af Adriana Poli Bortone til KommissionenOm: Forordning (EF) nr. 2331/2003

569

2004/C 088E/1

P-1104/04 af Francesco Speroni til KommissionenOm: Figenbananer

570

2004/C 088E/2

P-1123/04 af Roy Perry til KommissionenOm: Adgang til de civilretlige domstole

571

2004/C 088E/3

P-1124/04 af Professor Sir Neil MacCormick til KommissionenOm: Skattefordele for stutterier

572

2004/C 088E/4

P-1126/04 af Véronique De Keyser til KommissionenOm: Anvendelse af strukturfondene

572

2004/C 088E/5

P-1141/04 af Göran Färm til KommissionenOm: Europæiske patentrettigheder i USA

573

2004/C 088E/6

E-1145/04 af Ilda Figueiredo til KommissionenOm: Oprettelse af en inspektionsenhed i EU

573

2004/C 088E/7

P-1154/04 af Brice Hortefeux til KommissionenOm: Bekæmpelse af terrorisme

574

2004/C 088E/8

P-1155/04 af Marco Formentini til KommissionenOm: Anmodning til Kommissionen om at gribe ind i striden mellem selskabet Invesmart bv og Den Tjekkiske Republik vedrørende Union Bankas konkurs

575

2004/C 088E/9

P-1201/04 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Roms Kommune — undladelse af at efterkomme Kommissionens beslutning 2000/628/EF om statsstøtten til den kommunale mælkecentral Centrale del Latte di Roma (ACCL)

576

BESVAREDE SKRIFTLIGE FORESPØRGSLER (Del 3)

2004/C 088E/0

E-3077/01 af Luis Berenguer Fuster til KommissionenOm: Sag vedrørende offentlig støtte til forlystelsesparken Terra Mítica i Alicante

578

2004/C 088E/1

P-2951/02 af Rosa Miguélez Ramos til KommissionenOm: Fordeling af midler fra strukturfondene (supplerende svar)

579

2004/C 088E/2

E-3207/02 af Kathleen Van Brempt til KommissionenOm: Nikotinbolcher (supplerende svar)

579

2004/C 088E/3

P-3445/02 af Wolfgang Ilgenfritz til KommissionenOm: Leasing af personbiler i udlandet — Flytning af ydelsesstedet til indlandet — Ændring af momsdirektivet

580

2004/C 088E/4

E-3512/02 af Herman Vermeer til KommissionenOm: Problemer i Antwerpen havn med gensidig anerkendelse af visa udstedt af en anden Schengen-stat (supplerende svar)

581

2004/C 088E/5

E-3753/02 af Kathleen Van Brempt til KommissionenOm: Afgift på flybrændstof

582

2004/C 088E/6

E-3801/02 af Jules Maaten til KommissionenOm: Tobaksafgifter på medicinske urtecigaretter

583

2004/C 088E/7

P-3926/02 af Niels Busk til KommissionenOm: Produktionsafgift i Frankrig (supplerende svar)

584

2004/C 088E/8

P-0020/03 af Claude Moraes til KommissionenOm: Kasterelateret forskelsbehandling i Indien

585

2004/C 088E/9

E-0079/03 af Margot Keßler til KommissionenOm: Mentalt handicappedes situation i kandidatlandene

586

2004/C 088E/0

E-0113/03 af Mogens Camre til KommissionenOm: Vandrende arbejdstagere fra de nye medlemslande

587

2004/C 088E/1

E-0130/03 af Margrietus van den Berg til KommissionenOm: Gennemførelse af punkt 6 i Doha-erklæringen om TRIPS-aftalen og folkesundhed

589

2004/C 088E/2

E-0170/03 af Bob van den Bos til KommissionenOm: Bangladesh

590

2004/C 088E/3

E-0242/03 af Nirj Deva til KommissionenOm: Menneskerettigheder i Bangladesh

590

Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-0170/03 og E-0242/03

2004/C 088E/4

P-0176/03 af Ilda Figueiredo til KommissionenOm: Konsekvenserne af at liberalisere landbruget på verdensplan

591

2004/C 088E/5

P-0207/03 af Daniel Hannan til KommissionenOm: Folkeafstemning i Malta

592

2004/C 088E/6

E-0208/03 af Patricia McKenna til KommissionenOm: Almindelig overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS)

593

2004/C 088E/7

E-0247/03 af Charles Tannock til KommissionenOm: Potentielt misbrug af EU’s associeringsaftale

594

2004/C 088E/8

P-0264/03 af Joachim Wuermeling til KommissionenOm: Diskrimination af investorer fra EU i Den Tjekkiske Republik

595

2004/C 088E/9

E-0277/03 af Brian Simpson til KommissionenOm: Import af soda

596

2004/C 088E/0

P-0306/03 af Hanja Maij-Weggen til KommissionenOm: Menneskerettighedssituationen i Zimbabwe

597

2004/C 088E/1

E-0401/03 af Roy Perry til KommissionenOm: Gennemsigtighed i forbindelse med anvendelsen af radio- og tv-lovgivningen i Den Tjekkiske Republik

598

2004/C 088E/2

E-0796/03 af Concepció Ferrer til KommissionenOm: Bureaukrati og EUF

599

2004/C 088E/3

E-0830/03 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Frosinone Kommunes udnyttelse af midler fra Kultur 2000-programmet

600

2004/C 088E/4

E-0892/03 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Fiumicino Kommunes udnyttelse af midler fra Kultur 2000-programmet

600

2004/C 088E/5

E-0978/03 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Ancona Kommunes udnyttelse af midler fra Kultur 2000-programmet

601

2004/C 088E/6

E-0979/03 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Carrara Kommunes udnyttelse af midler fra kultur 2000-programmet

601

2004/C 088E/7

E-0980/03 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Firenze Kommunes udnyttelse af midler fra kultur 2000-programmet

602

2004/C 088E/8

E-0981/03 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Livorno Kommunes udnyttelse af midler fra kultur 2000-programmet

602

2004/C 088E/9

E-0982/03 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Macerata Kommunes udnyttelse af midler fra kultur 2000-programmet

603

2004/C 088E/0

E-0983/03 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Massa Kommunes udnyttelse af midler fra kultur 2000-programmet

603

2004/C 088E/1

E-0984/03 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Perugia Kommunes udnyttelse af midler fra kultur 2000-programmet

604

2004/C 088E/2

E-0985/03 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Pesaro Kommunes udnyttelse af midler fra kultur 2000-programmet

604

2004/C 088E/3

E-0986/03 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Pisa Kommunes udnyttelse af midler fra kultur 2000-programmet

605

2004/C 088E/4

E-0987/03 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Pistoia Kommunes udnyttelse af midler fra kultur 2000-programmet

605

2004/C 088E/5

E-0988/03 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Prato Kommunes udnyttelse af midler fra kultur 2000-programmet

606

2004/C 088E/6

E-0989/03 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Siena Kommunes udnyttelse af midler fra kultur 2000-programmet

606

2004/C 088E/7

E-0990/03 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Terni Kommunes udnyttelse af midler fra kultur 2000-programmet

607

Samlet supplerende svar på skriftlige forespørgsler E-0830/03, E-0892/03, E-0978/03, E-0979/03, E-0980/03, E-0981/03, E-0982/03, E-0983/03, E-0984/03, E-0985/03, E-0986/03, E-0987/03, E-0988/03, E-0989/03 og E-0990/03

2004/C 088E/8

E-0915/03 af Claude Moraes til KommissionenOm: EU og FN-Verdensfødevareprogrammet

608

2004/C 088E/9

E-1117/03 af Bart Staes til KommissionenOm: Mærkning af fødevarer efter EU’s udvidelse

609

2004/C 088E/0

E-1297/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Massakrer i Kashmir

610

2004/C 088E/1

E-1342/03 af Benedetto Della Vedova til KommissionenOm: Ret til religionsfrihed i Indien

611

2004/C 088E/2

E-1507/03 af Ilda Figueiredo til KommissionenOm: Selskabet Grundig AG’s konkurs og bevarelse af portugisiske arbejdspladser (supplerende svar)

612

2004/C 088E/3

P-1555/03 af Eija-Riitta Korhola til KommissionenOm: Bekæmpelse af alkoholskader i Finland

613

2004/C 088E/4

E-1690/03 af Anders Wijkman til KommissionenOm: Bushmeat

614

2004/C 088E/5

E-1706/03 af Gabriele Stauner til KommissionenOm: Programmerne Medstat og Medstat II

615

2004/C 088E/6

E-1716/03 af Mogens Camre til KommissionenOm: Poul Nielsons udtalelser om USA’s tilstedeværelse i Irak

617

2004/C 088E/7

E-1768/03 af John Cushnahan til KommissionenOm: Rehabilitering af torturofre

618

2004/C 088E/8

E-1891/03 af Margrietus van den Berg og Jan Wiersma til KommissionenOm: Irans nukleare aktiviteter

619

2004/C 088E/9

E-1902/03 af Lord Inglewood til KommissionenOm: Moms og det europæiske kunstmarked

620

2004/C 088E/0

E-2041/03 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Krænkelse af religionsfriheden i Rusland som følge af eksklusive samarbejdsaftaler med den russiske ortodokse kirke

620

2004/C 088E/1

E-2224/03 af Paulo Casaca til KommissionenOm: Tillægsprotokol om beskyttelse af radioaktive materialer

621

2004/C 088E/2

E-2266/03 af Erik Meijer til KommissionenOm: EU-finansiering og -aftaler med henblik på i fremtidige EU-medlemsstater at opføre modtagelseslejre for flygtninge, som anmoder om adgang til de nuværende medlemsstater

622

2004/C 088E/3

E-2527/03 af Glenys Kinnock til KommissionenOm: Rom

625

2004/C 088E/4

P-2622/03 af Philip Claeys til KommissionenOm: Forbindelserne til Libyen

626

2004/C 088E/5

E-2660/03 af Elisabeth Jeggle til KommissionenOm: Kontrol af ugyldige TÜV-vignetter i EU-medlemsstater

627

2004/C 088E/6

P-2697/03 af Francesco Fiori til KommissionenOm: Uregelmæssigheder på told- og sundhedsområdet i forbindelse med import af hønse- og kalkunkød

628

2004/C 088E/7

E-2910/03 af Joan Vallvé til KommissionenOm: Problemer ved den tysk-polske grænse

629

2004/C 088E/8

E-2957/03 af Mogens Camre til KommissionenOm: Kommissionens ændringsforslag til direktiv 94/35/EF (supplerende svar)

630

2004/C 088E/9

P-2992/03 af Rodi Kratsa-Tsagaropoulou til KommissionenOm: Produktion af narkotiske stoffer i Afghanistan

631

2004/C 088E/0

E-3021/03 af Anna Karamanou til KommissionenOm: Menneskehandel med mindreårige i Afghanistan

633

2004/C 088E/1

E-3031/03 af Ilda Figueiredo til KommissionenOm: Fællesskabsstøtte på kulturområdet (supplerende svar)

634

2004/C 088E/2

P-3091/03 af Glenys Kinnock til KommissionenOm: Peter Shaw og Georgien

636

2004/C 088E/3

E-3117/03 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Illegal import af tekstilprodukter fra Kina

636

2004/C 088E/4

E-3220/03 af Christopher Heaton-Harris til KommissionenOm: Finansforordninger og Generaldirektoratet for Udvidelse

637

2004/C 088E/5

E-3221/03 af Christopher Heaton-Harris til KommissionenOm: Finansforordninger og Generaldirektoratet for Udvikling og Humanitær Hjælp

638

2004/C 088E/6

E-3257/03 af Margrietus van den Berg til KommissionenOm: Genbrugsvirksomheder og moms

639

2004/C 088E/7

E-3305/03 af Claude Moraes til KommissionenOm: Menneskerettigheder i Tunesien

641

2004/C 088E/8

E-3310/03 af Philip Claeys til KommissionenOm: Olierørledningen Baku-Tbilisi-Ceyhan, Tyrkiets overtrædelser af fællesskabsretten

642

2004/C 088E/9

P-3331/03 af Anne Van Lancker til KommissionenOm: Tilbageholdelse af midler til hiv/aids-forebyggelsesprogrammer for flygtninge

642

2004/C 088E/0

E-3357/03 af Stavros Xarchakos til KommissionenOm: Krænkelse af Ajia Sophia-kirken i Istanbul

643

2004/C 088E/1

E-3366/03 af Avril Doyle til KommissionenOm: Menneskerettighedssituationen i Tjetjenien

644

2004/C 088E/2

E-3377/03 af Elisabeth Schroedter og Inger Schörling til KommissionenOm: Ruslands olieudvinding i Østersøen nær ved den kuriske landtange (Curonian Spit) (oliefelt D6)

645

2004/C 088E/3

E-3380/03 af Christos Zacharakis og Konstantinos Hatzidakis til KommissionenOm: Intervention hos de egyptiske myndigheder vedrørende gennemførelse af de demokratiske principper og beskyttelse af menneskerettighederne

647

2004/C 088E/4

P-3391/03 af Luigi Vinci til KommissionenOm: Forhandlinger mellem Tyrkiet og Kommissionen om retssagen mod Leyla Zana

648

2004/C 088E/5

E-3396/03 af Roberta Angelilli til KommissionenOm: Manglende skadeserstatning til italienske flygtninge fra ex-Jugoslavien

648

2004/C 088E/6

P-3401/03 af Alexandros Alavanos til KommissionenOm: Loizidou-sagen

649

2004/C 088E/7

E-3467/03 af John Bowis til KommissionenOm: Rørledning Tchad-Cameroun

650

2004/C 088E/8

E-3676/03 af Ilda Figueiredo til KommissionenOm: Andragende fra CNASTI (Portugal)

651

2004/C 088E/9

E-3857/03 af Raffaele Costa til KommissionenOm: Program for udviklingsbistand til Indien

652

2004/C 088E/0

E-3868/03 af Piia-Noora Kauppi, Riitta Myller, Samuli Pohjamo og Ari Vatanen til KommissionenOm: Punktafgift på brændselsolier på grundlag af temperatur

653

2004/C 088E/1

E-3880/03 af Emmanouil Bakopoulos til KommissionenOm: Pas til husdyr

654

2004/C 088E/2

E-3920/03 af Graham Watson til KommissionenOm: ECHO

655

2004/C 088E/3

P-3936/03 af Christopher Heaton-Harris til KommissionenOm: Italtrend

656

2004/C 088E/4

E-3959/03 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Afrika - Fødevaremangel og fødevaresikkerhed

656

2004/C 088E/5

E-3972/03 af Erik Meijer til KommissionenOm: Kampagne i Bulgarien mod den tildeling og forvaltning af midler til Civil Society Development, som EU’s delegation foretager, og svar herpå

659

2004/C 088E/6

E-3973/03 af Erik Meijer til KommissionenOm: Tilsidesættelse af det nationale råd for etniske og demografiske anliggender (NCEDI) ved tildeling af EU-midler til social integration i Bulgarien

659

2004/C 088E/7

E-4011/03 af Erik Meijer til KommissionenOm: Gennemførelse af PHARE-projekt BG 0102.06 i Bulgarien: Misforhold mellem de fremlagte forslag og den konkrete tildeling af midler

660

2004/C 088E/8

E-4012/03 af Erik Meijer til KommissionenOm: Gennemførelse af PHARE-projekt BG 0102.06 i Bulgarien: Sen offentliggørelse af beslutninger og omstridte fremgangsmåder i forbindelse med udbetaling

660

2004/C 088E/9

E-4013/03 af Erik Meijer til KommissionenOm: Gennemførelse af PHARE-projekt BG 0102.06 i Bulgarien: Manglende oplysning om placering af ansvaret for forvaltning, beslutningstagning og evaluering

661

2004/C 088E/0

E-4014/03 af Erik Meijer til KommissionenOm: Gennemførelse af PHARE-projekt BG 0102.06 i Bulgarien: Forsinkelse i gennemførelsen og uklarhed med hensyn til anvendelsen af de ikke anvendte midler

661

Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-3972/03, E-3973/02, E-4011/03, E-4012/03, E-4013/03 og E-4014/03

2004/C 088E/1

E-3974/03 af Paulo Casaca til KommissionenOm: Ændring af støtteordningen for AVS-bananproducenter

663

2004/C 088E/2

E-3992/03 af Giles Chichester og Geoffrey Van Orden til KommissionenOm: Forelæggelse af peer-review om Kozloduy-atomkraftværket

664

2004/C 088E/3

E-3993/03 af Giles Chichester og Geoffrey Van Orden til KommissionenOm: Fornyet overvejelse af datoerne for nedlukning af atomreaktorer på Kozloduy-atomkraftværket

664

Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-3992/03 E-3993/03

2004/C 088E/4

E-4019/03 af Margrietus van den Berg til KommissionenOm: Burma-forum

666

2004/C 088E/5

E-4038/03 af Herbert Bösch til KommissionenOm: Oparbejdning af radioaktivt affald i Ukraine

666

2004/C 088E/6

E-4051/03 af Hiltrud Breyer til KommissionenOm: Eksport af atomkraftværk til Folkerepublikken Kina

667

2004/C 088E/7

E-4058/03 af Elspeth Attwooll til KommissionenOm: Lovgivningen om skydevåben i Tyrkiet

669

2004/C 088E/8

E-4077/03 af Chris Davies til KommissionenOm: Ikke-statslige organisationer

669

2004/C 088E/9

E-4081/03 af Chris Davies til KommissionenOm: Tuberkulose

670

2004/C 088E/0

E-4083/03 af Bob van den Bos og Johanna Boogerd-Quaak til KommissionenOm: Burma

671

2004/C 088E/1

E-4084/03 af Miet Smet til KommissionenOm: Suspendering af samarbejdsaftaler og udsættelse af undertegnelsen af samarbejdsaftaler

672

2004/C 088E/2

P-4088/03 af Dana Scallon til KommissionenOm: Definition af reproduktiv sundhedspleje

675

2004/C 088E/3

P-0002/04 af Bernd Posselt til KommissionenOm: Definition af seksuel og reproduktiv sundhed

675

2004/C 088E/4

E-0007/04 af Philip Claeys til KommissionenOm: Cyperns tiltrædelse og de officielle sprog

676

2004/C 088E/5

E-0032/04 af Erik Meijer til KommissionenOm: Langvarig status som statsløse for en del af de permanente indbyggere i tre fremtidige EU-medlemsstater, der indtil 1991 var en del af Sovjetunionen

676

2004/C 088E/6

E-0034/04 af Erik Meijer til KommissionenOm: Salg af afgiftsfrie cigaretter til halv pris gennem internet-bestillinger i Rumænien og forsendelse gennem private

678

2004/C 088E/7

E-0085/04 af Matti Wuori til KommissionenOm: En manglende retlig ramme for ikke-statslige organisationer i Malta

679

2004/C 088E/8

E-0096/04 af Alexandros Alavanos til KommissionenOm: Israels levering af krigsmateriel til Tyrkiet til gengæld for vand

679

2004/C 088E/9

E-0104/04 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Namibia - Fare for overgreb mod farme

680

2004/C 088E/0

E-0116/04 af Dana Scallon til KommissionenOm: Leader II-projekter - Blue Dragon-sagen

681

2004/C 088E/1

E-0118/04 af Monica Frassoni og Daniel Cohn-Bendit til KommissionenOm: Udelukkelse af vælgere fra de maltesiske valglister

682

2004/C 088E/2

E-0120/04 af Adriana Poli Bortone til KommissionenOm: 20 albanske statsborgere døde

683

2004/C 088E/3

E-0137/04 af Jillian Evans til KommissionenOm: Sagen om Siham Qandah, Jordan

684

2004/C 088E/4

E-0144/04 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Cuba - Kommissionens delegation

685

2004/C 088E/5

E-0146/04 af José Ribeiro e Castro til KommissionenOm: Folkeafstemning i Venezuela

686

2004/C 088E/6

E-0148/04 af Cees Bremmer til KommissionenOm: Menneskerettighederne i Burma

687

2004/C 088E/7

E-0188/04 af Marco Cappato til KommissionenOm: Bortførelse af to borgere fra Côte d’Ivoire

688

2004/C 088E/8

E-0213/04 af Sir Robert Atkins til KommissionenOm: Aftalen om afskaffelse af told på lægemidler

689

2004/C 088E/9

E-0216/04 af Marco Pannella til KommissionenOm: Krænkelse af religionsfriheden i Vietnam

690

2004/C 088E/0

E-0218/04 af Eija-Riitta Korhola til KommissionenOm: Foranstaltninger til gennemførelse af EU’s politik i Tjetjenienspørgsmålet

692

2004/C 088E/1

E-0221/04 af Maurizio Turco til KommissionenOm: Retslig efterforskning i Milano af revisionsselskaberne Grant Thornton og Deloitte i forbindelse med Parmalat-skandalen

693

2004/C 088E/2

E-0248/04 af Glenys Kinnock til KommissionenOm: Roma-børn i Bulgarien

693

2004/C 088E/3

P-0312/04 af Elspeth Attwooll til KommissionenOm: Udviklingsbistand

694

2004/C 088E/4

E-0401/04 af Concepció Ferrer til KommissionenOm: Omledning af Ebro

695

2004/C 088E/5

P-0409/04 af Carlos Coelho til KommissionenOm: Unionsborgerskabet og de tilhørende rettigheder

696

2004/C 088E/6

E-0427/04 af Christopher Huhne til KommissionenOm: Statsborgeres bopæl i en anden medlemsstat

697

2004/C 088E/7

E-0496/04 af María Sornosa Martínez og María Valenciano Martínez-Orozco til KommissionenOm: Undersøgelse af arbejdslegater fra det spanske arbejdsministerium (supplerende svar)

698

2004/C 088E/8

E-0526/04 af Matti Wuori til KommissionenOm: Udvidelse af Arinaga havn (Gran Canaria, Spanien)

699

2004/C 088E/9

E-0527/04 af Matti Wuori til KommissionenOm: Udvidelse af Arinaga havn (Gran Canaria, Spanien)

699

Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-0526/04 og E-0527/04

2004/C 088E/0

E-0569/04 af Herbert Bösch til KommissionenOm: Leonardo da Vinci-programmet (supplerende svar)

700

2004/C 088E/1

E-0661/04 af Alexander de Roo til KommissionenOm: Offentlige indkøb i forbindelse med omledning af vandressourcer fra Júcar-floden til Vinalopó-floden

702

2004/C 088E/2

E-0669/04 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Faglige kvalifikationer

703

2004/C 088E/3

E-0676/04 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Bushmeat - fordeling af ressourcer

703

2004/C 088E/4

E-0677/04 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Bushmeat: hugstkoncessioner og vildtforvaltning

704

2004/C 088E/5

E-0678/04 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Bushmeat - handlingsplan for biodiversitet

704

2004/C 088E/6

E-0681/04 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Bushmeat - fattigdomsevalueringer

704

Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-0676/04, E-0677/04, E-0678/04 og E-0681/04.

2004/C 088E/7

E-0682/04 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Bushmeat - udviklingsstrategier

705

2004/C 088E/8

P-0687/04 af Marcelino Oreja Arburúa til KommissionenOm: Krænkelse af princippet om frie varebevægelser

706

2004/C 088E/9

E-0708/04 af Erik Meijer til KommissionenOm: Roma-befolkningen i den østlige del af Slovakiet og deres sidste indtægskilders forsvinden og de heraf følgende plyndringer, voldsomme sammenstød og migration

707

2004/C 088E/0

P-0721/04 af Daniela Raschhofer til KommissionenOm: Benes-dekret nr. 33/1945 - sagen Hugo Salm

709

2004/C 088E/1

E-0756/04 af José García-Margallo y Marfil til KommissionenOm: Konsekvenser af integrationen af de europæiske finansmarkeder på nationalt og regionalt niveau

710

2004/C 088E/2

E-0811/04 af Enrique Monsonís Domingo og Joan Vallvé til KommissionenOm: Planteskadegørere i citrusfrugter

711

2004/C 088E/3

P-0841/04 af Cristiana Muscardini til KommissionenOm: Skamfering af kvindelige kønsorganer

712

2004/C 088E/4

E-0853/04 af Terence Wynn til KommissionenOm: Ny forordning om sukkereksport og afsendelse fra regionerne i den yderste periferi

714

2004/C 088E/5

E-0877/04 af Patricia McKenna til KommissionenOm: Konfliktløsning i Sudan

715

2004/C 088E/6

E-0901/04 af Graham Watson til KommissionenOm: Dyrevelfærd på husdyrmarkeder

716

2004/C 088E/7

E-0921/04 af Proinsias De Rossa til KommissionenOm: Israelske atomvåben

717

2004/C 088E/8

P-0956/04 af Brian Crowley til KommissionenOm: Afkobling, pensionsordning inden for landbruget og følgerne for familierne

718

2004/C 088E/9

P-0985/04 af Antonio Di Pietro til KommissionenOm: Forsvundne børn i Mozambique

718

2004/C 088E/0

P-1000/04 af Michiel van Hulten til KommissionenOm: Kommissær Bolkesteins offentliggørelse af bogen De grenzen van Europa (Europas grænser)

720

2004/C 088E/1

P-1007/04 af Manuel Medina Ortega til KommissionenOm: Opsplitning af artiklen vedrørende Posei-programmerne i 2004-budgettet

721

2004/C 088E/2

E-1064/04 af André Brie til KommissionenOm: Uoverensstemmelser ved anlæggelsen af hovedvej S 282 A i Freistaat Sachsen (supplerende svar)

721

2004/C 088E/3

E-1081/04 af Maria Sanders-ten Holte til KommissionenOm: De mindre Europaskoler

722

2004/C 088E/4

P-1125/04 af Daniela Raschhofer til KommissionenOm: EU-programmer med Tyrkiet — Mulige følger af et fuldt medlemskab

724

2004/C 088E/5

P-1190/04 af Joan Vallvé til KommissionenOm: Kulturernes Verdensforum 2004

724

2004/C 088E/6

P-1200/04 af Charles Tannock til KommissionenOm: EU’s anerkendelse af Ukraines fremskridt gennem tildeling af markedsøkonomisk status

725

2004/C 088E/7

P-1203/04 af Gianfranco Dell’Alba til KommissionenOm: Formodet uregelmæssighed i forvaltningen af midler fra Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) til projekt ACP.PNG.003 (supplerende svar)

726

Berigtigelser

2004/C 088E/8

Berigtigelse til svar på skriftlig forespørgsel P-2323/03 fra Michaele Schreyer for Kommissionen

728

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Meddelelser

EUROPA-PARLAMENTET

BESVAREDE SKRIFTLIGE FORESPØRGSLER (Del 1)

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/1

---

(2004/C 88 E/0001)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2236/02

af Gabriele Stauner (PPE-DE) til Kommissionen

(23. juli 2002)

Om:   Kommissionens tildeling af kontrakter til regnskabsfirmaer

Af Schreyers svar på skriftlig forespørgsel E-0372/02, P-0443/02 og E-0450/02 (1) fremgår det, at Kommissionen i perioden 1999-2001 har tildelt kontrakter for i alt 77 mio. EUR til de private regnskabsfirmaer KPMG, Andersen-Gruppen, Deloitte & Touche, Ernst & Young og PriceWaterhouse-Coopers.

| 1. | Kommissionen bedes give mig en fuldstændig og detaljeret liste over disse kontrakter og for hver enkelt kontrakt oplyse:






  a) | kontraktens indhold, |
| --- | --- | --- |

1.

Kommissionen bedes give mig en fuldstændig og detaljeret liste over disse kontrakter og for hver enkelt kontrakt oplyse:

a)

kontraktens indhold,

| b) | kontraktbeløbet, og |
| --- | --- |

b)

kontraktbeløbet, og

| c) | om kontrakten indgik i en normal udbudsprocedure i overensstemmelse med finansforordningens bestemmelser? |
| --- | --- |

c)

om kontrakten indgik i en normal udbudsprocedure i overensstemmelse med finansforordningens bestemmelser?

| 2. | Kommissionen bedes oplyse, hvorfor kontrakter af denne størrelsesorden blev overdraget til private firmaer, selv om Kommissionen har sin egen regnskabsafdeling og desuden er undergivet intensiv kontrol fra Den Europæiske Revisionsrets side. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen bedes oplyse, hvorfor kontrakter af denne størrelsesorden blev overdraget til private firmaer, selv om Kommissionen har sin egen regnskabsafdeling og desuden er undergivet intensiv kontrol fra Den Europæiske Revisionsrets side.

Supplerende svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer

(26. april 2004)

| 1. | Forvaltning af kontrakter varetages af de lokale forvaltningstjenester i de enkelte generaldirektorater. Denne decentraliserede arbejdsfordeling i kontraktforvaltningen har vist sig at være mest effektiv, da alle de nødvendige oplysninger om behov og betingelser for gennemførelse af de enkelte kontrakter findes på lokalt plan. Hver enkelt tjeneste er ansvarlig for, at udbudsprocedurerne overholdes.
  I betragtning af omfanget af de ønskede oplysninger og den tid, det tager at undersøge kontrakterne, foreligger der ikke nogen oplysninger på nuværende tidspunkt.
  Kommissionen har imidlertid besluttet at oprette en central database for kontrakter og ordremodtagere, Interactive Contracts Network Database (ICON-DB). Arbejdet skrider godt frem. Takket være basen kan der hurtigere fås centraliserede og konsoliderede statistikker fordelt på Kommissionens afdelinger.
  Det ærede medlem er utvivlsomt bekendt med situationen med personaleknaphed i Kommissionen. |
| --- | --- |

1.

Forvaltning af kontrakter varetages af de lokale forvaltningstjenester i de enkelte generaldirektorater. Denne decentraliserede arbejdsfordeling i kontraktforvaltningen har vist sig at være mest effektiv, da alle de nødvendige oplysninger om behov og betingelser for gennemførelse af de enkelte kontrakter findes på lokalt plan. Hver enkelt tjeneste er ansvarlig for, at udbudsprocedurerne overholdes.

I betragtning af omfanget af de ønskede oplysninger og den tid, det tager at undersøge kontrakterne, foreligger der ikke nogen oplysninger på nuværende tidspunkt.

Kommissionen har imidlertid besluttet at oprette en central database for kontrakter og ordremodtagere, Interactive Contracts Network Database (ICON-DB). Arbejdet skrider godt frem. Takket være basen kan der hurtigere fås centraliserede og konsoliderede statistikker fordelt på Kommissionens afdelinger.

Det ærede medlem er utvivlsomt bekendt med situationen med personaleknaphed i Kommissionen.

| 2. | Brugen af udvalgte konsulenter giver Kommissionen mulighed for at anvende eksperter, som er i besiddelse af omfattende ekspertise, og som sandsynligvis har varetaget tilsvarende opgaver i lignende offentlige og private organisationer. På grund af deres særlige kvalifikationer kan de bidrage med en ny og anden synsvinkel, som kan være både nyttig og nødvendig ved behandlingen af bestemte sager.
  I lighed med mange internationale og nationale offentlige institutioner søger Kommissionen undertiden rådgivning hos private revisions- og konsulentfirmaer. Alle de kontrakter, som det ærede medlem refererer til, dækker imidlertid en bred vifte af rådgivningsaktiviteter og er ikke blot begrænset til revisionsområdet. Brug af sådanne selskaber til revision af særlige projekter eller programmer, f.eks. inden for forskning, indebærer ikke, at denne revision træder i stedet for Revisionsrettens eksterne revision. Formålet er at bekræfte rigtigheden af de begunstigedes udgifter over for den anvisningsberettigede. |
| --- | --- |

2.

Brugen af udvalgte konsulenter giver Kommissionen mulighed for at anvende eksperter, som er i besiddelse af omfattende ekspertise, og som sandsynligvis har varetaget tilsvarende opgaver i lignende offentlige og private organisationer. På grund af deres særlige kvalifikationer kan de bidrage med en ny og anden synsvinkel, som kan være både nyttig og nødvendig ved behandlingen af bestemte sager.

I lighed med mange internationale og nationale offentlige institutioner søger Kommissionen undertiden rådgivning hos private revisions- og konsulentfirmaer. Alle de kontrakter, som det ærede medlem refererer til, dækker imidlertid en bred vifte af rådgivningsaktiviteter og er ikke blot begrænset til revisionsområdet. Brug af sådanne selskaber til revision af særlige projekter eller programmer, f.eks. inden for forskning, indebærer ikke, at denne revision træder i stedet for Revisionsrettens eksterne revision. Formålet er at bekræfte rigtigheden af de begunstigedes udgifter over for den anvisningsberettigede.

---

(1)  EFT C 229 E af 26.9.2002, s. 82.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/2

---

(2004/C 88 E/0002)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0043/03

af Gian Gobbo (NI) til Kommissionen

(14. januar 2003)

Om:   Indførelse af en minimumspunktafgiftssats på vin

Kommissionen skulle have udarbejdet et forslag, der tager sigte på at indføre en minimumspunktafgiftssats på vin på 0,14EUR pr. liter (270 lire) fra 2003 og på 0,15EUR fra 2007.

Denne sats ville udgøre en yderligere fiskal og bureaukratisk byrde for en af europæisk landbrugs mest avancerede og konkurrencedygtige sektorer på verdensplan.

I mange EU-lande, herunder Italien, eksisterer der ingen punktafgift på vin, og derfor ville indførelsen heraf, langtfra at udgøre en harmonisering af skattesystemet, være ensbetydende med at indføre en veritabel ny afgift.

Finder Kommissionen ikke, at indførelse af en punktafgift på vin kunne være til skade for landbrugsproducenterne?

Finder Kommissionen det ikke hensigtsmæssigt at forsvare og fremme den europæiske vinproduktion, hvis rødder går helt tilbage til vor civilisations fjerneste fortid, og som går igennem hele den kulturelle og religiøse billedverden på vort kontinent?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(30. januar 2003)

Rådets direktiv 92/84/EØF af 19. oktober 1992 omhandler tilnærmelse af punktafgiftssatserne for alkohol og alkoholholdige drikkevarer (1). I henhold til direktivets bestemmelser skal de fastsatte punktafgiftssatser revideres regelmæssigt af Rådet på grundlag af en rapport fra Kommissionen.

Kommissionen er for øjeblikket ved at forberede en sådan rapport, hvori der tages hensyn til alle relevante faktorer, særligt det indre markeds rette funktion, konkurrencen mellem de forskellige former for alkoholholdige drikkevarer, punktafgiftssatsernes realværdi og EF-traktatens bredere målsætning, som fastsat i artikel 8 i dette direktiv. Disse overvejelser tager også hensyn til producenternes situation og til de øvrige forhold, der nævnes af det ærede medlem.

---

(1)  EFT L 316 af 31.10.1992.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/3

---

(2004/C 88 E/0003)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0052/03

af Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) til Kommissionen

(22. januar 2003)

Om:   Menneskerettighedssituation i Vietnam

Er Kommissionen bekendt med forfølgelsen af personer på grundlag af religion i Vietnam, som det f.eks. har været tilfældet i forbindelse med omringningen af det historiske buddhisttempel Quang Minh i Long Dien A og forfølgelsen af Montagnard-protestanter i november 2002?

Er Kommissionen bekendt med, at forskellige politiske dissidenter er arresteret siden 2002, f.eks. Chi Quang for kritik og udveksling af artikler, der gav udtryk for demokratiske tanker, dr. Pham Hong Son for bl.a. oversættelse til vietnamesisk af en tekst om demokrati, Nguyen Khac Toan for deltagelse i en strejke og Nguyen Vu Binh for oprettelse af et politisk parti?

Er Kommissionen rede til at lægge pres på den vietnamesiske regering med henblik på at forbedre menneskerettighedssituationen, navnlig for så vidt angår religionsfrihed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(18. februar 2003)

Sammen med medlemsstaternes diplomatiske repræsentationer i Vietnam følger Kommissionen nøje menneskerettighedssituationen i dette land, herunder sagerne vedrørende de personer, der nævnes af det ærede medlem.

Kommissionens politik over for Vietnam er at opmuntre og støtte fortsat fremgang for menneskerettigheder og demokrati og gøre opmærksom på eventuelle misbrug eller en forværring af situationen. Denne dialog føres med medlemsstaterne på de regelmæssige møder i arbejdsgruppen om menneskerettigheder, de månedlige trojka-møder med den vietnamesiske regering samt på ad-hoc missioner og i fælles erklæringer fra EU.

EU-formandskabet, Kommissionen og medlemsstaterne har gentagne gange opfordret regeringen i Vietnam til at styrke respekten for politiske, religiøse, økonomiske og sociale friheder og at skabe en juridisk ramme for udviklingen af et mere aktivt civilsamfund, hvilket ville være en stor fordel for landet. Kommissionen og medlemsstaterne har senest givet udtryk herfor i deres fælles erklæring på mødet i den rådgivende gruppe i Hanoi i december 2002.

Den vietnamesiske forfatning garanterer tros- og religionsfrihed. Den vietnamesiske regering anerkender officielt seks religioner — en buddhistisk organisation, den centrale buddhistiske kirke i Vietnam, den katolske kirke, to protestantiske kirkeorganisationer, islam, Hoa Haob buddhisme og Cao-Daism. Den eneste rapport om det Quan Minh Tu tempel, der ofte henvises til, synes ikke at være blevet bekræftet af andre kilder.

Der modtages regelmæssigt rapporter om systematisk chikane af kristne i Vietnam (særligt af Montagnard-protestanter og Hmong-kristne), og denne er forværret efter opstanden i det centrale højland i februar 2001. Adgangen til det centrale højland forbliver begrænset og et systematisk førstehåndskendskab til rapporterne er umulig. Ikke desto mindre blev der i 2002 gennemført to lokale trojka-missioner til det centrale højland med Kommissionens deltagelse, senest i november 2002.

Efter den seneste trojka-mission til det centrale højland i november 2002 har Kommissionen i nært samarbejde med medlemsstaterne fremsat forslag til at mildne nogle af de grundlæggende årsager til konflikten mellem regeringen og de fattige etniske minoriteter i det centrale højland. Regeringen i er enig i, at en undersøgelsesdelegation fra Kommissionen bør besøge området i løbet af de kommende måneder.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/4 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/4

---

(2004/C 88 E/0004)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0084/03

af Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) til Kommissionen

(23. januar 2003)

Om:   EU's politik over for Marokko

Er Kommissionen under henvisning til, at Andalusien er en af de regioner i EU, der har den største ledighed, klar over, at alle de forhandlinger af enhver art, som har været ført med Marokko de seneste år — det være sig inden for landbrug, fiskeri, diplomatiske forbindelser, indvandringsspørgsmål eller narkotikahandel — på en eller anden måde berører Andalusien direkte enten på økonomisk eller socialt plan, eller hvad angår regionens image udadtil?

Anser Kommissionen det ikke for påkrævet, at EU i disse konkrete tilfælde hører eller i det mindste gør sig bekendt med de andalusiske myndigheders eller lokalregeringens holdning til disse forhandlinger?

Har Kommissionen kendskab til det politiske landskab i Andalusien? Er den orienteret om de vedvarende sammenstød mellem lokalregeringen og den statslige regering i Spanien? Er den klar over, at mange af dens afgørelser øger den politiske kløft mellem myndighederne på disse to niveauer, og at dette allerede har direkte, uheldige følger for udviklingen og økonomien i Andalusien?

Mener Kommissionen ikke, at mange af dens afgørelser indvirker negativt på udviklingen i en af de regioner, der har den største ledighed i EU?

Kommissionen anmodes om ikke at afgive et svar baseret på, at EU ikke har beføjelser på disse områder, og at forbindelserne mellem en stat og dennes regioner henhører under de enkelte medlemsstaters kompetenceområde. Syv en halv millioner andalusere — og EU-borgere — er trætte af, at EU's landbrugs-og fiskeriforhandlingerne med Marokko altid sker på deres bekostning.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

(26. februar 2003)

Kommissionen beklager det ærede medlems fejlagtige opfattelse af situationen og vil gerne delagtiggøre ham i følgende overvejelser:

| — | Forhandlingerne om fiskeri og landbrug med et hvilket som helst tredjeland ledes af Kommissionen på grundlag af et mandat, som medlemsstaterne har givet den via Rådet. Medlemsstaterne underrettes jævnligt om udviklingen i forhandlingerne og forventes at tilslutte sig de endelige resultater. I alle de forhandlinger, der har været ført tidligere, eller der føres for tiden, har Spanien forsvaret og forsvarer stadig Andalusiens interesser. |
| --- | --- |

—

Forhandlingerne om fiskeri og landbrug med et hvilket som helst tredjeland ledes af Kommissionen på grundlag af et mandat, som medlemsstaterne har givet den via Rådet. Medlemsstaterne underrettes jævnligt om udviklingen i forhandlingerne og forventes at tilslutte sig de endelige resultater. I alle de forhandlinger, der har været ført tidligere, eller der føres for tiden, har Spanien forsvaret og forsvarer stadig Andalusiens interesser.

| — | Inden for rammerne af de beføjelser, der er nedfældet i traktaterne, har Kommissionen som en af sine vigtigste prioriteringer beskyttelsen af alle EU-borgeres, producenters så vel som forbrugeres interesser. |
| --- | --- |

—

Inden for rammerne af de beføjelser, der er nedfældet i traktaterne, har Kommissionen som en af sine vigtigste prioriteringer beskyttelsen af alle EU-borgeres, producenters så vel som forbrugeres interesser.

| — | Da EU er Marokkos vigtigste partner hvad angår handel, investeringer og støtte, er mulighederne for investeringer og handel øget i de seneste år takket være den associeringsaftale, der har været i kraft siden marts 2000. |
| --- | --- |

—

Da EU er Marokkos vigtigste partner hvad angår handel, investeringer og støtte, er mulighederne for investeringer og handel øget i de seneste år takket være den associeringsaftale, der har været i kraft siden marts 2000.

| — | De glimrende forbindelser mellem EU og Marokko vedrører et bredere spektrum af områder, som gør det muligt for EU at drøfte bl.a. migrationsspørgsmål, især spørgsmålet om den illegale migration, som er et emne af stor vigtighed for Andalusien. |
| --- | --- |

—

De glimrende forbindelser mellem EU og Marokko vedrører et bredere spektrum af områder, som gør det muligt for EU at drøfte bl.a. migrationsspørgsmål, især spørgsmålet om den illegale migration, som er et emne af stor vigtighed for Andalusien.

| — | På grund af sin økonomiske situation er Andalusien en af de største modtagere af midler fra EU's strukturfonde, herunder Interreg-midler, da regionen er en ydre grænseregion i EU. |
| --- | --- |

—

På grund af sin økonomiske situation er Andalusien en af de største modtagere af midler fra EU's strukturfonde, herunder Interreg-midler, da regionen er en ydre grænseregion i EU.

Kommissionen håber, at ovennævnte argumenter vil kunne bidrage til at forsikre folk i Andalusien om, at EU tager fuldt hensyn til deres interesser

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/5 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/5

---

(2004/C 88 E/0005)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0086/03

af Roger Helmer (PPE-DE) til Kommissionen

(28. januar 2003)

Om:   Mord på børn i Honduras

Kan Kommissionen oplyse, hvilke foranstaltninger den eventuelt kan træffe med hensyn til mord på børn i Honduras? Ifølge foruroligende beretninger skulle 64 honduranske børn og unge mennesker under 23 være blevet myrdet i december måned 2002.

Kan Kommissionen oplyse, hvilken hjælp den har ydet eller kan yde, og hvilke praktiske foranstaltninger den tager eller har taget for at standse de vilkårlige mord på børn og unge mennesker over hele landet, idet der er bevis på, at den honduranske regering ikke har været i stand til at beskytte nationens børn trods dens løfter om at gøre det?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/5 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/5

---

(2004/C 88 E/0006)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0097/03

af Phillip Whitehead (PSE) til Kommissionen

(28. januar 2003)

Om:   Gadebørns rettigheder i Honduras og Guatemala

På trods af bred international fordømmelse lever gadebørn i Honduras og Guatemala fortsat i angst for forfølgelse. Siden januar 1998 er mindst 1 450 unge mennesker blevet myrdet i Honduras, 47 heraf alene i oktober 2002. Femten mordsager, der involverer politimænd, er blevet overdraget til den særlige undersøgelsesenhed, som Honduras' minister for offentlig sikkerhed oprettede i september. Mig bekendt er der ikke afsagt dom i nogen af de 15 sager.

Kan Kommissionen oplyse, hvordan EU støtter myndighederne i Honduras og Guatemala og private aktører med uddannelsesprojekter, boligprogrammer og faglig uddannelse for gadebørn for at hjælpe dem med at blive integreret i samfundet? Hvordan forsøger man at hjælpe myndighederne med at bringe de ansvarlige for mord på og forfølgelse af gadebørn for retten? Har Kommissionen overvejet at lægge pres på myndighederne for at få dem til at indse, at det er vigtigt med kampagner for at øge tolerancen i samfundet generelt?

Samlet svar

afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

på skriftlige forespørgsler E-0086/03 og E-0097/03

(20. februar 2003)

Den udbredte kriminalitet giver stadig anledning til dyb bekymring, selv om den honduranske regering alvorligt bestræber sig på at tage alle mulige midler i anvendelse for at komme problemet til livs. Problemet skyldes udbredt fattigdom og mangel på muligheder for de yngre generationer. Mange af drabene på børn og unge menes at blive begået under sammenstød mellem bander. I visse rapporter anklages sikkerhedsfolk imidlertid for at være involveret i visse drab på børn og unge, selv om det er fundet godtgjort, at de pågældende ikke handler efter ordre fra staten, og at drabene på gadebørn ikke er udtryk for nogen statslig politik.

For at løse dette problem yder Kommissionen støtte til det arbejde, der udføres af relevante uafhængige organer i Honduras, som foretager undersøgelser vedrørende de sikkerhedsfolk, der hævdes at være involveret i drabene på børn og unge, og til de politikker, som har til formål at nedbringe fattigdommen blandt unge og afhjælpe disses udsatte stilling ved forbedring af mulighederne på uddannelses-, sundheds-og beskæftigelsesområdet.

Kommissionen har omhyggeligt studeret rapporten fra De Forenede Nationers særlige rapportør Asma Jahangir og tilslutter sig som helhed dens konklusioner, selv om Kommissionen ikke er overbevist om, at oprettelsen af et særligt ombudsmandsembede for børn, således som det er foreslået i FN-rapporten, bør prioriteres særlig højt. Det ville måske give et bedre resultat at tillægge den honduranske menneskerettighedskommissær, der under de nuværende vilkår er kompetent på området, øget kompetence på områderne menneskelige ressourcer og uddannelse. En oprettelse af et særligt embedsmandsembede begrænse de beføjelser, som den honduranske menneskerettighedskommissær har, og som det har været meget vanskeligt at opnå i et ungt demokrati som det honduranske.

Kommissionen søger via en række programmer at nedbringe fattigdommen, navnlig for udsatte grupper, ved at bistå regeringen med at gennemføre en særlig strategi for fattigdomsbekæmpelse (PRSP). Ud over en lang række programmer, som tager sigte på at forbedre den sociale infrastruktur (lægecentre, skoler, huse, vand og kloakering) og miljøet, er et særprogram på 28 mio. EUR til fremme af reformen inden for sekundær uddannelse under forberedelse i tæt samarbejde med Den Interamerikanske Udviklingsbank.

For Guatemalas vedkommende er Kommissionen vidende om vilkårene for vanrøgtede børn og om den tiltagende bølge af vold og overgreb i dette land. I overensstemmelse med den beslutning om menneskerettighederne i Guatemala, som Europa-Parlamentet vedtog i april 2002, bestræber Kommissionen sig på at anvende de forskellige mekanismer, der står til dens rådighed, til at påvirke denne situation.

Kommissionen og medlemsstaterne fører en fortløbende dialog med den guatemalanske regering og repræsentanter for civilsamfundet om betydningen af at fremme levevilkårene for alle guatemalanere på grundlag af en fuldstændig gennemførelse af de fredsaftaler, der blev indgået i 1996. Inden for denne ramme ansporer Kommission bestandig de lokale offentlige institutioner til at modvirke og undersøge alle krænkelser af menneskerettighederne eller angreb på menneskerettighedsaktivister.

Kommissionen har støttet konkrete samarbejdsaktioner til fordel for børn og deres familier på områder såsom sundhed, uddannelse, bekæmpelse af narkotika og øget hensyntagen til kønsaspektet. Kommissionen har også opnået gode resultater med en række særlige initiativer til støtte for unge og gadebørn, som er gennemført af lokale ikke-statslige organisationer.

Desuden ansporer Kommissionen inden for rammerne af det samarbejde, der er indført ved fredsaftalerne, de guatemalanske myndigheder, det nationale politi og retsvæsenet til at forhindre alle overgreb på retsstaten. Dette program vil i de kommende måneder blive suppleret med et særligt initiativ, som har til formål at styrke retssystemet.

Endelig er Guatemala et målområde for Latinamerika under »EU's initiativ for menneskerettigheder og demokrati« (EIHRD) for perioden 2002-2004.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/6 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/6

---

(2004/C 88 E/0007)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0238/03

af Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) til Kommissionen

(4. februar 2003)

Om:   Afklaring af den nordiske dimensions status i budgettet

I sit svar på forespørgsel E-3670/01 (1) fastslog medlem af Kommissionen, Chris Patten følgende: »Kommissionen er som hovedregel modstander af, at der oprettes små tematiske eller specielle budgetposter, der gør det vanskeligere at forvalte EU-budgettet effektivt.«

Under henvisning til ovenstående udtalelse vil jer gerne bede Kommissionen om at præcisere en række forhold. Er den nordiske dimension således efter Kommissionens opfattelse tematisk? Vil den ud fra denne fortolkning også betragte MEDA-programmet som tematisk? Er den nordiske dimension og MEDA ikke ensartede EU-programmer?

Hvad forstår Kommissionen ved en effektiv forvaltning af EU-budgettet? Forekommer der ikke netop misbrug på de vidtfavnende budgetposter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(3. marts 2003)

Den nordlige dimension er et vigtigt politisk initiativ, som har Kommissionens fulde støtte. Siden det blev lanceret, som besluttet af Det Europæiske Råd i Feira (juni 2000), har det stået klart, at den nordlige dimension skulle bygge på politisk dialog og koordination af EF-instrumenter. Den nordlige dimension kan derfor ikke sammenlignes med fuldstændigt forskellige rammer for EF-tiltag som f.eks. Meda-programmet.

Etableringen af en budgetpost for den nordlige dimension ville ikke være kohærent med de grundliggende kendetegn ved initiativet, som finansieres og fortsat vil blive finansieret over eksisterende EF-programmer. Dette grundprincip blev bekræftet både under ministermødet for den nordlige dimension, der fandt sted den 21. oktober 2002, og af Rådet (almindelige anliggender) på mødet den 22. oktober 2002. Retningslinjerne for den nye handlingsplan for den nordlige dimension, der er blevet godkendt af udenrigsministrene for medlemsstaterne og for de syv partnerlande (Den Russiske Føderation, Estland, Litauen, Letland, Polen, Norge og Island) og efterfølgende bekræftet af Rådet, indeholder ikke forslag om nogen ændringer af denne finansieringsmekanisme.

Initiativer under den nordlige dimension har siden 2000 modtaget betydelige midler fra Tacis-programmet for så vidt angår foranstaltninger i Rusland, fra programmerne Phare, Ispa og Sapard for kandidatlandenes vedkommende og fra Interreg i de berørte medlemsstater. For eksempel anvendes budgetposten (B7-521) for grænseoverskridende samarbejde fortrinsvis i forbindelse med den nordlige dimension; den underordnede post for Østersøen (B7-5211) tager udelukkende sigte på området for den nordlige dimension. Desuden har Kommissionen aktivt deltaget i oprettelsen af innovative finansieringsordninger som f.eks. miljøpartnerskaber under den nordlige dimension, som Kommissionen har ydet 50 mio. EUR til over en periode på tre år.

Den nylige 2002-årsrapport om gennemførelsen af handlingsplanen for den nordlige dimension (2) giver et godt overblik over de mange forskellige aktiviteter, der gennemføres inden for rammerne af den nordlige dimension. Kommissionen er overbevist om, at det ikke ville være muligt at yde en så betydelig støtte på så mange forskellige områder, hvis der kun fandtes en enkelt budgetpost for den nordlige dimension.

---

(1)  EFT C 301 E af 5.12.2002, s. 19.

(2)  SEK(2002)1296.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/7 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/7

---

(2004/C 88 E/0008)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0258/03

af Bob van den Bos (ELDR) til Kommissionen

(5. februar 2003)

Om:   Udvidelsen og udviklingssamarbejde

Udvidelsen af Den Europæiske Union giver mulighed for at øge EU's indflydelse på verdensplan. Efter tiltrædelsen forventes kandidatlandene at deltage i EU's udviklingssamarbejde. Men ifølge Trialog's policy paper (om udviklingssamarbejde i forbindelse med udvidelsen af EU, anden udgave) fra november 2002 har kandidatlandene endnu ikke modtaget officielle retningslinjer om udviklingssamarbejde. Derfor er deres rolle inden for EU's udviklingssamarbejde stadig uklar. Desuden har de fleste kandidatlande meget lidt erfaring med at yde udviklingsbistand. Nogle af dem har end ikke en national udviklingspolitik eller -ordning.

| 1. | Hvilke konkrete foranstaltninger har Kommissionen truffet med henblik på at forberede kandidatlandene på EU's udviklingspolitik? Hvilke vil den træffe fremover? |
| --- | --- |

1.

Hvilke konkrete foranstaltninger har Kommissionen truffet med henblik på at forberede kandidatlandene på EU's udviklingspolitik? Hvilke vil den træffe fremover?

| 2. | Hvilke kriterier har Kommissionen anvendt til at måle kandidatlandenes fremskridt i forbindelse med udviklingsspørgsmål? |
| --- | --- |

2.

Hvilke kriterier har Kommissionen anvendt til at måle kandidatlandenes fremskridt i forbindelse med udviklingsspørgsmål?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(7. marts 2003)

I forbindelse med forberedelserne til medlemsskab er de tiltrædende lande blevet indgående informeret om EU-retten, herunder EU's udviklingssamarbejde. Ud over screeningprocessen har de tiltrædende lande også deltaget i en række bilaterale og multilaterale møder, hvor man har drøftet forskellige aspekter af EU's udviklingssamarbejde. Kommissionen organiserede bl.a. et seminar i juli 2002, som udelukkende drejede sig om at forklare de forskellige aspekter af EU's udviklingssamarbejde for de tiltrædende lande samt udveksle erfaringer og knowhow mellem de nuværende og kommende medlemsstater.

Kommissionen har i de seneste måneder indledt en mere systematisk behandling af udvidelsens praktiske følger for EU's udviklings- og samarbejdspolitik. Medlemmet af Kommissionen med ansvar for udvikling foretog en rejse til Prag i december 2002 med sigte på at øge den offentlige bevidsthed i de tiltrædende lande om udviklingsaspekterne ved udvidelsen, og han vil efter planen deltage i en ministerkonference i Berlin i april 2003. Generaldirektoratet for Udvikling har deltaget i adskillige seminarer i de tiltrædende lande (Slovenien, Polen og Tjekkiet) om EU's udviklingspolitik. Han vil deltage i et seminar om udvikling og udvidelse i København i marts 2003. Kommissionen deltager også aktivt i workshops og seminarer, der specifikt drejer sig om udviklingsspørgsmål (Bonn, Wien).

EU-medlemsstaternes generaldirektører for udvikling har sat spørgsmålet på dagsordenen for deres uformelle møder, og der blev i februar 2003 afholdt et møde udelukkende om udvidelsen.

I perioden fra afslutningen af tiltrædelsesforhandlingerne til datoen for tiltrædelsen vil Kommissionen følge de tiltrædende lande mere intensivt for at sikre, at landenes lovgivning og praksis bringes på linje med EU-niveauet. Landenes bestræbelser på at forberede sig på at deltage i EU's udviklingssamarbejde vil blive evalueret i denne kontekst. Med henblik herpå må de tiltrædende lande sikre, at de har den administrative kapacitet til at deltage i udformningen af udviklingssamarbejdet og er i stand til at bidrage økonomisk til Den Europæiske Udviklingsfond.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/8 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/8

---

(2004/C 88 E/0009)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0278/03

af Gianfranco Dell'Alba (NI) til Kommissionen

(7. februar 2003)

Om:   Uregelmæssigheder i valgprocessen i Cambodja

Er Kommissionen klar over, at den igangværende vælgerregistrering i Cambodja er præget af mangler og uregelmæssigheder, som, hvis de ikke afhjælpes i tide, vil fordreje det cambodjanske folks vilje, som parlamentsvalget den 27. juli 2003 skulle afspejle, og navnlig, at:

| — | diskriminerende foranstaltninger og praksis på kommunalt plan forhindrer ca. 1,5 mio. borgere (ud af 6,8 mio. berettigede vælgere) i at blive registreret, med det resultat, at de berøves deres ret til at stemme på valgdagen; |
| --- | --- |

—

diskriminerende foranstaltninger og praksis på kommunalt plan forhindrer ca. 1,5 mio. borgere (ud af 6,8 mio. berettigede vælgere) i at blive registreret, med det resultat, at de berøves deres ret til at stemme på valgdagen;

| — | disse diskriminerende foranstaltninger og denne diskriminerende praksis omfatter vanskeligheder for buddhistiske munke med at blive registreret, overdrevent strenge krav vedrørende bevis for bopæl og/eller statsborgerskab, som mange borgere ikke kan opfylde, tidsfrister på 3-5 dage for borgere til at blive registreret i mange landsbyer, bureaukrati, apati eller administrativ chikane fra de lokale myndigheders side med det resultat, at registreringen forhales eller hindres samt indskrænkninger vedrørende vælgeroplysninger og -orienteringsprogrammer, som skal tilskynde borgerne til at vælge. |
| --- | --- |

—

disse diskriminerende foranstaltninger og denne diskriminerende praksis omfatter vanskeligheder for buddhistiske munke med at blive registreret, overdrevent strenge krav vedrørende bevis for bopæl og/eller statsborgerskab, som mange borgere ikke kan opfylde, tidsfrister på 3-5 dage for borgere til at blive registreret i mange landsbyer, bureaukrati, apati eller administrativ chikane fra de lokale myndigheders side med det resultat, at registreringen forhales eller hindres samt indskrænkninger vedrørende vælgeroplysninger og -orienteringsprogrammer, som skal tilskynde borgerne til at vælge.

Desuden har det regerende forhenværende kommunistparti opstillet hele valgmaskineriet uden at rådføre sig med civilsamfundet og oppositionen, som er repræsenteret i parlamentet.

Eftersom Den Europæiske Union spiller en afgørende rolle med hensyn til at yde finansiel og teknisk bistand til tilrettelæggelsen af ovennævnte valg, og eftersom diskriminerende foranstaltninger og praksis af denne art ikke er acceptable i henhold til internationale demokratiske normer, anmodes Kommissionen om at besvare følgende:

| 1. | Hvilke initiativer har Kommissionen vedtaget, eller skal den til at vedtage, for at sikre hele valgprocessens regelmæssighed samt retfærdige valgresultater? |
| --- | --- |

1.

Hvilke initiativer har Kommissionen vedtaget, eller skal den til at vedtage, for at sikre hele valgprocessens regelmæssighed samt retfærdige valgresultater?

| 2. | Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen træffe for at forhindre en strategi, hvis formål er at på forhånd at sikre det kommende valgs resultater? |
| --- | --- |

2.

Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen træffe for at forhindre en strategi, hvis formål er at på forhånd at sikre det kommende valgs resultater?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(4. marts 2003)

Kommissionen følger valgforberedelserne i Cambodja med stor opmærksomhed, herunder også registreringen af vælgere, og den har taget en række initiativer til støtte for denne proces.

Kommissionen yder for det første teknisk bistand til det nationale valgudvalg vedrørende oplæring og borger/vælgeruddannelse samt PR-virksomhed og kommunikation. Formålet med bistanden er at øge gennemsigtigheden i valgprocessen og at forbedre informationen til vælgerne. Eksperter har ydet valgudvalget effektiv støtte, ikke mindst gennem oplæring, rådgivning om nye regler og pressekommunikéer.

For det andet besluttede Kommissionen som svar på en opfordring fra Cambodjas regering til internationale organisationer om at sende repræsentanter som observatører til det kommende parlamentsvalg den 27. juli 2003 at sende en valgundersøgelsesgruppe med flere valgeksperter, der skulle indhente faktuelle oplysninger, som kunne være til hjælp, når der skulle træffes beslutning om, hvorvidt og hvordan man kunne støtte valgprocessen og navnlig om det ville være nyttigt, tilrådeligt og muligt at sende en EU-valgobservationsgruppe. Undersøgelsesgruppen besøgte landet fra 27. januar 2003 til 4. februar 2003 og mødtes med EU's delegationsledere i Phnom Penh, repræsentanter fra statslige institutioner, valgmyndigheder, konstitutionsrådet, politiske partier, civilsamfundet, medierne, bilaterale ambassader og internationale organisationer. På baggrund af gruppens resultater vil Kommissionen gerne fremhæve visse resultater som svar på de særlige problemer, det ærede medlem rejser i sin forespørgsel.

Valgundersøgelsesgruppen modtog flere påstande om, at diskriminerende foranstaltninger og praksis på kommunalt niveau hindrer omkring 1-1,5 millioner borgere i at blive registreret. Det bør dog understreges, at den nye valglov indeholder strenge krav i et forsøg på at hindre registrering af ikke-berettigede vælgere. Bestemmelserne gennemføres imidlertid ikke på en ensartet måde i praksis, hvilket har givet anledning til påstande om politisk partiskhed. Gruppen modtog dog på dette stadium ikke noget klart bevis for, at der skulle foreligge et mønster for planlagte og udbredte afslag af politiske grunde, selv om der blev konstateret mangler i flere kommuner.

For at afhjælpe denne situation og opnå det højst mulige antal stemmeberettigede gav det nationale valgudvalg den 11. februar 2003 meddelelse om, at fristen for vælgerregistrering ville blive forlænget med 2-5 dage i kommuner, hvor man havde en fornemmelse af, at tallene var for lave i forhold til det forventede antal stemmeberettigede. Den 11. februar 2003 var der blevet registreret yderligere 900 000 vælgere på listerne. Det bør være en særlig opgave at sikre, at listerne er nøjagtige, og at alle stemmeberettigede vælgere er blevet opført på dem. Man kender imidlertid ikke det præcise antal stemmeberettigede, idet tallet 6,5-6,8 millioner stemmeberettigede vælgere er baseret på demografiske prognoser på grundlag af folkeoptællingen i 1998.

Lovbestemmelserne vedrørende sammensætningen af det nationale valgudvalg er blevet anfægtet fra mange sider, idet det hverken er sammensat fra flere partier eller er et fuldstændigt uafhængigt organ. Undersøgelsesgruppen konstaterede imidlertid, at valgudvalget traf omfattende foranstaltninger på centralt niveau for at skabe større gennemsigtighed og tillid til dets arbejde via månedlige rundbordssamtaler og konsultationer om udkast til regler og valgforberedelse med politiske partier, ikke-statslige organisationer, medierepræsentanter og donorer. Det er op til valgudvalget at sikre, at alle valgprocedurer bliver gennemført på en korrekt og åben måde af alle, der er involveret i forvaltningen af valgprocessen. Kommissionens delegation i Cambodja såvel som medlemsstater, der er repræsenteret i Phnom Penh, deltager aktivt i valgudvalgets konsultationer med det formål at sikre, at valget kommer til at foregå så retfærdigt og åbent som muligt.

Kommissionen overvejer nu, om EU skal sende en valgobservationsgruppe som opfølgning efter valgundersøgelsesgruppen.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/10

---

(2004/C 88 E/0010)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0325/03

af Marco Pannella (NI) til Kommissionen

(5. februar 2003)

Om:   Stadig alvorligere krænkelser af montagnardernes (befolkningen i Vietnams højland) menneskerettigheder

Den 18. december offentliggjorde Amnesty International rapporten »Socialist Republic of Viet Nam/Kingdom of Cambodia: No sanctuary: The plight of the Montagnard minority«, og den 23. januar 2003 offentliggjorde Human Rights Watch et »Briefing Paper« med titlen »New Assault on Rights in Vietnam's Central Highlands — Crackdown on Indigenous Montagnards intensifies«.

I løbet af de seneste uger er følgende personer blevet arresteret, uden at der er angivet nogen grund:

| — | den 21. december: Y-Cun Hdok, født i 1966, og H'Lem Nie, født i 1968, og den 23. december: Y-Dhiam Buon Krong og Y-Nol Adrong, fra landsbyen Buon Cue |
| --- | --- |

—

den 21. december: Y-Cun Hdok, født i 1966, og H'Lem Nie, født i 1968, og den 23. december: Y-Dhiam Buon Krong og Y-Nol Adrong, fra landsbyen Buon Cue

| — | den 24. december: Y-Blon Hdok, født i 1964, og Buon Kla og Y-Trao Bion Ya, født i 1969, fra landsbyen Buon Buor |
| --- | --- |

—

den 24. december: Y-Blon Hdok, født i 1964, og Buon Kla og Y-Trao Bion Ya, født i 1969, fra landsbyen Buon Buor

| — | den 11. januar Rac og Hom, fra landsbyen Plei Klan |
| --- | --- |

—

den 11. januar Rac og Hom, fra landsbyen Plei Klan

| — | den 12. januar Hing a Plei Ko og Hnit, fra landsbyen Plei Mor |
| --- | --- |

—

den 12. januar Hing a Plei Ko og Hnit, fra landsbyen Plei Mor

| — | Den 24. januar Y-Groh Adrong, født i 1960, og den 26. januar Y-Dham Buon Ya, født i 1960, fra landsbyen Buon Hdok. |
| --- | --- |

—

Den 24. januar Y-Groh Adrong, født i 1960, og den 26. januar Y-Dham Buon Ya, født i 1960, fra landsbyen Buon Hdok.

Vietnam har ikke rettet sig efter opfordringerne fra FN's Menneskerettighedskommission af 27. juli 2002.

Kommissionen har i forbindelse med tidligere forespørgsler, hvor der blev klaget over specifikke sager, altid udtalt,

| — | at den på intet tidspunkt har været i stand til at indhente troværdige oplysninger, men at den bestræbte sig på at undersøge sagerne gennem alle til rådighed stående kanaler, ligesom den i svaret på forespørgsel E-2845/02 (1) har udtalt, |
| --- | --- |

—

at den på intet tidspunkt har været i stand til at indhente troværdige oplysninger, men at den bestræbte sig på at undersøge sagerne gennem alle til rådighed stående kanaler, ligesom den i svaret på forespørgsel E-2845/02 (1) har udtalt,

| — | at »overholdelsen af menneskerettighederne og de demokratiske principper« ligger til grund for den samarbejdsaftale mellem EU og Vietnam, som blev undertegnet i 1995. |
| --- | --- |

—

at »overholdelsen af menneskerettighederne og de demokratiske principper« ligger til grund for den samarbejdsaftale mellem EU og Vietnam, som blev undertegnet i 1995.

Har Kommissionen på denne baggrund gennem alle de til rådighed stående kanaler, som den omtaler, anmodet om eller agter den at anmode om oplysninger vedrørende de specifikke tilfælde, der er klaget over til de ansvarlige vietnamesiske myndigheder, som den står i konstant forbindelse med i kraft af samarbejdsaftalen?

Da samarbejdsaftalen ikke er blevet opsagt, mener Kommissionen da, at Vietnam er et land, som overholder menneskerettighederne og de demokratiske rettigheder, eller hvilke bevæggrunde har den til ikke at opsige samarbejdsaftalen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(26. februar 2003)

Henvisningen til respekten for menneskerettigheder og demokratiske principper i artikel 1 i samarbejdsaftalen mellem EU og Vietnam udgør rammerne for Kommissionens menneskerettighedsdialog med den vietnamesiske regering. Kommissionens politik over for Vietnam er at opmuntre og støtte fremskridt for menneskerettigheder og demokrati og gøre opmærksom på misbrug eller en tydelig forværring af situationen. Kommissionen har et nært samarbejde med medlemsstaterne på møderne i EU's gruppe om menneskerettigheder og deltager i trojkamøder med den vietnamesiske regering samt ad hoc-missioner og i fælles erklæringer fra EU.

Kommissionen og medlemsstaterne har gentagne gange opfordret Vietnams regering til at øge respekten for politiske og religiøse friheder samt de økonomiske og sociale friheder. Anmodningen er for nylig blevet fremsat i den fælles erklæring på mødet i den rådgivende gruppe i Hanoi i december 2002.

Den vietnamesiske forfatning garanterer tros- og religionsfrihed. Den vietnamesiske regering anerkender officielt seks religioner — en buddhistisk organisation, den centrale buddhistiske kirke i Vietnam, den katolske kirke, to protestantiske kirkeorganisationer, islam, Hoa Hao-buddhisme og Cao-daism. I artikel 70 i den vietnamesiske forfatning erklæres også, at det er forbudt at krænke tros- og religionsfriheden for at drage fordel heraf eller sætte sig op imod loven eller statens politik. Eftersom den vietnamesiske regering stadig betragter religiøse bevægelser som et potentielt middel til modstand og uenighed, anvendes denne bestemmelse ofte for at berettige de mange former for kontrol, begrænsninger, forbud og sanktioner, der begrænser friheden på dette område.

Der modtages regelmæssigt rapporter om systematisk chikane af kristne i Vietnam (særligt af Montagnard-protestanter og Hmong-kristne), og disse er forværret efter opstanden i det centrale højland i februar 2001. Flere rapporter fremhæver sikkerhedsstyrkernes gentagne praksis med at tvinge bjergbefolkningen til at give afkald på deres kristne tro og nævner dødsfald eller mishandlinger i fængslet, skønt myndighederne på det alvorligste nægter dette.

Adgangen til det centrale højland forbliver begrænset, og et systematisk førstehåndskendskab til rapporterne er umuligt. Ikke desto mindre blev der i 2002 gennemført to lokale trojkamissioner til det centrale højland med Kommissionens deltagelse, senest i november 2002. Efter den seneste trojkamission til det centrale højland har Kommissionen i nært samarbejde med medlemsstaterne tilbudt den vietnamesiske regering sin støtte, — inden for rammerne af sit samarbejdsprogram — til eventuelle aktiviteter, herunder bl.a. for de etniske minoriteter, for at begrænse fattigdommen i det centrale højland og således beskæftige sig med nogle af de grundlæggende årsager til problemerne i dette område. Ved udgangen af 2003 erklærede den vietnamesiske regering sig enig i, at en undersøgelsesdelegation fra Kommissionen burde besøge området i løbet af de kommende uger.

Kommissionen og medlemsstaterne vil fortsat nøje følge menneskerettighedssituationen i Vietnam. En afgørelse om egnede aktioner vil blive truffet inden længe.

---

(1)  EUT C 192 E af 14.8.2003, s. 81.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/11

---

(2004/C 88 E/0011)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0356/03

af Bill Newton Dunn (ELDR) og Baroness Sarah Ludford (ELDR) til Kommissionen

(12. februar 2003)

Om:   Menneskerettighedskrænkelser i Honduras

Som Kommissionen ved, sker der fortsat krænkelser af menneskerettighederne i Honduras, navnlig i form af hyppige mord på gadebørn.

Har Kommissionen

| 1. | fremsat sine synspunkter herom over for Honduras' regering? |
| --- | --- |

1.

fremsat sine synspunkter herom over for Honduras' regering?

| 2. | andre planer om at forsøge at forbedre denne forfærdelige situation? |
| --- | --- |

2.

andre planer om at forsøge at forbedre denne forfærdelige situation?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

(28. februar 2003)

Kommissionen henviser de ærede medlemmer til det fælles svar på spørgsmål E-0086/03 fra Roger Helmer og spørgsmål E-0097/03 fra Philip Whitehead om samme emne (1).

---

(1)  Se side 5.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/12 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/12

---

(2004/C 88 E/0012)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0434/03

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(18. februar 2003)

Om:   Sterilisering af unge Roma-kvinder i Slovakiet på grundlag af vildledende informationer eller uden de pågældendes samtykke

| 1. | Har Kommissionen kendskab til redegørelserne fra de slovakiske kvinder Magda Kandráèová og Sonja Pokutová i det nederlandske fjernsynsprogram Netwerk (TV 1, den 4. februar 2003, www.netwerk.tv), ifølge hvilke unge mødre fra Roma-samfundet får fjernet livmoderen efter komplikationer ved en fødsel eller bliver steriliseret uden deres medviden, eller efter at de pludselig under fødslen har fået en hurtig besked om, at det er nødvendigt med et medicinsk indgreb, som fører til deres tvungne uovervejede samtykke? |
| --- | --- |

1.

Har Kommissionen kendskab til redegørelserne fra de slovakiske kvinder Magda Kandráèová og Sonja Pokutová i det nederlandske fjernsynsprogram Netwerk (TV 1, den 4. februar 2003, www.netwerk.tv), ifølge hvilke unge mødre fra Roma-samfundet får fjernet livmoderen efter komplikationer ved en fødsel eller bliver steriliseret uden deres medviden, eller efter at de pludselig under fødslen har fået en hurtig besked om, at det er nødvendigt med et medicinsk indgreb, som fører til deres tvungne uovervejede samtykke?

| 2. | Taler meddelelserne fra sygehusdirektøren i Spišska Nova Ves sandt, ifølge hvilke Roma-kvinderne selv ønsker, at de adskilles fra andre slovakiske kvinder på sygehuset, og at det ifølge den slovakiske lov er tilladt, at kvinder umiddelbart efter kejserskridt nummer to får fjernet livmoderen, eftersom det skulle være godt for de pågældende kvinder? |
| --- | --- |

2.

Taler meddelelserne fra sygehusdirektøren i Spišska Nova Ves sandt, ifølge hvilke Roma-kvinderne selv ønsker, at de adskilles fra andre slovakiske kvinder på sygehuset, og at det ifølge den slovakiske lov er tilladt, at kvinder umiddelbart efter kejserskridt nummer to får fjernet livmoderen, eftersom det skulle være godt for de pågældende kvinder?

| 3. | Har Kommissionen kendskab til beretninger om, som bekræftes af menneskerettighedsorganisationen Poradna, at det af interviews med 230 Roma-kvinder fremgik, at 140 af dem var blevet vildledt på denne måde, og at sådanne uønskede indgreb især finder sted hos unge kvinder, som har fået deres første eller andet barn, og at man derfor kan antage, at det først og fremmest drejer sig om en foranstaltning, som tager sigte på at holde antallet af en befolkningsgruppe så lavt som muligt, som ikke er særlig afholdt af mange andre indbyggere? |
| --- | --- |

3.

Har Kommissionen kendskab til beretninger om, som bekræftes af menneskerettighedsorganisationen Poradna, at det af interviews med 230 Roma-kvinder fremgik, at 140 af dem var blevet vildledt på denne måde, og at sådanne uønskede indgreb især finder sted hos unge kvinder, som har fået deres første eller andet barn, og at man derfor kan antage, at det først og fremmest drejer sig om en foranstaltning, som tager sigte på at holde antallet af en befolkningsgruppe så lavt som muligt, som ikke er særlig afholdt af mange andre indbyggere?

| 4. | Er der her tale om en fortsættelse af de fremgangsmåder, der er blevet udviklet under diktaturerne i 1938-1945 og i 1948-1989, som også uden noget særligt retsgrundlag lever videre i lægernes bevidsthed? |
| --- | --- |

4.

Er der her tale om en fortsættelse af de fremgangsmåder, der er blevet udviklet under diktaturerne i 1938-1945 og i 1948-1989, som også uden noget særligt retsgrundlag lever videre i lægernes bevidsthed?

| 5. | Hvad gør Kommissionen for at sikre, at det slovakiske retssystem forfølger de personer, som overtræder loven, og at der foretages eventuelle nødvendige lovændringer i Slovakiet, at tvungen sterilisering hurtigst muligt bringes til ophør, og at sådanne fremgangsmåder aldrig mere finder sted efter Slovakiets tiltrædelse af EU? |
| --- | --- |

5.

Hvad gør Kommissionen for at sikre, at det slovakiske retssystem forfølger de personer, som overtræder loven, og at der foretages eventuelle nødvendige lovændringer i Slovakiet, at tvungen sterilisering hurtigst muligt bringes til ophør, og at sådanne fremgangsmåder aldrig mere finder sted efter Slovakiets tiltrædelse af EU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(13. marts 2003)

Kommissionen er bekendt med de påstande, der for nylig er blevet offentliggjort i en rapport fra »Center for Reproductive Rights« (centret for retten til at få børn), der er en ikke-statslig organisation med sæde i New York. Ifølge disse påstande, der senere er kommet til udtryk i andre udtalelser i medierne, steriliserer læger i det østlige Slovakiet romakvinder, uden at disse har givet deres samtykke, eller efter at de er blevet tvunget til at give det. Rapporten rejser også spørgsmålet om andre menneskerettighedskrænkelser som f.eks. diskriminerende adgang til sundhedsressourcer og -behandling.

Tvangssterilisering af kvinder er strafbart ifølge slovakisk lovgivning.

Kommissionsmedlemmet med ansvar for udvidelsen har øjeblikkeligt rejst dette problem i et brev til den slovakiske premierminister, Mikulas Dzurinda, hvori det understreges, at disse påstande giver anledning til alvorlig bekymring og, hvis de viser sig at være rigtige, repræsenterer et alvorligt brud på menneskerettighederne. Det pågældende kommissionsmedlem har bedt de slovakiske myndigheder om at sætte kraftigt ind på at foretage de nødvendige undersøgelser, rette op på eventuelle diskriminerende forhold og holde Kommissionen underrettet om sagens udvikling.

Kommissionen er blevet informeret om, at den slovakiske vicepremierminister, Pal Csaky, har givet de kompetente myndigheder besked om at iværksætte de nødvendige undersøgelser.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/13 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/13

---

(2004/C 88 E/0013)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0569/03

af Freddy Blak (GUE/NGL) til Kommissionen

(28. februar 2003)

Om:   Godtgørelse af registreringsafgift ved eksport fra Danmark

Den danske stat indførte i 2002 en godtgørelsesordning for registreringsafgifter på motorkøretøjer ved eksport.

I den pågældende lovbekendtgørelse, nr. 977 af 2. december 2002, »Bekendtgørelse af lov om registreringsafgift af motorkøretøjer m.v.«, hedder det i § 7 b, stk. 3, at »i de afgiftsbeløb, der er fastsat efter stk. 2, fratrækkes 15 % af beløbet«.

Men i samme bekendtgørelses § 1 står der, at »der svares afgift af motorkøretøjer, som skal registreres efter færdselsloven (...)«.

DEtte betyder i praksis, at man ved eksport af et motorkøretøj får refunderet 85 % af registreringsafgiften, men ved en eventuel genindførsel skal der svares fuld afgift, hvorved der opstår en forskel på 15 %.

vil Kommissionen svare på, hvordan dette toldlignende system er i overensstemmelse med bestemmelserne om fri bevægelse for varer over grænserne i EU (f.eks. traktatens artikel 23 og 25)?

Supplerende svar afgivet på Kommissionens vegne af Frits Bolkestein

(6. august 2003)

I en meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet, Beskatning af personbiler i EU — handlingsmuligheder på nationalt og fællesskabsniveau, der blev offentliggjort den 9. september 2002 (1), tilskyndede Kommissionen medlemsstaterne til at indføre en ordning for refusion af registreringsafgiften ved salg af brugte biler til en anden medlemsstat eller eksport til et tredjeland. Meddelelsen indeholdt også et forslag om, at der ved beregningen af, hvor stor en del af registreringsafgiften der skal tilbagebetales, bør anvendes samme metode som ved indførsel af brugte biler fra andre medlemsstater.

I juli 2002 indførtes der i dansk lovgivning en refusionsordning for registreringsafgiften på biler, som udføres fra Danmark. I henhold til denne ordning beregnes den del af registreringsafgiften, der skal tilbagebetales, på nøjagtig samme måde som ved registrering af nye biler i Danmark. Afgiften på en ny bil beregnes på grundlag af detailsalgsprisen, inklusive told, moms og avance men eksklusive selve afgiften. Brugte biler beskattes på samme måde, dog således at detailsalgsprisen fastsættes ved en evaluerings-procedure, hvor køretøjet sammenlignes med tilsvarende biler på det danske marked.

Ved udførsel af et registreret køretøj fra Danmark får eksportøren tilbagebetalt 8 5 % af registreringsafgiften beregnet som beskrevet ovenfor. Nedsættelsen på 15 % skyldes at man ikke refunderer den kommercielle avance som skønnes at indgå i køretøjets pris, dvs. prisen inklusive registreringsafgiften.

Det ærede medlem påpeger i sit spørgsmål, at der ved køretøjets udførsel fra Danmark refunderes 85 % af registreringsafgiften, men at der skal svares fuld afgift, når køretøjet genindføres (og genregistreres) i Danmark.

Når et køretøj genindføres til Danmark beregnes registreringsafgiften på et afgiftsgrundlag der bygger på en vurdering af bilens værdi på genindførselstidspunktet. Det bør i denne forbindelse bemærkes, at den registreringsafgift, der skal betales på genindførselstidspunktet, er forskellig fra det beløb, der betaltes ved bilens førsteregistrering i Danmark, som følge af nedskrivningen af dens værdi.

Det vil således sige, at forskellen mellem den afgift, der i første omgang blev refunderet ved udførslen, og den afgift, der i praksis skal betales ved genindførsel, ikke beløber sig til 15 %, eftersom procentdelen skal beregnes på grundlag af et andet beløb.

Når dette er sagt, må det imidlertid også nævnes, at registreringsafgiften som en intern afgift ikke falder ind under EF-traktatens bestemmelser om told og afgifter med tilsvarende virkning (artikel 23-25), men under de fiskale bestemmelser (artikel 90-93).

Det følger af artikel 91 i EF-traktaten, at Danmark ikke er forpligtet til at godtgøre interne afgifter ved udførsel af varer, som har været pålagt afgifter. Medlemsstaterne må blot ikke godtgøre et større afgiftsbeløb ved udførslen, end der oprindelig blev betalt i landet.

Den danske refusionsordning er imidlertid først for nylig trådt i kraft, og spørgsmålet om, hvordan den praktiseres, må belyses ved en senere undersøgelse.

Det kan ydermere gøres gældende, at Kommissionen som anført i ovennævnte meddelelse agter at indføre generelle regler for beregningen af registreringsafgiften på brugte biler, der indføres fra andre medlemsstater. I et forslag herom vil der naturligvis blive taget hensyn til de regler, der gælder for refusion i forbindelse med eksport.

---

(1)  KOM(2002)431 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/14 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/14

---

(2004/C 88 E/0014)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0609/03

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(3. marts 2003)

Om:   EU/Østtimor 1999-2003: Samarbejde, udvikling, menneskerettigheder, bistand o.a.

Kan Kommissionen oplyse:

| — | For så vidt angår årene 1999, 2000, 2001, 2002 og 2003, kan Kommissionen i relation til Østtimor oplyse: |
| --- | --- |

—

For så vidt angår årene 1999, 2000, 2001, 2002 og 2003, kan Kommissionen i relation til Østtimor oplyse:

| — | Hvilke programmer har Kommissionen afviklet eller afvikler den i forhold til dette land? |
| --- | --- |

—

Hvilke programmer har Kommissionen afviklet eller afvikler den i forhold til dette land?

| — | Hvor store pengebeløb er afsat til dem? Hvad er den planlagte varighed for hvert af disse programmer? |
| --- | --- |

—

Hvor store pengebeløb er afsat til dem? Hvad er den planlagte varighed for hvert af disse programmer?

| — | Hvilke resultater er der opnået med disse programmer, og hvilken evaluering har der været af deres succes eller fiasko? |
| --- | --- |

—

Hvilke resultater er der opnået med disse programmer, og hvilken evaluering har der været af deres succes eller fiasko?

| — | Hvad er det for udviklinger, der i særlig grad kendetegner hvert enkelt af dem? |
| --- | --- |

—

Hvad er det for udviklinger, der i særlig grad kendetegner hvert enkelt af dem?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(12. maj 2003)

For den nævnte periode har Kommissionen afsat eller har til hensigt at afsætte midler til følgende programmer og aktiviteter i Østtimor:

| — | 1999-2002 (afsatte midler)
  Humanitær bistand: 42,5 mio. EUR til boliger, rehabilitering, repatriering og beskyttelse, vandforsyning og sanitet samt sundhed. Bistanden sættes i værk gennem UNHCR (FN's Højkommissariat for Flygtninge), WFP (Verdensfødevareprogrammet), IOM (Den Internationale Organisation for Migration), Unicef (FN's Børnefond) samt internationale ngo'er (ikke-statslige organisationer).
  UNTAET (FN's overgangsadministration i Østtimor): 10 mio. EUR til løbende udgifter, udstyr til civiladministrationen samt kapacitetsopbygning i den nye administration.
  TFET (trustfonden for Østtimor): 56 mio. EUR til økonomisk og social genopbygning gennem den fond, som Verdensbanken og Den Asiatiske Udviklingsbank har oprettet specielt med henblik herpå.
  Fødevarehjælp: 8,5 mio. EUR, der formidles gennem Verdensfødevareprogrammet.
  Støtte til folkeafstemningen i 1999 og valgene i 2001 og 2002: 1,5 mio.EUR, hvoraf 1 mio.EUR gik til vælger- og folkeoplysningsprogrammer, medens 0,5 mio. EUR var afsat til udgifterne i forbindelse med EU's valgovervågningsmissioner. Oplysninger vedrørende overvågningsmissionernes hovedkonklusioner findes på Europa-webstedet på følgende adresse: (http://europa.eu.int/comm/external_rela-tions/humanrights/euelectionassobserv/index.htm).
  Sundhedsprogrammer: 16,5 mio. EUR (i 2002). Projekt for genopbygning og udvikling af sundhedssektoren, der formidles via Verdensbanken. Infrastruktur, lægemidler og uddannelse af sundhedspersonale. Varighed: 36 måneder.
  Kapacitetsopbygning gennem UNDP (FN's Udviklingsprogram): 2,5 mio. EUR i 2002. Samfinansiering af 17 stillinger i den offentlige administration, navnlig i landbrugs-, indenrigs- og sundhedsministerierne.
  Ngo-projekter: Efter en indkaldelse af forslag i 2001, er der blevet finansieret to ngo-projekter under EIDHR (Det Europæiske Initiativ for Demokrati og Menneskerettigheder) med et samlet fællesskabsbidrag på 1,44 mio. EUR. Det ene, der gennemføres i samarbejde med CARE Austria, vedrører børns rettigheder og velfærd, og det andet, som gennemføres i samarbejde med Avocats Sans Frontières, tager sigte på konfliktforebyggelse gennem støtte til gennemførelse af retsstaten gennem retssystemet. |
| --- | --- |

—

1999-2002 (afsatte midler)

Humanitær bistand: 42,5 mio. EUR til boliger, rehabilitering, repatriering og beskyttelse, vandforsyning og sanitet samt sundhed. Bistanden sættes i værk gennem UNHCR (FN's Højkommissariat for Flygtninge), WFP (Verdensfødevareprogrammet), IOM (Den Internationale Organisation for Migration), Unicef (FN's Børnefond) samt internationale ngo'er (ikke-statslige organisationer).

UNTAET (FN's overgangsadministration i Østtimor): 10 mio. EUR til løbende udgifter, udstyr til civiladministrationen samt kapacitetsopbygning i den nye administration.

TFET (trustfonden for Østtimor): 56 mio. EUR til økonomisk og social genopbygning gennem den fond, som Verdensbanken og Den Asiatiske Udviklingsbank har oprettet specielt med henblik herpå.

Fødevarehjælp: 8,5 mio. EUR, der formidles gennem Verdensfødevareprogrammet.

Støtte til folkeafstemningen i 1999 og valgene i 2001 og 2002: 1,5 mio.EUR, hvoraf 1 mio.EUR gik til vælger- og folkeoplysningsprogrammer, medens 0,5 mio. EUR var afsat til udgifterne i forbindelse med EU's valgovervågningsmissioner. Oplysninger vedrørende overvågningsmissionernes hovedkonklusioner findes på Europa-webstedet på følgende adresse: (http://europa.eu.int/comm/external_rela-tions/humanrights/euelectionassobserv/index.htm).

Sundhedsprogrammer: 16,5 mio. EUR (i 2002). Projekt for genopbygning og udvikling af sundhedssektoren, der formidles via Verdensbanken. Infrastruktur, lægemidler og uddannelse af sundhedspersonale. Varighed: 36 måneder.

Kapacitetsopbygning gennem UNDP (FN's Udviklingsprogram): 2,5 mio. EUR i 2002. Samfinansiering af 17 stillinger i den offentlige administration, navnlig i landbrugs-, indenrigs- og sundhedsministerierne.

Ngo-projekter: Efter en indkaldelse af forslag i 2001, er der blevet finansieret to ngo-projekter under EIDHR (Det Europæiske Initiativ for Demokrati og Menneskerettigheder) med et samlet fællesskabsbidrag på 1,44 mio. EUR. Det ene, der gennemføres i samarbejde med CARE Austria, vedrører børns rettigheder og velfærd, og det andet, som gennemføres i samarbejde med Avocats Sans Frontières, tager sigte på konfliktforebyggelse gennem støtte til gennemførelse af retsstaten gennem retssystemet.

| — | 2003 (endnu ikke-afsatte midler):
  Kommissionen undersøger i øjeblikket, hvordan midlerne til Østtimor i 2003, som budgetmyndigheden har øget til 25,5 mio. EUR, kan anvendes. En mulighed er, at disse midler afsættes til udvikling i landdistrikterne gennem multilaterale organer. |
| --- | --- |

—

2003 (endnu ikke-afsatte midler):

Kommissionen undersøger i øjeblikket, hvordan midlerne til Østtimor i 2003, som budgetmyndigheden har øget til 25,5 mio. EUR, kan anvendes. En mulighed er, at disse midler afsættes til udvikling i landdistrikterne gennem multilaterale organer.

| — | Generelt
  De humanitære bistands- og fødevarebistandsaktiviteter er afsluttet, men der er aktiviteter, der finansieres separat gennem UNHCR med 6 mio. EUR til østtimoriske flygtninge i Vesttimor, og de vil fortsætte til midten af 2003.
  Fællesskabets rehabiliterings- og konsolideringsstøtte til UNTAET og TFET pågår stadig, ligesom den i 2002 bevilgede støtte til kapacitetsopbygning, et etårigt program, der implementeres gennem UNDP.
  Støtten til længerevarende projekter inden for sundhedssektoren fortsætter sandsynligvis indtil 2006.
  Der blev i 2001 gennemført en evaluering af Fællesskabets humanitære bistand til Østtimor, hvis konklusioner var yderst positive hvad angår bistandens relevans, effektivitet, koordinering og resultater.
  Den resterende del af Fællesskabets bistand er blevet kanaliseret gennem TFET. Det er sket på baggrund af rapporter udarbejdet af Verdensbanken og Den Asiatiske Udviklingsbank, som er blevet fremlagt på møderne i donorrådet for trustfonden for Østtimor. Konklusionerne i disse rapporter er generelt af donorerne blevet betragtet som yderst positive, og på grundlag af disse rapporter er der blevet bevilget yderligere midler til fonden.
  Kommissionen mener, at resultaterne af bistanden til Østtimor siden 1999 har været utroligt opmuntrende. Bistanden er blevet ydet på en systematisk og gennemført måde. Den kan opdeles i fire forskellige kategorier, nemlig: (a) i første omgang humanitær nødhjælp (b) støtte på mellemlang sigt til administrativ kapacitetsopbygning og rehabilitering (c) støtte til den demokratiske proces, og (d) langsigtet udviklingsbistand. Disse områder er blevet sammenkædet, således at f.eks. humanitær bistand inden for sundhedssektoren har ført til udarbejdelse af en langsigtet politik og finansiering af udviklingssamarbejdet med fællesskabsmidler inden for denne sektor. På samme måde vil kapacitetsopbygningen under UNDP-projektet i landbrugsministeriet komme til at udgøre de administrative rammer for gennemførelsen af Fællesskabets og andre donorers fremtidige langsigtede tiltag inden for denne sektor.
  Fællesskabets bistand må, i og med den har hjulpet Østtimor med at opnå landets nyvundne selvstændighed og med at forberede sig på udviklingen på længere sigt, betragtes som yderst vellykket.
  En oversigt over Fællesskabets bistand til Østtimor findes på Europa-webstedet på: (http:// europa.eu.int/comm/external_relations/east_timor/index.htm).
  Der blev som nævnt ovenfor udvalgt to ngo-projekter for Østtimor som resultat af indkaldelsen af forslag i 2001 inden for rammerne af Det Europæiske Initiativ til Støtte for Demokrati og Menneskerettigheder. Nærmere oplysninger herom fremsendes direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat. |
| --- | --- |

—

Generelt

De humanitære bistands- og fødevarebistandsaktiviteter er afsluttet, men der er aktiviteter, der finansieres separat gennem UNHCR med 6 mio. EUR til østtimoriske flygtninge i Vesttimor, og de vil fortsætte til midten af 2003.

Fællesskabets rehabiliterings- og konsolideringsstøtte til UNTAET og TFET pågår stadig, ligesom den i 2002 bevilgede støtte til kapacitetsopbygning, et etårigt program, der implementeres gennem UNDP.

Støtten til længerevarende projekter inden for sundhedssektoren fortsætter sandsynligvis indtil 2006.

Der blev i 2001 gennemført en evaluering af Fællesskabets humanitære bistand til Østtimor, hvis konklusioner var yderst positive hvad angår bistandens relevans, effektivitet, koordinering og resultater.

Den resterende del af Fællesskabets bistand er blevet kanaliseret gennem TFET. Det er sket på baggrund af rapporter udarbejdet af Verdensbanken og Den Asiatiske Udviklingsbank, som er blevet fremlagt på møderne i donorrådet for trustfonden for Østtimor. Konklusionerne i disse rapporter er generelt af donorerne blevet betragtet som yderst positive, og på grundlag af disse rapporter er der blevet bevilget yderligere midler til fonden.

Kommissionen mener, at resultaterne af bistanden til Østtimor siden 1999 har været utroligt opmuntrende. Bistanden er blevet ydet på en systematisk og gennemført måde. Den kan opdeles i fire forskellige kategorier, nemlig: (a) i første omgang humanitær nødhjælp (b) støtte på mellemlang sigt til administrativ kapacitetsopbygning og rehabilitering (c) støtte til den demokratiske proces, og (d) langsigtet udviklingsbistand. Disse områder er blevet sammenkædet, således at f.eks. humanitær bistand inden for sundhedssektoren har ført til udarbejdelse af en langsigtet politik og finansiering af udviklingssamarbejdet med fællesskabsmidler inden for denne sektor. På samme måde vil kapacitetsopbygningen under UNDP-projektet i landbrugsministeriet komme til at udgøre de administrative rammer for gennemførelsen af Fællesskabets og andre donorers fremtidige langsigtede tiltag inden for denne sektor.

Fællesskabets bistand må, i og med den har hjulpet Østtimor med at opnå landets nyvundne selvstændighed og med at forberede sig på udviklingen på længere sigt, betragtes som yderst vellykket.

En oversigt over Fællesskabets bistand til Østtimor findes på Europa-webstedet på: (http:// europa.eu.int/comm/external_relations/east_timor/index.htm).

Der blev som nævnt ovenfor udvalgt to ngo-projekter for Østtimor som resultat af indkaldelsen af forslag i 2001 inden for rammerne af Det Europæiske Initiativ til Støtte for Demokrati og Menneskerettigheder. Nærmere oplysninger herom fremsendes direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/16 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/16

---

(2004/C 88 E/0015)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0824/03

af Paul Rübig (PPE-DE) til Kommissionen

(18. marts 2003)

Om:   Begrænsning for omsætning af værdipapirer i Tjekkiet

De mennesker, der har investeret i det sydbøhmiske energiforsyningsselskab JČP, har ganske vist fulde aktionærrettigheder for en stor del af deres kapitalinteresser, men aktierne forbliver de sydbøhmiske kommuners ejendom. Grunden er, at aktierne i henhold til JČP's vedtægter kun er begrænset omsættelige (kun mellem kommuner og statsfonde). Investorer kan kun opnå ret til at købe aktierne, dividenderettigheder og lignende. Generalforsamlingsforslag om at ændre vedtægterne med henblik på at ophæve denne begrænsning for omsætningen er hver gang blevet afvist af den tjekkiske stat (efter privatiseringen af RWE). Lignende forslag er blevet imødekommet af staten for næsten alle andre tjekkiske naturgas- og elforsyningsselskabers vedkommende (der var også »kommuneaktier« i elforsyningsselskaberne).

Indehaverne af aktier i JCP (kommunerne) kan på grund af salgsbegrænsningen ikke disponere frit over deres aktier. Er dette forhold ikke udtryk for forskelsbehandling af aktionærerne og dermed i modstrid med EU-bestemmelserne?

Er denne ugunstige situation, som mange investorer befinder sig i, forenelig med bestemmelserne om beskyttelse af investeringer i det europæiske energicharter, som også er ratificeret af Tjekkiet, og med liberaliseringen af energimarkedet, som bl.a. indebærer ligebehandling af markedsaktørerne?

Situationen synes kontraproduktiv i betragtning af RWE's dominerende stilling inden for den tjekkiske naturgassektor. Hvordan bedømmer Kommissionen den på baggrund af det tjekkiske naturgasmarkeds betydning for Europa?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(6. maj 2003)

Den situation, der er beskrevet i det ærede medlems forespørgsel, bør ikke betragtes som en af statsborgerskab betinget forskelsbehandling af aktionærerne i det sydbøhmiske energiforsyningsselskab Jiho Ceska Plynarenska (JCP). To tyske virksomheder, RWE og EON, synes at være blandt JCP's største aktionærer. Øjensynlig er tjekkiske kommuner også vigtige aktionærer i dette selskab og har en kontrollerende aktieandel (34 %). Tilsyneladende ligger kommunerne inde med JCP-aktier, der lovligt ikke er omsættelige, hvilket ikke er tilfældet for de øvrige JCP-aktier, som andre investorer er i besiddelse af.

I henhold til EU-lovgivningen skal aktier i selskaber, der er optaget til officiel notering på en fondsbørs (artikel 46, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/34/EF af 28. maj 2001 vedrørende betingelserne for værdipapirers optagelse til officiel notering på en fondsbørs samt oplysninger, der skal offentliggøres om disse værdipapirer (1)), være frit omsættelige. Dog tillader artikel 46, stk. 3, en godkendelsesklausul, forudsat at denne ikke medfører markedsforstyrrelse.

JCP er optaget til notering på den tjekkiske fondsbørs. Hvis de aktier, som de tjekkiske kommuner ligger inde med, er af en anden type og ikke er optaget til officiel notering på den tjekkiske fondsbørs, er dette ikke uforeneligt med EU-retten. Kun hvis der er tale om aktier, der er optaget til notering, og for hvis vedkommende en begrænsning af salgsklausulen ikke kan sidestilles med en godkendelsesklausul som beskrevet ovenfor, er det nødvendigt at undersøge, om der kan være tale om en krænkelse af EU-retten.

Kommissionen står i kontakt med de tjekkiske myndigheder for at påse, at EU-retten på dette område efterleves fuldt ud.

Det skal bemærkes, at der som led i tiltrædelsesforhandlingerne er indrømmet Tjekkiet en overgangsperiode til udgangen af 2004 vedrørende liberalisering af gasmarkedet, og dette er nedfældet i tiltrædelsestraktaten.

Investeringsbestemmelserne i traktaten om det europæiske energicharter omfatter kun krav vedrørende investorer fra en anden kontraherende part. For allerede foretagne investeringers vedkommende foreligger der et krav om, at sådanne investeringer foretaget af en investor fra enhver anden kontraherende part ikke må behandles mindre gunstigt end investeringer, der allerede er foretaget af en investor fra den pågældende kontraherende part (»national behandling«). For så vidt angår »investeringer«, der synes at være det aktuelle i det foreliggende tilfælde, foreligger der imidlertid kun et »best endeavours«-krav om en sådan »national behandling«.

RWE vandt privatiseringsudbuddet i gassektoren efter tilladelse fra den tjekkiske konkurrencemyndighed, der er ansvarlig i henhold til den gældende europaaftale. Som anført i den periodiske rapport fra 2002 (2) er det Kommissionens opfattelse, at privatiseringsprocessen har medvirket til at forberede den tjekkiske gassektor til det konkurrenceprægede indre energimarked.

---

(1)  EFT L 184 af 6.7.2001.

(2)  KOM(2002) 700 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/17 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/17

---

(2004/C 88 E/0016)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0904/03

af Jan Mulder (ELDR) til Kommissionen

(24. marts 2003)

Om:   Anvendelse af landbrug sdiesel i grænseområder

Nederlandske landmænd, som dyrker deres jord i Tyskland og anvender den såkaldte røde diesel i brændstoftankene i deres landbrugskøretøjer, konfronteres med bøder fra de tyske toldmyndigheders side, eftersom brugen af denne diesel, som nyder godt af afgiftslempelser, er forbudt på tysk territorium.

Det har vist sig, at en tysk domstol har forelagt EF-Domstolen præjudicielle spørgsmål herom.

I svarene på spørgsmål fra medlemmer af det nederlandske andetkammer (883, parlamentsåret 2002-2003) skriver statssekretær Van Eijck, at problematikken — efter at en bilateral løsning ikke har vist sig mulig — nu drøftes i Udvalget for Forbrugsafgifter, og at Kommissionen har lovet at forelægge et forslag til løsning af de gennemførelsesproblemer, som kan opstå i denne forbindelse.

| 1. | Hvornår kan et sådant forslag forventes? |
| --- | --- |

1.

Hvornår kan et sådant forslag forventes?

| 2. | Mener Kommissionen ikke også, at en landmand uden problemer skal kunne bruge den specialdiesel, som findes i tanken på et landbrug skøretøj, når han kører ind i en anden medlemsstat? |
| --- | --- |

2.

Mener Kommissionen ikke også, at en landmand uden problemer skal kunne bruge den specialdiesel, som findes i tanken på et landbrug skøretøj, når han kører ind i en anden medlemsstat?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frits Bolkestein

(6. maj 2003)

| 1. | Det af det ærede medlem nævnte problem drøftes ganske rigtigt for tiden af Udvalget for Forbrugsafgifter. På dettes møde den 4. april 2003 kunne samtlige medlemsstater på nær Tyskland acceptere følgende praktiske løsning. Medlemsstater, som anvender den normale punktafgiftssats for brændstof, der eksempelvis anvendes af landbrugskøretøjer, bør acceptere, at køretøjer fra en anden medlemsstat på deres område kan anvende brændstof, der i den pågældende anden medlemsstat leveres til en nedsat sats eller afgiftsfrit. Medlemsstaternes godkendelse vedrører kun det brændstof, der indeholder det fælles mærkestof, og som allerede befinder sig i køretøjets normale tanke. Hvis disse køretøjer skal fyldes op, medens de arbejder i en medlemsstat, der anvender den normale sats, skal de gøre dette med brændstof, der afgiftsberigtiges til den normale sats. |
| --- | --- |

1.

Det af det ærede medlem nævnte problem drøftes ganske rigtigt for tiden af Udvalget for Forbrugsafgifter. På dettes møde den 4. april 2003 kunne samtlige medlemsstater på nær Tyskland acceptere følgende praktiske løsning. Medlemsstater, som anvender den normale punktafgiftssats for brændstof, der eksempelvis anvendes af landbrugskøretøjer, bør acceptere, at køretøjer fra en anden medlemsstat på deres område kan anvende brændstof, der i den pågældende anden medlemsstat leveres til en nedsat sats eller afgiftsfrit. Medlemsstaternes godkendelse vedrører kun det brændstof, der indeholder det fælles mærkestof, og som allerede befinder sig i køretøjets normale tanke. Hvis disse køretøjer skal fyldes op, medens de arbejder i en medlemsstat, der anvender den normale sats, skal de gøre dette med brændstof, der afgiftsberigtiges til den normale sats.

| 2. | Det ærede medlem har ret; en tysk domstol har forelagt De Europæiske Fællesskabers Domstol sagen med henblik på en præjudiciel afgørelse (sag 292/02). Kommissionens mening er skitseret i den ovennævnte løsning. Kommissionen afventer De Europæiske Fællesskabers Domstols afgørelse. |
| --- | --- |

2.

Det ærede medlem har ret; en tysk domstol har forelagt De Europæiske Fællesskabers Domstol sagen med henblik på en præjudiciel afgørelse (sag 292/02). Kommissionens mening er skitseret i den ovennævnte løsning. Kommissionen afventer De Europæiske Fællesskabers Domstols afgørelse.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/18 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/18

---

(2004/C 88 E/0017)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1139/03

af Joke Swiebel (PSE) til Kommissionen

(24. marts 2003)

Om:   Turister på transit gennem Bulgarien — afpresning

I de seneste år har nederlandske borgere på vej gennem Bulgarien til Tyrkiet i forbindelse med (sommer)ferien regelmæssigt været udsat for afpresning og andre tvivlsomme metoder fra bulgarske tjenestemænds side. Der er mange måder, hvorpå der opkræves penge, f.eks. i form af »bøder«, »afgifter« eller »visum« ved grænsen. Kommissionen vil få tilsendt materiale med beskrivelse af tilfælde, som er udarbejdet af den nederlandske sammenslutning »Inspraakorgaan Turken in Nederland«.

Bulgarien har som led i Phare-programmet modtaget midler fra EU, bl.a. til foranstaltninger til bekæmpelse af korruption og udformning af en politik for told- og grænsekontrol. Der er hertil afsat 36 mio. EUR (1).

Om et par måneder er det igen sommerferie, og mange mennesker vil begive sig til Tyrkiet via Bulgarien og Balkan. Kan Kommissionen redegøre for, hvordan det går med gennemførelsen af Phare-programmet i Bulgarien, især med hensyn til bekæmpelse af korrupte politifolk og i forbindelse med told- og grænsekontrol? Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet for at henlede det bulgarske retsvæsens opmærksomhed på problemet med afpresning af turister i Bulgarien? Hvilke løsninger er der fundet frem til med henblik på at hindre, at endnu flere turister i fremtiden bliver ofre for denne praksis? Kan Kommissionen oplyse, om der findes retsbeskyttelse for turister, der er blevet bedraget? Hvad vil Kommissionen i benægtende fald foretage sig?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(25. april 2003)

På Det Europæiske Råds møde i København (21.-22. juni 1993) blev det fastslået at overholdelse af retsstatens principper er en af forudsætningerne for optagelse i EU, og Kommissionen lægger derfor stor vægt på at få indført en effektiv og ikke-diskriminerende lovhåndhævelse i Bulgarien, og herunder effektive klageordninger for korruption. Kommissionen er ikke i stand til at undersøge individuelle sager inden for retlige og indre anliggender, men den følger med i hvor godt Bulgarien overholder sine tilsagn med hensyn til overholdelse af retsstatens principper, og forelægger med regelmæssige mellemrum rapporter herom for Parlamentet og medlemsstaterne.

Kommissionen har klart slået fast i den periodiske rapport for 2002 (2) at politikorruption må betragtes som et problem, og at der har været tilfælde hvor EU-borgere ved ind/gennemrejse har været nødt til at betale bestikkelse.

Kommissionen anmodede om forbedringer på det seneste møde i EU's og Bulgariens associeringsudvalg, og dette problem vil fortsat blive drøftet i forbindelse med Europa-aftalen. Bulgariens fremskridt på dette felt vil blive løbende overvåget frem til tiltrædelsestidspunktet.

Bulgarien er flere gange blevet opfordret til at træffe passende foranstaltninger til at bekæmpe misbrug af den art der beskrives i klagerne, og at underrette Kommissionen om resultatet heraf. De bulgarske myndigheders respons har været at træffe en række specifikke foranstaltninger af både forebyggende og repressiv art; i august 2002 gav de Kommissionen meddelelse herom i et dokument med titlen »Foranstaltninger truffet af Bulgariens lovhåndhævende myndigheder med henblik på en mere effektiv bekæmpelse af landevejskriminalitet«. Kommissionen fortsætter med nøje at følge situationen, både som led i tiltrædelsesbistanden (PHARE-programmet) og via tiltrædelsesforhandlingerne.

I PHARE-programmet af 2002 har man prioriteret projektforslag, som bidrager til korruptionsbekæmpelse. Der blev godkendt fire projekter til korruptionsbekæmpelse; af disse vedrører et projekt udelukkende korruption i politiet. Der gennemføres andre PHARE-projekter til understøttelse af reformen af den offentlige administration, og herunder også toldvæsen og retsvæsen. Disse projekter er beskrevet nærmere på (http://www.evropa.bg). Under PHARE-programmet for 2003 er der fremsat forslag om flere projekter inden for de tre reformområder; de overvejes nu af medlemsstaterne.

---

(1)  SEK(2002) 1400, s. 13.

(2)  KOM(2002) 700 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/19

---

(2004/C 88 E/0018)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1142/03

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Kommissionen

(1. april 2003)

Om:   Beskyttelse af de arkæologiske udstillingsgenstande i Iraks museer

Ifølge offentliggørelser i den græske presse anses Iraks nationale arkæologiske museum og museet i Cairo for at være de to mest betydningsfulde arkæologiske museer i Mellemøsten. Iraks nationale arkæologiske museum havde kun lige nået at være i funktion i to år efter de beskadigelser, det blev udsat for under ørkenkrigen i 1991, før det for få dage siden igen måtte lukke på grund af farerne i forbindelse med det nye angreb. I dette museum findes fund fra den forhistoriske periode med repræsentative genstande fra de sumeriske, akkadiske, babyloniske, assyriske og kaldæiske kulturer m.fl.

Da det internationale samfund var vidne til ødelæggelsen af kulturskatte i Afghanistan, indgav jeg min forespørgsel (P-0822/01) (1) til Kommissionen om, hvordan den stillede sig til ideen om at oprette en særlig EU-fond til opkøb af kulturskatte, som trues af ødelæggelse, samt om den stillede midler til rådighed til at støtte bevarelsen af verdens kulturarv. Jeg modtog følgende svar: »Fællesskabets budget rummer ikke bestemmelser om finansiering af foranstaltninger til bevarelse af verdens kulturarv. Fællesskabet har i øjeblikket ingen planer om at oprette en særlig fond for køb af kulturskatte, som er truet af ødelæggelse«.

Hvordan stiller Kommissionen sig til ideen om at oprette en sådan fond i betragtning af, at der med sandsynlighed kan forventes en ny ødelæggelse af kulturskatte, der tilhører verdens kulturarv? Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe med henblik på at beskytte kulturskattene i Iraks nationale arkæologiske museum imod de ødelæggelser, som krigen vil medføre?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(6. maj 2003)

Kommissionen ønsker at give udtryk for dyb bekymring over de lidelser, som konflikten i Irak påfører den irakiske befolkning. Kommissionen er ligeledes bekymret over de fysiske skader, der er sket på infrastrukturer og bygninger i Irak, herunder kulturskatte. Efter plyndringerne og ødelæggelserne af en lang række arkæologiske skatte i museerne i Bagdad, Tikrit og Mosul er det Kommissionens håb, at alle nødvendige foranstaltninger nu vil blive truffet, så yderligere ødelæggelser kan undgås.

Som det allerede blev oplyst i forbindelse med konflikten i Afghanistan, har EU ikke planer om oprettelse af en speciel fond til bevarelse af kulturskatte, som er truet af ødelæggelse i tredjelande. Tiltag inden for dette område kan kun finde sted inden for rammerne af et muligt EU-engagement i genopbygningen af Irak og i overensstemmelse med prioriteterne for et sådant engagement, efter der er foretaget en opgørelse over behov og skader.

---

(1)  EFT C 261 E af 18.9.2001, s. 202.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/20 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/20

---

(2004/C 88 E/0019)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1148/03

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(1. april 2003)

Om:   Seychellerne

Der er gentagne gange blevet fremsat skarp kritik af den udøvende magts og regeringspartiets jerngreb om Seychellernes befolkning, af trusler mod menneskerettighederne og restriktioner af oppositionspressen, samt af narkohandel og hvidvaskning af penge.

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet, under Cotonou-aftalens auspicier og EU's erklærede målsætninger angående menneskerettigheder og demokrati, for at forbedre demokratiseringen og god regeringsførelse på Seychellerne?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/20 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/20

---

(2004/C 88 E/0020)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1150/03

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(1. april 2003)

Om:   Seychellerne

For nylig blev Colin Thelermont, efter et flugtforsøg fra fængslet, brutalt torteret og derefter henrettet. En lignende sag i januar 1999 endte med en summarisk henrettelse.

Hvordan agter Kommissionen at få Seychellernes myndigheder til at leve op til deres ansvar i denne sag, i lyset af at Seychellerne har ratificeret både FN's konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf og konventionen mod dødsstraf (1. februar 2002)?

Samlet svar

afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

på skriftlige forespørgsler E-1148/03 og E-1150/03

(6. maj 2003)

Fællesskabets relationer med AVS-staterne bygger på respekten for menneskerettighederne og de fundamentale frihedsrettigheder, som fastsat i Cotonou-aftalen.

Af de foranstaltninger, der er truffet til forbedring af demokratiseringen og sikring af en god forvaltningspraksis i Seychellerne, kan nævnes at der er ydet støtte til udvikling og konsolidering af ikke-statslige organisationer; dette er sket som led i et kapacitetforbedringsprogram med sigte på civilsamfundet (15 % af midlerne under 9. EUF er afsat til bevillinger, som udbetales direkte til ikke-statslige organisationer). Formålet er at give de ikke-statslige organisationer bedre mulighed for at kunne fungere som værdsatte og konstruktive partnere i landets udvikling.

Herudover har Kommissionen gennem de seneste år taget forskellige initiativer til støtte for den demokratiske proces, såsom delegationernes valgovervågning, drøftelser med ledere af oppositionen både i Bruxelles og på Seychellerne, mv.

Med hensyn til spørgsmålet om, hvilke foranstaltninger EU kunne iværksætte med hensyn til de specifikke beskyldninger om tortur, vil Kommissionen kontakte Seychellernes præsident.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/21 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/21

---

(2004/C 88 E/0021)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1282/03

af Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) til Kommissionen

(4. april 2003)

Om:   Rød dieselolie i landbrugskøretøjer

Nederlandske landbrugere og maskinstationer, som udøver landbrugsvirksomhed i både Nederlandene og Tyskland, støder på problemer i Tyskland, hvis de har rød dieselolie i brændstoftanken på deres landbrugskøretøjer. De tyske skattemyndigheder har allerede flere gange idømt nederlandske maskinstationer bøde herfor.

Selv om medlemsstaterne i en række nærmere fastsatte tilfælde selv kan beslutte, om de tillader brug af rød dieselolie, tager artikel 8 a, stk. 1, i direktiv 92/81/EØF (1) sigte på at undgå dobbeltbeskatning. Som følge heraf må medlemsstaterne ikke opkræve punktafgift af brændstof, som er tanket i en anden medlemsstat.

Denne problematik er ifølge meddelelse fra den nederlandske statssekretær for finansielle anliggender blevet drøftet i Kommissionens punktafgiftsudvalg. Kommissionen har lovet at fremsætte et forslag til løsning af de nævnte problemer.

Kan Kommissionen oplyse, hvor langt man er nået med udarbejdelsen af forslaget til løsning af de nævnte problemer, og hvornår den mener at kunne forelægge dette forslag?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(15. maj 2003)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-0904/03 (2) fra Jan Mulder.

---

(1)  EFT L 316 af 31.10.1992, s. 12.

(2)  Se side 17.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/22 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/22

---

(2004/C 88 E/0022)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1295/03

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(7. april 2003)

Om:   Politiske fanger i Cuba

Ifølge oplysninger i medierne arresterede det cubanske politi den 20. marts 2003 forfatteren og journalisten Raúl Rivero. Det var den tredje dag i træk, hvor der fandt arrestationer sted af ledere af oppositionen blevet arresteret.

Under arrestationen, som fandt sted i tilstedeværelse af den anholdtes moder, som er en ældre kvinde, blev der ikke oplyst noget om motivet til fængslingen.

På samme måde skal også økonomen Marta Beatriz Roque, der er formand for sammenslutningen for et civilsamfund, Hector Palácios, formand for gruppen »Todos Unidos«, økonomen Óscar Espinosa Chepe og hen ved 60 andre politisk aktive fra forskellige byer være blevet arresteret.

Kommissionen bedes svare på følgende:

| — | hvilke oplysninger om disse begivenheder ligger den inde med? Hvordan stiller den sig til arrestationerne? |
| --- | --- |

—

hvilke oplysninger om disse begivenheder ligger den inde med? Hvordan stiller den sig til arrestationerne?

| — | hvordan har Kommissionens netop etablerede delegation til myndighederne i landet reageret? |
| --- | --- |

—

hvordan har Kommissionens netop etablerede delegation til myndighederne i landet reageret?

| — | i hvilket omfang og på hvilken måde påvirker disse begivenheder Kommissionens politik over for det cubanske styre? |
| --- | --- |

—

i hvilket omfang og på hvilken måde påvirker disse begivenheder Kommissionens politik over for det cubanske styre?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/22 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/22

---

(2004/C 88 E/0023)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1311/03

af Bill Newton Dunn (ELDR) til Kommissionen

(7. april 2003)

Om:   Cubanske myndigheders fængsling af Oscar Elias Biscet

Kommissionen har muligvis kendskab til, at de cubanske myndigheder har fængslet den cubanske menneskerettighedsforkæmper Oscar Elias Biscet.

Har Kommissionen

| 1. | rettet henvendelse til den cubanske regering om fængslingen af Oscar Elias Biscet? |
| --- | --- |

1.

rettet henvendelse til den cubanske regering om fængslingen af Oscar Elias Biscet?

| 2. | andre planer, der kan sikre, at de cubanske myndigheder overholder menneskerettighederne for landets borgere? |
| --- | --- |

2.

andre planer, der kan sikre, at de cubanske myndigheder overholder menneskerettighederne for landets borgere?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/22 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/22

---

(2004/C 88 E/0024)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1347/03

af Charles Tannock (PPE-DE) til Kommissionen

(10. april 2003)

Om:   Krænkelse af menneskerettigheder i Cuba

Det forlyder, at en cubansk menneskerettighedsforkæmper, Oscar Elias Biscet, blev arresteret i december 2002, fordi han havde deltaget i et uformelt og fredeligt menneskerettighedsmøde en måned efter sin løsladelse. Han formodes at være tilbageholdt i Combinado del Este-fængslet i Havana og skal være opført under sagsnummer 244 (2002), journalnummer 2903007. Det forlyder også, at han nægtes lægehjælp imod en alvorlig mundsygdom, hvilket kan komme til at betyde, at han mister alle sine tænder.

Har Kommissionen oplysninger om Oscar Elias Biscets helbredstilstand og opholdssted samt omstændighederne ved hans anholdelse? Kan Kommissionen bekræfte, at hans politiske aktiviteter var af ikke-voldelig natur, og har Kommissionen rettet henvendelse til myndighederne i Havana angående hans behandling?

Er Kommissionen endelig enig i, at de fortsatte beretninger om, at indsatte nægtes adgang til ordentlig lægehjælp, herunder til tider livsnødvendig behandling, udgør den mest alvorlige form for krænkelse af menneskerettighederne i Cuba i dag? Hvis det er tilfældet, har Kommissionen da givet udtryk for den betydning, som mange i EU — på tværs af politiske holdninger — tillægger behovet for at overholde indsattes grundlæggende rettigheder? Har Kommissionen givet udtryk for, at forbedringer i forholdet til Cuba, herunder landets omfattelse af Cotonou-aftalen, afhænger af en større respekt for menneskerettighederne — og især af behandlingen af indsatte?

Samlet svar

afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

på skriftlige forespørgsler E-1295/03, E-1311/03 og E-1347/03

(15. maj 2003)

Menneskerettighedssituationen i Cuba er fortsat en kilde til stor bekymring for EU, og Kommissionen følger spørgsmålet nøje.

Kommissionen har gentagne gange henledt de cubanske myndigheders opmærksomhed på menneskerettighedssituationen i almindelighed og problemerne med vilkårlige tilbageholdelser, intimidering af politiske modstandere og fængslinger af politiske årsager i særdeleshed.

Kommissionen følger nøje sagen om de nylige tilbageholdelser og domfældelser, der har ramt 75 dissidenter og uafhængige journalister i Cuba, herunder dr. Oscar Elias Biscet González, Raul Rivero, Marta Beatriz Roque, Hector Palácios og Oscar Espinosa Chepe, specielt gennem Kommissionens delegation i Havana.

Denne seneste udvikling markerer en yderligere forværring af menneskerettighedssituationen i landet, som ikke kan undgå at få alvorlige følger for EU's forhold til Cuba.

Kommissionen har sammen med medlemsstaterne i stærke vendinger fordømt disse arrestationer i en erklæring, der blev offentliggjort den 26. marts 2003, og som blev fuldt op af en EU-demarche i Havana, som indtrængende henstillede til de cubanske myndigheder at løslade fangerne øjeblikkeligt. Der er desuden i de sidste dage blevet rettet forskellige bilaterale demarcher til de cubanske ambassadører i de europæiske hovedstæder.

En anden EU-erklæring, der blev offentliggjort den 14. april 2003, fordømte igen de omfattende arrestationer af dissidenter, de uretfærdige retssager og de vilkårlige og urimelige domme, der var blevet afsagt. Erklæringen henstiller også til øjeblikkelig løsladelse af alle politiske fanger. Meddelelsen vil blive fulgt op af en ny EU-demarche i Havana.

Ved disse aktioner er de cubanske myndigheder blevet gjort opmærksom på, at EU finder tilbageholdelse af politiske årsager uacceptabelt og indtrængende opfordrer Cuba til at løslade personer, der er fængslet på grund af deres overbevisning eller politiske aktiviteter. I denne kontekst vil EU afgjort henlede de cubanske myndigheders opmærksomhed på sagerne vedrørende dr. Oscar Elias Biscet González, Raul Rivero, Marta Beatriz Roque, Hector Palácios og Oscar Espinosa Chepe og vil nøje følge dette spørgsmål og lægge vedvarende politisk pres på de cubanske myndigheder.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/23 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/23

---

(2004/C 88 E/0025)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1312/03

af Bill Newton Dunn (ELDR) til Kommissionen

(7. april 2003)

Om:   Siham Qandah, kristen jordaner

Kommissionen har muligvis kendskab til den situation, Siham Qandah — en kristen jordansk kvinde, hvis mand døde i 1994 under tjeneste i den jordanske hær — står i. Efter mandens død hævdede de jordanske myndigheder, at han var konverteret til islam, og de bortførte efterfølgende hans børn for at sikre, at de blev opdraget som muslimer.

Har Kommissionen

| 1. | rettet henvendelse til den jordanske regering angående Siham Qandahs situation? |
| --- | --- |

1.

rettet henvendelse til den jordanske regering angående Siham Qandahs situation?

| 2. | andre planer, der kan sikre, at de jordanske myndigheder overholder menneskerettighederne for landets kristne mindretal? |
| --- | --- |

2.

andre planer, der kan sikre, at de jordanske myndigheder overholder menneskerettighederne for landets kristne mindretal?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(15. maj 2003)

Siham Qandahs situation hænger sammen med den videre problematik i forbindelse med foreneligheden af anvendelsen af Sharia-loven og de internationale menneskerettighedskonventioner, som Jordan har undertegnet, men endnu ikke fuldt ud har inkorporeret i national lovgivning. Kommissionen er bekymret for, at anvendelsen af Sharia-loven i Jordan, et land, hvor islam er statsreligion, kan skabe stor bekymring i familier, som består af både kristne og muslimer, og få følger, som er uforenelige med disse konventioner.

Kommissionen følger nøje det særlige tilfælde Siham Qandah. Kommissionen kan forsikre det ærede medlem om, at beskyttelsen af menneskerettigheder, og navnlig kvinders og børns rettigheder, er et spørgsmål af største betydning for Kommissionen, som flere gange har rejst dette over for de jordanske myndigheder. Kommissionen vil fortsat understrege dettes betydning under de fremtidige kontakter.

Jordan har undertegnet den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder. Under sit nylige besøg i Jordan påpegede kommissionsmedlemmet med ansvar for eksterne forbindelser, at Jordan effektivt skal opfylde sine forpligtelser i henhold til internationale aftaler om menneskerettigheder, især de aftaler, som styrker kvinders og børns rettigheder. Den jordanske regering har i mellemtiden oprettet et center for beskyttelse af menneskerettigheder til behandling af klager vedrørende overtrædelser af menneskerettighederne. Fællesskabet har støttet dette initiativ. Kommissionen lægger stor vægt på arbejdet i dette center, som bør blive en førende instans for beskyttelsen af menneskerettigheder i Jordan.

Inden for rammerne af associeringsaftalen mellem EU og Jordan, der trådte i kraft den 1. maj 2002, gennemfører EU og Jordan en løbende politisk dialog på højeste plan. Denne dialog omfatter spørgsmål i forbindelse med menneskerettighederne og overvågningen af anvendelsen af internationale konventioner, som begge parter har godkendt.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/24 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/24

---

(2004/C 88 E/0026)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1334/03

af Luigi Cocilovo (PPE-DE) til Kommissionen

(9. april 2003)

Om:   Moms på bøger

Kommissionen vil være bekendt med, at boghandler, der sælger italienske bøger i udlandet, skal betale dobbelt moms, dvs. italiensk moms (4 % ), som er inkorporeret i salgsprisen, suppleret med den moms, der betales i det land, hvori bogen sælges (f.eks. 3 % i Luxembourg og 6 % i Belgien).

Er denne situation forenelig med fællesskabsretten, og hvilken forordning/hvilket direktiv indeholder bestemmelser for dette område, som man kunne påberåbe sig for at undgå at betale dobbelt moms.

Finder Kommissionen ikke, at man burde fjerne samtlige forhindringer af uanset hvilken art, som udgør en hæmsko for fremme af læsning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(15. maj 2003)

Hovedprincippet er at moms på vareleverancer inden for EU skal beregnes og betales i modtagerlandet. Ved fjernsalg skal momsen dog beregnes og betales i oprindelseslandet, medmindre at det årlige maksimumsbeløb på 35 000 EUR eller 100 000 EUR overskrides. Under alle omstændigheder skal momsen kun beregnes og betales én gang.

Det fremgår ikke klart af det ærede medlems forespørgsel om den moms der er beregnet på prisen på italienske bøger inden eksporten til en anden medlemsstat, faktisk betales af den afgiftspligtige til den italienske stat.

Er det faktisk tilfældet at den afgiftspligtige betaler moms til den italienske stat, er den pågældende vare genstand for dobbeltbeskatning, og dette er i modstrid med 6. momsdirektiv (1). Noget sådant indebærer at den italienske stat må ændre sin lovgivning således at varer der forlader landets territorium er fritaget for italiensk moms.

Er det ikke tilfældet at den afgiftspligtige betaler moms til den italienske stat, er der ikke tale om dobbeltbeskatning, uanset at momsen udgør en del af eksportprisen på varen. I så fald må der tages stilling til spørgsmålet ud fra et ikke-afgiftsmæssigt synspunkt.

Skulle det ærede medlem råde over supplerende eller ny information til dokumentation for at EF-lovgivningen overtrædes i denne forbindelse, modtager Kommissionen gerne denne.

---

(1)  Rådets sjette direktiv af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter — Det fælles merværdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag, EFT L 145 af 13.6.1977.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/25 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/25

---

(2004/C 88 E/0027)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1339/03

af Maurizio Turco (NI) og Marco Cappato (NI) til Kommissionen

(9. april 2003)

Om:   Forfølgelse af homoseksuelle i den Palæstinensiske Myndigheds områder og israelske udvisninger af palæstinensiske homoseksuelle

Ifølge den israelske GLBT sammenslutning »Aguda« og dagbladet Haaretz blev to homoseksuelle palæstinensere d. 6. marts 2003 stillet for en domstol under anklage for at opholde sig illegalt i Israel og herefter udvist til den Palæstinensiske Myndighed. Den 16. marts 2003 blev en anden homoseksuel palæstinenser stillet for en domstol for samme anklage og vil, efter at have udstået sin straf, blive udvist til Gaza-striben. Ifølge oplysninger fra Aguda bliver homoseksuelle forfulgt, anholdt, såret og tortureret, til tider med døden til følge, og sandsynligheden for, at mange af dem vil blive henrettet, er stor. Indtil for en måned siden anholdt og/eller udviste Israel ikke de pågældende, men denne politik blev ændret, unge blev anholdt og stillet for retten, og det blev automatisk praksis at udvise dem til den Palæstinensiske Myndighed. Internationale menneskerettighedsorganisationer søger at forhindre disse udvisninger og har især appelleret til Israels indenrigsminister, Avraham Poraz, om at udnytte sine beføjelser ifølge israelsk lovgivning til at sætte en stopper for udvisningerne ved at udstede visa til midlertidige ophold i landet. Poraz har dog nægtet dette.

Kan Kommissionen bekræfte disse oplysninger? Følger Kommissionen denne udvikling? Har Kommissionen tænkt sig at henvende sig til de israelske myndigheder, og især indenrigsministeren, for at udtrykke bekymring fra EU's side over det faktum, at disse udvisninger kan være livstruende for palæstinensiske homoseksuelle? Har Kommissionen tænkt sig at henvende sig til den Palæstinensiske Myndighed med henblik på at sikre, at grundlæggende menneskerettigheder overholdes, og at forfølgelsen af homoseksuelle ophører?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(6. maj 2003)

Kommissionen har kendskab til nogle af de presserapporter, det ærede medlem omtaler, hvori det hævdes, at homoseksuelle forfølges, og til de uformelle beretninger om, at menneskerettighederne krænkes i de palæstinensiske områder.

Kommissionen er bekymret over påstandene og rapporterne om krænkelse af menneskerettighederne, og den har sammen med internationale donorer opfordret den Palæstinensiske Myndighed til at gennemføre demokratiske reformer, sikre lov og orden og overholdelse af de grundliggende menneskerettigheder.

EU deltager aktivt i kvartetten og i den internationale arbejdsgruppe for palæstinensiske reformer, som blev nedsat i juli 2002 for at følge og støtte gennemførelsen af palæstinensiske samfundsreformer og for at lede de internationale donorers bistand til den palæstinensiske reform. Arbejdsgruppen består af Canada, EU, Den Russiske Føderation, FN, Japan, Norge, USA, Verdensbanken og Den Internationale Valutafond. Den følger med i, hvilke fremskridt der sker inden for nøgleområder som civilsamfundet, den offentlige administration og retsstaten, og fremsætter anbefalinger til, hvilke yderligere foranstaltninger den Palæstinensiske Myndighed bør træffe.

Kommissionen agter fortsat at følge reformen både inden for rammerne af EU's og den Palæstinensiske Myndigheds bilaterale samarbejde og samarbejdet med de øvrige internationale donorer.

Spørgsmålet om overholdelsen af menneskerettighederne i Israel rejses jævnligt af EU i den officielle kontakt med de israelske myndigheder og på møderne i EU's og Israels associeringsråd og associerings-udvalg.

Der er bestemte sager, som Kommissionen følger nøje, navnlig ved hjælp af dens delegationer på stedet.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/26 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/26

---

(2004/C 88 E/0028)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1345/03

af Mario Borghezio (NI) til Kommissionen

(3. april 2003)

Om:   EU-sanktioner over for europæiske bankers kollaboratørvirksomhed med styret i Bagdad

Pressen har på det seneste bragt oplysninger om det irakiske styres finansielle netværk, som omfatter en lang række europæiske — navnlig franske og tyske — banker foruden det allestedsnærværende italienske BNL.

Rapporten »Full final and complete declaration«, som irakerne har overdraget FN's teknikere, indeholder en liste over den irakiske centralbanks »korresponderende banker« — som har påtaget sig omkostningerne ved de kreditbeviser, som den irakiske centralbank har udstedt med henblik på indkøb af suspekte materialer. Heriblandt optræder følgende tyske banker: Dredsner, Deutsche Bank, Commerz Bank, Vereins- und West Bank, UBAE, Berliner Handels- und Frankfurter Bank, DG Bank, Westdeutsche Landesbank og Bayeriske Landesbank og følgende franske banker: Banque de France, Société Générale, Crédit Lyonnais, BNP, Crédit Commercial de France og UBAF.

Finder Kommissionen ikke, at det er er en yderst alvorlig sag, at nogle af de største pengeinstitutter i det europæiske banksystem sammen med andre i den vestlige verden beredvilligt har ydet finansiel støtte til de enorme aktiviteter, som det irakiske styre har udfoldet under embargoen for at skaffe sig kemiske våben og masseødelæggelsesvåben?

Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen træffe for at sanktionere de nævnte bankers kollaboratørvirksomhed med det kriminelle styre i Bagdad?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(6. maj 2003)

Kommissionen har hverken kendskab til det finansielle netværk mellem det irakiske styre og de større europæiske banker, som det ærede medlem omtaler, eller til påstanden om, at Irak skulle have indkøbt forbudt udstyr.

FN har indført restriktioner på overførsler til Irak i henhold til Sikkerhedsrådets resolution 661 (1990), men restriktionerne skal gennemføres ved hjælp af national lovgivning og ikke EU-lovgivning.

Kommissionen har derfor ingen magt til at gribe ind over for medlemsstaterne, hvis de ikke respekterer restriktionerne eller træffer passende foranstaltninger over for enhver organisation (f.eks. banker eller virksomheder), som bryder de nationale love.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/27 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/27

---

(2004/C 88 E/0029)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1382/03

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(15. april 2003)

Om:   København-kriterierne og deres konsekvenser i forbindelse med bekæmpelse af oppositionen, indskrænkning af ytringsfriheden, afskaffelse af forsamlingsfriheden og et voksende antal fanger

| 1. | Kommissionen husker vel, at formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde i København i 1993 under punkt 7, iii) omfattede de såkaldte København-kriterier, herunder det politiske kritierium, at de nye medlemsstater af Den Europæiske Union skal have institutionel stabilitet, som garanterer demokrati, retsstatsforhold, menneskerettigheder samt respekt for og beskyttelse af mindretal? |
| --- | --- |

1.

Kommissionen husker vel, at formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde i København i 1993 under punkt 7, iii) omfattede de såkaldte København-kriterier, herunder det politiske kritierium, at de nye medlemsstater af Den Europæiske Union skal have institutionel stabilitet, som garanterer demokrati, retsstatsforhold, menneskerettigheder samt respekt for og beskyttelse af mindretal?

| 2. | Forholder det sig sådan, at medlemsstaterne efter tiltrædelsen skal fortsætte med at opfylde disse kriterier? Hvordan agter Kommissionen at føre kontrol med, at det konkret er tilfældet? |
| --- | --- |

2.

Forholder det sig sådan, at medlemsstaterne efter tiltrædelsen skal fortsætte med at opfylde disse kriterier? Hvordan agter Kommissionen at føre kontrol med, at det konkret er tilfældet?

| 3. | Er det foreneligt med København-kriterierne, når der i en eller flere medlemsstater eller dele deraf opretholdes en form for stabilitet ved at forfølge de personer, der ønsker at gøre brug af ytringsfriheden, ved at umuliggøre offentliggørelse af lovlige oppositionsaviser, at forbyde politiske og andre organisationer, på forhånd at erklære det for ulovligt at oprette nye organisationer, som sætter sig ind for lignende målsætninger som de allerede forbudte organisationer, at beslaglægge organisationers lovlig erhvervede midler, at gøre det umuligt at demonstrere mod sådanne indgreb eller ved kraftigt at forøge antallet af personer, der holdes fængslet af ovennævnte grunde? |
| --- | --- |

3.

Er det foreneligt med København-kriterierne, når der i en eller flere medlemsstater eller dele deraf opretholdes en form for stabilitet ved at forfølge de personer, der ønsker at gøre brug af ytringsfriheden, ved at umuliggøre offentliggørelse af lovlige oppositionsaviser, at forbyde politiske og andre organisationer, på forhånd at erklære det for ulovligt at oprette nye organisationer, som sætter sig ind for lignende målsætninger som de allerede forbudte organisationer, at beslaglægge organisationers lovlig erhvervede midler, at gøre det umuligt at demonstrere mod sådanne indgreb eller ved kraftigt at forøge antallet af personer, der holdes fængslet af ovennævnte grunde?

| 4. | Anser Kommissionen det for muligt, at en EU-medlemsstat på et givet tidspunkt ikke længere opfylder København-kriterierne? Hvilke konsekvenser ville det i så fald have for dette lands EU-medlemskab? |
| --- | --- |

4.

Anser Kommissionen det for muligt, at en EU-medlemsstat på et givet tidspunkt ikke længere opfylder København-kriterierne? Hvilke konsekvenser ville det i så fald have for dette lands EU-medlemskab?

| 5. | Hvordan er Kommissionen med til at forhindre, at en eller flere gamle eller nye EU-medlemsstater falder tilbage til en regeringsform, censur og straffelov, som har træk til fælles med den situation, som desværre fortsat forefindes i kandidatlandet Tyrkiet, hvor mange holdes unødvendigt fængslet og hvor der er udstedt forbud mod organisationer, offentliggørelse og offentlig brug af landets forskellige mindretalssprog? |
| --- | --- |

5.

Hvordan er Kommissionen med til at forhindre, at en eller flere gamle eller nye EU-medlemsstater falder tilbage til en regeringsform, censur og straffelov, som har træk til fælles med den situation, som desværre fortsat forefindes i kandidatlandet Tyrkiet, hvor mange holdes unødvendigt fængslet og hvor der er udstedt forbud mod organisationer, offentliggørelse og offentlig brug af landets forskellige mindretalssprog?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(11. juni 2003)

| 1. | Københavnskriterierne, som de fremgår af formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde i København i juni 1993, danner grundlaget for Kommissionens vurdering af hvert kandidatlands fremskridt mod tiltrædelse, først i forbindelse med udtalelserne fra 1997 og siden i forbindelse med Kommissionens periodiske rapport om hvert land. |
| --- | --- |

1.

Københavnskriterierne, som de fremgår af formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde i København i juni 1993, danner grundlaget for Kommissionens vurdering af hvert kandidatlands fremskridt mod tiltrædelse, først i forbindelse med udtalelserne fra 1997 og siden i forbindelse med Kommissionens periodiske rapport om hvert land.

| 2. | Ved ikrafttrædelsen af Amsterdam-traktaten i maj 1999 blev det politiske kriterium fra København stadfæstet som et konstitutionelt princip i traktaten om Den Europæiske Union. Artikel 6, stk. 1, i den konsoliderede traktat om Den Europæiske Union fastsætter, at Unionen bygger på principperne om frihed, demokrati og respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder samt retsstatsprincippet, der alle er princippet, som medlemsstaterne har til fælles. Medlemsstaterne har pligt til at overholde disse principper.
  Det kan med den politiske procedure, der er omhandlet i artikel 7, sikres, at principperne overholdes. Den kan tages i brug på initiativ af Kommissionen, Europa-Parlamentet eller medlemsstaterne og omfatter forebyggende mekanismer og sanktioner mod overtrædende medlemsstater. |
| --- | --- |

2.

Ved ikrafttrædelsen af Amsterdam-traktaten i maj 1999 blev det politiske kriterium fra København stadfæstet som et konstitutionelt princip i traktaten om Den Europæiske Union. Artikel 6, stk. 1, i den konsoliderede traktat om Den Europæiske Union fastsætter, at Unionen bygger på principperne om frihed, demokrati og respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder samt retsstatsprincippet, der alle er princippet, som medlemsstaterne har til fælles. Medlemsstaterne har pligt til at overholde disse principper.

Det kan med den politiske procedure, der er omhandlet i artikel 7, sikres, at principperne overholdes. Den kan tages i brug på initiativ af Kommissionen, Europa-Parlamentet eller medlemsstaterne og omfatter forebyggende mekanismer og sanktioner mod overtrædende medlemsstater.

| 3. | Tanke-, ytrings- og informationsfrihed samt forsamlings- og foreningsfrihed er grundlæggende rettigheder som er sikret ved den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder (nævnt i artikel 6, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union) og forfægtet på basis af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis og anerkendt i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. Respekten for disse grundlæggende rettigheder indgår som en integrerende del af Københavnskriterierne. De grundlæggende rettigheder er desuden ifølge EF-Domstolens retspraksis mere generelt en del af EF's retsorden. Hvis en medlemsstat ikke respekterer dem under udøvelsen af sine rettigheder og forpligtelser i henhold til traktaten, kan Kommissionen indlede en overtrædelsesprocedure mod medlemsstaten i overensstemmelse med artikel 226 i EF-traktaten. |
| --- | --- |

3.

Tanke-, ytrings- og informationsfrihed samt forsamlings- og foreningsfrihed er grundlæggende rettigheder som er sikret ved den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder (nævnt i artikel 6, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union) og forfægtet på basis af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis og anerkendt i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. Respekten for disse grundlæggende rettigheder indgår som en integrerende del af Københavnskriterierne. De grundlæggende rettigheder er desuden ifølge EF-Domstolens retspraksis mere generelt en del af EF's retsorden. Hvis en medlemsstat ikke respekterer dem under udøvelsen af sine rettigheder og forpligtelser i henhold til traktaten, kan Kommissionen indlede en overtrædelsesprocedure mod medlemsstaten i overensstemmelse med artikel 226 i EF-traktaten.

| 4. | Hvis en medlemsstat skulle ophøre med at overholde principperne i artikel 6, stk. 1, påtager Kommissionen sig sin opgave som omhandlet i punkt 2.
  Ifølge artikel 7 i traktaten om Den Europæiske Union er det Rådet, de skal tage stilling til, hvilke foranstaltninger der skal træffes over for den påklagede medlemsstat. Suspension af medlemsstatens repræsentants stemmeret i Rådet kan være en af følgerne. Der kan ikke blive tale om udelukkelse af medlemsstaten, da en sådan mulighed ikke findes i Unionens institutionelle system. |
| --- | --- |

4.

Hvis en medlemsstat skulle ophøre med at overholde principperne i artikel 6, stk. 1, påtager Kommissionen sig sin opgave som omhandlet i punkt 2.

Ifølge artikel 7 i traktaten om Den Europæiske Union er det Rådet, de skal tage stilling til, hvilke foranstaltninger der skal træffes over for den påklagede medlemsstat. Suspension af medlemsstatens repræsentants stemmeret i Rådet kan være en af følgerne. Der kan ikke blive tale om udelukkelse af medlemsstaten, da en sådan mulighed ikke findes i Unionens institutionelle system.

| 5. | Med hensyn til dette sidste spørgsmål henvises det ærede medlem til svaret på svaret på spørgsmål 2 og 4. |
| --- | --- |

5.

Med hensyn til dette sidste spørgsmål henvises det ærede medlem til svaret på svaret på spørgsmål 2 og 4.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/28 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/28

---

(2004/C 88 E/0030)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1384/03

af Gian Gobbo (NI) til Kommissionen

(8. april 2003)

Om:   Tyrkisk besættelse af irakisk Kurdistan

Som følge af krigsudbruddet i Irak har Tyrkiet meddelt, at det agter at sende tropper for at besætte en strækning på 20 km i irakisk Kurdistan, der nyder status som semiautonomt område. Denne beslutning har vundet tilslutning hos NATO's myndigheder. Den kurdiske befolkning og dens politiske repræsentanter, som ved forskellige lejligheder har tilkendegivet deres klare modstand og har meddelt, at de vil gøre væbnet modstand, er imod en sådan militær besættelse — der begrundes i humanitære forhold.

Hvorledes stiller Kommissionen sig til denne n'te »spillen med musklerne« fra Tyrkiets side?

Kunne tilstedeværelse af tyrkiske tropper i irakisk Kurdistan ikke være indledningen til annektering af territorium der?

Finder Kommissionen ikke, at en sådan adfærd fra Ankaras side er uforenelig med Tyrkiets status som kandidatland til EU-medlemskab?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(21. maj 2003)

Det Europæiske Råd har forklaret, at EU støtter bevarelsen af Iraks territoriale integritet og respekten for alle irakeres rettigheder, herunder minoriteters rettigheder. Endvidere har det opfordret alle lande i området til at afstå fra aktioner, som kunne give anledning til yderligere ustabilitet. I denne forbindelse skal en eventuel tyrkisk intervention i Irak bedømmes i forhold til Tyrkiets status som kandidatland til EU-medlemskab.

Kommissionen er bekendt med, at Tyrkiet har bekræftet sin forpligtelse til at respektere Iraks territoriale integritet, og at det tyrkiske parlament har givet tilladelse til eventuel indsættelse af militære tropper i det nordlige Irak for at kunne forsvare tyrkisk territorium mod angreb, tilstrømning af flygtninge og terroristvirksomhed fra PKK-KADEK. Den 10. april nåede De Forenede Staters udenrigsmininister Colin Powell og hans tyrkiske kollega Abdullah Gul til enighed om, at De Forenede Stater skulle sørge for, at de irakiske kurdere ikke fik kontrol over Kirkuk, og at Tyrkiet kunne sende en mindre overvågningsgruppe for at forhindre konflikt. Denne løsning blev foreslået for at bidrage til en almindelig stabilisering af situationen.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/29 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/29

---

(2004/C 88 E/0031)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1414/03

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(23. april 2003)

Om:   Thailands modtagelse af flygtninge fra Burma

Hvad foretager Kommissionen sig med henblik på at opfordre de thailandske myndigheder til fortsat at modtage flygtninge fra Burma og ikke at nægte dem adgang til Thailand eller tvinge dem til at vende tilbage til hjemlandet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(22. maj 2003)

De thailandske myndigheder har allerede i et antal år givet husly til ca. 130 000 fordrevne personer fra Burma/Myanmar, der hovedsageligt tilhører etniske minoriteter, i lejre nær grænsen mellem Thailand og Burma.

Fællesskabet yder via europæiske ikke-statslige organisationer en betydelig økonomisk støtte til opretholdelsen af disse flygtningelejre. Bistanden består i overvejende grad af levering af levnedsmidler og basale fornødenheder og lægelig bistand og undervisning. I de senere år har Fællesskabet tildelt mellem 7 og 7,5 mio. EUR til denne virksomhed.

Kommissionen er den vigtigste internationale bistandsyder og fører i denne egenskab en åben dialog med de thailandske myndigheder vedrørende modtagelsen og behandlingen af flygtninge.

Kommissionen forventer generelt, at Thailand respekterer sine forpligtelser i spørgsmål om internationale humanitære normer, når det gælder behandlingen af flygtninge fra Burma/Myanmar. Dette indebærer, at burmesiske flygtninge skal have adgang til thailandsk territorium, og at Thailand samarbejder fuldt ud med De Forenede Nationers Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR) og udelukkende repatrierer flygtninge på frivillig basis og på betingelse af, at situationen i Burma/Myanmar forbedres.

Kommission har tidligere og igen for nylig givet udtryk for sin bekymring over for de thailandske myndigheder i anledning af, at nye burmesiske flygtninge er blevet nægtet registrering og blevet repatrieret med tvang.

Kommissionens delegation i Thailand vil fortsat følge situationen i samarbejde med repræsentanter for medlemsstaterne og vil om nødvendigt anbefale eventuelle yderligere foranstaltninger.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/30 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/30

---

(2004/C 88 E/0032)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1417/03

af Bob van den Bos (ELDR), Margrietus van den Berg (PSE), Maria Martens (PPE-DE) og Joost Lagendijk (Verts/ALE) til Kommissionen

(23. april 2003)

Om:   Situationen for de religiøse mindretal i Gujarat i Indien

Indien har i nogle år været konfronteret med en voksende hindu-fundamentalisme, som ytrer sig i en tiltagende vold mod religiøse mindretal.

I foråret 2002 fandt der i den indiske delstat Gujarat et massemord sted på ca. 2 000 muslimer. Både Amnesty International og Human Rights Watch har for nylig henvist til, at de skyldige ikke er blevet idømt straf, og at ofrene næsten ikke modtager hjælp af den indiske regering. Human Rights Watch mener også, at massemordet var planlagt på forhånd, og at det blev gennemført med enorm deltagelse og støtte fra myndighedernes side, og at der på indeværende tidspunkt er tale om en gettodannelse i det muslimske samfund. Nogle yderliggående hindu-organisationer erklærer med jævne mellemrum, at »Gujarat« måske vil gentage sig.

Endvidere øves der vold mod kristne, og loven mod omvendelse, som blev vedtaget den 26. marts 2003, giver anledning til stor ængstelse med hensyn til disse og andre religiøse mindretals frihed og sikkerhed.

| 1. | Er Kommissionen rede til at standse den bilaterale udviklingshjælp til Gujarat, indtil det klart fremgår, at de skyldige i massemordet idømmes straf, at ofrene rehabiliteres, og at marginaliseringen af kristne og muslimske mindretal standses, og at man i forbindelse hermed gennemfører henstillingerne fra Indiens nationale menneskerettighedskommission, Amnesty International og Human Rights Watch? I benægtende fald hvorfor ikke? |
| --- | --- |

1.

Er Kommissionen rede til at standse den bilaterale udviklingshjælp til Gujarat, indtil det klart fremgår, at de skyldige i massemordet idømmes straf, at ofrene rehabiliteres, og at marginaliseringen af kristne og muslimske mindretal standses, og at man i forbindelse hermed gennemfører henstillingerne fra Indiens nationale menneskerettighedskommission, Amnesty International og Human Rights Watch? I benægtende fald hvorfor ikke?

| 2. | Hvorledes og hvornår har Kommissionen reageret på og/eller agter den gennem en dialog med den indiske regering at reagere på den alvorlige ængstelse, som Den Europæiske Union i april og maj sidste år gav udtryk for med hensyn til situationen i Gujarat? |
| --- | --- |

2.

Hvorledes og hvornår har Kommissionen reageret på og/eller agter den gennem en dialog med den indiske regering at reagere på den alvorlige ængstelse, som Den Europæiske Union i april og maj sidste år gav udtryk for med hensyn til situationen i Gujarat?

| 3. | Hvilke henstillinger kan Kommissionen give til de virksomheder, der er registreret i Den Europæiske Union, og som driver virksomhed i Gujarat, med henblik på at undgå, at de i den nuværende situation bidrager til en forskelsbehandling af religiøse og andre mindretal? |
| --- | --- |

3.

Hvilke henstillinger kan Kommissionen give til de virksomheder, der er registreret i Den Europæiske Union, og som driver virksomhed i Gujarat, med henblik på at undgå, at de i den nuværende situation bidrager til en forskelsbehandling af religiøse og andre mindretal?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(15. maj 2003)

Kommissionen er bekendt med den spændte situation i delstaten Gujarat og forstår det ærede medlems bekymring. Kommissionen er helt enig i, at gerningsmændene til forbrydelserne i Gujarat bør stilles for retten, at ofrene rehabiliteres, og at de religiøse mindretals rettigheder beskyttes.

EU respekterer og fremmer principperne i menneskerettighedserklæringen. I samarbejdsaftalen mellem Fællesskabet og Republikken Indien fastsættes det bl.a., at respekten for menneskerettighederne og de demokratiske principper indgår som en væsentlig del af aftalen.

Udviklingssamarbejdet mellem Fællesskabet og Indien gennemføres således i henhold til disse principper, og Fællesskabets udviklingsprogram i Gujarat er ingen undtagelse.

Den største del af Fællesskabets bilaterale udviklingsstøtte til Gujarat ydes via ikke-statslige organisationer (ngo'er). Af de 93 mio. EUR, som Kommissionen har bevilget til Gujarat i anledning af jordskælvet i 2001, er kun 40 mio. EUR kanaliseret gennem regeringen i Gujarat. Dette beløb er udtrykkeligt bestemt til genopbygning af sygehuse, der blev beskadiget ved jordskælvet, og Kommissionen overvåger gennemførelsen af dette program meget nøje.

EU har reageret på den alvorlige situation i Gujarat på forskellig måde, bl.a. ved at yde nødhjælp til ofrene via Kontoret for Humanitær Bistand (ECHO).

Endvidere har EU samtykket i at behandle alle spørgsmål vedrørende demokrati og menneskerettigheder i Indien gennem sin løbende konstruktive dialog med den indiske regering.

Hvad angår det tredje spørgsmål, har Kommissionen ingen kompetence til at give private virksomheder udtrykkelige henstillinger i forbindelse med deres optræden i tredjelande. Kommissionen anmoder imidlertid virksomhederne til at handle i overensstemmelse med OECD's (Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling) retningslinjer for virksomhedernes sociale ansvar. I disse retningslinjer omtales behovet for at respektere og beskytte de ansattes menneskerettigheder og at undgå diskriminering af mindretal.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/31 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/31

---

(2004/C 88 E/0033)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1467/03

af Charles Tannock (PPE-DE) til Kommissionen

(29. april 2003)

Om:   Drab på gadebørn i Guatemala og Honduras

Det forlyder, at der er sket drab på gadebørn i Guatemala og Honduras. Regeringerne i de nævnte lande benægter på det kraftigste disse forlydender. Har Kommissionen selv nogen uafhængig bekræftelse af forlydendernes rigtighed, og har den taget spørgsmålet op med de pågældende regeringer? Ved den, om der til alle hjemløse børn under 16 år tilbydes et hjem eller et tilflugtssted, og om der findes andre alternativer for børn, der strejfer rundt i gaderne i disse lande? Har den tilskyndet regeringerne i området til at sikre, at de børn, der overtræder loven, altid straffes i overensstemmelse med retsstatsprincipperne, og at der alt efter behov gives støtte for at mindske chancerne for, at de kommer til at leve et kriminelt liv?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(22. maj 2003)

Kommissionen henviser det ærede medlem til sit samlede svar på skriftlige forespørgsler E-0356/03 fra Bill Newton Dunn og Sarah Ludford (1)og E-0086/03 fra Roger Helmer (2) og på skriftlig forespørgsel E-0097/03 fra Phillip Whitehead (2) om samme emne.

For Guatemalas vedkommende vil Kommissionen gerne tilføje følgende.

| — | Kommissionen er klar, at De Forenede Nationers undersøgelsesmission i Guatemala (Minugua) samt lokale og internationale menneskerettighedsorganisationer har rapporteret, at der er sket en generel forværring i menneskerettighedssituationen i de senere måneder, hvor der er rapporteret om adskillige overfald og drab på gadebørn. Navnlig har den interamerikanske menneskerettighedskommission udtrykkeligt peget på, at de guatemalanske statslige myndigheder ikke overholder et sæt anbefalinger udarbejdet med det formål at garantere, at repræsentanter for de statslige myndigheder ikke krænker menneskerettighederne, bl.a. i form af aggressioner mod gadebørn. Som i Honduras foreligger der dog ikke vidnesbyrd om, at der skulle findes en institutionaliseret statslig politik om at krænke menneskerettighederne. |
| --- | --- |

—

Kommissionen er klar, at De Forenede Nationers undersøgelsesmission i Guatemala (Minugua) samt lokale og internationale menneskerettighedsorganisationer har rapporteret, at der er sket en generel forværring i menneskerettighedssituationen i de senere måneder, hvor der er rapporteret om adskillige overfald og drab på gadebørn. Navnlig har den interamerikanske menneskerettighedskommission udtrykkeligt peget på, at de guatemalanske statslige myndigheder ikke overholder et sæt anbefalinger udarbejdet med det formål at garantere, at repræsentanter for de statslige myndigheder ikke krænker menneskerettighederne, bl.a. i form af aggressioner mod gadebørn. Som i Honduras foreligger der dog ikke vidnesbyrd om, at der skulle findes en institutionaliseret statslig politik om at krænke menneskerettighederne.

| — | Kommissionen vil fortsat indtrængende opfordre de guatemalanske myndigheder til at gøre en yderligere indsats for at sikre, at de retsstatslige principper overholdes. I tråd med Parlamentets beslutning fra april 2003 om menneskerettighederne i Guatemala er Kommissionens hovedsigte med mødet i Den Rådgivende Gruppe for Guatemala, som fandt sted i Guatemala City i begyndelsen af maj 2003, at opfordre de lokale myndigheder og det guatemalanske samfund til at øge tempoet i gennemførelsen af fredsaftalerne, som blev undertegnet i 1996, fremme menneskerettighederne og styrke retssystemet. |
| --- | --- |

—

Kommissionen vil fortsat indtrængende opfordre de guatemalanske myndigheder til at gøre en yderligere indsats for at sikre, at de retsstatslige principper overholdes. I tråd med Parlamentets beslutning fra april 2003 om menneskerettighederne i Guatemala er Kommissionens hovedsigte med mødet i Den Rådgivende Gruppe for Guatemala, som fandt sted i Guatemala City i begyndelsen af maj 2003, at opfordre de lokale myndigheder og det guatemalanske samfund til at øge tempoet i gennemførelsen af fredsaftalerne, som blev undertegnet i 1996, fremme menneskerettighederne og styrke retssystemet.

---

(1)  Se side 11.

(2)  Se side 5.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/32 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/32

---

(2004/C 88 E/0034)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1469/03

af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen

(30. april 2003)

Om:   Arrestationsbølge i Cuba

Fidel Castros diktatoriske styre har, tilsyneladende som reaktion på en kommissærs besøg, indvielsen af Kommissionens repræsentation og den pågældende kommissærs offentlige udtalelser, iværksat en under-trykkelseskampagne over for dissidenterne på øen.

Under forhandlingerne i Europa-Parlamentet den 8. april kunne jeg med forfærdelse konstatere, at Kommissionen i stedet for at meddele, at den ville udsætte åbningen af en delegation i Cuba, protestere mod fængslingerne af dissidenter, give meddelelse om suspendering af Cotonou-aftalen eller i det mindste hjemkalde sin repræsentant i landet med henblik på konsultationer, bebudede, at den ville »fortsætte sin politik for en konstruktiv dialog«.

Er Kommissionen sig bevidst, at den, i lighed med, hvad den foretog sig i tilfældet med Iran, hvor den med sin påståede »konstruktive dialog« opmuntrer de diktatoriske regimer i verden?

Er Kommissionen sig bevidst, at dens holdning er i fuldstændig modstrid med de demokratiske principper og målsætninger, som er EU-institutionernes?

På hvilken måde vil Kommissionen ændre sin holdning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(5. juni 2003)

Med henblik på en fredelig omlægning på Cuba har den politik som Kommissionen siden 1996 har ført over for dette land med udgangspunkt i en fællesholdning, bygget på konstruktivt engagement. Fællesholdningen udelukker brugen af tvangsforanstaltninger, som kunne gøre den cubanske befolknings vanskelige økonomiske forhold endnu værre. I stedet lægges der vægt på en konstruktiv dialog med landets myndigheder og civilsamfundsorganisationer med det sigte at få en bedre overholdelse af menneskerettighederne og opnå reel fremgang i retning af et pluralistisk demokrati. Kommissionen har den faste overbevisning at en politik baseret på et konstruktivt engagement har større muligheder for at lykkes end isolations- og handelsforbudsforanstaltninger.

Den seneste arrestation af et stort antal systemkritikere, domstolenes urimelige behandling heraf, de vilkårlige og alt for hårde domme, samt henrettelsen af tre cubanske statsborgere, som havde kapret en cubansk færge, har imidlertid foranlediget en prompte, bestemt og vedholdende reaktion fra Den Europæiske Union. Kommissionen støtter aktivt og til fulde de foranstaltninger som er blevet truffet i denne forbindelse.

Kommissionen har sammen med medlemsstaterne afgivet en kraftig fordømmelse af disse arrestationer i en erklæring som blev offentliggjort den 26. marts 2003; i tilslutning hertil rettede EU henvendelse til de cubanske myndigheder i Havana med henblik på fangernes øjeblikkelige løsladelse. EU rettede endnu en henvendelse den 18. april 2003, som opfølgning af den udtalelse som Rådet havde fremsat den 14. april 2003.

Hvor stor bekymring disse arrestationer vakte, fremgår også af den udtalelse om menneskerettighederne i verden som EU fremsatte i De Forenede Nationers menneskerettighedskommission i Geneve i april 2003.I udtalelsen opfordrer man til øjeblikkelig løsladelse af de personer som ifølge EU er fængslet på grund af deres overbevisning.

Man er for nylig nået til enighed om flere andre foranstaltninger, bl.a. en nyevaluering af menneskerettighedssituationen på Cuba som led i fællesholdningen, begrænsning af bilaterale besøg på højt niveau, aflysning af deltagelsen i Cubas fejring af 1. maj, og udsendelse af indbydelser til cubanske systemkritikere til fejring af nationaldagen.

Kommissionen besluttede ydermere den 30. april at udsætte behandlingen af Cubas ansøgning om optagelse i Cotonou-aftalen, for på denne måde at tilkendegive at den seneste udvikling ikke bidrager til at fremme samarbejdet mellem EU og Cuba. Som reaktion herpå besluttede de cubanske myndigheder den 16. maj at trække deres ansøgning tilbage.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/33 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/33

---

(2004/C 88 E/0035)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1471/03

af Herman Schmid (GUE/NGL) til Kommissionen

(30. april 2003)

Om:   Fanger i Guantanamo-bugten

Fangerne i Guantanamo-bugten i Cuba befinder sig i et juridisk tomrum. De er berøvet deres menneskerettighed til at blive forsvaret ved en domstol. Den amerikanske regering har nægtet at give dem krigsfangestatus, hvilket ville give dem immunitet over for retsforfølgning for mange af de handlinger, der begås i krig. Den amerikanske regering hævder, at fangerne er »unlawful combatants« (illegale kæmpende), og anbringer dem dermed i et juridisk limbo.

Menneskerettighedsorganisationer og en række lande har kritiseret USA for ikke at give fangerne adgang til en civil domstol.

Hvad gør Den Europæiske Union for at sikre, at dens tilfangetagne borgere i Guantanomo-bugten får ret til at blive forsvaret ved en domstol?

Accepterer Den Europæiske Union på baggrund af Geneve-konventionen fangernes nye status som »illegale kæmpende«?

Anerkender EU, at der findes omstændigheder, under hvilke det som led i krigen mod terrorismen er berettiget at anvende ulovlige metoder, såsom tilbageholdelse af mennesker i fængsler i et ubegrænset tidsrum?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(22. maj 2003)

Hvad angår konkret handling for at sikre de juridiske rettigheder for EU-borgere, der sidder tilfangetagne i Guantanamo Bay, konstaterer Kommissionen, at ansvaret for en sådan handling hviler på den berørte medlemsstat.

Hvad angår fangernes status og behandling og varigheden af deres frihedsberøvelse, har EU gentagne gange understreget (bl.a. i De Forenede Nationers Kommission for Menneskerettigheder (UNCHR) og FN's generalforsamlings 3. udvalg), at bekæmpelsen af terrorisme skal ske under fuld overholdelse af retsstatslige principper, menneskerettighederne, de fundamentale friheder og humanitær lovgivning. Derudover understregede EU i sin udtalelse om menneskerettighederne i verden på det 59. møde i Kommissionen for Menneskerettigheder i 2003, at terroristbekæmpelsesforanstaltninger »til enhver tid og alle vegne« skal være forenelige med det betingelsesløse forbud mod alle former for tortur og grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling. EU's uforbeholdne stillingtagen viser, at EU under ingen omstændigheder anerkender nogen begrundelse for at fravige respekten for menneskerettighederne i forbindelse med bekæmpelsen af terrorisme.

På det 59. møde i Kommissionen for Menneskerettigheder støttede EU også vedtagelsen af den mexicanske resolution om beskyttelse af menneskerettighederne i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme, som indeholder en bestemmelse om, at FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder skal undersøge spørgsmålet om respekten for menneskerettighederne i forbindelse med terrorismebekæmpelse og fremkomme med henstillinger og rådgivning om staternes forpligtelser i denne henseende.

Trojkadialogen om menneskerettigheder mellem EU og USA, som holdes to gange om året, er en lejlighed til at føre drøftelser om menneskerettighedsspørgsmål, og den har, som det bemærkes i EU's årlige beretning om menneskerettighederne for 2002, givet EU lejlighed til at rejse spørgsmålet om behandlingen af fangerne i Guantanamo.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/34 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/34

---

(2004/C 88 E/0036)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1484/03

af Charles Tannock (PPE-DE) til Kommissionen

(2. maj 2003)

Om:   Graduering af importen under den generelle præferenceordnings sektor V set i relation til beskæftigelsesalternativer til ulovlig narkotikaproduktion i Colombia

Colombia har nu i nogen tid nydt godt af handelspræferencer for varer under den generelle præferenceordnings (GSP) sektor V — den såkaldte narkotikaordning, hvis formål var at hjælpe Colombia med at bekæmpe ulovlig narkotikaproduktion ved at øge mulighederne for produktion af andre varer, herunder afskårne blomster. Skønt Eurostat-tallene viser, at Colombias markedsandel faldt fra 20,15 % i 1997 til 15,41 % i 2001, menes Kommissionen at gå ind for »graduering« af sektor V-importen, hvilken ville betyde en ophævelse af disse præferencer.

Kan Kommissionen gøre rede for sit ræsonnement og oplyse, om den erkender, at der er et modsætningsforhold mellem fremme af dens GSP-narkotikaordning på den ene side og anvendelsen af dens »graduerings«-politik på sektor V på den anden? Hvilke andre former for hjælp kan Kommissionen yde Colombia for umiddelbart at støtte myndighederne i deres bestræbelser på at fremme dyrkningen af alternative afgrøder i dette land?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(27. maj 2003)

Den generelle præferenceordning (GSP) sigter mod at tilskynde til økonomisk udvikling i modtagerlandene ved at øge deres eksport til Unionen. Målet er at sætte gang i ny eksport fra modtagerlandene. Det betyder, at præferencebehandlingen skal ophøre, når dette mål er nået. GSP er et incitament, som skal fjernes, når der ikke længere er brug for det, således at ordningen rettes mod de lande og sektorer, der har størst behov derfor.

Afskårne blomster fra Colombia (sektor V i GSP) har nået et meget højt konkurrencedygtighedsniveau på det colombianske marked og internationale markeder. En graduering forhindrer ikke Colombia i at eksportere blomster, fordi det er kvaliteten, priserne osv., der har bidraget til eksportsuccesen, og genindførelse af told, som de europæiske importører skal betale, tæller mindre i den forbindelse. GSP skal nu hjælpe Colombia til at diversificere og fokusere på andre produkter, hvor Colombia stadig kan forbedre sig i eksporthenseende.

GSP-narkotikaordningen blev anvendt i sin helhed mellem 1992 og 2002 uden graduering. Gradueringen er imidlertid et vigtigt element i en objektiv og ikke-diskriminerende anvendelse af narkotikaordningen i overensstemmelse med EF's forpligtelser i henhold til Verdenshandelsorganisationens (WTO's) aftaler. Hvad specifikt Colombia angår, skal det lige bemærkes, at over 85 % af eksporten af afskårne blomster (størstedelen af sektor V) går til det amerikanske marked.

Den præferenceadgang, som Colombia har haft til Fællesskabets marked på basis af den såkaldte narkotikaordning, er næsten den bedst mulige handelsbehandling, som et udviklingsland kan opnå. Colombias faldende markedsandel i Fællesskabet, som omtales i forespørgslen, må derfor søges inden for bredere rammer for økonomisk konkurrencedygtighed.

Kommissionen mener ikke, at der består nogen konflikt mellem fremme af GSP-narkotikaordningen på den ene side og anvendelse af gradueringsordningen på den anden side, tværtimod.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/35 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/35

---

(2004/C 88 E/0037)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1492/03

af Margrietus van den Berg (PSE) til Kommissionen

(2. maj 2003)

Om:   Kaffeforhandlinger

Kan Kommissionen oplyse, hvilke fremskridt der sker i de igangværende forhandlinger mellem Den Europæiske Union og Den Europæiske Kaffesammenslutning om etableringen af et uafhængigt system til at kontrollere kvaliteten af kaffe, der importeres i Den Europæiske Union?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(5. juni 2003)

Som det ærede medlem sikkert er klar over, har Kommissionen støttet vedtagelsen af Det Internationale Kafferåds resolution nr. 407 om minimumsstandarder for eksportkaffe i alle faser af forhandlingerne.

Gennemførelsen af denne resolution kræver at medlemmerne gør en maksimal indsats for at støtte programmets målsætninger og samarbejder om formidlingen af oplysninger, bl.a. vedrørende indførsler som ikke opfylder de aftalte standarder. Til sikring af en detaljeret og klar information har Kommissionen og Den Europæiske Kaffesammenslutning således aftalt at sidstnævnte en gang i kvartalet meddeler Kommissionen hvilke indførsler der ikke opfylder resolution 407. Kommissionen videresender disse oplysninger til Det Internationale Kafferåd i London.

Kommissionen har flere gange mindet Den Europæiske Kaffesammenslutning om nødvendigheden af at indsende oplysninger og henledt generalsekretærens opmærksomhed på den forpligtelse sammenslutningen har påtaget sig og hvilken rolle den private sektor må spille i denne sammenhæng.

Kommissionen konstaterer med beklagelse at man ikke har modtaget oplysninger siden udgangen af det første kvartal efter resolutionens iværksættelse.

Kommissionen er i løbende kontakt med Den Europæiske Kaffesammenslutning og håber stadig at kaffebranchen hurtigt finder en tilfredsstillende løsning. Skulle den nuværende situation fortsætte, kan Kommissionen forvisse den ærede medlem om at den vil gribe ind inden for Den Internationale Kaffeorganisation og sørge for at der indføres et mere bindende system således at man kan opnå den fornødne klarhed og en korrekt iværksættelse af resolution 407.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/35 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/35

---

(2004/C 88 E/0038)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1497/03

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(5. maj 2003)

Om:   Ødelæggelse af EU-ejendom i Palæstina

Hvordan er situationen vedrørende den EU-finansierede infrastruktur i Palæstina, der er blevet ødelagt eller beskadiget i forbindelse med den igangværende konflikt i området?

Svar på Kommissionens vegne af Chris Patten

(23. juni 2003)

EU's formandsskab har anmodet Kommissionen om, at udarbejde en foreløbig liste over EU-finansierede projekter, som enten er blevet ødelagt eller beskadiget af Israels væbnede styrker. Listen over de ødelagte projekter ajourføres regelmæssigt af Kommissionens kontor i Jerusalem i samarbejde med medlemsstaternes repræsentation i Jerusalem og Ramallah. Arbejdsopgaven er blevet vanskeliggjort på grund af arbejdsbetingelserne i området. Listen blev sidst ajourført den 14. december 2002, og skaderne blev anslået til 24 014 000 EUR. En fjerdel var blevet finansieret af EU, resten af medlemsstaterne.

Overslaget omfatter kun udgifterne til at erstatte den fysiske infrastruktur (bygninger og udstyr), men udelukker indirekte tab, så som forsinkelser eller suspension af projekter. Desuden omfatter listen ikke en lang række EU-finansierede projekter, der ikke fungerer korrekt på grund af den israelske hærs militære indsats, f.eks. adgang til det europæiske hospital i Gaza eller forsinkelser (ingen adgang til byggematerialer) med infrastrukturprojekter.

Spørgsmålet er ved flere lejligheder blevet drøftet med de israelske myndigheder, navnlig af EU's formandsskab i januar 2002 og på associeringsrådet med Israel den 21. oktober.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/36 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/36

---

(2004/C 88 E/0039)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1559/03

af Claude Moraes (PSE) til Kommissionen

(7. maj 2003)

Om:   Situationen i Somalia

Hvorledes forholder Kommissionen sig til den aktuelle politiske situation i Somalia?

Vil Kommissionen give en detaljeret oversigt over dens pakke af bistand og handelsforanstaltninger omfattende Somalia?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(1. juli 2003)

Den nationale forsoningsproces, der foregår i Mbagathi i Kenya under ledelse af Den Mellemstatslige Organisation for Udvikling (IGAD) og med støtte fra EU og det internationale samfund, er på vej ind i en afgørende fase. Drøftelserne kan snart udmønte sig i, at der vedtages et udkast til et charter og en handlingsplan for overgangsperioden efter konferencen, der bl.a. vil fastlægge de nationale forvaltningsstrukturer. Somalia er imidlertid blevet opsplittet på forskellige magtklaner i de sidste tolv år, og landets politiske fremtid er stadig usikker.

En løsning på situationen i Somalia afhænger af en række faktorer:

| — | at de involverede parter i Somalia, bl.a. de stridende Hawye- og Darod-klaner, der er samlet om forskellige politiske poler, som f.eks. den nationale overgangsregering og det somaliske genopretnings-og forsoningsråd, formår at bygge bro over deres mange uoverensstemmelser |
| --- | --- |

—

at de involverede parter i Somalia, bl.a. de stridende Hawye- og Darod-klaner, der er samlet om forskellige politiske poler, som f.eks. den nationale overgangsregering og det somaliske genopretnings-og forsoningsråd, formår at bygge bro over deres mange uoverensstemmelser

| — | at parterne i regionen udnytter deres politiske indflydelse i Somalia til at fremme freds- og forsoningsprocessen |
| --- | --- |

—

at parterne i regionen udnytter deres politiske indflydelse i Somalia til at fremme freds- og forsoningsprocessen

| — | at det internationale samfund overvåger overholdelsen af den nuværende aftale om indstillingen af fjendtlighederne og FN's Sikkerhedsråds resolutioner om våbenembargoen over for Sudan, samt at det yder finansiel, teknisk og politisk støtte, så snart somalierne har fundet frem til en løsning. |
| --- | --- |

—

at det internationale samfund overvåger overholdelsen af den nuværende aftale om indstillingen af fjendtlighederne og FN's Sikkerhedsråds resolutioner om våbenembargoen over for Sudan, samt at det yder finansiel, teknisk og politisk støtte, så snart somalierne har fundet frem til en løsning.

EU har ved flere lejligheder gentaget, at det støtter IGAD's fredsinitiativ for Somalia, og at det er fast besluttet på at bidrage til udviklingen i landet. EU's politiske linje over for Somalia er fastlagt i Rådets (almindelige anliggender) konklusioner om Somalia fra juli 2002.

Det er værd at bemærke, at Somaliland ikke deltager i Mbagathi-konferencen. Landet erklærede sig ensidigt uafhængigt i 1991 og har været i stand til at stable sine egne institutioner på benene og gøre området forholdsvis stabilt.

EU har trods den vanskelige situation fortsat sin bistand til Somalia. I december 2001 besluttede det fælles råd for Den Europæiske Union og staterne i Afrika Vestindien og Stillehavet (AVS-EF-Ministerrådet) at afsætte særlige midler til Somalia fra Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) (199 mio. EUR) for perioden 2002-2007. Dette finansielle rammebeløb suppleres af årlige bidrag fra Kommissionens budget, navnlig i form af humanitær bistand (6 mio. EUR i 2003).

I juni 2002 godkendte Kommissionen på basis af AVS-EF-Ministerrådets afgørelse det første bistandsprogram (50 mio. EUR), der nu er under gennemførelse. Et nyt rehabiliteringsprogram (ca. 75-100 mio. EUR) er under forberedelse og bør kunne forelægges for Kommissionen i slutningen af 2003.

EU's nuværende samarbejde i Somalia er fastlagt i Kommissionens »strategi for gennemførelsen af særlig bistand til Somalia« (april 2002) (1). EU's indsats har på grund af de særlige forhold i Somalia været baseret på fleksibilitet, streng neutralitet og kontakter på lokalt plan. EU's programmer bygger på den såkaldte »peace dividend approach« og forudsætter kapacitet til at formidle bistand i flere sektorer, hvilket omfatter hele skalaen fra humanitær bistand til nødhjælp og fra rehabilitering til reel udvikling. Som følge af denne »peace dividend approach« og den vægt, der lægges på lokale kontakter, gennemføres EU's bistand hovedsagelig af europæiske ikke-statslige organisationer (ngo'er) og FN's organer.

På grund af de nuværende omstændigheder er samhandelen mellem Somalia og EU stærkt begrænset.

---

(1)  http://europa.eu.int/comm/development/body/csp_rsp/csp_en.cfm.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/37 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/37

---

(2004/C 88 E/0040)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1630/03

af Nelly Maes (Verts/ALE) til Kommissionen

(8. maj 2003)

Om:   Tvangssterilisering af romakvinder

Under henvisning til skriftlig forespørgsel E-0575/03 (1) og E-0434/03 (2) af hhv. Nelly Maes og Erik Meijer om tvangssterilisering af romakvinder i Slovakiet undrer jeg mig over de svar, der er givet.

I svaret til Erik Meijer siger Kommissionen, at Kommissæren med ansvar for udvidelsen straks har skrevet til den slovakiske premierminister Dzurinda om dette spørgsmål, at han har understreget, at beskyldningerne er meget foruroligende, og at der er tale om en alvorlig krænkelse af menneskerettighederne, hvis de skulle vise sig at være sandfærdige.

I svaret til Nelly Maes afslutter Kommissionen den samme sætning med at sige: ..., forudsat at de offentlige myndigheder har støttet eller tolereret denne praksis eller ikke har truffet passende lovgivningsforanstaltninger i den forbindelse.

Af svaret kan det konkluderes, at der kun kan være tale om en alvorlig krænkelse af menneskerettighederne, hvis myndighederne var orienteret og ikke reagerede tilstrækkelig årvågent.

Det fremgår med tilstrækkelig tydelighed af rapporter fra Det Europæiske Center for Romaers Rettigheder (ERRC), at myndighederne var orienteret om problemet. Det eksisterede allerede før oprettelsen af den slovakiske stat, det eksisterer stadig, og der har også konstant været opmærksomhed omkring det.

Erkender Kommissionen derfor, at der sker alvorlige krænkelser af menneskerettighederne i Slovakiet, og hvilke foranstaltninger vil den i bekræftende fald træffe i den forbindelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(5. juni 2003)

I sine svar på tidligere skriftlige forespørgsler om behandlingen af romaer, især forespørgsel E-0434/03 fra Erik Meijer og forespørgsel E-0575/03 fra det ærede medlem, gav Kommissionen udtryk for sin bekymring vedrørende påstandene om, at romakvinder steriliseres af læger i det østlige Slovakiet, uden at kvinderne giver deres samtykke, eller efter at de er blevet tvunget til at give det.

Kommissionen henviste specifikt til offentlige myndigheder, hvilket blev gjort, ikke som det ærede medlem konkluderer, som en angivelse af, at der »kun kan være tale om en krænkelse af menneskerettighederne, hvis myndighederne var orienteret«, men for at understrege, at en stat i henhold til interne offentligretlige bestemmelser faktisk kan holdes ansvarlig for krænkelse af menneskerettighederne, hvis overgrebene kan tilskrives den. Derfor henvisningen hertil i svar på skriftlig forespørgsel E-0575/03. Ifølge folkeretten strækker en stats ansvar sig så vidt som til at drage omsorg for, at der findes lovbestemmelser om straf for tvangssterilisering og om afholdelse af objektiv rettergang.

Kommissionen har indtrængende opfordret de slovakiske myndigheder til at gennemføre de nødvendige strafferetlige undersøgelser og til at rette op på eventuelle diskriminerende forhold. De strafferetlige undersøgelser er stadig i gang, og man har endnu ikke fået bekræftet ovennævnte påstande, som, hvis de viser sig at være korrekte, er strafbare i henhold til slovakisk strafferet. Kommissionen har ingen ret til at intervenere i en suveræn stats igangværende undersøgelser eller til på forhånd at udtale sig om resultatet. Den vil dog fortsat følge denne alvorlige sag nøje.

Kommissionen skal endelig oplyse det ærede medlem om, at den som et resultat af intense drøftelser med de ikke-statslige organisationer, der rapporterer om dette spørgsmål, overvejer at indføre et særligt romasundhedsprojekt i det nationale Phare-program for 2003 med henblik på at forbedre situationen for romaminoriteten på dette vigtige område.

---

(1)  EUT C 33 E af 6.2.2004, s. 55.

(2)  Se side 12.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/38 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/38

---

(2004/C 88 E/0041)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1665/03

af Luigi Vinci (GUE/NGL) til Kommissionen

(19. maj 2003)

Om:   Undervisning i kurdisk i Tyrkiet

For ca. 10 måneder siden vedtog det tyrkiske parlament en række nye love, som, hed det sig, ville tillade, at der oprettes skoler af privat karakter med undervisning i det kurdiske sprog.

Disse love indebærer imidlertid også følgende:

| — | at de privatskoler, som allerede tilbyder undervisning i fremmedsprog, ikke også må undervise i kurdisk, dvs. at undervisning i kurdisk forudsætter, at der oprettes særlige skoler til dette formål, |
| --- | --- |

—

at de privatskoler, som allerede tilbyder undervisning i fremmedsprog, ikke også må undervise i kurdisk, dvs. at undervisning i kurdisk forudsætter, at der oprettes særlige skoler til dette formål,

| — | at undervisningen i kurdisk kun må varetages af lærere, der har eksamensbevis som lærer i kurdisk, et sprog, som indtil for et år siden officielt ikke eksisterede i Tyrkiet, hvorfor der ikke kunne eksistere skoler, som uddannede kurdisklærere! |
| --- | --- |

—

at undervisningen i kurdisk kun må varetages af lærere, der har eksamensbevis som lærer i kurdisk, et sprog, som indtil for et år siden officielt ikke eksisterede i Tyrkiet, hvorfor der ikke kunne eksistere skoler, som uddannede kurdisklærere!

| — | at undervisningen i kurdisk ikke må varetages af udenlandske lærere. |
| --- | --- |

—

at undervisningen i kurdisk ikke må varetages af udenlandske lærere.

Konklusionen er, at det ingen steder i Tyrkiet har været muligt at åbne en kurdisksproget skole.

Bestemmelserne fastsætter desuden, at kun personer, som allerede behersker det tyrkiske sprog fuldt ud, hvilket vil sige, at de skal have gennemført grundskolen, kan få adgang til sprogkurser i kurdisk.

Dette betyder konkret, at adgangen til disse kurser er forbeholdt personer, som er fyldt 15 år, men som følge af den lave alfabetiseringsgrad i det sydøstlige Tyrkiet har ikke alle, som opfylder dette krav, adgang.

Kurderne i Tyrkiet, EU og dets krav til Tyrkiet om indførelse af borgerrettigheder er ganske klart blevet taget ved næsen brutalt og kynisk.

Vil Kommissionen tage stilling til disse oplysninger og vil den gøre det helt klart for den tyrkiske regering, at disse forhold fuldstændig kolliderer med muligheden af tyrkisk medlemskab af EU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(19. juni 2003)

Kommissionen er bekendt med bestemmelserne om undervisning i sprog og dialekter (andre end tyrkiske), der normalt anvendes af tyrkiske medborgere, som anført i forordningen fra undervisningsministeriet af 20. september 2002.

Kommissionen har som led i sin regelmæssige dialog med de tyrkiske myndigheder givet udtryk for sin bekymring over de begrænsede muligheder for undervisning i andre sprog og dialekter end tyrkisk. Kommissionen mener, at bestemmelserne i forordningen kan udgøre en hindring for undervisningen i andre sprog end tyrkisk.

Tyrkiet anmodes i det nyligt vedtagne reviderede tiltrædelsespartnerskab om at sikre alle borgere, uanset oprindelse, kulturel mangfoldighed og kulturelle rettigheder. Det er derfor nødvendigt, at Tyrkiet ved anvendelse af de eksisterende foranstaltninger sikrer en effektiv adgang til uddannelse og radio- og tvudsendelser på andre sprog end tyrkisk og ophæver de resterende begrænsninger, der forhindrer denne adgang.

Tyrkiet stræber i egenskab af kandidatland efter at opfylde de politiske Københavnskriterier, der omfatter respekt for og beskyttelse af mindretal. Kommissionen vil i denne forbindelse fortsat følge situationen i Tyrkiet, når det gælder undervisningen i andre sprog end tyrkisk, hvilket vil omfatte en vurdering af de lovgivningsmæssige rammer for en sådan undervisning.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/39 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/39

---

(2004/C 88 E/0042)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1678/03

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(19. maj 2003)

Om:   Angola — børnesoldater

Ifølge oplysninger, der for nylig er blevet bragt i medierne, vil de mindreårige, som har deltaget i borgerkrigen i Angola, af landets myndigheder blive fritaget for værnepligt.

Den ikke-statslige organisation »Human Rights Watch« oplyste for kort tid siden, at der antagelig var tale om 11 000, som befandt sig i denne situation.

Verdensbanken har bevilget 30 mio. dollar til finansiering af projekter til fordel for børnesoldater.

Kommissionen bedes derfor besvare følgende spørgsmål:

| — | råder den over oplysninger om antallet (det sandsynlige eller omtrentlige) af mindreårige, som måtte have tjent i de styrker, der har deltaget i de seneste års borgerkrig i Angola? |
| --- | --- |

—

råder den over oplysninger om antallet (det sandsynlige eller omtrentlige) af mindreårige, som måtte have tjent i de styrker, der har deltaget i de seneste års borgerkrig i Angola?

| — | hvordan vurderer Kommissionen den situation, som de pågældende mindreårige befinder sig i i forbindelse med demobiliseringen, familiesammenføringer og bosættelse, som gennemføres af angolanske organer med international støtte? |
| --- | --- |

—

hvordan vurderer Kommissionen den situation, som de pågældende mindreårige befinder sig i i forbindelse med demobiliseringen, familiesammenføringer og bosættelse, som gennemføres af angolanske organer med international støtte?

| — | overvejer Kommissionen allerede det specifikke tilfælde med integrering, behandling og uddannelse af børnesoldater, både generelt og med hensyn til de børnesoldater, som er blevet forældreløse eller handicappede? |
| --- | --- |

—

overvejer Kommissionen allerede det specifikke tilfælde med integrering, behandling og uddannelse af børnesoldater, både generelt og med hensyn til de børnesoldater, som er blevet forældreløse eller handicappede?

| — | hvilke foranstaltninger har den truffet eller vil den træffe i denne sag? |
| --- | --- |

—

hvilke foranstaltninger har den truffet eller vil den træffe i denne sag?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(11. juli 2003)

Under konflikten i Angola har begge parter indsat børnesoldater. Der foreligger ikke nøjagtige tal, men skønsmæssigt skulle der være tale om mellem 6 000 (ifølge regeringen) og 11 000 (ifølge Human Rights Watch).

Kommissionen mener, at støtten til tidligere børnesoldater efter konfliktens udløb er en af de store udfordringer, der må tages op. Regeringen må, med støtte fra det internationale samfund, være mere aktiv på dette område, skønt der allerede er gjort visse bestræbelser. Som følge heraf har den angolanske regering, FN's børnefond (Unicef) og partnere fra civilsamfundet i begyndelsen af marts 2003 under en rundbordskonference vedrørende beskyttelse af børns rettigheder under genintegreringsprocessen, organiseret af ministeriet for bistand og social genintegrering, bekræftet deres støtte til tidligere børnesoldater og børn, der er adskilt fra deres familie.

Endvidere var et af målene for Angolas demobilisering og genintegrering desuden at give skræddersyet støtte til særlige målgrupper som tidligere børnesoldater og krigsinvalider. Der er afsat ca. 31 mio. USD i støtte til disse særlige målgrupper. Kommissionen deltager i dette program gennem sit bidrag på 20 mio. EUR til multidonor trustfonden inden for rammerne af MDRP (et program for demobilisering og genintegrering, som omfatter flere lande). Kommissionen undersøger for øjeblikket mulighederne for et yderligere bidrag direkte til Angolas program for demobilisering og genintegrering.

Generelt er situationen forbedret, når det gælder demobilisering, familiesammenføring og befolkningens tilbagevenden, om end der stadig er visse vanskeligheder. Det er dog nødvendigt med en betydelig og vedvarende indsats fra regeringens side, støttet af det internationale samfund, hvis denne proces skal bringes til en lykkelig afslutning, hvilket stadig synes at kunne tage lang tid.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/40 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/40

---

(2004/C 88 E/0043)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1693/03

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(21. maj 2003)

Om:   Den amerikanske hær og indirekte tildeling til amerikanske virksomheder af opgaver i forbindelse med genopbygningen og forvaltningen af Irak

| 1. | Følger Kommissionen kritisk den måde, hvorpå omfattende kontrakter for forberedelsen af Iraks genopbygning og omstruktureringen af landets økonomi af den amerikanske hær (via »USA Army Corps of Engineers« eller via USAid) tildeles amerikanske virksomheder? |
| --- | --- |

1.

Følger Kommissionen kritisk den måde, hvorpå omfattende kontrakter for forberedelsen af Iraks genopbygning og omstruktureringen af landets økonomi af den amerikanske hær (via »USA Army Corps of Engineers« eller via USAid) tildeles amerikanske virksomheder?

| 2. | Har Kommissionen bemærket, at kontrakterne tildeles på en utraditionel måde, dvs. uden parlamentarisk kontrol af kriterier og procedure, uden inddragelse af det amerikanske udenrigsministerium og uden mulighed for udenlandske virksomheders deltagelse, samtidig med at de virksomheder, som har støttet den amerikanske præsidents valgkampagne, og hvor politiske meningsfæller varetager ledelsen, tilsyneladende har en betydelig fordel? |
| --- | --- |

2.

Har Kommissionen bemærket, at kontrakterne tildeles på en utraditionel måde, dvs. uden parlamentarisk kontrol af kriterier og procedure, uden inddragelse af det amerikanske udenrigsministerium og uden mulighed for udenlandske virksomheders deltagelse, samtidig med at de virksomheder, som har støttet den amerikanske præsidents valgkampagne, og hvor politiske meningsfæller varetager ledelsen, tilsyneladende har en betydelig fordel?

| 3. | Har Kommissionen kendskab til, hvorvidt den kontrakt om slukning af brændende olieboringer, som er blevet indgået med KBR, et datterselskab af den amerikanske virksomhed Halliburton, som frem til 2000 blev ledet af den nuværende amerikanske vicepræsident, også indeholder en bestemmelse om, at virksomheden får ret til »at stå for driften af infrastrukturer og distributionen af varer«, så den kan forvalte oliekilder og markedsføre olien? Hvor længe gælder kontrakten, og kan det forventes, at den herefter vil blive forlænget? |
| --- | --- |

3.

Har Kommissionen kendskab til, hvorvidt den kontrakt om slukning af brændende olieboringer, som er blevet indgået med KBR, et datterselskab af den amerikanske virksomhed Halliburton, som frem til 2000 blev ledet af den nuværende amerikanske vicepræsident, også indeholder en bestemmelse om, at virksomheden får ret til »at stå for driften af infrastrukturer og distributionen af varer«, så den kan forvalte oliekilder og markedsføre olien? Hvor længe gælder kontrakten, og kan det forventes, at den herefter vil blive forlænget?

| 4. | Stiller USA krav om samfinansiering for at inddrage europæiske virksomheder? I den udstrækning den amerikanske hær undtagelsesvis gør brug af virksomheder fra EU-landene, skelnes der da mellem virksomheder fra de medlemsstater, som har støttet den amerikanske intervention i Irak, og virksomheder fra de medlemsstater, som indtog det standpunkt, at kun FN's Sikkerhedsråd kunne træffe afgørelse om en eventuel intervention? |
| --- | --- |

4.

Stiller USA krav om samfinansiering for at inddrage europæiske virksomheder? I den udstrækning den amerikanske hær undtagelsesvis gør brug af virksomheder fra EU-landene, skelnes der da mellem virksomheder fra de medlemsstater, som har støttet den amerikanske intervention i Irak, og virksomheder fra de medlemsstater, som indtog det standpunkt, at kun FN's Sikkerhedsråd kunne træffe afgørelse om en eventuel intervention?

| 5. | Hvad har Kommissionen foretaget sig for at sikre, at ikke-amerikanske virksomheder kan spille en ligeværdig rolle i forbindelse med genopbygningen og moderniseringen af Irak? |
| --- | --- |

5.

Hvad har Kommissionen foretaget sig for at sikre, at ikke-amerikanske virksomheder kan spille en ligeværdig rolle i forbindelse med genopbygningen og moderniseringen af Irak?

Kilde: Ugemagasinet »Vrij Nederland« af 3. maj 2003 og dagbladet »Metro« af 8. maj 2003.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/41 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/41

---

(2004/C 88 E/0044)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1694/03

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(21. maj 2003)

Om:   Amerikanske virksomheders gradvise og varige overtagelse af den irakiske økonomi

| 1. | Resulterer den amerikanske fremgangsmåde for fastsættelse af kontrakter i Irak i, at amerikanske virksomheder som Halliburton, SteveDoring Services, Bechtel, Parsons, Fluor, Louis Berger Group og Washington Group International efter en foreløbig etårig kontrakt kan opnå en forlængelse på ubestemt tid, som giver ret til en permanent forvaltning af irakisk infrastruktur? |
| --- | --- |

1.

Resulterer den amerikanske fremgangsmåde for fastsættelse af kontrakter i Irak i, at amerikanske virksomheder som Halliburton, SteveDoring Services, Bechtel, Parsons, Fluor, Louis Berger Group og Washington Group International efter en foreløbig etårig kontrakt kan opnå en forlængelse på ubestemt tid, som giver ret til en permanent forvaltning af irakisk infrastruktur?

| 2. | Udfoldes der bestræbelser for i Irak at indføre det amerikanske CDMA-gsm-system for mobiltelefoni, så denne permanent vil afvige fra, hvad der er normalt i Europa og vil forblive afhængigt af amerikanske producenter? |
| --- | --- |

2.

Udfoldes der bestræbelser for i Irak at indføre det amerikanske CDMA-gsm-system for mobiltelefoni, så denne permanent vil afvige fra, hvad der er normalt i Europa og vil forblive afhængigt af amerikanske producenter?

| 3. | Anser Kommissionen det for realistisk, at de samlede omkostninger i forbindelse med Iraks genopbygning, som anslås til mellem 25 milliarder og godt 100 milliarder dollar, hvortil kommer den irakiske gæld på 383 milliarder, vil kunne dækkes ved en genoptagelse af olieeksporten? Vil et for beskedent omfang af disse indtægter og den foreløbigt begrænsede produktions- og eksportkapacitet blive brugt som begrundelse for et hurtigt salg af oliereserverne i undergrunden til amerikanske olieselskaber som Chevron, så indtægter fra olieudvinding ikke i fremtiden vil kunne anvendes til finansiering af de opgaver, som de irakiske myndigheder skal udføre? |
| --- | --- |

3.

Anser Kommissionen det for realistisk, at de samlede omkostninger i forbindelse med Iraks genopbygning, som anslås til mellem 25 milliarder og godt 100 milliarder dollar, hvortil kommer den irakiske gæld på 383 milliarder, vil kunne dækkes ved en genoptagelse af olieeksporten? Vil et for beskedent omfang af disse indtægter og den foreløbigt begrænsede produktions- og eksportkapacitet blive brugt som begrundelse for et hurtigt salg af oliereserverne i undergrunden til amerikanske olieselskaber som Chevron, så indtægter fra olieudvinding ikke i fremtiden vil kunne anvendes til finansiering af de opgaver, som de irakiske myndigheder skal udføre?

| 4. | Vil denne fremgangsmåde føre til, at der hurtigt opstår fuldbyrdede kendsgerninger med hensyn til den fremtidige forvaltning af olieboringer og olieindustrien, og som der ikke senere vil kunne ændres på? |
| --- | --- |

4.

Vil denne fremgangsmåde føre til, at der hurtigt opstår fuldbyrdede kendsgerninger med hensyn til den fremtidige forvaltning af olieboringer og olieindustrien, og som der ikke senere vil kunne ændres på?

| 5. | Er det Kommissionens opfattelse, at denne behandling af den irakiske økonomi, som går ud på at knytte denne snævert til den amerikanske, er i overensstemmelse med det dominerende syn på fri konkurrence og gennemsigtige internationale handelsrelationer, eller er den efter dens opfattelse i strid hermed? |
| --- | --- |

5.

Er det Kommissionens opfattelse, at denne behandling af den irakiske økonomi, som går ud på at knytte denne snævert til den amerikanske, er i overensstemmelse med det dominerende syn på fri konkurrence og gennemsigtige internationale handelsrelationer, eller er den efter dens opfattelse i strid hermed?

| 6. | Vil EU imødegå denne udvikling, som strider mod det irakiske folks suverænitet og kan føre til forarmelse og manglende stabilitet i Irak og giver USA varige fordele i forhold til andre dele af verden? |
| --- | --- |

6.

Vil EU imødegå denne udvikling, som strider mod det irakiske folks suverænitet og kan føre til forarmelse og manglende stabilitet i Irak og giver USA varige fordele i forhold til andre dele af verden?

Samlet svar

afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

på skriftlige forespørgsler E-1693/03 og E-1694/03

(7. juli 2003)

Kommissionen har fulgt de amerikanske myndigheders udbudspraksis i Irak og undersøgt dem i lyset af USA's internationale forpligtelser. Kommissionen konstaterer, at FN's Sikkerhedsråds (UNSC) resolution 1483 fastslår, at udviklingsmidlerne for Irak skal anvendes gennemskueligt og opfylde det irakiske folks humanitære behov og tage hensyn til nødvendigheden af at få landet genopbygget. Resolutionen understreger også det irakiske folks ret til selv at kontrollere deres egne naturressourcer. Kommissionen forventer, at den myndighed, som opfylder de forpligtelser og sidder inde med de kvalifikationer, som en besættelsesstyrke skal have i lyset af FN's Sikkerhedsråds resolution 1483, vil administrere landet til fordel for og i den irakiske befolknings interesse. Kommissionen vil fortsat følge udviklingen i området med henblik på at forsvare gennemskueligheden og frihandelsprincipperne, to ting, der ligger Kommissionen stærkt på sinde.

Kommissionen har meddelt de amerikanske myndigheder, at EU forventer, at USA følger de internationale spilleregler, så som Verdenshandelsorganisationen (WTO), aftale om offentlige indkøb (GPA), og principperne om gennemskuelighed, forbud mod forskelsbehandling, national behandling og proceduregarantier.

Kommissionen har undersøgt nogle af de største udbud, herunder de første 8 kontrakter, der blev indgået af det amerikanske udviklingsagentur (USAID) ved en begrænset udbudsprocedure (»less than full and open competition«) og har indtil nu ikke kunnet konstatere, at der har været nogen overtrædelser af GPA. Kommissionen har noteret, at USAID's generalinspektion har foretaget en undersøgelse og brevvekslet med den amerikanske kongres, som har godkendt anvendelsen af den begrænsede udbudsprocedure, fordi man var i tidsnød, og at der var et presserende behov for at få dette arbejde udført.

Da udbudsmaterialet er meget omfattende, er det uhyre vanskeligt for Kommissionen at følge hele den udbudsprocedure, de amerikanske myndigheder har iværksat for at få Irak genopbygget og kontrollere, om den er i overensstemmelse med GPA-reglerne. Det store udbudsmateriale og de sparsomme oplysninger, der står til rådighed for virksomheder, der ikke deltager i udbuddet, forhindrer Kommissionen i at gennemføre en tilbundsgående analyse af situationen. Kun få facts er til rådighed, når der offentliggøres et udbud, og det er kun bydende, der kan anmode om flere oplysninger (udbudsmaterialet). For at gennemføre en grundig analyse af de enkelte sager er Kommissionen derfor i vid udstrækning tvunget til at danne sig et billede på baggrund af de oplysninger, som medlemstaterne eller enkeltpersoner har fremskaffet Men på trods af, at man i pressen har hørt om klager fra EU-virksomheder, har Kommission ikke formelt modtaget nogen. Lige så snart der modtages en klage, vil den blive behandlet korrekt og inden for en rimelig frist. Under alle omstændigheder følger Kommissionen nøje spørgsmålet.

Fra amerikansk side har Kommissionen ikke modtaget nogen anmodning om samfinansiering til gengæld for europæiske virksomheders deltagelse i genopbygningen.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/42 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/42

---

(2004/C 88 E/0045)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1695/03

af Mario Mantovani (PPE-DE) og Antonio Tajani (PPE-DE) til Kommissionen

(21. maj 2003)

Om:   Humanitær nød i Irak — den alvorlige situation for børn, handicappede og ældre på hospitaler

Kan Kommissionen — bl.a. efter kommissær Nielsons besøg i Irak — forelægge præcise tal vedrørende den mildest talt alvorlige situation, som navnlig børn, handicappede og ældre på de irakiske hospitaler, dvs. de uskyldige hovedofre for det afsatte irakiske regime, befinder sig i?

Kan den navnlig forelægge detaljerede oplysninger om muligheden for i særdeles hastende tilfælde at overføre patienter til bl.a. EU-landene for at give dem en passende øjeblikkelig behandling? Hvilke lande vil i givet fald skulle modtage disse hastetilfælde?

Har Kommissionen — ud over de midler og den humanitære nødhjælp, som EU straks stillede til rådighed — kendskab til, om der efter de seneste drøftelser mellem EU's medlemsstater er truffet beslutning om en eventuel hasteevakueringsplan? Hvorledes vil den i bekræftende fald gå til værks? Hvilke mulige løsninger er der ellers?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(3. juli 2003)

Den fortsatte kaotiske situation i Irak gør det meget vanskeligt at få nøjagtige oplysninger om situationen for børn, handicappede og ældre på de irakiske hospitaler.

Ifølge den seneste rapport fra Unicef udgøres den største fare for irakiske børn imidlertid af ueksploderet ammunition (UXO), hvilket tydeligt fremgik af en af de seneste ulykker i Basra, hvor seks børn blev rapporteret dræbt under leg med ammunition, og ringe vandkvalitet.

Vandkvaliteten bliver stadig ringere som følge af smitte fra spildevand fra beskadigede vandledninger og mangel på brændsel til at koge vandet. Denne kombinationen af faktorer har meget alvorlige virkninger for børns helbred og ernæringstilstand. I Basra er tilfældene af diarreé fordoblet i forhold til året før. I Baghdad har en Unicef-undersøgelse vist, at underernæringen er øget, eftersom 7,7 % af de børn under fem år, som indgår i undersøgelsen, lider af akut underernæring, sammenlignet med tallet for året før på 4 %.

Kommissionen har, via Kontoret for Humanitær Bistand, indtil nu godkendt humanitær nødhjælp for et samlet beløb på 32,5 mio. EUR for at afhjælpe lidelserne for den irakiske befolkning, navnlig for børn.

Den pågældende hjælp omfatter fødevarer til hospitaler, hygiejniske produkter, støtte til fly med humanitært sigte, men er først og fremmest rettet mod genopbygningen af syge- og sundhedsvæsenet, samt sanitet og drikkevandsforsyning, som er blevet kraftigt beskadiget ved bombeangreb og udbredt plyndring (se detaljer i bilaget).

Den seneste godkendte humanitære bistandspakke på 10 mio. EUR tager særligt sigte på rydningen af ueksploderet ammunition (minerydning) og oplysningskampagner om miner med det særlige formål at reducere den øjeblikkelige fare, som landminer og ueksploderet ammunition udgør for den almindelige befolkning og for det humanitære personale, og også på at sikre levering og opfølgning af humanitær bistand til udsatte befolkningsgrupper i Irak.

Efter Det Europæiske Råds møde i Athen den 17. april 2003, hvor Kommissionens formand og EU's stats-og regeringschefer nåede til enighed om medlemsstaternes vilje til at transportere hårdt sårede børn til Europa med fly, har Kontoret for Humanitær Bistand (ECHO), været i kontakt med de berørte medlemsstater for at undersøge mulighederne for at gennemføre en sådan foranstaltning.

Et af punkterne i hasteafgørelsen af 22. april 2003 om humanitær nødhjælp var »støtte til medicinsk nødhjælp og kirurgi. Dette indebærer, at syge eller sårede, især børn, kan blive transporteret til nabolandene eller eventuelt Europa, hvis en passende medicinsk handling ikke kan opnås i Irak«.

ECHO indkaldte til et møde den 30. april 2003 med de medlemsstater, der på mødet i Udvalget for Humanitær Bistand den 24. april 2003 havde udtrykt interesse for yderligere at drøfte mulighederne for flytransporter. ECHO forklarede på dette møde, at Rådets forordning (EF) nr. 1257/96 af 20. juni 1996 om humanitær bistand (1) forhindrede ECHO i at finansiere aktioner uden for det pågældende kriseområde. ECHO kan heller ikke erstatte medlemsstaterne med hensyn til opnåelsen af de nødvendige tilladelser, eftersom det er de enkelte medlemsstaters ansvar at opfylde de nævnte krav.

ECHO's rolle kan derfor blive tosidig:

| — | Sikkerhedsstillelse for nær koordinering af hele denne aktion via ECHO's hovedkvarter og dets kontor i Baghdad, som kan lette aktionens gennemførelse på landjorden. |
| --- | --- |

—

Sikkerhedsstillelse for nær koordinering af hele denne aktion via ECHO's hovedkvarter og dets kontor i Baghdad, som kan lette aktionens gennemførelse på landjorden.

| — | Økonomisk støtte til den del af aktionen, som gennemføres i Irak (f.eks. forberedende behandling i dette land, lægemidler og andet medicinsk udstyr, transport af patienterne til flyet og rejsetilskud til børnene og deres forældre som forberedelse af deres rejse til Europa). |
| --- | --- |

—

Økonomisk støtte til den del af aktionen, som gennemføres i Irak (f.eks. forberedende behandling i dette land, lægemidler og andet medicinsk udstyr, transport af patienterne til flyet og rejsetilskud til børnene og deres forældre som forberedelse af deres rejse til Europa).

Kommissionen er derefter blevet informeret om, at ti børn er blevet overført til Østrig den 15. maj 2003, og har også kendskab til, at visse tyske og franske ikke-statslige organisationer er ved at undersøge muligheden for at organisere medicinsk evakuering af sårede eller meget syge børn.

ECHO har for øjeblikket drøftelser med Den Internationale Organisation for Migration (IOM) om vilkårene for ECHO' støtte i det pågældende land, dvs. inden børnene og deres ledsagende forældre forlader landet. Denne støtte vil sandsynligvis omfatte medicin, hospitalsudgifter som forberedelse af børnenes afrejse, ambulanceudgifter til lufthavnen, rejsetilskud til barnet og ledsagende forældre til køb af passende tøj og andre forberedelser inden afrejsen.

---

(1)  EFT L 163 af 2.7.1996.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/44 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/44

---

(2004/C 88 E/0046)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1732/03

af Freddy Blak (GUE/NGL) til Kommissionen

(23. maj 2003)

Om:   Diskriminerende danske ølafgifter

I Danmark skal der ved import af øl betales afgift i forhold til øllets indbrygningsgrad eller Plato-grad, som er et udtryk for øllets indhold af næringsstoffer. Højere fylde giver højere alkoholprocent, men sammenhængen er dog ikke entydig, hvilket skaber problemer, idet øl med identisk alkoholindhold i en række tilfælde beskattes forskelligt. Dette system favoriserer danske øl, da det tilsyneladende kun er danske bryggerier, der er i stand til at producere øl med en alkoholprocent på 4,6 (skatteklasse 1) ud fra den tilsatte mængde sukker og gær (indbrygningsgraden/Plato-graden). Desuden er det danske afgiftssystem inddelt i trin, der er nøje afstemt efter dansk ølbrygningstradition. Det betyder, at kun dansk pilsnerøl kvalificerer sig til den laveste skatteklasse, nemlig skatteklasse 1. Alt andet (udenlandsk) øl falder automatisk i en højere skatteklasse, da man i udlandet benytter andre mængder sukker/gær i brygnings-processen. Derfor ser man, at øl med samme alkoholstyrke, eller endda lavere alkoholstyrker bliver henvist til skatteklasse 2 eller derover, hvilket virker direkte diskriminerende. Derfor vil det være mere hensigtsmæssigt med en afgiftsberegning ud fra den absolutte alkoholprocent og ikke indbrygnings-graden/Plato-graden. En sådan beregning ville også være mere passende set ud fra et sundhedsmæssigt synspunkt.

Agter Kommissionen at påtale dette problem over for den danske regering?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(23. juli 2003)

Ifølge artikel 3 i direktiv 92/83/EØF (1) kan medlemsstaterne frit vælge, om de vil opkræve afgiften på grundlag af øllets Plato-grad eller på grundlag af dets virkelige alkoholindhold. Desuden giver bestemmelsen de medlemsstater, som opkræver punktafgiften på øl på grundlag af antal hektoliter/Plato-grad, mulighed for at opdele øl i kategorier omfattende højst fire Plato-grader pr. kategori og for at pålægge alt øl inden for en given kategori samme afgiftssats pr. hl.

Bestemmelsen gør det muligt for medlemsstaterne at forenkle opkrævningen af punktafgiften på øl, hvor denne foretages på grundlag af antal hektoliter/Plato-grad. Danmark og to andre medlemsstater gør brug af denne mulighed for at opdele øl i kategorier af Plato-grader, og de anvender alle 11 Plato-grader som skillelinje mellem to kategorier. Det skal bemærkes, at de satser, hver af disse medlemsstater anvender for de forskellige kategorier, resulterer i en ensartet gennemsnitlig afgift pr. Plato-grad for øl, der henhører under forskellige kategorier. Desuden gælder der de samme afgiftssatser (udtrykt pr. hl. for hver kategori af Plato-grader) for øl produceret i Danmark som for øl importeret til Danmark.

Desuden er det faktisk under den harmoniserede afgiftsordning for alkohol — som udformedes på grundlag af de forskellige ordninger, der allerede anvendtes i medlemsstaterne inden 1992 — en undtagelse, at afgiften for en alkoholholdig drikkevare beregnes på grundlag af dens alkoholindhold, idet dette kun gælder for spirituosa og som en alternativ mulighed for øl. For alle andre produkter (vin, mellemprodukter, cider osv.) beregnes afgifterne alene på grundlag af deres volumen.

Hvad angår det ærede medlems udtalelse om, at det ville være mere hensigtsmæssigt med en afgiftsberegning ud fra den absolutte alkoholprocent, skal Kommissionen påpege, at hverken medlemsstaterne eller bryggeriindustrien hidtil har givet udtryk for, at de ønskede en ændring af EU's nugældende afgiftsordning for øl.

Kommissionen ser derfor ingen grund til at rejse dette spørgsmål over for den danske regering.

---

(1)  Rådets direktiv 92/83/EØF af 19. oktober 1992 om harmonisering af punktafgiftsstrukturen for alkohol og alkoholholdige drikkevarer, EFT L 316 af 31.10.1992.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/45 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/45

---

(2004/C 88 E/0047)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1833/03

af Anna Karamanou (PSE) til Kommissionen

(2. juni 2003)

Om:   Irak — stor fare for civilbefolkningen på grund af de efterladte miner og plyndringerne

Ifølge oplysninger fra Human Rights Watch er antallet af ofre blandt civilbefolkningen efter afslutningen af krigen i Irak for nylig vokset drastisk i forhold til antallet af ofre under selve krigen. Dette skyldes først og fremmest den store mængde af ueksploderet ammunition — landminer, håndgranater og andre eksplosive anordninger — som befinder sig i beboede områder. Dette fænomen skyldes hovedsagelig det pludselige sammenbrud af den irakiske hærs kontrol- og kommandostrukturer, som har bevirket, at soldater er stukket af og har efterladt deres udstyr. Mange af ofrene er børn, der kommer alvorligt til skade under leg med sprængstofferne. Samtidig fortsætter plyndringerne og snigskytternes aktiviteter; sidstnævnte formodes at være medlemmer af Bath-partiet, der prøver at destabilisere landet med det resultat, at mange uskyldige borgere kommer til skade eller omkommer, og talløse vigtige dokumenter tilhørende Iraks offentlige administration ødelægges. Ifølge Amnesty International er britiske soldater indblandet i masseødelæggelsen af elektricitetsselskabets dokumenter i Basra.

Samtidig ignorerer de amerikanske styrker, der kontrollerer Irak, appellerne om fjernelse af minerne og om en forøgelse af antallet af patruljer. Også de internationale organisationers appeller om at få indført i det mindste en form for politiovervågning ignoreres.

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at sikre, at besættelses- og overvågningsstyrkerne i Irak overholder de internationale konventioner og beskytter de irakiske borgere imod de ovennævnte farer, der ikke alene truer deres sundhed og liv men også deres stats organisation?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(16. juli 2003)

Kommissionen deler det ærede medlems bekymring over sikkerhedssituationen i Irak og over de fortsatte plyndringer og angreb fra kriminelle elementer eller resterne af Baathpartiet. Den aktuelle situation risikerer at kompromittere bestræbelserne på at stabilisere landet og forhindre de humanitære hjælpearbejdere i at bringe den nødvendige hjælp ud til befolkningen.

Kommissionen håber, at de koalitionsstyrker, der i øjeblikket repræsenterer myndigheden i Irak, vil tage de nødvendige skridt til at garantere sikkerheden og beskytte civilbefolkningen mod alle former for trusler. Det Europæiske Råd understregede i den forbindelse i konklusionerne fra sit møde i Thessaloniki, at civilbefolkningens sikkerhed må garanteres som en uomgængelig betingelse for en bæredygtig gen-opbyggelse af landet.

Kommissionen er også opmærksom på problemet med de ulykker, der dagligt opstår som følge af ueksploderet ammunition, der er blevet efterladt i terrænet efter konflikten, og har med henblik herpå for nylig vedtaget at yde et finansielt bidrag på 10 mio. EUR til støtte for minerydningsaktiviteter, der iværksættes af internationale ngo'er og koordineres af UNMAS. Finansieringsafgørelsen skal gøre det muligt at indsamle og udbrede oplysninger om, hvor der er sandsynlighed for at finde høje koncentrationer af ueksploderede landminer og bomber, udvikle lokal kapacitet ved hjælp af formelle uddannelseskurser og øge befolkningens bevidsthed ved oplysning om minefaren.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/45 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/45

---

(2004/C 88 E/0048)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1840/03

af Michael Cashman (PSE) til Kommissionen

(26. maj 2003)

Om:   Ydelse af bistand efter afslutning af krigen mod Irak

Kan Kommissionen i betragtning af de seneste menneskerettighedsbrud i Egypten redegøre for, hvilke argumenter der blev lagt til grund for beslutningen om med kort varsel at yde Egypten finansiel bistand på 175 mio. EUR?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(18. juni 2003)

De 175 mio.EUR, som Kommissionen har til hensigt at yde som budgetstøtte til Egypten, er en fremskyndet udbetaling inden for rammerne af de eksisterende programmer, der finansieres over MEDA-budgettet.

Denne beslutning er tænkt som en nødforanstaltning for at begrænse de negative økonomiske virkninger af krigen i Irak for Egyptens økonomi. De umiddelbare økonomiske virkninger af krigen i Irak for Egypten har været betydelige, navnlig de mistede indtægter fra turismen og tabet af direkte udenlandske investeringer.

Med hensyn til spørgsmålet om menneskerettighedssituationen i Egypten har Kommissionen aldrig tøvet med at give udtryk for sin bekymring over for de egyptiske myndigheder, når dette skønnedes nødvendigt. Associeringsaftalen, som for øjeblikket er ved at blive ratificeret, vil være et yderligere nyttigt forum for drøftelsen af disse spørgsmål.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/46 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/46

---

(2004/C 88 E/0049)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1844/03

af Bill Miller (PSE) til Kommissionen

(3. juni 2003)

Om:   Behandling af bøsser, lesbiske og transseksuelle i Polen

Jeg er blevet gjort opmærksom på, at den polske regering søger om undtagelse fra visse EU-regler for selv at kunne lovgive vedrørende visse moralske spørgsmål.

Har dette spørgsmål været behandlet, og hvilket svar har Polen modtaget?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(10. juli 2003)

Den polske regering har forsøgt og faktisk haft held til at indføre en erklæring om »offentlig sædelighed« i tiltrædelsestraktaten. Dette indebærer imidlertid ikke, at Polen er blevet undtaget fra sine forpligtelser i henhold til EF-traktaterne. Tværtimod har de nuværende medlemsstater udfærdiget en almen fælles erklæring, hvori de understreger, at de erklæringer, der er vedlagt tiltrædelsestraktaten, ikke kan fortolkes eller anvendes på en måde, som strider mod medlemsstaternes forpligtelser i henhold til tiltrædelsesakten. Kommissionen har fuldt og helt tilsluttet sig denne erklæring.

Under hensyntagen til ovenstående skal EU-lovgivningen på dette område, herunder også vedrørende beskæftigelsen, ligebehandling og bekæmpelse af forskelsbehandling, anvendes fuldt ud af Polen fra tiltrædelsen. Nærmere bestemt har Kommissionen altid, når det gælder gennemførelsen af Rådets direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (1) og Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (2), altid over for de polske myndigheder (ligesom for alle andre tiltrædelseslande) fastholdt, at det er vigtigt at sikre beskyttelse mod alle former for forskelsbehandling, og at lovgivningen derfor udtrykkeligt skal henvise til race eller etnisk oprindelse, religion og tro, funktionsnedsættelse, alder og seksuel orientering. Det er med andre ord blevet gjort klart for den polske regering, at denne erklæring om »offentlig sædelighed« ikke kan fortolkes som givende den polske regering fritagelse fra nogen af dens forpligtelser i henhold til disse direktiver. Under sit seneste besøg i Polen har Kommissionens generaldirektorat for beskæftigelse og sociale anliggender også understreget, at forskelsbehandling baseret på seksuel orientering ikke omfattes af det nuværende lovudkast om adgang til beskæftigelse, erhvervsvejledning og erhvervsuddannelse, hvis lovgivningen skal være i overensstemmelse med direktiverne.

---

(1)  EFT L 180 af 19.7.2000.

(2)  EFT L 303 af 2.12.2000.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/47 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/47

---

(2004/C 88 E/0050)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1848/03

af Luigi Vinci (GUE/NGL) til Kommissionen

(3. juni 2003)

Om:   Undersøgelser mod formanden for menneskerettighedssammenslutningen i Diyarbakir

Den 18. maj 2003 modtog forespørgeren underretning om, at det tyrkiske tribunal for statens sikkerhed netop havde indledt undersøgelser mod Selahattin Demirtas, advokat og formand for menneskerettigheds-sammenslutningen i Diyarbakir, med anklage om støtte af det politiske parti KADEK (tidl. PKK).

Den offentlige anklagemyndighed i Diyarbakir havde reageret negativt på muligheden for at rejse sigtelse og foreslået henlæggelse af sagen som følge af mangelen på enhver form for bevismateriale eller indicier, men alligevel mente tribunalet for statens sikkerhed, at der var grund til at gå videre med sagen.

Den 27. april mødte forespørgeren advokat Selahattin Demirtas i Diyarbakir to dage efter at have overværet det andet retsmøde i den nye — og stadig igangværende — retssag mod Leyla Zana og tre andre kurdiske parlamentsmedlemmer, som har siddet fængslet siden 1995. Ved den lejlighed satte Selahattin Demirtas forespørgeren ind i den forfærdelige situation i det sydøstlige Tyrkiet, hvor de tyrkiske sikkerhedsstyrker stadig gør sig skyld i alle former for brutale handlinger og således skaber fare for en ny opstand fra den kurdiske befolknings side. Demirtas bad forespørgeren viderebringe en anmodning til Den Europæiske Union om at lægge kraftigt pres på Tyrkiet for gennem reel overholdelse af Københavnskriterierne at forebygge faren for en ny krig i det sydøstlige Tyrkiet.

Det synes således at fremgå klart af ovennævnte episode, og af utallige andre hændelser gennem de seneste uger, at en betydelig del af de tyrkiske domstole aktivt boykotter den siddende regerings forsøg på at demokratisere landet.

Kan Kommissionen på baggrund af ovenstående oplyse, hvilke initiativer den agter at tage for at sikre, at den tyrkiske regering beslutsomt sætter en stopper for domstolenes overgreb mod menneskerettigheds-sammenslutninger, og om ikke den mener, at Tyrkiet ikke vil have held til at blive medlem af Den Europæiske Union uden en rigtig demokratiseringsproces?

Svar på Kommissionen vegne af Günter Verheugen

(14. juli 2003)

Kommissionen er klar over, at Selahattin Demirtas, formand for menneskerettighedssammenslutningen i Diyarbakir, er anklaget i henhold til artikel 169 i den tyrkiske straffelov for »hjælp og støtte til en ulovlig organisation«. Kommissionen er blevet underrettet om, at den offentlige anklagemyndighed besluttede at »henlægge« sagen, og at der derfor på nuværende tidspunkt ikke er rejst anklage mod Selahattin Demirtas.

Kommissionen er også klar over det mere generelle problem med en gennemførelse af reformer, som omfatter talefrihed, foreningsfrihed og domstolenes uafhængighed. Det nyligt vedtagne reviderede tiltrædelsespartnerskab med Tyrkiet (1) fastlægger en række prioriteter i forbindelse med disse spørgsmål. Disse prioriteter omfatter et behov for at rette op på situationen for de mennesker, som forfølges eller fængsles, fordi de uden at bringe voldelige midler i anvendelse, udtrykker deres mening, og for at arbejde videre med gennemførelsen af reformer vedrørende forsamlingsfrihed og fredelige møder.

Hvad domstolene angår, henstilles det til Tyrkiet, at domstolenes uafhængighed og effektivitet forbedres, at en sammenhængende fortolkning af de juridiske bestemmelser, som referer til menneskerettigheder og fundamentale friheder, fremmes på linje med Den europæiske Konvention for menneskerettigheder, at træffe foranstaltninger til at sikre, at alle juridiske myndigheder tager hensyn til Den Europæiske Domstol for menneskerettigheders sædvaneret, at tilpasse procedurerne i statens sikkerhedsdomstole til europæiske normer, at forbedre oprettelsen af appelinstanser på mellemniveau. Mere generelt opfordres Tyrkiet til at garantere både lovmæssigt og i praksis, at alle uden diskrimination kan nyde godt af menneskerettighederne og de fundamentale friheder.

Navnlig i den sydøstlige del af landet bedes Tyrkiet om at gøre en større indsats for at fjerne de regionale forskelle og i særdeleshed for at forbedre de økonomiske, sociale og kulturelle muligheder for borgerne. I den sammenhæng bør man støtte og fremskynde, at internt tvangsforflyttede personer vender tilbage til deres oprindelige hjemegn.

Som et EU-kandidatland bestræber Tyrkiet sig på at opfylde Købehavnskriterierne, hvilket omfatter behovet for at gennemføre reformer inden for retsvæsen, ytringsfrihed og forsamlingsfrihed. Kommissionen fortsætter med at overvåge situationen inden for dette og andre områder, som er knyttet til demokratiseringsprocessen i Tyrkiet. Kommissionen kommer med en vurdering af situationen i Tyrkiet i forbindelse med spørgsmålet om menneskerettigheder i den næste periodiske rapport.

---

(1)  EUT L 145 af 12.6.2003.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/48 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/48

---

(2004/C 88 E/0051)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1858/03

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(3. juni 2003)

Om:   EU-støtte til rehabilitering af overlevende torturofre

Den øgede vægt, som EU har lagt på forebyggelse af tortur på verdensplan siden 2002, og som må bifaldes meget kraftigt, har ikke desto mindre resulteret i en effektiv nedskæring på 45 % af EU's støtte til rehabilitering af overlevende torturofre. Det Dublin-baserede Centre for the Care of Survivors of Torture (CCST) påpeger, at 30 rehabiliteringscentre i Central- og Østeuropa, Afrika og Latinamerika ikke længere modtager EU-støtte og trues af lukning.

Vil Kommissionen tage skridt til en omfordeling af bevillinger på 2003-budgettet til sikring af, at disse centre ikke bliver lukket, og vil den sørge for, at bevillingerne på 2004-budgettet til rehabilitering af overlevende torturofre mindst når op på 2002-niveauet (uden nedskæring af bevillingerne til forebyggelse af tortur)?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(10. juli 2003)

Kommissionen har besluttet at anlægge en mere strategisk holdning til den finansiering, der kanaliseres via det europæiske initiativ for demokrati og menneskerettigheder (EIDHR). Kommissionens meddelelse om menneskerettigheder og demokratisering fra maj 2001 (1) udpegede således fire tematiske prioriteter for fremtidig EIDHR-støtte, herunder bekæmpelse af tortur. Ligesom det er nødvendigt at fokusere de begrænsede midler, så de får den størst mulige virkning, understregede meddelelsen også, at EU så vidt muligt bør fokusere på forebyggelse af tortur frem for støtte til rehabiliteringscentre. I det efterfølgende programmeringsdokument for EIDHR for 2002-2004 blev det fremhævet, at midlerne på længere sigt ville blive orienteret i retning af torturforebyggelse.

Nedskæringen i midlerne til rehabiliteringscentrene blev ledsaget af foranstaltninger, der gradvis skulle mindske centrenes nuværende afhængighed af EU-finansiering og sætte dem i stand til at søge midler fra andre kilder. Udbudsindkaldelsen for 2001 reducerede således den maksimale EU-støtte til rehabiliterings-projekter til 60 % for centre i EU og 80 % for projekter uden for EU. Disse procentsatser blev yderligere nedsat i 2002-udbuddet til henholdsvis 50 % og 75 %. I denne forbindelse lægges der under evalueringen stor vægt på spørgsmålet om bæredygtighed, som er en afgørende faktor i Kommissionens finansierings-afgørelser. Desuden var »institutionsopbygning«, som omfatter udvikling af kapacitet til fund-raising, udtrykkelig støtteberettiget i 2001 og 2002.

Ved udbudsindkaldelsen for 2002 skulle dette videreføres. Udbuddet omfattede et beløb på 25 mio. EUR til finansiering af projekter til forebyggelse af tortur og til rehabiliteringscentre, idet der var hensigten at tildele henholdsvis 1/3 og 2/3 af de disponible midler til disse to aktivitetsområder. Alle de indsendte projekter blev evalueret af to eksperter, hvoraf den ene havde erfaring inden for projektledelse og den anden inden for psykiatri og psykologi. Projekterne blev klasseret efter points, og der blev ved udvælgelsen lagt vægt på at sikre en ligevægtig geografisk fordeling af de foreslåede aktiviteter.

Kvaliteten af de projekter, der blev forelagt af rehabiliteringscentrene til aktiviteter baseret inden for EU (budgetpost B5-813), førte rent faktisk til et resultat med den ønskede fordeling. Derimod opnåede de projekter, der var forelagt af centrene uden for EU, ret dårlige resultater (i visse tilfælde under minimum), og det var derfor ikke muligt at udvælge tilstrækkeligt mange rehabiliteringsprojekter til at respektere forholdet 2/3-1/3. Ca. 4,5 mio. EUR blev tildelt til centre uden for EU (i perioden 2002-2003), og ca. 8 mio. EUR blev afsat til projekter til forebyggelse af tortur. Ca. 4 mio. EUR blev tildelt til rehabiliteringscentre inden for EU og yderligere 2 mio. EUR til projekter, som omfattede aspekter til støtte for torturofre.

Hvad angår sandsynligheden for at visse centre må lukke på grund af manglende EU-støtte, må dette ses i lyset af den nye politik, som flytter vægten fra rehabilitering til forebyggelse, og de ovenfor beskrevne foranstaltninger, som ledsager denne ændring. Centrene kan kun modtage støtte i overensstemmelse med konkurrenceregler, der skal sikre, at EU's skatteydere får kvalitet for pengene, ved at man kun finansierer de bedste forslag, som opfylder mindstekravene til kvalitet.

Det er ikke muligt at omfordele midler fra 2003-budgettet til rehabiliteringscentrene. Det ville indebære nedskæringer for andre vigtige menneskerettighedsprioriteter under EIDHR, det ville være i modstrid med programmeringen for EIDHR og ville ikke kunne gennemføres inden for de regler, der er fastsat i den reviderede finansforordning (2). Der er imidlertid planlagt et nyt udbud på et beløb på 5,5mio.EUR til centre inden for EU i 2003. Kommissionen er ved at bestemme, hvordan dette spørgsmål vil blive behandlet på budgettet for 2004.

---

(1)  KOM(2001) 252 endelig udg.

(2)  Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, EFT L 248 af 16.9.2002.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/49 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/49

---

(2004/C 88 E/0052)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1897/03

af Nelly Maes (Verts/ALE) til Kommissionen

(6. juni 2003)

Om:   Fødevarebistand til Zimbabwe

I den beslutning, som Europa-Parlamentet vedtog den 13. februar 2003 (1) om menneskerettigheder i Zimbabwe, hedder det i punkt 5 således:

| | »fordømmer brugen af fødevarehjælp som politisk våben mod oppositionens tilhængere; opfordrer Zimbabwes regering til at sikre uddelingen af fødevarer til befolkningen uanset politisk tilhørsforhold og opfordrer det internationale samfund, herunder FN, til i højere grad at gribe ind i distributionen af fødevarer, yde beskyttelse til sikker og retfærdig uddeling af fødevarer til dem, der har behov herfor, og af samarbejde med Zimbabwes nabolande, som er konfronteret med flygtningeproblemer;«. |
| --- | --- |

»fordømmer brugen af fødevarehjælp som politisk våben mod oppositionens tilhængere; opfordrer Zimbabwes regering til at sikre uddelingen af fødevarer til befolkningen uanset politisk tilhørsforhold og opfordrer det internationale samfund, herunder FN, til i højere grad at gribe ind i distributionen af fødevarer, yde beskyttelse til sikker og retfærdig uddeling af fødevarer til dem, der har behov herfor, og af samarbejde med Zimbabwes nabolande, som er konfronteret med flygtningeproblemer;«.

Der kommer hele tiden oplysninger om fødevarebistand fra Europa, der ikke når frem, som det var tilfældet så sent som sidste uge under en drøftelse i Strasbourg med den romersk-katolske ærkebiskop, Pius Ncube, fra Bulawayo (Zimbabwe).

Hvilke konkrete skridt har Kommissionen taget i denne anledning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(15. juli 2003)

Kommissionens Samarbejdskontor EuropeAid (AIDCO) er ansvarligt for forvaltningen af budgettet for fødevarebistand til Zimbabwe. Som svar på anmodningerne fra FN om nødhjælp er der for 2002/2003 afsat i alt 63,8 mio. EUR fra Kommissionens fødevarebudget. Der kunne således indgås overenskomster med samarbejdspartnere (Verdensfødevareprogrammet (WFP) og EuronAid) om at levere og fordele over 30 000 tons fødevarer til målgrupper. Distributionen er og vil fortsat blive organiseret gennem WFP og ikke-statslige organisationer (ngo'er) og involverer ikke regeringen eller regeringsorganer. Hele denne fødevarehjælp er blevet ydet til landet siden begyndelsen af 2002 og forventes at være endelig fordelt i slutningen af juni 2003. Distributionsprocessen nåede højdepunkt i perioden fra februar 2003 til maj 2003, hvor mere end fem millioner modtog fødevarehjæp.

I samarbejde med sine partnere og FN fortsætter Kommissionen en nøje overvågning af distributions-processen og udvælgelsen af international støtte, hvilket gennemføres uden problemer. Det internationale samfund i Zimbabwe har aktivt undersøgt alle rapporterede tilfælde af politisering og alle rapporter om misbrug af fødevarehjælp. Ved udvælgelsen af målgrupper bliver de sårbare befolkningsgrupper identificeret i henhold til anerkendte kriterier og i samråd med lokalsamfundet. Kommissionens Kontor for Humanitær Bistand (ECHO) har ydet 5 mio. EUR til WFP præcist for at forbedre WFP's og dets partneres kombinerede kapacitet til at distribuere fødevarebistand på en fuldstændig transparent, gennemkontrolleret og veldokumenteret facon. Det glæder Kommissionen, at processen vedrørende udvælgelse, distribution og overvågning fortsættes for at sikre, at kun de mest trængende befolkningsgrupper modtager bistand. Endvidere har Kommissionen over for alle sine partnere i Zimbabwe insisteret på, at retningslinjerne for distribution af humanitær bistand, som er vedtaget af de fleste medlemsstater, efterleves strengt.

Via FN-kontoret tilstræber det internationale samfund, ikke alene i Zimbabwe men i hele det sydlige Afrika, at anvende en interventionistisk metode som tiltag mod den humanitære krise. Det erkendes generelt, at man takket være denne intervention har undgået en humanitær katastrofe i perioden efter juli 2002. FN's regionale konsoliderede appeller (CAP) for 2002/2003 er blevet støttet godt og har haft stor betydning. Inden længe vil der for perioden frem til juli 2004 blive fremsat en ny CAP. CAP for 2003/2004 er multisektorel og vil navnlig være rettet mod de mest sårbare samfundssektorer og de sektorer, der er ramt af HIV/AIDS-epidemien.

Indkøb og distribution af fødevarer vil igen spille en betydelig rolle i CAP for særlige målgrupper i Zimbabwe. Al fødevarehjælp til målgrupper i Zimbabwe vil igen ske gennem WFP og EuronAid og vil på distriktsniveau blive distribueret af internationale og lokale ngo'er. Regeringen eller regeringsorganer vil ikke tage del i distributionen af fødevarer under CAP.

---

(1)  P5_TA (2003)0066.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/50 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/50

---

(2004/C 88 E/0053)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1923/03

af Helena Torres Marques (PSE) til Kommissionen

(3. juni 2003)

Om:   EU-støtte til den caribiske turistsektor (opfølgning af svar på forespørgsel nr. P-0743/03, afgivet af Nielson på Kommissionens vegne)

Kommissionens svar af 26. marts 2003 (på forespørgsel nr. P-0743/03 (1)) var temmelig vagt og dermed skuffende.

Desuden indeholdt det to bemærkninger, som man straks må reagere på:

| — | Målsætningen om »opnåelse af fattigdomsreduktion« er ikke relevant for de fleste af øerne i Caribien, som økonomisk er lige så velstående som flere europæiske lande. |
| --- | --- |

—

Målsætningen om »opnåelse af fattigdomsreduktion« er ikke relevant for de fleste af øerne i Caribien, som økonomisk er lige så velstående som flere europæiske lande.

| — | Bemærkningen om, at Caribien er et specifikt turistmål og derfor næppe vil konkurrere direkte med de fleste europæiske markeder, vidner om en helt fejlagtig opfattelse af turistbranchen. Endvidere er hele det afsnit, som den citerede sætning stammer fra, i modstrid med den erkendelse, Rådet gav udtryk for i sin resolution af 21. maj 2002 om europæisk turismes fremtid (2), nemlig at »Europas førende stilling som turistrejsemål på verdensplan langsomt svækkes«. |
| --- | --- |

—

Bemærkningen om, at Caribien er et specifikt turistmål og derfor næppe vil konkurrere direkte med de fleste europæiske markeder, vidner om en helt fejlagtig opfattelse af turistbranchen. Endvidere er hele det afsnit, som den citerede sætning stammer fra, i modstrid med den erkendelse, Rådet gav udtryk for i sin resolution af 21. maj 2002 om europæisk turismes fremtid (2), nemlig at »Europas førende stilling som turistrejsemål på verdensplan langsomt svækkes«.

Vil Kommissionen genoverveje disse to bemærkninger, og vil den venligst forklare tydeligt, hvordan den på den ene side kan udtrykke foruroligelse over europæisk turismes faldende konkurrencedygtighed og på den anden side yde støtte til konkurrerende turistmål?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(8. juli 2003)

Kommissionen bekræfter på ny sin forpligtelse til at støtte udviklingen af turismen, eftersom denne bidrager til den økonomiske udvikling og bekæmpelse af fattigdom. I denne forbindelse henvises til Cotonou-aftalen, hvor turismens rolle klart er defineret: (Artikel 24: »Samarbejdsprogrammer og -projekter støtter AVS-staternes bestræbelser på at få etableret og forbedret deres retlige og institutionelle rammer og ressourcer med henblik på udformning og gennemførelse af bæredygtige politikker og programmer på turistområdet ved bl.a. at forbedre sektorens konkurrenceevne, særlig de små og mellemstore virksomheders, støtte og fremme investeringer, befordre produktudvikling, herunder udvikling af indfødte kulturer i AVS-staterne, og styrke forbindelsen mellem turisme og andre erhvervssektorer«). Det er på disse områder, Kommission støtter AVS-landenes anstrengelser (Afrika, Vestindien og Stillehavet).

Det gennemsnitlige bruttonationalprodukt (BNP) pr. indbyggere i det karibiske område udgør ca. 4 500 EUR, og to lande henhører under kategorien mindst udviklede lande (Least Developed Ccountries). Fattigdommen er udbredt i lande som Haiti, Guyana, Den Dominikanske Republik og Jamaica, der udgør mere end 8 5 % af den regionale befolkning. Udviklingslandene med middelhøje indkomster repræsenterer derimod kun 3,5 % af den regionale befolkning. De karibiske økonomier er endvidere stærkt afhængige af turismen, der direkte eller indirekte svarer til 900 000 arbejdspladser; deres indkomst fra turismen er meget ustabil og deres økonomier meget sårbare.

Kommissionen mener, at en effektive støtte til udviklingen af turisme i AVS-staterne, og i dette tilfælde det karibiske område, kan bidrage til den social-økonomiske udvikling i disse områder, og således til en mere omfattende og sammenhængende verdensøkonomi. Dens nuværende politik for udviklingen af turismen i det karibiske område er rettet mod dette mål.

De begrænsede midler, der er til rådighed for Kommissionen til udviklingen af turismen i det karibiske område, en region, som for øjeblikket kun udgør 3 % af det samlede antal turister, er stadig et niché-marked, og ikke af en størrelsesorden, der kan svække perspektiverne for de europæiske destinationer. Disse perspektiver skal forstærkes ved at såvel private som offentlige aktører gennemfører passende foranstaltninger for at forny og forbedre kvaliteten af de produkter, der udbydes (gennem innovation og differentiering) og for at markedsføre produkterne på en effektiv måde, og ikke ved at sektoren beskyttes, og vor støtte til udviklingslandene begrænses.

---

(1)  EUT C 33 E af 6.2.2004, s. 76.

(2)  EFT C 135 af 6.6.2002, s. 1.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/51 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/51

---

(2004/C 88 E/0054)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1928/03

af Maria Carrilho (PSE) til Kommissionen

(13. juni 2003)

Om:   Bistand til hjemstedsfordrevne i Asien og Latinamerika: forlængelse af forordning (EF) nr. 2130/2001 af 29. oktober 2001

Bistandsstrømmen til hjemstedsfordrevne i Asien og Latinamerika må ikke afbrydes. På baggrund af terrorangrebene i september 2001, hvor alle bistandsydere nedsatte deres bidrag, udmærkede Kommissionen sig ved at sende et positivt signal om dens strategi, hvorefter bevillingerne til denne form for bistand ville blive forhøjet.

Den nuværende forordning (EF) nr. 2130/2001 (1) af 29. oktober 2001 udløber den 31. december 2004. Har Kommissionen planer om at foreslå forlængelse af forordningen og i bekræftende fald hvornår?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(4. juli 2003)

I juli 2002 vedtog Kommissionen et forslag til »Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Fællesskabets samarbejde med lande i Asien og Latinamerika« (2). Forslaget er blevet forelagt Europa-Parlamentet og Rådet og er for øjeblikket under drøftelse.

Med henblik på at reducere antallet af retsgrundlag omfatter den foreslåede forordning også Fællesskabets bistand til fordrevne og vil, når den er vedtaget, ophæve Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2130/2001 af 29. oktober 2001 om foranstaltninger på området bistand til hjemstedsfordrevne i udviklingslandene i Asien og Latinamerika.

Hvis vedtagelsen af »Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Fællesskabets samarbejde med lande i Asien og Latinamerika« bliver forsinket, er der risiko for, at den nye forordning ikke træder i kraft før den 31. december 2004. I fald vil Kommissionen forelægge et forslag om forlængelse af anvendelsesperioden for forordning (EF) nr. 2130/2001. Forslaget om forlængelse vil blive fremsat i tilstrækkelig god tid til at sikre den fortsatte bistand til hjemstedsfordrevne.

---

(1)  EFT L 287 af 31.10.2001, s. 3.

(2)  EFT C 331 E af 31.12.2002.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/52 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/52

---

(2004/C 88 E/0055)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1949/03

af Christa Randzio-Plath (PSE) til Kommissionen

(13. juni 2003)

Om:   Alkoholmonopolet TEKEL

For øjeblikket er der store problemer med import af øl og spiritus til Tyrkiet, fordi Tyrkiet til trods for Associeringsrådet EU-Tyrkiets møde den 22. december 1995 om gennemførelse af slutfasen i toldunionen stadig ikke har afskaffet alkoholmonopolet TEKEL. Ganske vist er alkohollovene ændret for et år siden, men for det første er gennemførelsesforordningen for importsektoren ifølge mine oplysninger endnu ikke vedtaget, og for det andet ville den heller ikke være tilstrækkelig, da import efter de hidtidige planer først kan gennemføres uden om TEKEL, når et mindstekvantum er overskredet.

| 1. | Hvorledes er den aktuelle forhandlingssituation for EU i forhold til Tyrkiet med hensyn til en retmæssig gennemførelse af toldaftalen med henblik på import af alkoholiske drikke, og hvilken holdning har den tyrkiske regering til Kommissionens opfordring i efteråret 2001 med hensyn til at sikre en hurtig gennemførelse af de forpligtelser, der er et resultat af aftalen om toldunionen for handel med alkoholiske drikke? |
| --- | --- |

1.

Hvorledes er den aktuelle forhandlingssituation for EU i forhold til Tyrkiet med hensyn til en retmæssig gennemførelse af toldaftalen med henblik på import af alkoholiske drikke, og hvilken holdning har den tyrkiske regering til Kommissionens opfordring i efteråret 2001 med hensyn til at sikre en hurtig gennemførelse af de forpligtelser, der er et resultat af aftalen om toldunionen for handel med alkoholiske drikke?

| 2. | Udgør det aktuelle forslag til gennemførelsesforordning for importsektoren efter Kommissionens opfattelse en tilstrækkelig gennemførelse af retsbestemmelserne vedrørende liberalisering af markedet for alkohol og alkoholiske drikke målt i forhold til målsætningen med åbningen af det tyrkiske marked for alkoholiske drikke? |
| --- | --- |

2.

Udgør det aktuelle forslag til gennemførelsesforordning for importsektoren efter Kommissionens opfattelse en tilstrækkelig gennemførelse af retsbestemmelserne vedrørende liberalisering af markedet for alkohol og alkoholiske drikke målt i forhold til målsætningen med åbningen af det tyrkiske marked for alkoholiske drikke?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(25. juli 2003)

Kommissionen kan bekræfte det ærede medlems påstand om, at Tyrkiet ikke af har afskaffet TEKEL's monopol. Men i henhold til afgørelse nr. 1/95 (1) truffet af Associeringsrådet EF-Tyrkiet har Tyrkiet kun pligt til at ændre monopolet i det omfang, at det sikres, at der ikke sker forskelsbehandling mellem medlemsstater og Tyrkiet med hensyn til forsynings- og afsætningsvilkårene.

I 2001 ændrede Tyrkiet den primære lovgivning (lov nr. 4250) ved en ny lov om alkohol (lov nr. 4619), som indførte grænser for uafhængig prissætning og distribution. Dernæst var det et stort skridt fremad, da myndigheden for salg af tobak og alkoholiske drikke (TABA) blev oprettet ved lov nr. 4733 i januar 2002. Ved denne lov overgik TEKEL's lovgivende magt til TABA, som er en uafhængig myndighed. TABA blev følgelig ansvarlig for den sekundære lovgivning, der skal gennemføre alkoholloven fra 2001. Ifølge Kommissionens oplysninger blev der i den forbindelse offentliggjort et dekret den 6. juni 2003.

På mødet i associeringsrådet EF-Tyrkiet i april 2003 blev Kommissionen og Tyrkiet enige om at udarbejde en fælles handlingsplan for toldunionen for at løse en række uløste problemer, herunder markedsadgangen for alkoholiske drikke. Handlingsplanen, som er udarbejdet af Kommissionens tjenestegrene, blev sendt til Tyrkiet i starten af juli.

Selv om Tyrkiet har gjort en indsats for at opfylde sine forpligtelser i toldunionen med hensyn til alkoholiske drikkevarer, er Kommissionen stadig i tvivl om, hvorvidt den primære lovgivning (lov nr. 4250 ændret ved lov nr. 4619) er forenelig med disse forpligtelser.

Situationen vil blive taget op til fornyet overvejelse, når Kommissionen har haft mulighed for at vurdere, hvilken virkning TABA's nyligt vedtagne sekundære lovgivning (dekretet om gennemførelse) har på importmarkedet.

---

(1)  Afgørelse nr. 1/95 truffet af Associeringsrådet EF-Tyrkiet den 22. december 1995 om iværksættelse af slutfasen af toldunionen, EFT L 35 af 13.2.1996.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/53 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/53

---

(2004/C 88 E/0056)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1954/03

af Jannis Sakellariou (PSE) til Kommissionen

(13. juni 2003)

Om:   Situationen vedrørende yezidernes menneskerettigheder i Georgien

Har Kommissionen kendskab til yezidernes vanskelige situation i Georgien? Hvorledes vurderer Kommissionen dette problem?

Hvilke politiske foranstaltninger bliver der truffet med henblik på at forbedre deres situation effektivt?

Hvilke teknisk og finansielle muligheder har Kommissionen for at støtte denne minoritet i Georgien?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(18. juli 2003)

Kommissionen forstår, at yeziderne, der er en etnisk minoritet bestående af ikke-muslimske kurdere i Georgien, har samme vanskeligheder, som mange andre etniske minoriteter har i Georgien. Yeziderne er en lille minoritet i Georgien, og den har ikke en stærk politisk organisation, som kan varetage dens interesser i den georgiske beslutningstagningsproces. Selv om yeziderne i lighed med andre etniske minoriteter i Georgien ikke er specielt ramt af forskelsbehandling, så er de undertiden ramt af manglende retshåndhævelse og retssikkerhed.

Kommissionens nuværende politiske og tekniske bistand til Georgien har til formål at styrke samfundsforvaltningen og fremme menneskerettigheder og civilsamfundet. Der foreslås i det nye indikativprogram for Georgien et samarbejde til støtte for en institutionel, lovgivningsmæssig og administrativ reform og for at løse de sociale problemer som følge af overgangen og støtten til en samfundsmæssig omstrukturering. Endvidere fortsætter Kommissionen med at lægge pres på den georgiske regering, for at få den til at opfylde sin forpligtelse til at respektere mindretallenes rettigheder under Den Europæiske Menneskerettighedskonvention og ratificere rammekonventionen om beskyttelse af nationale mindretal. Kommissionen er i gang med at samfinansiere et projekt med Europarådet med henblik på at fremme ratificeringen og en effektiv iværksættelse af rammekonventionen med inddragelse af både statslige og ikke-statslige aktører.

Det europæiske initiativ til fremme af demokrati og menneskerettigheder (EIDHR) er en finansieringsmekanisme, der skal støtte ikke-statslige organisationers globale projekter. Georgien er et af de 31 EIDHR-fokuslande, der er omfattet af dette program. Et af EIDHR's fire hovedtemaer er bekæmpelse af racisme og fremmedhad samt forskelsbehandling af mindretal og oprindelige folk. De igangværende aktiviteter i Georgien under EIDHR omfatter et projekt, der for nylig er gennemført af World Vision Deutschland e.V., til bekæmpelse af konflikter mellem georgiske borgere, som bygger på deres etniske tilhørsforhold, i de georgiske regioner Samskhe-Javakheti og Kvemo Kartli, hvor der bor mange yezider. Endvidere er Kommissionens delegation i Georgien i gang med at iværksætte en nyindkaldelse af forslag til mikroprojekter under EIDHR for projekter, som gennemføres af georgiske NGO'er. En af de tematiske prioriteter, der efter planen skal indgå heri, er »Støtte til foranstaltninger til bekæmpelse af racisme og fremmedhad og til beskyttelse af mindretal og oprindelige folk«. Indkaldelsen af forslag offentliggøres sandsynligvis i begyndelsen af juli 2003, og ansøgningsfristen udløber i september 2003.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/54 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/54

---

(2004/C 88 E/0057)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1984/03

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(16. juni 2003)

Om:   Tyrkiets krænkelser af Grækenlands luftrum

Tyrkiske krigsfly overtræder konstant luftfartsbestemmelserne ved at trænge ind i det græske luftrum, ofte med fuld udrustning, og der foregår ligeså konstant manøvrer og simulerede luftslag over Ægæerhavet. Disse aktiviteter er en del af dagligdagen og rummer alvorlige risici for freden i området, udgør en trussel mod et medlemsland og er klart en overtrædelse af princippet om godt naboskab, som Tyrkiet formodes at have forpligtet sig til at overholde. Den 26. maj 2003 erklærede chefen for Tyrkiets væbnede styrker, general Hilmi Özkök, at de tyrkiske krigsfly frit vil benytte det græske luftrum, og at dette ikke udgør nogen overtrædelse, da der er tale om internationalt luftrum.

Har Kommissionen taget skridt over for de tyrkiske myndigheder for at få dem til at sætte en stopper for disse provokerende handlinger, der skaber alvorlige risici for et EU-medlemsland? Hvad mere agter Kommissionen at gøre for at få Tyrkiet til at overholde principperne om godt naboskab, hvad angår dets forbindelser med Grækenland og de øvrige nabolande, en politik, som det har forpligtet sig til at følge?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/54 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/54

---

(2004/C 88 E/0058)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2050/03

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(20. juni 2003)

Om:   Tyrkiske krigsflys forstyrrelse af et græsk fly

Mandag den 9. juni forstyrrede tyriske krigsfly et Olympic Airways-fly, der var ved at udføre flyvningen 321 Athen-Istanbul. Denne chikane fandt sted på internationalt område men inden for Grækenlands ansvarsområde (FIR Athen).

| 1. | Hvordan vurderer Kommissionen disse handlinger, og hvordan kan de influere på Tyrkiets europæiske fremtidsudsigter? |
| --- | --- |

1.

Hvordan vurderer Kommissionen disse handlinger, og hvordan kan de influere på Tyrkiets europæiske fremtidsudsigter?

| 2. | Hvilke initiativer vil Kommissionen tage for at sikre, at sådanne handlinger, der bringer passagernes sikkerhed i fare, ikke gentager sig i fremtiden? |
| --- | --- |

2.

Hvilke initiativer vil Kommissionen tage for at sikre, at sådanne handlinger, der bringer passagernes sikkerhed i fare, ikke gentager sig i fremtiden?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/55 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/55

---

(2004/C 88 E/0059)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2083/03

af Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) til Kommissionen

(24. juni 2003)

Om:   Tyrkiske flys krænkelse af det græske luftrum og indbyggernes sikkerhed i det ægæiske område

Under mit nylige besøg på øerne Samos og Ikaria i Grækenlands grænseområde konstaterede jeg, at indbyggerne var alvorligt bekymrede over tyrkiske flys konstante provokerende krænkelser af luftrummet over Ægæerhavet og de følger, dette kunne får for deres liv og sikkerhed samt for turismen.

Den nylige episode, hvor to tyrkiske F16-fly generede et Olympic Airways-fly, der var på vej fra Athen til Istanbul, har forstærket bekymringen.

Hvad mener Kommissionen om Tyrkiets opførsel, og hvilke foranstaltninger agter den omgående at træffe for at sætter en stopper for Tyrkiets provokationer?

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at afhjælpe den usikkerhed, der hersker for europæiske borgere, der lever eller rejser i det ægæiske område, samt skabe normale forhold og sikre freden i området generelt?

Samlet svar

afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

på skriftlige forespørgsler E-1984/03, E-2050/03 og E-2083/03

(7. august 2003)

Som EU-kandidatland har Tyrkiet forpligtet sig til at opfylde kriterierne for tiltrædelse.

Hvad specielt angår det punkt, det ærede medlem rejser, minder Kommissionen om princippet om fredelig løsning af grænsestridigheder og andre relaterede spørgsmål som omhandlet i punkt 4 i konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Helsingfors i december 1999.

I det reviderede tiltrædelsespartnerskab med Tyrkiet, der blev vedtaget den 19. maj 2003 (1), findes der en specifik prioritet vedrørende dette princip.

Kommissionen følger nøje Tyrkiets fremskridt på dette og andre områder og vil foretage en nærmere vurdering i den periodiske rapport, der skal offentliggøres den 5. november 2003.

---

(1)  EUT L 145 af 12.6.2003.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/55 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/55

---

(2004/C 88 E/0060)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1985/03

af Anna Karamanou (PSE) til Kommissionen

(16. juni 2003)

Om:   Skandale om ulovlige sterilisationer i Slovakiet

Ifølge oplysninger fra to ikke-statslige organisationer har man gennem de sidste 14 år tvunget mindst 110 kvinder tilhørende roma-mindretallet i det østlige Slovakiet til at lade sig sterilisere. Disse kvinder er desuden blevet misinformeret, hvad angår reproduktiv sundhed, og udsat for diskrimination i forbindelse med adgang til sundhedscentre og personlige lægejournaler.

Agter Kommissionen at lægge pres på den slovakiske regering for at få den til at foretage en tilbundsgående undersøgelse af disse beskyldninger og straffe dem, der har gjort sig skyldige i denne umenneskelige forbrydelse, med henblik på at beskytte kvindernes sundhed og reproduktive rettigheder i dette land samt mindretallenes menneskerettigheder og således opfylde sine forpligtelser som nyt EU-medlem?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(31. juli 2003)

Kommissionen er bekendt med de påstande, der blev offentliggjort af »Center for Reproductive Rights« i begyndelsen af 2003 om, at læger i det østlige Slovakiet havde steriliseret roma-kvinder uden disses samtykke eller havde aftvunget dem samtykke. Rapporten rejste også spørgsmålet om andre krænkelser af menneskerettighederne, såsom diskriminering hvad angår adgang til ressourcer og behandling inden for sundhedssektoren.

Som Kommissionen allerede har meddelt i sit svar på Erik Meijers (1) skriftlige forespørgsel E-0434/03 og Nelly Maes skriftlige forespørgsler E-0575/03 (2) og P-1630/03 (3) tog Kommissionen straks spørgsmålet op i et brev til den slovakiske premierminister, Mikulas Dzurinda, og understregede, at disse beskyldninger giver anledning til alvorlig bekymring, og at de, hvis de viser sig at have hold i virkeligheden, vil udgøre en alvorlig krænkelse af menneskerettighederne, hvis de offentlige myndigheder har medvirket til eller tolereret disse overgreb eller har undladt at træffe passende retlige forholdsregler for at standse dem. Endvidere har Kommissionen anmodet de slovakiske myndigheder om at yde en energisk indsats i forbindelse med gennemførelsen af de nødvendige strafferetlige undersøgelser, så der kan rettes op på eventuelle diskriminerende forhold, samt om at holde Kommissionen underrettet om sagens udvikling.

I sit svar til Kommissionen meddelte den slovakiske premierminister Kommissionen, at de kompetente myndigheder havde iværksat strafferetlige undersøgelser med oprettelse af et særligt efterforskningshold. Dette hold skal samarbejde med indenrigsministeriets rådgiver i romaspørgsmål, der selv er roma. Sundhedsministeriet og det slovakiske gynækologiske institut er blevet nært knyttet til undersøgelserne. Endvidere har Europa-rådet for nylig gennemført en undersøgelsesmission til det østlige Slovakiet for at se nærmere på sterilisationsspørgsmålet.

Kommissionen vil fortsat nøje følge sagens forløb og resultaterne af undersøgelserne og vil overveje at træffe yderligere foranstaltninger, hvis det skulle vise sig nødvendigt.

---

(1)  Se side 12.

(2)  EUT C 33 E af 6.2.2004, s. 55.

(3)  Se side 37.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/56 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/56

---

(2004/C 88 E/0061)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2004/03

af Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) til Kommissionen

(16. juni 2003)

Om:   Verdensbank for lægemidler til fattige lande

Flere og flere slår til lyd for og kræver, at der oprettes en verdensbank for lægemidler for de udviklingslande, der er så fattige, at de ikke råder over de mest uundværlige lægemidler, som ethvert civiliseret samfund gør krav på.

De, der gør en indsats for at få oprettet en sådan verdensbank for lægemidler, betegner den nuværende holdning i de rige lande, som i deres iver efter at skabe vækst og velstand ikke vil indse den bydende nødvendighed af at stille lægemidler til rådighed for en stor del af menneskeheden, der på grund af manglen herpå lever et pinefuldt liv, som en skuffende mangel på medmenneskelig solidaritet.

Hvad er Kommissionens holdning til ønsket hos en stor del af verdens befolkning om, at der oprettes en verdensbank for lægemidler, og hvordan er dens indstilling til at gå i spidsen for et sådant initiativ, i det mindste for så vidt angår de nuværende og nye EU-lande?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(8. august 2003)

Nu som tidligere går Kommissionen i spidsen for bestræbelserne for at gøre adgangen til lægemidler til overkommelige priser lettere, især hvad bekæmpelsen af human immundefekt virus/erhvervet immundefektsyndrom (hiv/aids), malaria og tuberkulose (tb) angår. I 2001 vedtog Kommissionen et handlings- program med titlen: Hurtigt indgreb mod hiv/aids, malaria og tuberkulose inden for rammerne af fattigdomslempelse. Denne handlingsplan har til formål at øge virkningen af igangværende foranstaltninger, at gøre adgangen til essentielle lægemidler til overkommelige priser lettere og at fremme forskningen i og udviklingen af specifikke globale offentlige goder til bekæmpelse af hiv/aids, malaria og tb på nationalt, regionalt og globalt plan. Der er ydet over 1 mia. EUR til gennemførelsen af dette program.

Handlingsprogrammet udgør nu, to år efter vedtagelsen, fortsat en omfattende, fremadrettet og sammenhængende ramme for EU's politik, der sigter mod at yde et væsentligt bidrag til nationale, regionale og globale aktioner til bekæmpelse af de tre overførbare sygdomme. Kommissionen vil fortsat arbejde på langt sigt inden for rammerne af Doha-erklæringen om handelsrelaterede aspekter af intellektuelle ejendomsrettigheder (TRIPS) og folkesundhed. Kommissionen vil fortsat søge at fremme differentieret prisfastsættelse, teknologioverførsel og lokal produktion med det formål at gøre det lettere at sikre konstant adgang til lægemidler til overkommelige priser. Denne politik suppleres af investeringer i udviklingen af bedre præventive, diagnostiske og terapeutiske produkter gennem øget støtte via det sjette rammeprogram for forskning. Herudover har Kommissionen varmt støttet oprettelsen af den globale sundhedsfond, der har til opgave at finansiere specifikke projekter; Kommissionen bidrager således med op til 55 % af de 4,5 mia. EUR, som er afsat til denne fond.

På grundlag heraf ser Kommissionen ingen yderligere fordele ved at oprette nye institutioner inden for dette område.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/57 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/57

---

(2004/C 88 E/0062)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2019/03

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(17. juni 2003)

Om:   Antidumpingbestemmelser og indførsel af cykler fra Kina

I foråret 1993 oplyste Kommissionen, at den ville indføre antidumpingbestemmelser i forbindelse med indførsel af cykler med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik. Tolden er fastsat til 34,4 % af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet. (IP/93/182 af 11.3.1993. Foranstaltningen er i kraft indtil juli 2005.

Hvilke positive eller negative virkninger har denne foranstaltning haft for den europæiske cykelindustri?

Har Kommissionen til hensigt at forlænge disse antidumpingforanstaltninger?

Vil den i bekræftende fald forelægge mere konkrete oplysninger herom?

I benægtende fald, hvorfor ikke?

Hvilke konsekvenser for den europæiske cykelindustri vil det efter Kommissionens opfattelse få, hvis denne foranstaltning ikke forlænges?

Hvordan vil Kommissionen reagere på disse konsekvenser?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(15. juli 2003)

Proceduren blev indledt efter en anmodning fra Den Europæiske Cykelfabrikantsammenslutning (EBMA), og Rådet indførte endelige foranstaltninger ved Rådets forordning (EØF) nr. 2474/93 af 8. september 1993 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen til Fællesskabet af cykler med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik og om endelig opkrævning af den midlertidige antidumpingtold (1). Tolden fastsattes til 30,6 %. Denne toldsats blev opretholdt efter en udløbsundersøgelse, der afsluttedes med Rådets forordning (EF) nr. 1524/2000 af 10. juli 2000 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af cykler med oprindelse i Folkerepublikken Kina (2). Derefter blev der indledt en interims- undersøgelse efter anmodning fra fire producenter, der påberåbte sig markedsøkonomisk status. Denne undersøgelse afsluttedes med Rådets forordning (EF) nr. 2131/2001 af 29. oktober 2001 (3) uden ændring af foranstaltningerne, fordi ansøgerne havde trukket deres anmodninger om en fornyet undersøgelse tilbage. Foranstaltningerne udløber i juli 2005, medmindre der forinden indledes en fuldstændig interimsundersøgelse eller udløbsundersøgelse, som bekræfter, at de fortsat er nødvendige.

Ifølge artikel 11, stk. 2, i dumpinggrundforordningen (4) kan fællesskabsproducenterne indgive anmodning om en udløbsundersøgelse indtil senest tre måneder før toldens ophør. I medfør af artikel 5, stk. 5, i samme forordning kan Kommissionen ikke udtale sig om anmodninger eller klager, der indebærer ønske om indledning af en undersøgelse, før der er truffet afgørelse om, hvorvidt der vil blive indledt en undersøgelse. Hvis der indledes en sådan udløbsundersøgelse, vil der normalt blive offentliggjort en meddelelse herom i Den Europæiske Unions Tidende kort før foranstaltningens forudsete udløbstidspunkt, i dette tilfælde altså den 10. juli 2005. Det samme vil være tilfældet, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe, dvs. at der omkring udløbstidspunktet i EUT bliver offentliggjort en meddelelse om, at foranstaltningerne udløber. Der er indtil nu ikke offentliggjort nogen meddelelse om ovennævnte foranstaltninger.

Denne procedures videre forløb kan følges på internetadressen: (http://europa.eu.int/comm/trade/policy/ dumping/stats.htm).

Hvad angår foranstaltningernes virkninger for Fællesskabets industri, indsamles der ikke systematisk oplysninger herom uden for en undersøgelse. Da der ikke er nogen undersøgelse i gang, har Kommissionen i øjeblikket ingen oplysninger. Det skal imidlertid bemærkes, at EBMA ved den sidste undersøgelse anførte, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville resultere i fortsat eller fornyet dumping og skade for Fællesskabets industri. Med hensyn til yderligere oplysninger om foranstaltningernes virkninger vil Kommissionen foreslå det ærede medlem at henvende sig direkte til EBMA.

---

(1)  EFT L 228 af 9.9.1993.

(2)  EFT L 175 af 14.7.2000.

(3)  EFT L 287 af 31.10.2001.

(4)  Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab, EFT L 56 af 6.3.1996.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/58 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/58

---

(2004/C 88 E/0063)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2022/03

af Lennart Sacrédeus (PPE-DE) til Kommissionen

(17. juni 2003)

Om:   Anholdelsen af nobelprismodtager Aung San Suu Kyi

Burmas førende menneskerettigheds- og demokratiforkæmper, modtager af Nobels fredspris Aung San Suu Kyi, blev den 30. maj 2003 anholdt i nærheden af Monywa i Burma. Landets militærjunta hævder, at de har varetægtsfængslet Aung San Suu Kyi og 19 andre medlemmer af hendes parti National League for Democracy (NLD) efter sammenstød mellem hendes tilhængere og regeringsvenlige demonstranter i det nordlige Burma.

Over 100 studenter, NLD-sympatisører og buddhistiske munke blev anholdt natten til den 31. maj 2003. Desuden blev en række parlamentsmedlemmer anholdt. Syv højtstående personer inden for NLD blev sat i husarrest, og mere end 50 lokalafdelinger under NLD blev tvunget til at lukke. Anholdelserne anses som det største nederlag i mange år for demokratiet i Burma.

Hvad har Kommissionen og EU reelt foretaget sig med henblik på at påvirke juntaen i Burma til straks at løslade nobelprismodtager Aung San Suu Kyi og de øvrige anholdte, herunder parlamentsmedlemmerne? Hvordan kan EU sætte kraft bag kravet om, at militærjuntaen bryder voldsspiralen og baner vejen for en snarlig overgang til demokrati?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(7. juli 2003)

Kommissionen og medlemsstaterne har gentagne gange krævet øjeblikkelig løsladelse af Daw Aung San Suu Kyi og de arresterede NLD-tjenestemænd og tilhængere, samt genåbning af partiets kontorer i hele landet og alle universiteter i Burma/Myanmar.

Den 16. juni 2003 besluttede EU ligeledes uden forsinkelse at gennemføre de skærpede sanktioner, som særskilt er rettet mod de militære ledere og deres tilhængere. Oprindeligt skulle sanktionerne træde i kraft den senest den 29. oktober 2003, som der blev opnået enighed om i den fælles holdning om Burma/Myanmar (2003/297/FUSP) af 28. april 2003 (1).

Endvidere har EU intensiveret drøftelselserne om situationen i Burma/Myanmar med sine samtalepartnere i Asien med henblik på at opmuntre dem til udnytte deres indflydelse over for den burmesiske regering til løsladelse af Aung San Suu Kyi og støtte til fremskridt i spørgsmål om god regeringsførelse og økonomiske reformer. Den 17. juni 2003 rettede Sammenslutningen af Stater i Sydøstasien (ASEAN) en hidtil uhørt formaning til Burma/Myanmar om »en fredelig overgang til demokrati«.

Det er opmuntrende at se den kraftige internationale reaktion på arrestationen af Daw Aung San Suu Kyi, og Kommissionen håber oprigtigt, at dette fælles pres vil medføre, at den burmesiske regering løslader hende og alle hendes tilhængere og endelig viser tegn på vilje til national forsoning og tilbagevenden til demokrati.

---

(1)  EUT L 106 af 29.4.2003.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/59 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/59

---

(2004/C 88 E/0064)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2024/03

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(17. juni 2003)

Om:   Krænkelse af trosfriheden i Turkmenistan

Der er igennem længere tid sket alvorlige og systematiske krænkelser af trosfriheden i Turkmenistan.

Den 31. maj blev den protestantiske kirke i Turkmenistan således endnu en gang udsat for et alvorligt overgreb, da fem medlemmer af den protestantiske menighed i byen Abadam, Nuri, Berdiev, Rabat Niyazova, Guzelya Syraeva, Lyudmila Galkina og Akgulya Niyazova, blev hentet i deres hjem af det lokale politik og bragt til politistationen, hvor de blev underkastet langvarige forhør. Politiet beslaglagde desuden bøger og truede dem med af at konfiskere deres lejlighed, hvis de vedbliver med at samles på dette sted for at dyrke deres tro.

Dette overgreb er det seneste af en lang række eksempler på undertrykkelse og intimidering begået af myndighederne i Turkmenistan mod de katolske og protestantiske menigheder samt Jehovas Vidner, som regeringsmyndighederne ikke vil anerkende, og hvis aktiviteter betragtes som ulovlige.

OECD's kontor i den turkmenske hovedstad har afvist at kommentere oplysningerne om indtrængen og krænkelse af trosfriheden i Turkmenistan, og Dieter Matthei fra OECD's kontor i Asjgabad har meddelt, at han ikke har nogen oplysninger om overgrebene på protestanterne, og henviser til OECD's hovedkontor i Wien, hvis man ønsker oplysninger om overholdelse af trosfriheden i Turkmenistan.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse, om den er bekendt med de alvorlige og systematiske krænkelser igennem længere tid i Turkmenistan og med det ovenfor omtalte tilfælde?

Hvilke initiativer vil Kommissionen tage eller tilskynde til med det formål at lægge pres på de turkmenske myndigheder, så trosfriheden respekteres i landet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

(16. juli 2003)

Kommissionen er stærkt bekymret over de vanskeligheder, som religiøse grupper, der ønsker at etablere sig i Turkmenistan, står overfor.

Selv om Turkmenistans forfatning garanterer trosfrihed, kræver forfatningens gennemførelsesbestemmelser, at alle religiøse grupper skal registreres officielt, og de skal fremlægge en liste med 500 underskrifter fra borgere over 18 år. Bortset fra den russiske ortodokse kirkes og sunniislams aktiviteter, begrænser loven effektivt alle andre religiøse aktiviteter.

Da vores handels- og samarbejdsaftale ikke omfatter menneskerettigheder, eksisterer der for indeværende ikke en formel bilateral ramme, hvor disse spørgsmål kan drøftes mellem EU's institutioner og de turkmeniske myndigheder.

Sammen med kontoret for demokratiske institutioner under Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE) arbejder Kommissionen imidlertid aktivt på at fremme menneskerettighederne i Turkmenistan.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/60 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/60

---

(2004/C 88 E/0065)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2028/03

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(18. juni 2003)

Om:   Risikoen for bedrageri og den unødige sendrægtighed, når det græske toldvæsen ved grænsen til Makedonien indsamler EU-borgeres pas

| 1. | Er det Kommissionen bekendt, at der i tog fra Grækenland til Skopje (i Makedonien) og Beograd (i Serbien) sker det, at togpassagerer fra andre EU-medlemsstater kort efter afgangen fra Thessaloniki skal aflevere deres pas, som indsamles af en person, der ikke kan identificeres som græsk tjenestemand, og at de får den besked, at passet senere kan afhentes hos politiet? |
| --- | --- |

1.

Er det Kommissionen bekendt, at der i tog fra Grækenland til Skopje (i Makedonien) og Beograd (i Serbien) sker det, at togpassagerer fra andre EU-medlemsstater kort efter afgangen fra Thessaloniki skal aflevere deres pas, som indsamles af en person, der ikke kan identificeres som græsk tjenestemand, og at de får den besked, at passet senere kan afhentes hos politiet?

| 2. | Er det ligeledes Kommissionen bekendt, at der hos politiet på den græske grænsestation Idomeni, hvor passende senere kan afhentes, tilsyneladende ikke foretages noget som helst med disse pas, men at de blot tilbageleveres efter en vis ventetid? |
| --- | --- |

2.

Er det ligeledes Kommissionen bekendt, at der hos politiet på den græske grænsestation Idomeni, hvor passende senere kan afhentes, tilsyneladende ikke foretages noget som helst med disse pas, men at de blot tilbageleveres efter en vis ventetid?

| 3. | Deler Kommissionen den opfattelse, at opretholdelse af denne metode, som også tidligere er anvendt ved grænsen, frembyder risiko for, at passene indsamles af personer uden beføjelse hertil, at et eller flere af de mange pas indsamlet af tjenestemænd med beføjelse hertil kan gå tabt, og at ubevogtet bagage efterladt i toget kan blive stjålet? |
| --- | --- |

3.

Deler Kommissionen den opfattelse, at opretholdelse af denne metode, som også tidligere er anvendt ved grænsen, frembyder risiko for, at passene indsamles af personer uden beføjelse hertil, at et eller flere af de mange pas indsamlet af tjenestemænd med beføjelse hertil kan gå tabt, og at ubevogtet bagage efterladt i toget kan blive stjålet?

| 4. | Er det egentlig tilladt for EU-medlemsstaternes borgere at aflevere deres pas til en person, der ikke kan identificeres som havende beføjelse hertil, eller bør de afvise dette? |
| --- | --- |

4.

Er det egentlig tilladt for EU-medlemsstaternes borgere at aflevere deres pas til en person, der ikke kan identificeres som havende beføjelse hertil, eller bør de afvise dette?

| 5. | Tjener denne procedure, som kræver, at togpassagererne stiger ud og venter, andet formål end at lokke kunder ind i den afgiftsfri butik på stationen i Idomeni eller at besværliggøre trafikken med et naboland, hvis navn man finder uønsket? |
| --- | --- |

5.

Tjener denne procedure, som kræver, at togpassagererne stiger ud og venter, andet formål end at lokke kunder ind i den afgiftsfri butik på stationen i Idomeni eller at besværliggøre trafikken med et naboland, hvis navn man finder uønsket?

| 6. | Hvordan kan det fra EU's side udvirkes, at paskontrollen og navnlig for EU-borgere bliver normaliseret og afviklet hurtigere ved denne grænse? Hvordan kan Kommissionen medvirke til at fremme en sådan løsning på problemet? |
| --- | --- |

6.

Hvordan kan det fra EU's side udvirkes, at paskontrollen og navnlig for EU-borgere bliver normaliseret og afviklet hurtigere ved denne grænse? Hvordan kan Kommissionen medvirke til at fremme en sådan løsning på problemet?

Supplerende svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(20. april 2004)

Under undersøgelsen af de forhold, der er oplyst af det ærede medlem i hans skriftlige forespørgsel, henvendte Kommissionen sig den 30. september 2003 til de græske myndigheder for at orientere dem om disse forhold og anmode dem om at tilsende Kommissionen præcise oplysninger om de former for kontrol, der gennemføres i toget fra Grækenland til Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien ved grænsestationen Idomeni. Da Kommissionen ikke har modtaget noget svar, blev der rettet en ny henvendelse til de græske myndigheder den 7. januar 2004.

I to breve fra 16. og 28. januar 2004 bestrider de græske myndigheder de nævnte forhold og fremhæver, at den kontrol, der gennemføres ved grænsestationen Idomeni og i toget sker efter reglerne i den fælles håndbog. De græske myndigheder understreger endvidere, at kontrollen foretages undervejs i toget, at alle rejsedokumenter kontrolleres, og der anbringes stempler i overensstemmelse med reglerne (for EU-stats-borgere skal pas ikke stemples jf. punkt 2.1.1 i den fælles håndbog).

Det fremgår af de fremsendte oplysninger, at der gennemføres kontrol i de to tog, der daglig betjener denne strækning, om bord på toget af uniformerede politibetjente, som kontrollerer hver enkelt rejsende og indsamler rejsedokumenter. Ud over denne kontrol, der foretages af uniformerede politibetjente, har en anden civilklædt politibetjent fra samme tjenestested til opgave at kontrollere og føre tilsyn i toget. Denne tjenestemand bærer sit tjenestekort på venstre brystlomme på skjorten.

Med hensyn til de nævnte forhold påpeger de græske myndigheder, at der ikke er rapporteret noget tilfælde, hvor der udtrykkeligt er anmodet om, at en civilklædt person, der foretager kontrol, skulle udvise legitimation.

Med hensyn til betingelserne for indsamling af rejsedokumenter henviser de græske myndigheder til de lempelser af kontrollen ved de ydre grænser, der er defineret i den fælles håndbog for rejsende i sove- og liggevogne. Med hensyn til disse personer bestemmer den fælles håndbog (punkt 3.2.4), at dokumenter, der tillader grænsepassage, kontrolleres af konduktøren, hvis denne har indsamlet disse dokumenter under overholdelse af de betingelser, der gælder for ham, og holder dem til rådighed for kontrol.

Med hensyn til kontrollens varighed understreger de græske myndigheder, at den normalt højst varer 30 sekunder for EU-statsborgere og 1 minut for tredjelandsstatsborgere, uden at det dog afvises, at denne kontrol kan forsinkes i sommerperioden på grund af den kraftige stigning i antallet af rejsende.

På basis af oplysningerne fra de græske myndigheder om kontrollen i toget, og da der ikke foreligger specifikke oplysninger om rejseforholdene, har Kommissionen ikke kunnet fastslå, at de græske myndigheder er ansvarlige for en fejlagtig anvendelse af reglerne for kontrol ved de ydre grænser i det tilfælde, der er omtalt af det ærede medlem.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/61 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/61

---

(2004/C 88 E/0066)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2055/03

af Bartho Pronk (PPE-DE) til Kommissionen

(20. juni 2003)

Om:   Fagforeningsrettigheder for politibetjente i Letland

| 1. | Har det sin rigtighed, at politibetjente i Letland ikke har organisationsfrihed? |
| --- | --- |

1.

Har det sin rigtighed, at politibetjente i Letland ikke har organisationsfrihed?

| 2. | Er denne situation ikke i modstrid med ILO's konventioner, Europarådets socialpagt og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder? |
| --- | --- |

2.

Er denne situation ikke i modstrid med ILO's konventioner, Europarådets socialpagt og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder?

| 3. | Har Kommissionen drøftet denne situation med regeringen i Letland? I benægtende fald hvorfor ikke? I bekræftende fald hvad var resultatet af denne drøftelse? |
| --- | --- |

3.

Har Kommissionen drøftet denne situation med regeringen i Letland? I benægtende fald hvorfor ikke? I bekræftende fald hvad var resultatet af denne drøftelse?

| 4. | Hvorfor er dette spørgsmål ikke blevet taget op i Kommissionens årlige beretninger om kandidatlandenes fremskridt? |
| --- | --- |

4.

Hvorfor er dette spørgsmål ikke blevet taget op i Kommissionens årlige beretninger om kandidatlandenes fremskridt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(12. august 2003)

Det er rigtigt, at den lettiske politilov, der blev vedtaget i 1991, forbyder politibetjente at danne fagforeninger.

Ifølge konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, især artikel 11, stk. 2, sidste punktum, kan der imidlertid fastsættes lovmæssige restriktioner for foreningsfrihed inden for politiet. Visse artikler i ILO-konventionen tillader også sådanne restriktioner.

Europarådets socialpagt, som Letland ratificerede i 2002, giver også de kontraherende parter ret til ved national lovgivning at bestemme, i hvilket omfang retten til at organisere sig skal gælde politiet.

Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, der ikke indeholder nogen form for restriktion af denne art, er endnu ikke et juridisk bindende dokument. Men selv om det var tilfældet, ville det ikke finde anvendelse på områder, der ikke hører under EU's kompetence.

Inden for rammerne af sine beføjelser følger Kommissionen fortsat dette og andre spørgsmål, der har relation til sociale grundlæggende rettigheder og menneskerettigheder, under hele tiltrædelsesprocessen.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/62 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/62

---

(2004/C 88 E/0067)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2058/03

af Nelly Maes (Verts/ALE) til Kommissionen

(20. juni 2003)

Om:   AVS-bananer

I forordning (EF) nr. 1609/1999 (1) opnåedes der enighed om midlertidig ydelse af faglig og finansiel bistand til de traditionelle AVS-leverandører af bananer henblik på at give dem mulighed for at tilpasse sig de nye markedsvilkår inden for banansektoren eller for at støtte diversificeringen af de producenters aktiviteter, som ikke er tilstrækkeligt konkurrencedygtige.

Der stilles imidlertid nu spørgsmål ved den metode, der anvendes til udregning af støtte, og ved gennemskueligheden i denne metode, som synes at fungere på basis af to slags normer.

Kommissionen har også allerede under møderne med OCAB indrømmet, at anvendelsen af Eurostatstatistikker fører til en forkert anvendelse af forordningen, og den har tilsyneladende endnu ikke taget skridt til at afhjælpe dette.

Hvad agter Kommissionen at gøre for at opnå en korrekt anvendelse af forordning nr. 1609/1999?

---

(1)  EFT L 190 af 23.7.1999, s. 14.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/62 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/62

---

(2004/C 88 E/0068)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2091/03

af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen

(24. juni 2003)

Om:   Regler for udregning af hjælp til tropiske produkter fra AVS-landene

Jeg har fra den centrale organisation af eksporterende producenter af bananer og ananas i Elfenbenskysten modtaget en kopi af en skrivelse sendt til Kommissionen, dateret 28. maj 2003. For Elfenbenskysten, som for samtlige AVS-lande, der eksporterer disse frugter, er der tale om en væsentlig virksomhed, lige som det er væsentligt, at der findes klare, objektive og retfærdige regler fra de europæiske institutioners side, for så vidt gælder importen fra disse lande. Det er derfor med den yderste beklemthed, jeg i min egenskab af næstformand for Budgetkontroludvalget læste den omtalte skrivelse.

Kan Kommissionen udarbejde en rapport, som fyldestgørende gør rede for situationen omkring hjælp til og pålæggelse af toldafgifter i Europa på disse tropiske frugter, og som påpeger eventuelle mangelfuldheder, og hvordan man kan afhjælpe dem?

Kan Kommissionen garantere, at denne rapport vil foreligge til parlamentarisk vurdering i forbindelse med decharge-proceduren for gennemførelsen af 2002-budgettet?

Samlet svar

afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

på skriftlige forespørgsler E-2058/03 og E-2091/03

(31. juli 2003)

Kommissionens forordning (EF) nr. 1609/1999 indeholder detaljerede gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 856/1999 om fastlæggelse af en særlig ramme for bistand til traditionelle AVS-bananleverandører, herunder også den metode, der skal anvendes ved beregning af de årlige individuelle mængder. Ud over OCAB's brev, der er nævnt i begge forespørgsler, mødtes Kommissionen den 20. juni 2003 med repræsentanter for OCAB for at drøfte de problemer, der er omhandlet i brevet. Som det allerede er blevet gjort klart i forbindelse med tidligere kontakter, forklarede Kommissionen endnu engang baggrunden for den særlige bistandsramme og dens logiske sammenhæng. I overensstemmelse med de gældende foranstaltninger har de mindre konkurrencedygtige leverandører (dvs. de caribiske producenter) således hidtil modtaget mere bistand, og leverandører, der har gjort det bedre med hensyn til konkurrencedygtighed (som Cote d'Ivoire), har fået mindre tildelinger. Det er fastlagt, at denne logik skal tilpasses i både Rådets og Kommissionens forordninger fra 2004. Det vil være nødvendigt at anvende en nedsættelseskoefficient for alle begunstigede, men nedsættelsen skal være mindre for AVS-lande, som har opnået fordele med hensyn til konkurrencedygtighed, og vil blive proportional med de pågældende fordele. På mødet erklærede OCAB, at Kommissionen efter organisationens opfattelse altid har anvendt den metode, der er foreskrevet i forordningen, på en korrekt og retfærdig måde. Det blev også gjort klart for OCAB, at Kommissionen aldrig har ment eller antydet, at brugen af Eurostat-data fører til en fordrejet anvendelse af Kommissionens forordning. Tværtimod gjorde Kommissionen modparten opmærksom på, at det er nødvendigt at have objektive, sammenlignelige og rettidige data til rådighed for beregningen af de individuelle tildelinger hvert år. På det tidspunkt, da rammen for bistanden blev fastlagt, konstaterede man, at kun Eurostat-priserne med omkostninger, forsikring og fragt (cif-priser) opfylder alle kriterier på en gang. Hidtil har hverken OCAB eller andre berørte parter været i stand til at fremlægge brugbare alternativer.

Hvad angår anmodningen om en rapport om situationen vedrørende både bistanden og tolden, vil Kommissionen gerne nævne, at Europa-Parlamentet er i færd med at gennemgå Kommissionens toårige rapport (1) til Rådet og Europa-Parlamentet om, hvordan Rådets forordning om fastlæggelse af den særlige ramme for bistand fungerer. Kommissionen vil senest end den 31. december 2004 forelægge en rapport om den fælles markedsordning for bananer for Europa-Parlamentet og Rådet som foreskrevet ved artikel 32 i Rådets forordning (EØF) nr. 404/93 af 13. februar 1993 om den fælles markedsordning for bananer (2). I rapporten vil man navnlig gennemgå udviklingen i handelen med AVS-bananer og denne handels andel af markedet i Fællesskabet. Kommissionen har noteret sig OCAB's ønske om visse specifikke statistiske data, og den er for øjeblikket ved at undersøge sagen med hjælp fra Eurostat og de kompetente myndigheder i medlemsstaterne, der indsamler dem.

På baggrund af ovennævnte betragtninger finder Kommissionen ikke, at der er nogen grund til at ændre den gældende lovgivning. Det bør understreges, at de nuværende bestemmelser har betydet, at de traditionelle AVS-leverandører, herunder også Cote d'Ivoire, har fået tilført betydelig finansiel bistand i en vanskelig overgangsperiode for erhvervet.

Selv om OCAB's bemærkninger udelukkende angik bananer, vil Kommissionen dog for fuldstændighedens skyld gøre det ærede medlem opmærksom på, at det i øjeblikket kun er Martinique og Azorerne, der modtager særlig finansiel bistand for ananas inden for rammerne af den gældende lovgivning for regionerne i EU's yderste periferi. Man er endnu ikke stødt på større problemer i forbindelse med forvaltningen af denne bistand.

---

(1)  KOM(2002) 763 endelig udg.

(2)  EFT L 47 af 25.2.1993.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/64 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/64

---

(2004/C 88 E/0069)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2066/03

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(20. juni 2003)

Om:   Anvendelse af momsdirektivet i Italien i forbindelse med leverancer inden for EU

Som led i gennemførelsen af momsdirektivet i forbindelse med leverancer inden for EU har den italienske regering indført:

| a) | en særlig EU-intern faktura med henblik på momsfritagelse ved køb i en anden medlemsstat af varer, der er beregnet til erhvervsmæssige formål, |
| --- | --- |

a)

en særlig EU-intern faktura med henblik på momsfritagelse ved køb i en anden medlemsstat af varer, der er beregnet til erhvervsmæssige formål,

| b) | en særlig årsopgørelse. |
| --- | --- |

b)

en særlig årsopgørelse.

Denne fremgangsmåde gælder også for personer, som ikke køber varer eller tjenesteydelser med henblik på videresalg i deres egen stat, men kun varer til direkte anvendelse i forbindelse med deres eget erhverv.

I øvrigt:

| — | Mange forretninger i udlandet og flere elektroniske forretninger som f.eks. Amazon kender ikke til de EU-interne fakturaer og afviser derfor at udstede dem med det resultat til følge, at køberen ikke kan opnå momsfritagelse for sit køb. |
| --- | --- |

—

Mange forretninger i udlandet og flere elektroniske forretninger som f.eks. Amazon kender ikke til de EU-interne fakturaer og afviser derfor at udstede dem med det resultat til følge, at køberen ikke kan opnå momsfritagelse for sit køb.

| — | Den årsopgørelse, der kræves i Italien, er så indviklet, at det koster ca. 100 EUR at få en revisor til at udfærdige den. |
| --- | --- |

—

Den årsopgørelse, der kræves i Italien, er så indviklet, at det koster ca. 100 EUR at få en revisor til at udfærdige den.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse:

| — | om den ikke mener, at EU-bestemmelserne (som stiller krav om en faktura af denne art, som mange forretninger imidlertid ikke kender til og/eller nægter at udstede) og den italienske lovgivning (hvad angår den urimelige årsopgørelse) er uforenelige med principperne for det indre marked? |
| --- | --- |

—

om den ikke mener, at EU-bestemmelserne (som stiller krav om en faktura af denne art, som mange forretninger imidlertid ikke kender til og/eller nægter at udstede) og den italienske lovgivning (hvad angår den urimelige årsopgørelse) er uforenelige med principperne for det indre marked?

| — | om den finder, det er muligt at tage et initiativ, der kan forenkle disse procedurer? |
| --- | --- |

—

om den finder, det er muligt at tage et initiativ, der kan forenkle disse procedurer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(16. juli 2003)

I henhold til artikel 22 i Rådets sjette direktiv 77/388/EØF af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter — Det fælles merværdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag (1), skal enhver afgiftspligtig person udstede en faktura eller et andet tilsvarende dokument for levering af goder og tjenesteydelser til andre afgiftspligtige personer eller til ikke-afgiftspligtige juridiske personer.

For så vidt angår levering af varer inden for EU indebærer dette, at kun den medlemsstat, hvor leverandøren er etableret, er kompetent til at fastsætte kravene til den faktura, der skal udstedes. Bestemmelsesmedlemsstaten kan dermed ikke stille yderligere krav, for at privatpersoner kan fratrække moms for varer eller tjenesteydelser, der er købt i en anden medlemsstat.

Det ærede medlem hævder i sit spørgsmål, at den italienske regering kun accepterer en særlig EU-intern faktura, hvis skatteyderne skal kunne fratrække moms på varer eller tjenesteydelser, der er købt i en anden medlemsstat.

Hvis dette skulle være tilfældet, vil Kommissionen undersøge, om Italien handler i modstrid med principperne i sjette momsdirektiv og dermed overtræder EU-retten.

Der skal dog henvises til, at Rådet den 20. december 2001 vedtog direktiv 2001/115/EF om ændring af direktiv 77/388/EØF med henblik på forenkling, modernisering og harmonisering af kravene til fakturering med hensyn til merværdiafgift (2). Direktivet træder i kraft den 1. januar 2004 og vil fjerne de nuværende uoverensstemmelser mellem de nationale faktureringskrav.

Det ærede medlem finder, at den årsopgørelse, der kræves i Italien er meget indviklet.

I henhold til artikel 22 i sjette momsdirektiv kan medlemsstaterne fastsætte de fleste regler vedrørende angivelser, sammenfattende opgørelser og sammenfattende angivelser.

Forudsat at de overholder visse mindstekrav, kan medlemsstaterne derfor frit bestemme formatet og indholdet af angivelserne.

Kommissionen er imidlertid klar over, at de komplekse og uensartede momsregler i de forskellige medlemsstater kan medføre alvorlige vanskeligheder for de erhvervsdrivende, specielt erhvervsdrivende, der skal aflægge momsregnskab i mere end én medlemsstat.

Den har derfor foretaget en omfattende undersøgelse af dette spørgsmål med henblik på at fremsætte passende løsningsforslag i 2004. Undersøgelsen er i øjeblikket tilgængelig til åben høring på Kommissionens websted (i »Kom til orde«) (3).

---

(1)  EFT L 145 af 13.6.1977, senest ændret ved Rådets direktiv 2002/92/EF af 3. december 2002, EFT L 331 af 7.12.2002.

(2)  EFT L 15 af 17.1.2002.

(3)  http://europa.eu.int/yourvoice/consultations/index_da.htm.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/65 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/65

---

(2004/C 88 E/0070)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2078/03

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(17. juni 2003)

Om:   Mælkekvoter i Portugal

Under et møde forleden med mælkeproducenterne fra det nordlige Portugal blev jeg orienteret om en urimelighed, som rammer de portugisiske landbrugere, der inden udgangen af marts havde overskredet mælkekvoten.

De blev således tildelt bøder, selv om det netop i Italien er blevet oplyst, at der er indgået en aftale, hvormed problemet med de italienske landbrugere i samme situation løses.

Kommissionen bedes derfor gøre rede for de særlige betingelser i aftalen for Italien og de foranstaltninger, som er eller vil blive gennemført for at afhjælpe denne uretfærdighed, som de portugisiske landbrugere er blevet ofre for.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(7. juli 2003)

Spørgsmålet ser ud til at vedrøre en beslutning, som Rådet traf på eget initiativ ifølge den særlige fremgangsmåde i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, tredje afsnit, og falder uden for Kommissionens kompetence. Spørgsmålet skal derfor rettes til Rådet.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/65 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/65

---

(2004/C 88 E/0071)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2086/03

af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen

(24. juni 2003)

Om:   Situationen for de kristne i Ægypten

Er Kommissionen bekendt med de forfølgelser, det kristne mindretal i Ægypten er udsat for? Navnlig forlyder det, at personer, der er konverteret fra islam til kristendom, er blevet forhindret i at få deres trosskifte registreret i deres pas og derfor ikke har kunnet forlade landet.

Vil Kommissionen tage skridt til at sikre de ægyptiske kristnes trosfrihed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(9. juli 2003)

Kommissionen er bekendt med problemerne i det omfangsrige kristne samfund i Egypten. Kommissionen har ved flere lejligheder drøftet disse problemer med medlemmer af den koptiske ledelse, og er også bekendt med at kristne udsættes for vold.

Hvad angår personer, som er konverteret til kristendommen og disses bevægelsesfrihed, følger Kommissionen spørgsmålet op via sin delegation i Kairo. Dens foreløbige konklusion er, at oplysninger om religion ikke er nævnt i passet, men undertiden på identitetskortet.

Den egyptiske regering har inden for rammerne af Barcelona-processen forpligtet sig til at overholde de grundlæggende principper for menneskerettigheder og demokrati. Dette er angivet i teksten til Associeringsaftalen, som er ved at blive ratificeret. Spørgsmål vedrørende menneskerettigheder, herunder religionsfrihed, behandles inden for rammerne af den politiske dialog mellem EU og Egypten, i hvilken Kommissionen deltager fuldt ud. Spørgsmålet vedrørende menneskerettighederne blev drøftet på ministermødet den 16.-17. juni 2003 mellem EU og Egypten.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/66 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/66

---

(2004/C 88 E/0072)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2089/03

af José Gil-Robles Gil-Delgado (PPE-DE) til Kommissionen

(24. juni 2003)

Om:   Definition af støtten til ikke-statslige organisationer til bekæmpelse af tortur i budgetmæssig sammenhæng

Siden 1993 har Europa-Parlamentet ydet støtte til torturofre over hele verden. Med henblik herpå er der oprettet to budgetposter — én vedrørende tredjelande (B7-70) og én vedrørende Den Europæiske Union (B5-813). Takket være støtten fra Den Europæiske Union har det været muligt at opretholde og udvikle hjælpeprogrammer i de fleste lande i verden, både til gavn for torturofre i deres hjemlande, flygtninge og for de personer, der lever i asyl.

Kommissionen har besluttet at øge sin indsats på dette område. Europa-Parlamentet støtter denne beslutning, men anfører, at et sådant initiativ umiddelbart vil indvirke på de allerede eksisterende ofres situation, da der ikke er afsat nye bevillinger til dem, og mange centre, som er afhængige af EU-støtten, vil derfor være tvunget til at lukke.

Hvilke reelle følger vil en sådan politisk holdningsændring få? Er bistand og forebyggelse to forskellige strategier? Hvor vidtrækkende er Kommissionens beslutning? Er EU-støtten tilstrækkelig til forebyggelse og afhjælpning, eller vil det være nødvendigt at øge de opførte bevillinger? Hvilke planer har Kommissionen desangående?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(28. juli 2003)

Kommissionen har besluttet at anlægge en mere langfristet strategi for de finansieringsmidler der ydes via Det Europæiske Initiativ for Demokrati og Beskyttelse af Menneskerettighederne (EIDHR); i Kommissionens meddelelse om menneskerettigheder og demokratisering, som blev offentliggjort i maj 2001 (1), er der udpeget fire indsatsområder, hvortil der vil blive ydet støtte gennem EIDHR, bl.a. forebyggelse af tortur og behandling af torturofre. Kommissionen har, i overensstemmelse med ønsket om at fokusere de begrænsede midler mere effektivt, understreget at EU så vidt muligt bør søge at forebygge tortur. I den efterfølgende planlægning af Det Europæiske Initiativ for Demokrati og Beskyttelse af Menneskerettighederne (EIDHR) blev det fastsat at man i finansieringen på længere sigt burde prioritere forebyggelse af tortur.

Sideløbende med nedskæringen af midlerne til behandlingscentrene er der gennemført foranstaltninger der med tiden skal gøre disse centre mindre afhængige af EF-finansiering, idet de tilskyndes til at skaffe sig midler fra anden side. Til eksempel kan nævnes 2001-forslagsindkaldelsen, hvori støtteprocenten for behandlingsprojekter var nedskåret til 60 % for centre i EU og til 80 % for projekter uden for EU. Disse tal blev i 2002 yderligere reduceret til henholdsvis 50 % og 75 %. En vigtig faktor i denne forbindelse er spørgsmålet om hvor stor betydning bæredygtighedsaspektet tillægges i vurderingsprocessen. Det bør endvidere nævnes at der i 2001 og 2002 eksplicit kunne søges om finansiering til institutionsstyrkelse, og hermed også til udvikling af fundraising-kapaciteten.

Denne proces blev videreført i 2002-forslagsindkaldelsen. I denne indkaldelse, som omfattede 25 mio. EUR, og som vedrørte finansiering af torturforebyggelsesprojekter og behandlingscentre, var det planlagt at midlerne skulle fordeles mellem de to aktiviteter i forholdet 1:2. De forelagte projekter blev vurderet af to eksporter, begge med erfaring i torturspørgsmål. Efter opstilling i rangfølge på grundlag af et pointsystem blev projekterne udvalgt på en sådan måde at der var en rimelig geografisk fordeling i det foreslåede arbejde.

De projekter, der blev forelagt af de EU-baserede behandlingscentre (budgetkonto B5-813), var af så god kvalitet at resultatet var at den planlagte fordeling kunne overholdes. Desværre gav bedømmelsen af de projekter, som blev forelagt af centre med basis uden for EU, ret dårlige resultater (undertiden under det fastsatte minimum), og det var således ikke muligt at udvælge tilstrækkeligt mange behandlingsprojekter til at den planlagte l:2-fordeling kunne overholdes. Der bevilgedes ca. 4,5 mio. EUR til centre uden for EU (for tidsrummet 2002-2003) og ca. 8 mio. EUR til torturforebyggelsesprojekter. Der bevilgedes ca. 4 mio. EUR til behandlingscentre i EU og 2 mio. EUR til projekter, inkl. projekter til støtte for torturofre.

Spørgsmålet om, hvorvidt nogle centre tvinges til at lukke hvis de ikke får støtte fra EU, må ses på baggrund af den politiske beslutning om at prioritere forebyggelse højere end behandling, samt de ovenfor beskrevne foranstaltninger der følger af denne politiske ændring. Grundlaget for al støtte til behandlingscentre er konkurrencereglerne, som har til formål at sikre en optimal udnyttelse af EU's skattemidler. Dette indebærer at kun de bedste forslag — og naturligvis kun forslag hvis kvalitet opfylder minimumskravene — finansieres.

I 2003 offentliggøres der endnu en forslagsindkaldelse med sigte på behandlingscentre i EU. Grundlaget for denne indkaldelse, der indebærer en finansiering på 11,5 mio. EUR, er budgetkonto Β5-813 (på basis af 2003- og 2004-budgettet, forudsat at udnyttelsen af 2004-midlerne også godkendes).

Kommissionen, som for tiden overvejer hvordan Det Europæiske Initiativ for Demokrati og Beskyttelse af Menneskerettighederne skal planlægges med sigte på 2004 og senere, afholdt den 14. juli 2003 et særligt seminar for de ikke-statslige organisationer for at høre deltagernes mening om prioriteringen af de forskellige områder, og dermed også torturområdet.

---

(1)  KOM(2001) 252 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/67 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/67

---

(2004/C 88 E/0073)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2104/03

af Bob van den Bos (ELDR) til Kommissionen

(18. juni 2003)

Om:   Rohingya-flygtninge i Burma

Ud over de to officielle flygtningelejre i Bangladesh, hvor der opholder sig ca. 22 000 rohingya-flygtlinge, er der stadig 4 000 illegale flygtninge i den ikke-anerkendte »Teknaf Makeshift camp«. Der er risiko for, at denne lejr snart vil blive oversvømmet, når monsunen begynder.

Har Kommissionen kendskab til rohingya-flygtningenes situation i »Teknaf Makeshift camp«?

Har Kommissionen haft kontakt med myndighederne i Bangladesh om tilbud om nødhjælp til rohingyaerne? Vil den i benægtende fald tage kontakt til myndighederne?

Har Kommissionen kontakt med UNHCR om disse flygtninges situation og mulighederne for at yde bistand?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/68 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/68

---

(2004/C 88 E/0074)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2155/03

af Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) til Kommissionen

(24. juni 2003)

Om:   Situationen for rohingya-folket i Bangladesh

Er Kommissionen bekendt med den ugunstige situation for rohingya-folket i Arakan/Burma, der ikke anerkendes som borgere, og som udsættes for grove menneskerettighedskrænkelser, idet omkring 121 000 rohingya'ere er flygtet til Bangladesh, hvor 21 000 af disse mennesker under tvang fra de bangladeshiske myndigheders side opholder sig i to officielt anerkendte flygtningelejre, og mindst 100 000 rohingya'ere opholder sig som illegale indvandrere?

Er Kommissionen bekendt med den af hæren i Bangladesh efter »Operation Clean Heart« oprettede nye uofficielle »makeshift camp« i Teknaf, hvor 4 000 illegale indvandrere er tvunget til at leve under uværdige forhold, og hvor myndighederne ikke tillader hjælp udefra, og som fra juli vil være truet af monsunregnen, der vil skylle lejren væk og forårsage en humanitær katastrofe?

Er Kommissionen villig til at lægge pres på myndighederne i Bangladesh for at få dem til at tillade (nød)hjælp til rohingya'erne i »Teknaf makeshift camp« og dermed hindre en humanitær katastrofe?

Samlet svar

afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

på skriftlige forespørgsler P-2104/03 og P-2155/03

(23. juli 2003)

Kommissionen har nøje fulgt rohingya-flygtningenes situation i Bangladesh, lige siden krisen startede. Den har ydet støtte til to officielle flygtningelejre i Cox's Bazar, siden de blev etableret gennem De Forenede Nationers Flygtningehøjkommissariat (UNHCR), og gør det stadig. På grund af den fortsat ustabile samfundspolitiske situation i Myanmar har Kommissionen bedt regeringen i Bangladesh og UNHCR om at forlænge pleje og underhold af de 22 000 rohingyaer i de to officielle lejre til 2004.

I begyndelsen af 2003 gjorde en hollandsk ikke-statslig organisation Kommissionen opmærksom på, at der fandtes en uofficiel lejr i Teknaf, der blev oprettet som følge af operation »Clean Heart«. På grund af de kritiske levevilkår både i denne lejr og i de officielle rohingya-flygtningelejre ville Kommissionens delegation i Dhaka vurdere situationen på stedet først på foråret i 2003. Dette er imidlertid ikke blevet til noget på grund af rejserestriktioner for diplomater under Irak-krigen. Da rejserestriktionerne er blevet ophævet, har man nu igen planer om at besøge lejrene.

Kommissionen har for nylig haft omfattende drøftelser med regeringen om rohingya-flygtningenes forhold, hvilket skete på mødet med den særlige undergruppe om menneskerettigheder og regeringsførelse i maj 2003 i Dhaka. I den forbindelse gav Kommissionen også udtryk for sine bekymringer over forholdene i flygtningelejrene. Selv om integration af flygtninge helt klart er et mål, den bangladeshiske regering udelukker, nåede man til enighed om fortsat støtte til de to officielle flygtningelejre i samarbejde med UNHCR.

Kommissionen deler Parlamentets bekymring over den humanitære situation i den uofficielle lejr i Teknaf. Desværre er udsigterne til støtte fra donororganisationer og især Kommissionen begrænsede på grund af den juridiske situation, beboerne i lejren befinder sig i. Da de ikke har flygtningestatus, og regeringen således betragter deres ophold som ulovligt, kan der ikke ydes hjælp, medmindre regeringen anmoder herom.

Kommissionens delegation, der regelmæssigt er i nær kontakt med UNHCR vedrørende rohingya-flygtningene, har lige for nylig rådført sig med UNHCR om de nuværende forhold i den uofficielle lejr og muligheden for at yde støtte. Da regeringen ikke har anmodet om støtte fra UNHCR, kan der ikke forventes foranstaltninger på nuværende tidspunkt. Det er usandsynligt, at regeringen vil bede om hjælp, da dette efter regeringens mening ville danne præcedens og trække flere rohingyaer over grænsen. Kommissionens delegation vil følge situationen nøje og fortsat rådføre sig med UNHCR og humanitære nødhjælpsorganisationer samtidig med, at den også vil tage problemet op med ministeriet for katastrofeberedskab og nødhjælp.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/69 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/69

---

(2004/C 88 E/0075)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2116/03

af Claude Moraes (PSE) til Kommissionen

(25. juni 2003)

Om:   Situationen i Sudan

Har Kommissionen kendskab til beretninger om, at der er erklæret »jihad« mod de kristne samfund i Sudan, og at den sudanske regering vilkårligt tilbageholder (og i nogle tilfælde) torturerer journalister, studenter og andre, der udtaler sig kritisk imod regeringen?

Hvilken politik agter Kommissionen at føre i lyset af denne uacceptable situation i Sudan?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(15. juli 2003)

Kommissionen har ikke kendskab til, at der for nyligt er blevet erklæret »jihad« mod de kristne i Sudan.

Kommissionen konstaterer, at der er blevet gjort fremskridt under de nuværende fredsforhandlinger med Den mellemstatslige Udviklingsmyndighed (IGAD), navnlig i forbindelse med undertegnelsen af Machakos protokollen (juli 2002), hvor den sudanske regering og den sudanske befrielseshær (SPLM) enedes om at respektere religionsfriheden og retten til at udøve den.

EU følger fortsat situationen nøje på 3 områder i Sudan: Menneskerettighederne, retstatsprincipperne og demokratiseringsprocessen. Under de forfølgelser af journalister og studenter, der fandt sted for nylig, var Kommissionen klar over, at en journalist var blevet fængslet. Under den politiske dialog mellem EU og Sudan i april 2003 blev spørgsmålet taget op med den sudanske regering. Efter mødet blev journalisten løsladt og avisen udkom igen.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/69 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/69

---

(2004/C 88 E/0076)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2130/03

af Markus Ferber (PPE-DE) til Kommissionen

(26. juni 2003)

Om:   Støtte fra Kommissionen til NGO'er

| 1. | Modtager Attac Deutschland e.V., Share e.V. og/eller Weed e.V. støtte fra Den Europæiske Union? |
| --- | --- |

1.

Modtager Attac Deutschland e.V., Share e.V. og/eller Weed e.V. støtte fra Den Europæiske Union?

| 2. | I bekræftende fald, i hvilken størrelsesorden og over hvilket tidsrum? |
| --- | --- |

2.

I bekræftende fald, i hvilken størrelsesorden og over hvilket tidsrum?

| 3. | På grundlag af hvilken budgetpost eller hvilket program ydes støtten? |
| --- | --- |

3.

På grundlag af hvilken budgetpost eller hvilket program ydes støtten?

| 4. | Såfremt der allerede er udbetalt penge, kontrolleres det da, at disse anvendes korrekt? |
| --- | --- |

4.

Såfremt der allerede er udbetalt penge, kontrolleres det da, at disse anvendes korrekt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(14. juli 2003)

Der er indgået to kontrakter med WEED e.V på grundlag af budgetpost Β7-6000 under samfinansiering af ngo-tiltag, der tager sigte på at bevidstgøre offentligheden om udviklingsproblemerne:

| — | 1997/014-332: Betegnelse: »Regulering af verdensmarkedet og nord/syd-forbindelser«.






  — | Løbetid 36 måneder, afsluttet i 2001. |
| --- | --- | --- |

—

1997/014-332: Betegnelse: »Regulering af verdensmarkedet og nord/syd-forbindelser«.

—

Løbetid 36 måneder, afsluttet i 2001.

| — | Fællesskabets deltagelse 319 739 EUR, 62 % af det samlede beløb. |
| --- | --- |

—

Fællesskabets deltagelse 319 739 EUR, 62 % af det samlede beløb.

| — | Samlet beløb 514 206 EUR. |
| --- | --- |

—

Samlet beløb 514 206 EUR.

| — | 2001/010-327: Betegnelse: »At få de finansielle markeder til at arbejde for udvikling« (i sammenslutning med Informationsstelle Lateinamerika e.V).






  — | Løbetid 36 måneder, afsluttes 31. december 2003. |
| --- | --- | --- |

—

2001/010-327: Betegnelse: »At få de finansielle markeder til at arbejde for udvikling« (i sammenslutning med Informationsstelle Lateinamerika e.V).

—

Løbetid 36 måneder, afsluttes 31. december 2003.

| — | Fællesskabets deltagelse 594 998 EUR, 75 % af det samlede beløb. |
| --- | --- |

—

Fællesskabets deltagelse 594 998 EUR, 75 % af det samlede beløb.

| — | Samlet beløb 793 331 EUR. |
| --- | --- |

—

Samlet beløb 793 331 EUR.

Der er ikke indgået kontrakter med SHARE e.V eller ATTAC e.V på grundlag af budgetposter, der forvaltes af EuropeAid.

Alle kontrakter er underkastet EuropeAid's kontrol- og overvågningsprocedurer for tilskud ifølge bestemmelserne i Kommissionens på hinanden følgende forordninger om gennemførelsesbestemmelserne til rammefinansforordningen.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/70 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/70

---

(2004/C 88 E/0077)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2162/03

af Herbert Bösch (PSE) til Kommissionen

(30. juni 2003)

Om:   Budgetpost B7-7010: ingen indkaldelse af forslag i 2003 og konsekvenserne for handicappedes menneskerettigheder

I »millenium«-udviklingsmålene afgav Den Europæiske Union tilsagn om at formindske fattigdom. Dette mål kan ikke nås, medmindre de handicappedes behov tages under overvejelse, og alligevel er handicappede stadig ikke i tilstrækkelig grad omfattet af udviklingssamarbejdet, som finansieres af EU.

I 2003-budgettet blev budgetpost B7-7010 ændret således, at foranstaltninger inden for handicapområdet som en opfølgning på Kommissionens vejledning om handicap og udviklingssamarbejde kunne finansieres under denne budgetpost. Der vil dog ikke blive tale om indkaldelse af forslag til budgetpost Β7-7010 i 2003. Kommissionen vil i stedet udvælge og afsætte bevillinger til allerede indgivne projekter.

Er der mulighed for, at Kommissionen derfor vil være særligt opmærksom på handicap i udvælgelsen af disse tidligere indgivne projekter?

Da nye projekter ikke kan indgives, hvordan vil Kommissionen da finansiere de tiltag, der er nødvendige som opfølgning på vejledningen om handicap og udviklingssamarbejde?

Har Kommissionen til hensigt at tilpasse de prioriterede aktioner i programmeringsdokumentet for det europæiske initiativ til fremme af demokrati og menneskerettigheder, således at det er i overensstemmelse med de seneste ændringsforslag om handicap til budgetpost B7-7010?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

(16. september 2003)

I Kommissionens meddelelse fra maj 2001 (1) understreges behovet for at sikre en bedre og dermed mere målrettet anvendelse af de begrænsede midler, der er til rådighed under det europæiske initiativ for demokrati og menneskerettigheder (EIDHR). Det blev derfor besluttet, at finansieringen fremover skulle dække fire prioriterede emneområder: Støtte til styrkelse af demokratisering, god regeringsførelse og retsstaten; støtte til bekæmpelse af tortur og straffrihed samt til internationale domstole; afskaffelse af dødsstraf og bekæmpelse af racisme og fremmedhad samt forskelsbehandling af mindretal og oprindelige folk. Disse prioriteter afspejles i EIDHR-programmeringsdokumentet, der blev vedtaget for 2002-2004, og i de efterfølgende indkaldelse af forslag. Der blev iværksat fem indkaldelser af forslag i 2002, som alle dækkede budgetårene 2002 og 2003. På det tidspunkt, de blev offentliggjort, var der ingen bestemmelser om, at forslagene skulle omfatte handicapspørgsmål, eftersom sådanne anliggender ikke var omtalt i EIDHR-programmeringsdokumentet. EU's bestemmelser åbner ikke mulighed for at ændre forslag, når teksterne først er blevet offentliggjort. Kommissionen er således ikke i stand til at udvælge og tildele midler fra tidligere udvalgte projekter.

Kommissionen er i gang med overvejelser om, i hvilken retning EIDHR skal udvikle sig, når den nuværende programmeringsperiode, der dækker 2002-2004, udløber; den afholdt således et særligt seminar den 14. juli 2003 med det formål at drøfte spørgsmålet med repræsentanter for ngo'er, parlamentsmedlemmer og embedsmænd fra medlemsstaterne. Eftersom meddelelsen er det retningsgivende dokument, vil drøftelserne fokusere på, hvorledes man skal programmere de tematiske prioriteter mere effektivt.

Dokumentet »Guidance Note on Disability and Development for EU Delegations and Services« indeholder retningslinjer for, hvorledes Kommissionens delegationer og tjenestegrene effektivt kan behandle handicapspørgsmål i forbindelse med udviklingssamarbejde; dette dokument er blevet udsendt til samtlige tjenestegrene. Det understreger betydningen af at integrere handicapspørgsmål i den politiske dialog og i programmeringen af udviklingssamarbejdet for det enkelte land. Dette er tilfældet for midtvejsrevisionen af retningslinjerne for AVS-landene, som for øjeblikket er under forberedelse; i denne agter man at foretage en nærmere undersøgelse af, hvorledes landeprogrammerne imødekommer de handicappedes behov.

Det skal endelig fremhæves, at Kommissionen tillægger handicapspørgsmål stor vægt. Dette fremgår af de forslag til lovgivning, som Kommissionen har fremlagt, og af den aktive tilgang til problemstillingen, den udviser i det ad hoc-udvalg, der er blevet oprettet med henblik på at udarbejde en konvention til beskyttelse og fremme af handicappedes rettigheder.

---

(1)  KOM(2001) 252 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/71 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/71

---

(2004/C 88 E/0078)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2184/03

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(30. juni 2003)

Om:   Yderligere krænkelser af religionsfriheden i Turkmenistan

De turkmenske myndigheder har nægtet at registrere alle ikke-russiske og ikke-muslimske samfundsgrupper. Alle ikke-registrerede religiøse aktiviteter betragtes som illegale og kontrolleres under alle omstændigheder af den 6. afdeling i det nationale sikkerhedsudvalg (KNB, tidligere KGB);

i slutningen af maj har to Hare Krishna-møder været genstand for indblanding fra myndighederne i Turkmenistan. Under en indtrængen i en landsby i nærheden af Mari blandede officererne sig i ceremonien for at filme de troende; i hovedstaden Ashgabad er en operativ gruppe fra indenrigsministeriets deling under ledelse af oberst Byashim Taganov trængt ind i huset hos en troende, Gaurabhakta Devi Dasi, og uden noget mandat til at foretage inspicering fjernede den ikoner og beslaglagde religiøst materiale. Den pågældende kvinde blev arresteret sammen med to andre troende. To af de tre personer blev idømt bøder og truet med forvisning fra hovedstaden, mens den tredje på barbarisk vis blev slået og truet med sagsanlæggelse for en kriminel handling. Oberst Taganov nægter at være involveret i denne hændelse;

den 31. maj blev Guzelya Syraeva, efter at de lokale myndigheder var trængt ind i et privat hus, idømt bøde, fordi hun var blevet grebet på fersk gerning, mens hun var forsamlet med andre medlemmer af et ikke-registreret protestantisk trossamfund. Syraeva har senere været udsat for pression fra myndighedernes side for at få hende til at opgive sit arbejde som børnehavelærer i Abadan. Myndighederne truede med at fjerne børnehavens leder, Tazegyul Nurieva, fra hendes stilling, hvis hun ikke afskedigede Syraeva. De to personer har også været udsat for pression fra undervisningsministeriets side;

den 13. juni brød politiet ind i en privat lejlighed, hvor baptistiske troende var i færd med at bede. Alle tilstedeværende blev forhørt i flere timer. Politiets leder, Alaverdy Khudoberdiev, forsvarede aktionen ved at sige, at ikke-registrerede organisationers aktiviteter er ulovlige, men i virkeligheden forbyder den turkmenske religionslov ikke de ikke-registrerede religiøse organisationers aktiviteter. Dieter Matthei, politisk tjenestemand ved Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE), har redegjort for de vanskeligheder, der har været for at få de lokale myndigheder til at udlevere rapporterne om denne indgriben.

Kan Kommissionen på denne baggrund besvare følgende spørgsmål:

| — | har den kendskab til de alvorlige og vedvarende krænkelser af religionsfriheden i Turkmenistan og til de nævnte omstændigheder? |
| --- | --- |

—

har den kendskab til de alvorlige og vedvarende krænkelser af religionsfriheden i Turkmenistan og til de nævnte omstændigheder?

| — | hvilke initiativer agter den at iværksætte eller tilskynde til for at øve pression på myndighederne i Turkmenistan, så de sikrer religionsfriheden i landet? |
| --- | --- |

—

hvilke initiativer agter den at iværksætte eller tilskynde til for at øve pression på myndighederne i Turkmenistan, så de sikrer religionsfriheden i landet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(29. juli 2003)

Kommissionen er bekendt med de meget vanskelige vilkår, der hersker for religiøse minoriteter i Turkmenistan.

Kommissionen er bekymret over, at de turkmenske myndigheder ikke har forpligtet sig til at forbedre situationen for religiøse minoritetsgrupper. Turkmenistan overholder således ikke sine egne forpligtelser angående religionsfrihed, som de er nedfældet i landets forfatning og vedtaget af regeringen i dens internationale aftaler inden for Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa.

Kommissionen vil fortsætte med at rejse problemet over for de turkmenske myndigheder, hver gang der afholdes bilaterale møder.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/72 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/72

---

(2004/C 88 E/0079)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2198/03

af Niall Andrews (UEN) til Kommissionen

(26. juni 2003)

Om:   Beskyttelse af menneskerettighederne i Mexico

Har Kommissionen kendskab til de krænkelser af menneskerettighederne, som Amnesty International rapporterer om i Mexico,

f.eks.:

| — | at menneskerettighedsforkæmpere udsættes for chikane og intimidation og i visse tilfælde er blevet myrdet, |
| --- | --- |

—

at menneskerettighedsforkæmpere udsættes for chikane og intimidation og i visse tilfælde er blevet myrdet,

| — | at politiske oppositionsmedlemmer, forkæmpere for de indfødtes rettigheder og medlemmer af de indfødtes samfund er blevet fængslet eller meldt savnet, |
| --- | --- |

—

at politiske oppositionsmedlemmer, forkæmpere for de indfødtes rettigheder og medlemmer af de indfødtes samfund er blevet fængslet eller meldt savnet,

| — | at over 200 kvinder i Ciudad Juárez er blevet myrdet siden 1993, og at de mexicanske myndigheder ikke har foretaget effektive og målrettede undersøgelser heraf? |
| --- | --- |

—

at over 200 kvinder i Ciudad Juárez er blevet myrdet siden 1993, og at de mexicanske myndigheder ikke har foretaget effektive og målrettede undersøgelser heraf?

Er Kommissionen klar over, at Mexico, som gentagne gange har lovet at overholde menneskerettighederne og at forbedre landets menneskerettighedssituation, og som har ratificeret en interamerikansk konvention om forsvundne personer, ikke desto mindre nægter at undersøge sager om personer, som »forsvandt« inden ratifikationen af denne konvention?

Er Kommissionen endvidere klar over, at sager, som militæret er indblandet i, fortsat udelukkende dømmes af hemmelige militærtribunaler, hvilket undergraver undersøgelsernes troværdighed?

Vil Kommissionen under henvisning til EU's syn på menneskerettighederne og demokratiet som værende essentielle for forholdet til tredjelande samt til styrkelsen af handelsforbindelserne med Mexico oplyse, hvilke foranstaltninger den agter at træffe for at sikre, at den mexicanske regering overholder sine løfter og forpligtelser på menneskerettighedsområdet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

(10. juli 2003)

Kommissionens engagement i beskyttelsen af menneskerettighederne udgør en central del af alle bilaterale aftaler. Beskyttelse og sikring af menneskerettighederne er institutionaliseret i »demokrati-klausulen«, som udgør et centralt element i forbindelserne mellem EU og Mexico, der reguleres ved aftalen om økonomisk partnerskab, politisk koordination og samarbejde (den globale aftale), som trådte i kraft den 1. oktober 2000, og som bygger på tre søjler: politisk dialog, samarbejde og handel.

Aftaleinstitutionerne er i øjeblikket det forum, hvor en åben og produktiv dialog finder sted på alle niveauer: statschefer, ministre og højtstående embedsmænd. Her kan EU udveksle synspunkter om bl.a. bilaterale og multilaterale anliggender og udviklingen i menneskerettighedssituationen hos begge parter. Kommissionen mener, at denne ordning er tilfredsstillende, og den søger for nærværende ikke yderligere foranstaltninger på dette område.

I september 2002 ratificerede Mexico »the Inter-American Convention on Forced Disappearance of Persons«. Kommissionen glæder sig over Mexicos ratifikation af konventionen, men da den er udarbejdet af Organisationen af Amerikanske Stater, har den ingen direkte håndhævelsesbeføjelser. Vi benytter imidlertid de eksisterende ordninger til at udveksle synspunkter og, når det er nødvendigt, til at anspore vore partnere til på alle niveauer at respektere og gennemføre de forskellige aftaler og konventioner på menneskerettighedsområdet. Kommissionen har fået støtte heri, takket være præsident Fox's bestræbelser på at få menneskerettighedsspørgsmålet på sin politiske dagsorden, og bringe dem, der er ansvarlige for tidligere forbrydelser, for domstolen. Kommissionen erkender, at der er visse mangler i det juridiske system, og vil overalt, hvor det er muligt, forsøge at støtte alle reformer, som kan give et mere gennemskueligt, funktionelt og troværdigt retssystem. Et EU-samarbejdsprojekt om reform af Mexicos juridiske system vil starte i sidste halvår af 2003.

Kommissionen er klar over, at der forekommer visse former for straffrihed og fortsatte menneskerettighedskrænkelser, men den håber, at en bredere politisk dialog og et fokuseret samarbejde på dette område vil kunne bidrage til, at Mexicos igangværende reformbestræbelser kommer til at bære frugt.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/73 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/73

---

(2004/C 88 E/0080)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2223/03

af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen

(2. juli 2003)

Om:   EU's hemmelige aftaler med tredjelande om atomenergi

Ifølge European Voice af 12. juni godkendte Rådet i sidste uge en hemmelig aftale med Kina om atomenergi. I henhold til bladets oplysninger må nukleare materialer i medfør af aftalen ikke anvendes til fremstilling af masseødelæggelsesvåben.

Kan Kommissionen oplyse, om den har kendskab til aftalen?

Kan Kommissionen offentliggøre aftalen eller gøre rede for grundene til, at den endnu ikke er blevet offentliggjort?

Kan Kommissionen gøre rede for, hvordan det kan sikres, at en aftale af denne art ikke har konsekvenser for spredningen af masseødelæggelsesvåben?

Kan Kommissionen godtgøre, at der ikke er blevet indgået en tilsvarende aftale med Iran?

Kan Kommissionen forelægge protokollerne fra de møder, den havde med højtstående repræsentanter for det iranske styre i forbindelse med den såkaldte »konstruktive dialog« om energi?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

(7. august 2003)

Der findes ingen hemmelig aftale om atomenergi med Kina eller Iran.

Den 11. juni 2003 vedtog Rådet en række forhandlingsdirektiver om en fremtidig aftale mellem Euratom og Kina. Denne aftale vil fokusere på forskning, og hovedformålet vil være at gøre det lettere for de kinesiske forskningsinstitutioner at få adgang til det sjette Euratom rammeprogram (FP6) på samme måde, som de har adgang til det samlede sjette rammeprogram (EF FP6). Kina har altid gjort gældende, at det udelukkende er interesseret i en forskningsaftale, og dette synspunkt deles af medlemsstaterne, som enstemmigt har godkendt direktiverne.

Der findes ingen aftale mellem Euratom og Iran, og der foreligger intet udkast til forhandlingsdirektiver om en sådan aftale. Kommissionen ønsker dog at minde om, at Iran har undertegnet ikkespredningsaftalen, og at der findes en fuldt dækkende kontrolaftale mellem Iran og Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA), som trådte i kraft den 15. maj 1974. For tiden eksisterer der ingen tillægsprotokol om indførelse af yderligere kontrolforanstaltninger mellem Iran og IAEA.

Kommissionen er i færd med at forhandle en handels- og samarbejdsaftale med Iran, som er knyttet til parallelle forhandlinger om en aftale om en politisk dialog og bekæmpelse af terrorisme. Disse forhandlinger kunne føre til en første kontraktuel aftale mellem EU og Den Islamiske Republik Iran og bane vejen for tættere økonomiske og politiske forbindelser. EU fortsætter bestræbelserne for at opretholde en omfattende, samlet dialog med Iran, som dækker bilaterale, regionale og globale anliggender, herunder spørgsmål vedrørende menneskerettigheder, terrorisme og ikkespredning af kernevåben.

Siden 1999 har Kommissionen drøftet anliggender vedrørende ikke-nuklear energi i en arbejdsgruppe på højt plan. Detaljerede oplysninger om det seneste møde i EU-Iran-arbejdsgruppen vedrørende energi, der blev holdt i oktober 2002, findes på Kommissionens websted (1).

---

(1)  http://europa.eu.int/comm/energy_transport/en/enlarg_2_en.html.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/74 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/74

---

(2004/C 88 E/0081)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2229/03

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(2. juli 2003)

Om:   Olieindtægter, Angola, gennemsigtighed

Ifølge en pressemeddelelse fra ngo'en Global Witness fra den 20. juni har Angolas viceministerpræsident Aguinaldo Jaime givet en række vigtige tilsagn vedrørende den fremtidige gennemsigtighed i forbindelse med olieudvindingen ud for Angolas kyst.

Følgende tekst er hentet fra Global Witness' pressemeddelelse: »In the past, we had off-budget transactions, so the budget lacked credibility,« Angolan Deputy Prime Minister said in a speech at an oil industry conference in London. »For the first time in Angola's history, the budget will encompass all revenue and that will send to the donor community the signal that the Angolan Government is committed to a fully transparent way of managing the budget.« Jaime clarified that these figures will include all the country's oil revenues.

Har den kendskab til udtalelserne fra Angolas vicepremierminister, Aguinaldo Jaime?

Har den kendskab til andre tilsagn med samme indhold fra Angolas regering?

I betragtning af de synspunkter, som Rådet og Kommissionen samt andre internationale organer har på dette område, ligger Kommissionen da inde med sikre beviser på, at Angolas regering allerede er ved at realisere sine løfter, eller at det vil ske meget snart? Hvilke konsekvenser kan en positiv udvikling i forbindelse med dette i politisk og økonomisk henseende meget væsentlige spørgsmål få for den planlagte — og hele tiden udsatte — donorkonference om støtte til og genopbygning af landet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(9. september 2003)

Kommissionen er bekendt med den angolanske vicepremierminister Aguinaldo Jaimes udtalelser og hilser regerings tilsagn om større budgetgennemskuelighed velkomment. Regeringsomdannelsen i december 2002, hvor der kom et nyt økonomisk team ind, gav håb om en mere gennemskuelig økonomisk og finansiel forvaltning. Hidtil har erfaringerne imidlertid ikke været positive, og det er stadig uvist, om der faktisk vil komme virkelige forbedringer.

Det internationale samfund, herunder også Kommissionen, opfordrer fortsat indtrængende regeringen til at indføre en gennemskuelig budgetforvaltning, specielt med hensyn til indtægterne fra olie og diamanter, og yder støtte til dette formål. Kommissionsmedlemmet med ansvar for udvikling og samarbejde aflagde i januar 2003 besøg i Angola, hvor han under sine møder med regeringsrepræsentanter og præsident Dos Santos understregede, at der var behov for en gennemskuelig forvaltning af indtægterne fra landets store naturressourcer, således at det kom alle angolanere til gode. Han understregede desuden, at et skridt i denne retning også ville bidrage til at skabe stabile og forudsigelige forhold, hvilket er en forudsætning for at tiltrække de udenlandske investeringer, der er så stærkt brug for.

Verdensbankens overgangsstøttestrategi for Angola efter krigen omfatter et program, som tager sigte på at støtte regeringens bestræbelser for at forvalte de offentlige udgifter og forbedre forvaltningen af olie- og skatteindtægter. Samarbejdsstrategien EF/Angola for 2002-2007, som blev undertegnet under det besøg, kommissionsmedlemmet med ansvar for udvikling og samarbejde aflagde i januar, indeholder ligeledes en komponent, der fokuserer på at forbedre den finansielle forvaltning.

Kommissionen og det internationale samfund har gentagne gange understreget, at en forbedring af Angolas forbindelser med Den Internationale Valutafond (IMF), som indebærer større økonomisk gennemskuelighed og ansvarlighed, vil være afgørende for, at der at opnås en vellykket donorkonference vedrørende genopbygningen af Angola; et andet vitalt element er etableringen af en troværdig strategi for fattigdomsbekæmpelse. Hvis Angola faktisk er i stand til at opfylde det tilsagn, vicepremierministeren har afgivet, vil det få positiv indvirkning på landets forbindelser med IMF og dermed lette afholdelsen af konferencen.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/75 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/75

---

(2004/C 88 E/0082)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2244/03

af Elspeth Attwooll (ELDR) til Kommissionen

(7. juli 2003)

Om:   Maltas gennemførelse af direktivet om beskyttelse af vilde fugle

Er Kommissionen — når man ser bort fra overgangsaftalen om fangst af finker — overbevist om, at Malta vil overholde Rådets direktiv 79/409/EØF (1) om beskyttelse af vilde fugle fra tiltrædelsesdatoen? Hvilke foranstaltninger har Kommissionen til hensigt at iværksætte, hvis den mener, at Malta ikke vil overholde direktivet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(4. august 2003)

Kommissionen vil forsat overvåge Maltas og andre tiltrædende landes lovgivningsproces indtil den 1. maj 2004. Denne analyse vil blive afspejlet i den omfattende overvågningsrapport, der vil blive offentliggjort i november 2003.

Når Malta bliver medlem af EU, vil Kommissionen kontrollere, om Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle er blevet korrekt gennemført, således som dette kontrolleres for alle medlemsstater. Viser det sig, at Malta ikke opfylder direktivet, så vil Kommissionen tage sagen op ud fra bestemmelserne i EF-traktaten.

---

(1)  EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/76 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/76

---

(2004/C 88 E/0083)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2303/03

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(8. juli 2003)

Om:   Cuba — Kommissionens delegation — Menneskerettigheder

EU har som bekendt besluttet:

| a) | at opfordre de cubanske myndigheder til at løslade alle politiske fanger |
| --- | --- |

a)

at opfordre de cubanske myndigheder til at løslade alle politiske fanger

| b) | at begrænse antallet af bilaterale møder på højt plan med cubanske rangspersoner |
| --- | --- |

b)

at begrænse antallet af bilaterale møder på højt plan med cubanske rangspersoner

| c) | at begrænse medlemsstaternes deltagelse i kulturelle begivenheder |
| --- | --- |

c)

at begrænse medlemsstaternes deltagelse i kulturelle begivenheder

| d) | at opfordre cubanske systemkritikere til at deltage i festlighederne i forbindelse med deres nationaldage |
| --- | --- |

d)

at opfordre cubanske systemkritikere til at deltage i festlighederne i forbindelse med deres nationaldage

| e) | at tage sin fælles holdning til Cuba op til fornyet overvejelse. |
| --- | --- |

e)

at tage sin fælles holdning til Cuba op til fornyet overvejelse.

Kommissionen bedes på baggrund af ovennævnte besvare følgende:

| — | Har de cubanske myndigheder allerede akkrediteret de ansvarlige ved Kommissionens delegation? |
| --- | --- |

—

Har de cubanske myndigheder allerede akkrediteret de ansvarlige ved Kommissionens delegation?

| — | På hvilken måde har delegationen i Cuba gennemført EU's afgørelser vedrørende landet? Har Kommissionens delegation navnlig indbudt cubanske systemkritikere til at deltage i aktiviteter iværksat i overensstemmelse med de henstillinger, der er blevet rettet til medlemsstaternes ambassader? |
| --- | --- |

—

På hvilken måde har delegationen i Cuba gennemført EU's afgørelser vedrørende landet? Har Kommissionens delegation navnlig indbudt cubanske systemkritikere til at deltage i aktiviteter iværksat i overensstemmelse med de henstillinger, der er blevet rettet til medlemsstaternes ambassader?

| — | Hvilke skridt har delegationen taget eller agter at tage over for den cubanske regering for at informere den om medlemsstaternes beslutninger og dens bekymring over og afstandtagen fra regeringens totalitære metoder? |
| --- | --- |

—

Hvilke skridt har delegationen taget eller agter at tage over for den cubanske regering for at informere den om medlemsstaternes beslutninger og dens bekymring over og afstandtagen fra regeringens totalitære metoder?

| — | Hvilke spørgsmål bør ifølge Kommissionen tages op i forbindelse med EU's fælles holdning til Cuba? |
| --- | --- |

—

Hvilke spørgsmål bør ifølge Kommissionen tages op i forbindelse med EU's fælles holdning til Cuba?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(31. juli 2003)

Kommissionens delegation i Cuba ledes af en fungerende chargé d'affaires, som refererer til delegationslederen i Den Dominikanske Republik, som også er akkrediteret som delegationsleder i Cuba. Den cubanske regering godkendte den 14. april 2003 hans udnævnelse. Der er endnu ikke fastsat en dato for overdragelsen af delegationslederens akkreditiver.

Kommissionens delegation er inddraget fuldt ud i gennemførelsen af de foranstaltninger, som EU har vedtaget for Cuba. Delegationen havde inviteret systemkritikere til den reception, der blev afholdt på Europa-dagen den 9. maj 2003. Den deltog også i de to »trojka«-henvendelser i Havana i de seneste måneder, hvor den cubanske regering blev informeret om EU's beslutninger om at forlange øjeblikkelig løsladelse af fængslede systemkritikere.

Den fornyede evaluering af EU's fælles holdning er netop blevet afsluttet.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/76 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/76

---

(2004/C 88 E/0084)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2304/03

af Emma Bonino (NI) til Kommissionen

(14. juli 2003)

Om:   Åbning af en delegation fra Europa-Kommissionen i Yemen

Selv om formanden for Europa-Kommissionen for cirka tre år siden i forbindelse med besøget i Bruxelles af præsidenten for Republikken Yemen forpligtede sig til på kort sigt at åbne en egentlig delegation fra Kommissionen i Sana, og selv om Yemen er et land, der ud fra forskellige synspunkter har strategisk betydning for Unionen, er denne stadig udelukkende repræsenteret gennem delegationslederen i Amman.

Retsstaten og de demokratiske principper har gradvis slået rod i landet, hvilket også fremgår af den korrekte gennemførelse af valgene for nylig, og det er muligt gennem Yemen at styrke disse værdier i hele regionen.

Mener Kommissionen ikke, at tiden er inde til at konkretisere den nævnte forpligtelse og åbne en delegation fra Europa-Kommissionen i Sana?

Mener Kommissionen ikke, at den på denne måde ville give myndighederne i Yemen en tilskyndelse til at fortsætte med konsolideringen af demokratiet og retsstaten?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(16. september 2003)

Kommissionen er opmærksom på de bemærkelsesværdige fremskridt, Yemen har gjort med konsolideringen af de retsstatslige og demokratiske principper, og er i høj grad enig i, at en styrkelse af forbindelserne mellem Kommissionen og Yemen yderligere ville fremme denne demokratiseringsproces.

Kommissionen overvejer at ændre sit nuværende kontor i Yemen til en subregional delegation, der skal høre under delegationen i Amman. Dette forslag behandles i øjeblikket i forbindelse med hele udviklingen af delegationstjenesten. Kommissionen vil senere forelægge en meddelelse.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/77 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/77

---

(2004/C 88 E/0085)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2308/03

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(14. juli 2003)

Om:   Afrika — olie — fattigdom

Ifølge en undersøgelse udarbejdet af den amerikanske ngo, »Catholic Relief Services«, vil de aktuelle investeringer i olieudvinding i Afrika ikke fører til en begrænsning af fattigdommen i de lande, hvor denne energikilde findes trods udsigten til, at Afrikas olieproduktion vil blive fordoblet i løbet af de kommende ti år.

Disse konklusioner er ganske chokerende.

I henhold til pressen blev undersøgelsen gjort tilgængelig på internettet samme dag, hvor den britiske premierminister i London mødtes med ansvarlige for en række olieselskaber (den 17. juni), hvor denne opfordrede selskaberne til større gennemsigtighed i deres aktiviteter i Afrika.

Kommissionen bedes på denne baggrund besvare følgende:

| — | Har den kendskab til undersøgelsen, eller råder den over andre troværdige vurderinger af situationen? |
| --- | --- |

—

Har den kendskab til undersøgelsen, eller råder den over andre troværdige vurderinger af situationen?

| — | Hvilke oplysninger har den om olieselskabernes fremgangsmåde og gennemsigtigheden i deres aktiviteter i de afrikanske lande, hvor der findes oliereserver? |
| --- | --- |

—

Hvilke oplysninger har den om olieselskabernes fremgangsmåde og gennemsigtigheden i deres aktiviteter i de afrikanske lande, hvor der findes oliereserver?

| — | Hvilke foranstaltninger har den truffet eller vil den træffe for at tilvejebringe større gennemsigtighed blandt de olieselskaber, som er aktive på EU's område, og som udvinder olie i Afrika med henblik på at forbedre overvågningen af den måde, olieressourcerne forvaltes og fordeles på? Hvilke foranstaltninger har den truffet eller vil den træffe i forholdet til de afrikanske stater som led i det eksisterende samarbejde? |
| --- | --- |

—

Hvilke foranstaltninger har den truffet eller vil den træffe for at tilvejebringe større gennemsigtighed blandt de olieselskaber, som er aktive på EU's område, og som udvinder olie i Afrika med henblik på at forbedre overvågningen af den måde, olieressourcerne forvaltes og fordeles på? Hvilke foranstaltninger har den truffet eller vil den træffe i forholdet til de afrikanske stater som led i det eksisterende samarbejde?

| — | Vil Kommissionen gå med til at hindre eller indføre restriktioner for, at olieselskaber, som ikke accepterer at give indsigt i deres forbindelser inden for handel og industri med afrikanske lande, kan udøve deres aktiviteter på EU's område? |
| --- | --- |

—

Vil Kommissionen gå med til at hindre eller indføre restriktioner for, at olieselskaber, som ikke accepterer at give indsigt i deres forbindelser inden for handel og industri med afrikanske lande, kan udøve deres aktiviteter på EU's område?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(10. september 2003)

Kommissionen har ikke noget kendskab til den særlige undersøgelsesrapport, som Catholic Relief Services har offentliggjort, og ifølge hvilken investeringerne i oliesektoren ikke kan udrydde fattigdommen i de olieproducerende lande. Rapportens konklusioner, således som de er offentliggjort på Catholic Relief Services' websted, bekræfter imidlertid en fastslået trend. Rent faktisk er der en meget tæt sammenhæng mellem afhængighed af olie og mineraler og unormalt dårlige betingelser for de fattige. Olieudnyttelse har tendens til yderligere at koncentrere velstanden på politiske og militære eliter, eventuelt i sammenhæng med undergravning af demokratiet og forværring af menneskerettighedssituationen. Når først stater bliver afhængige af eksport af olie eller mineraler, får de svært ved at diversificere deres økonomi og fremme sektorer såsom landbrug og varefremstilling, som er til større direkte gavn for de fattige. Endelig bliver afhængighed af olie og mineraler en hindring for økonomisk aktivitet, der specielt retter sig mod de fattige.

Kommissionen har ikke noget detaljeret overblik over olieselskabernes aktivitet i Afrika. Der har dog inden for rammerne af Kommissionens strategi for virksomhedernes sociale ansvar været adskillige direkte kontakter med nogle proaktive multinationale selskaber i olie- og minesektorerne.

Kommissionens formand Romano Prodi gav i 2002 i et brev udtryk for sin støtte til en kampagne, der blev indledt i juni 2002 for at få de multilaterale selskaber til at offentliggøre, hvilke betalinger de foretager til regeringer i fattige lande. Denne såkaldte »Publish What You Pay«-kampagne ledes af George Soros og bakkes op af mere end 30 pressionsgrupper, herunder Amnesty International, Friends of the Earth og Save the Children. Det nyligt oprettede European Multi-Stakeholder Forum vil på sit næste Development Roundtable-møde den 29. og 30. september 2003 beskæftige sig med kampagnen og virksomhedernes »best practices«. Parlamentet er tilsluttet dette forum som observatør. Det blev også i rapporten fra Catholic Relief Services slået fast, at spørgsmålet om at fremme virksomhedernes sociale ansvar er den mest effektive måde at afklare de af olie- og minesektorerne i Afrika skabte problemer på.

Det er ikke muligt at begrænse eller forhindre aktiviteten i olieselskaber, der er uvillige til at offentliggøre deres betalinger. Det er imidlertid nødvendigt i højere grad at fremme begrebet »virksomhedernes sociale ansvar« og den rolle, som civilsamfundet kan spille på nationalt plan, idet dette kan fungere som en slags vagthund over for disse selskaber. Desuden giver Kommissionen udtryk for sin fulde opbakning bag Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udviklings (OECD) konvention mod bestikkelse, ifølge hvilken bestikkelse af udenlandske embedsmænd i sammenhæng med internationale forretninger er en strafbar lovovertrædelse.

Endelig skal det påpeges, at Kommissionen som led i sine regelmæssige politiske dialoger med en række partnerlande drøfter spørgsmål med tilknytning til olie- og mineralindtægterne og i den forbindelse går ind for en klar og gennemsigtig optagelse af disse indtægter i statsbudgetterne.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/78 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/78

---

(2004/C 88 E/0086)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2321/03

af Freddy Blak (GUE/NGL) til Kommissionen

(14. juli 2003)

Om:   Antallet af tjenestemænd i Kommissionen, der er beskæftiget med eksterne relationer

Kommissionen bedes opstille en liste over antallet af tjenestemænd i Kommissionen inden for GD-AidCo, ECHO og GD-DEV fordelt på program og land, både i Kommissionens hovedkvarter og i modtagerlandene.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(13. oktober 2003)

Antallet af tjenestemænd, der er beskæftiget inden for hvert program under Samarbejdskontoret EuropeAid's forskellige direktorater, fremgår af tabellen (bilag 1), som sendes direkte til det ærede medlem og Europa-Parlamentets sekretariat. Antallet af hjælpeansatte (auxiliaires) indgår ikke i opgørelsen. Alle tal er opgivet i slutningen af juni 2003, medmindre andet er angivet.

Det ærede medlem og Europa-Parlamentets sekretariat vil ligeledes modtage en tabel (bilag 2) med de relevante oplysninger om ECHO, en tredje (bilag 3) om delegationerne og en fjerde (bilag 4) med samme oplysninger om Generaldirektoratet for Udvikling.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/79 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/79

---

(2004/C 88 E/0087)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2345/03

af Erik Meijer (GUE/NGL) og Alexander de Roo (Verts/ALE) til Kommissionen

(16. juli 2003)

Om:   Beskyttelse af uberørt naturområde og kulturlandskab med muligheder for økoturisme i bjergområdet i den polske provins Dolnosláskie (Nedreschlesien)

| 1. | Er det Kommissionen bekendt, at det smukke landskab, de monumentale landsbyer og resterne af boliger for den befolkning, som tidligere levede der, i bjergområdet Karkonosze i den sydvestlige del af den polske provins Nedreschlesien), hidtil ikke er blevet berørt af krige, industrialisering eller moderniseringer af landbruget? Dette var grunden til, at der afholdtes en international vandreudstilling her »The Jelenia góra (Hirschberg) valley of castles and gardens, our joint European heritage«, ligesom området i europæisk sammenhæng har et enestående potentiale for økoturisme, bondegårdsferie samt kultur- og sundhedsturisme. |
| --- | --- |

1.

Er det Kommissionen bekendt, at det smukke landskab, de monumentale landsbyer og resterne af boliger for den befolkning, som tidligere levede der, i bjergområdet Karkonosze i den sydvestlige del af den polske provins Nedreschlesien), hidtil ikke er blevet berørt af krige, industrialisering eller moderniseringer af landbruget? Dette var grunden til, at der afholdtes en international vandreudstilling her »The Jelenia góra (Hirschberg) valley of castles and gardens, our joint European heritage«, ligesom området i europæisk sammenhæng har et enestående potentiale for økoturisme, bondegårdsferie samt kultur- og sundhedsturisme.

| 2. | Er det Kommissionen bekendt, at lokale polske landmænd for ti år siden tog initiativ til oprettelse af European Centre for Eco and Agro Tourism (ECEAT), som med tiden har udviklet sig til en international organisation med afdelinger i 50 lande og med deltagelse af 2 000 indretninger for en bæredygtig turisme? |
| --- | --- |

2.

Er det Kommissionen bekendt, at lokale polske landmænd for ti år siden tog initiativ til oprettelse af European Centre for Eco and Agro Tourism (ECEAT), som med tiden har udviklet sig til en international organisation med afdelinger i 50 lande og med deltagelse af 2 000 indretninger for en bæredygtig turisme?

| 3. | Er det Kommissionen bekendt, at uden for byen Jelenia Góra og nationalparken (park narodow) Karkonoski, som har været beskyttet siden 1959, har landskaberne Doliny Bobru og Rudawski Park siden 1989 haft status som et beskyttet landskab (parki krajobrazowe), og at det omkringliggende landskab i vidt omfang har status som et beskyttet landområde (obszary krajobrazu chronionego oraz otuliny parków krabrojazowych), selv om trafikzonen mellem Jelenia Góra og Zgorzelec nær den tyske grænse ikke er omfattet heraf? |
| --- | --- |

3.

Er det Kommissionen bekendt, at uden for byen Jelenia Góra og nationalparken (park narodow) Karkonoski, som har været beskyttet siden 1959, har landskaberne Doliny Bobru og Rudawski Park siden 1989 haft status som et beskyttet landskab (parki krajobrazowe), og at det omkringliggende landskab i vidt omfang har status som et beskyttet landområde (obszary krajobrazu chronionego oraz otuliny parków krabrojazowych), selv om trafikzonen mellem Jelenia Góra og Zgorzelec nær den tyske grænse ikke er omfattet heraf?

| 4. | Er det Kommissionen bekendt, at tre internationale konferencer, som var tilrettelagt af det polske center for bevarelse af historiske landskaber med støtte fra The International Committee for historic gardens and cultural landscapes (ICOMOS-IFLA) har henstillet til den polske regering at sætte området på Unesco's liste over verdens kulturarv? |
| --- | --- |

4.

Er det Kommissionen bekendt, at tre internationale konferencer, som var tilrettelagt af det polske center for bevarelse af historiske landskaber med støtte fra The International Committee for historic gardens and cultural landscapes (ICOMOS-IFLA) har henstillet til den polske regering at sætte området på Unesco's liste over verdens kulturarv?

| 5. | Har de polske regeringer anmeldt dette område som led i Natura 2000. |
| --- | --- |

5.

Har de polske regeringer anmeldt dette område som led i Natura 2000.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/79 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/79

---

(2004/C 88 E/0088)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2346/03

af Erik Meijer (GUE/NGL) og Alexander de Roo (Verts/ALE) til Kommissionen

(16. juli 2003)

Om:   Ødelæggelse af uberørt naturområde og kulturlandskab og ødelæggelse af økoturisme på grund af udvidelse af minedrift i dagbrud i den polske provins Dolnosláskie (Nedreschlesien)

| 1. | Er det Kommissionen bekendt, at umiddelbart forud for Polens tiltrædelse af EU skynder mineselskaber sig at opkøbe arealer og sikre sig langtidskoncessioner med henblik på omfattende minedrift i dagbrud (dvs. åbne miner) i de til dels beskyttede bjergområder Góri Izerskie og Karkonosze (Riesengebirge) i den sydlige del af den polske provins Nedreschlesien (województwo Dolnoláskie)? |
| --- | --- |

1.

Er det Kommissionen bekendt, at umiddelbart forud for Polens tiltrædelse af EU skynder mineselskaber sig at opkøbe arealer og sikre sig langtidskoncessioner med henblik på omfattende minedrift i dagbrud (dvs. åbne miner) i de til dels beskyttede bjergområder Góri Izerskie og Karkonosze (Riesengebirge) i den sydlige del af den polske provins Nedreschlesien (województwo Dolnoláskie)?

| 2. | Er det Kommissionen bekendt, at den svenske virksomhed NCC siden 1999 i Klopotnica (Mirsk kommune) har ødelagt landskabet og dets attraktivitet for mennesker ved gravninger, anlæg af brede adgangsveje, støj fra eksplosioner og støvskyer, og at dette har bevirket, at turisterne holder sig borte og provinsen forarmes? |
| --- | --- |

2.

Er det Kommissionen bekendt, at den svenske virksomhed NCC siden 1999 i Klopotnica (Mirsk kommune) har ødelagt landskabet og dets attraktivitet for mennesker ved gravninger, anlæg af brede adgangsveje, støj fra eksplosioner og støvskyer, og at dette har bevirket, at turisterne holder sig borte og provinsen forarmes?

| 3. | Har Kommissionen i mellemtiden fået kendskab til, at der er ved at blive udarbejdet planer om udvidelse for at gøre en ældre mine, som ikke længere er i funktion i nærheden af Karpniki (Mysłakowice kommune), og hvor der findes mange borge, slotte og historiske haver i den beskyttede »Rudawski Janowice Park«, 20 til 30 gange større, og at virksomheden Pol-Skal samtidig er ved at udarbejde planer om store dagbrud på 80 ha til udvinding af leukogranit mellem Mala Kamienica og Chromiec (Stara Kamienica kommune), hvis realisering vil indebære betydelige indgreb i landskabet, og at det må forventes, at planerne støder på stadig større modstand i befolkningen? |
| --- | --- |

3.

Har Kommissionen i mellemtiden fået kendskab til, at der er ved at blive udarbejdet planer om udvidelse for at gøre en ældre mine, som ikke længere er i funktion i nærheden af Karpniki (Mysłakowice kommune), og hvor der findes mange borge, slotte og historiske haver i den beskyttede »Rudawski Janowice Park«, 20 til 30 gange større, og at virksomheden Pol-Skal samtidig er ved at udarbejde planer om store dagbrud på 80 ha til udvinding af leukogranit mellem Mala Kamienica og Chromiec (Stara Kamienica kommune), hvis realisering vil indebære betydelige indgreb i landskabet, og at det må forventes, at planerne støder på stadig større modstand i befolkningen?

| 4. | Er EU eller Den Europæiske Investeringsbank på nogen måde involveret i forberedelsen, finansieringen eller gennemførelsen af disse mineprojekter? Udarbejdes der en evaluering af indvirkningen på miljøet? |
| --- | --- |

4.

Er EU eller Den Europæiske Investeringsbank på nogen måde involveret i forberedelsen, finansieringen eller gennemførelsen af disse mineprojekter? Udarbejdes der en evaluering af indvirkningen på miljøet?

| 5. | Hvad kan og vil Kommissionen foretage sig for at medvirke til, at den stadige udvikling af natur- og landskabsbeskyttelsen og bæredygtige former for turisme og landbrugsvirksomhed i bjergene i Nedreschlesien kan videreføres og i givet fald støttes med midler fra EU, og at det undgås, at der opstår et ubrugeligt og ugæstmildt månelandskab, efter at ødelæggelsen med minedrift i åbent dagbrud har fundet sted? |
| --- | --- |

5.

Hvad kan og vil Kommissionen foretage sig for at medvirke til, at den stadige udvikling af natur- og landskabsbeskyttelsen og bæredygtige former for turisme og landbrugsvirksomhed i bjergene i Nedreschlesien kan videreføres og i givet fald støttes med midler fra EU, og at det undgås, at der opstår et ubrugeligt og ugæstmildt månelandskab, efter at ødelæggelsen med minedrift i åbent dagbrud har fundet sted?

Samlet svar

afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

på skriftlige forespørgsler E-2345/03 og E-2346/03

(10. september 2003)

Kommission tager de af de ærede medlemmer nævnte forhold vedrørende minedriften i Polen ad notam. Kommissionen mærker sig desuden, at der blev afholdt en international vandreudstilling i Jelenia Góra-dalen, og at det på tre internationale konferencer er henstillet, at området omkring Jelenia Góra, Dolina Bobru og Rudawski Park optages på De Forenede Nationers Organisation for Uddannelse, Videnskab og Kulturs (Unesco) liste over verdens kulturarv. Hvad angår beskyttede områder, har Kommissionen kendskab til det nationale polske system af udlagte områder.

Med hensyn til minedrift i Polen har Kommissionen ikke noget kendskab til de specifikke projekter, som de ærede medlemmer nævner. Kommissionen har imidlertid draget den konklusion af de erfaringer, der er indhøstet i Unionen, at minedrift de facto ikke er uforenelig med sund miljøbeskyttelse. Talrige former for råstofudvinding foregår i beskyttede zoner, og sund planlægning af udvinding i miner og stenbrud kan endog bidrage til at skabe nye rekreative områder. Den kan dog bekræfte, at tiltrædende lande som f.eks. Polen, der har en betydelig minesektor, stadig skal bestræbe sig på at forbedre den overordnede ramme for denne erhvervsudøvelse. Med dette for øje vil Kommissionen bistå myndighederne og industrien med den fornødne udveksling af »best practices«.

Som hovedregel er de tiltrædende lande regelmæssigt blevet mindet om Rådets konklusioner af 24. september 1998 om tiltrædelsesstrategier på miljøområdet, hvor det var slået fast, at alle nye investeringer skulle være i overensstemmelse med EU-retten på miljøområdet.

Hvad angår den relevante EU-lovgivning, er råstofudvinding omfattet af kravene om vurdering af indvirkningen på miljøet i direktiv 85/337/EØF som ændret ved direktiv 97/1l/EF (1). Håndteringen af affald i forbindelse med udvinding og bearbejdning af mineralressourcer skal opfylde de almindelige betingelser i affaldsrammedirektiv 75/442/EØF som ændret ved direktiv 91/156/EØF (2). Hvis sådant affald deponeres på eller i jorden, skal det navnlig opfylde de driftsmæssige og tekniske betingelser i direktiv 1999/3l/EF (3) om deponering af affald.

Desuden vedtog Kommissionen for nylig for at forbedre miljøstandarderne på dette område et forslag til direktiv om håndtering af affald fra udvindingsindustrien (4). I dette forslag fastlægges de opgaver, der skal løses af mineindustrien, og den rolle, som den kompetente myndighed, der overvåger minedriften før og efter lukningen, skal spille. Desuden fastsættes kravene til en finansiel garanti for rehabiliteringen af en mine i tilfælde af insolvens. Ud fra princippet »forureneren betaler« tager disse bestemmelser sigte på at forhindre, at skrupelløse virksomhedsledere f.eks. i tilfælde af konkurs blot kan gå deres vej og overlade helt unødvendige byrder til samfundet.

Ifølge de tilsagn, der blev afgivet under tiltrædelsesforhandlingerne, skal den polske regering udpege særlige beskyttede områder i henhold til fugledirektivet (5) og senest på datoen for tiltrædelsen fremlægge den nationale liste over lokaliteter af fællesskabsbetydning i henhold til habitat-direktivet (6). Den polske regering har på grundlag af videnskabelige undersøgelser opstillet en liste over mulige lokaliteter, og disse forslag drøftes i øjeblikket med lokale myndigheder og interesserede parter. Til dato er der ikke udarbejdet nogen officiel meddelelse om listen.

Der er ikke under Phare-programmet ydet nogen støtte til projekter inden for minedrift og stenbrud i Polen. Der er ydet en vis støtte i forbindelse med omstruktureringen af kul- og stålindustrien med henblik på at skabe alternative beskæftigelsesmuligheder.

Den Europæiske Investeringsbank har ikke finansieret nogen projekter, som har omfattet forberedelse, finansiering eller gennemførelse af disse projekter inden for minedrift og stenbrud, og banken har heller ikke deltaget i nogen drøftelser af disse projekter inden for minedrift og stenbrud.

Som de ærede medlemmer ved, betragtes økoturisme i europæisk kontekst ikke som en turisme, der er begrænset til beskyttede områder, men i langt højere grad som en turisme, der har til formål at minimere turismens negative indvirkning på kultur og miljø. Økoturisme i Europa bør derfor betragtes som en form for turisme, der foregår under overholdelse af de højeste standarder for miljøbeskyttelse.

I denne sammenhæng har Kommissionen udarbejdet en Internet-vejledning vedrørende »Unionens støtte til turistvirksomheder og turistdestinationer«, som kan downloades fra (http://europa.eu.int/comm/enterprise/ services/tourism/tourism-publications/documents/internet_ guide_en.pdf). Denne Internet-vejledning indeholder omfattende information om forskellige EU-programmer, -ordninger, -midler, -initiativer og -aktioner af interesse for turistbranchen samt Internet-links til de relevante programmers hjemmesider.

Formålet med denne nye Internet-vejledning er at sikre aktører i turistbranchen og andre interesserede et omfattende og velstruktureret overblik over de bidrag, som EU kan yde for at bistå med udviklingen af bæredygtig turisme og dermed økoturisme. Internet-vejledningen viser EU's ordninger opdelt på interesseområder — såsom uddannelse og støtte til jobskabelse, støtte til og samarbejde med virksomheder, samarbejde mellem regioner, turismefremmende kulturbegivenheder eller forskning og teknologisk udvikling. En række eksempler på turismerelaterede aktioner, der er gennemført under de enkelte programmer, demonstrerer programmets relevans for turismen.

Da denne vejledning også indeholder resuméer af programmer, målgrupper, betingelser, budgettildelinger og støttesatser og opregner de relevante programmers hjemmesider, kan støttemodtagerne i forbindelse med et givet projekt måske her få mere fyldestgørende svar på deres spørgsmål vedrørende målene for EU's forskellige finansieringsordninger.

Polen skal i sin egenskab af tiltrædende land af Unionen og efter at have undertegnet tiltrædelsestraktaten tilpasse sig til og gennemføre de ovennævnte direktiver og efterkomme kravene til naturbeskyttelse og udpegning af lokaliteter ved tiltrædelsen, forudsat at der ikke er indrømmet nogen overgangsarrangemen-ter. Efter tiltrædelsen vil Polen være forpligtet til at træffe miljøforanstaltninger i landbruget i henhold til landets udviklingsprogram for landdistrikter, som finansieres af Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), garantisektionen.

Kommissionen vil vedblive med nøje at overvåge situationen og give en detaljeret vurdering i sin omfattende overvågningsrapport vedrørende efterkommelsen af kravene på miljøområdet i Polen og om fornødent forelægge de kompetente polske myndigheder de spørgsmål, der giver anledning til betænkeligheder.

---

(1)  Rådets direktiv 97/1 l/EF af 3. marts 1997 om ændring af direktiv 85/337/EØF om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet, EFT L 73 af 14.3.1997.

(2)  Rådets direktiv 91/156/EØF af 18. marts 1991 om ændring af direktiv 75/442/EØF om affald, EFT L 78 af 26.3.1991.

(3)  Rådets direktiv 1999/31/EF af 26. april 1999 om deponering af affald, EFT L 182 af 16.7.1999.

(4)  KOM(2003) 319 endelig udg.

(5)  Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle, EFT L 103 af 25.4.1979.

(6)  Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter, EFT L 206 af 22.7.1992.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/82 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/82

---

(2004/C 88 E/0089)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2354/03

af Mary Honeyball (PSE) til Kommissionen

(16. juli 2003)

Om:   Lokalforvaltning i AVS-landene

Kan Kommissionen give oplysninger om, hvilken støtte der er blevet givet til de lokale forvaltninger i AVS-landene med henblik på udvikling af institutioner og udbygning af kapaciteten i den lokale forvaltning inden for de sidste 12 måneder som følge af, at den lokale forvaltning er blevet anerkendt som en statslig aktør i henhold til artikel 6 i Cotonou-aftalen?

Har Kommissionens tjenestegrene, f.eks. AIDCO, igangsat nogen finansielle eller andre interne procedurer for at sikre, at lokalforvaltninger som statslige aktører kan få effektiv adgang til ressourcer fra de nationale og regionale vejledende programmer, og er der specifikke eksempler på, at lokale forvaltninger har fået adgang til sådanne ressourcer?

Har Kommissionen nogen planer om at mødes med repræsentanterne for AVS' lokale forvaltningsprogram, f.eks. Commonwealth Local Government Forum?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(11. september 2003)

Kommissionen understreger, at den ikke afventede Cotonou-aftalens ikrafttrædelse, før den i erkendelse af, at de lokale myndigheder er en vigtig partner i arbejdet med udviklingen af AVS-staterne, bidrog til at udbygge deres kapacitet og støttede dem i deres bestræbelser for at tage del i landets politiske, sociale og økonomiske liv.

Under 8. EUF finansierer Kommission i øjeblikket projekter til støtte for udlægning af beføjelser til lokale grupper eller decentraliseret samarbejde med lokale myndigheder og folkevalgte i adskillige afrikanske lande: Benin, Cameroun, Côte d'Ivoire, Guinea-Conakry, Mali, Mauretanien, Niger, Uganda og Senegal. Desuden støtter den projekter på dette område i Sydafrika. Disse projekter løber op i et samlet beløb på 151 mio. EUR for Den Europæiske Udviklingsfond og 102 mio. EUR for Sydafrika. Det seneste projekt er et program til støtte for oprettelse af kommuner i Benin (Prodecom) til et beløb af 8,85 mio. EUR.

Desuden omfatter adskillige nationale vejledende programmer under 9. EUF støtte til decentralisering og lokale myndigheder: Benin, Kap Verde, Djibouti, Etiopien, Ghana, Guinea-Conakry, Mali, Niger, Uganda og Sierra Leone. De allerede fastlagte projekter beløber sig sammenlagt til 93 mio. EUR. Tilsvarende omfatter det vejledende program (2003-2006) for Sydafrika en udbygning af de lokale myndigheders kapacitet som led i lokale udviklingsprojekter.

I overensstemmelse med de europæiske udviklingsfondes procedurer finansieres samarbejdsprojekter baseret på midler fra de nationale eller de regionale vejledende programmer udelukkende på grundlag af en anmodning fra den regionale eller nationale anvisningsberettigede. Desuden vedbliver cheferne for Kommissionens delegationer i AVS-partnerlandene med at være nøglepersoner i partnerskabets gennemførelse, og det gælder også bestræbelserne for at fremme og lette dialogen mellem de forskellige typer aktører (navnlig de lokale myndigheder) og den økonomiske styring. De projekter, som Kommissionen finansierer på området støtte til decentralisering og til lokale myndigheder, sikrer, at de midler, der afsættes til disse projekter, direkte kommer disse lokalsamfund til gode, ved indførelse af mekanismer, der gør det muligt at udbygge deres institutionelle, tekniske og finansielle kapacitet. De igangværende projekter til støtte for decentralisering og lokale myndigheder omfatter således som hovedregel uddannelse og faglig bistand til lokale myndigheder og folkevalgte, oprettelse af investeringsfonde for kommunale infrastrukturer og værker eller tilvejebringelse af kreditlinjer til forbedring af de kommunale tjenester. Tilsvarende procedurer finder anvendelse for Sydafrikas vedkommende.

Kommissionen fulgte nøje med i tilrettelæggelsen og oprettelsen af AVS-staternes »platform for lokalt styre« og deltog i det seminar, som samme »platform« arrangerede den14. marts 2002 for i fællesskab at overveje mulighederne for samarbejde med de lokale myndigheder i AVS-staterne.

Hvad angår »Commonwealth Local Government Forum« (CLGF), har Samarbejdskontoret EuropeAids tjenester to gange holdt møde med en repræsentant for CLGF. På disse møder underrettede Kommissionen repræsentanten for CLGF om Kommissionens indsats på området udbygning af de lokale myndigheders kapacitet i AVS-staterne. Desuden blev der redegjort for de budgetmæssige metoder til finansiering af Den Europæiske Udviklingsfond og budgetposterne »Sydafrika« og »decentraliseret samarbejde«. Det skal sideløbende med det ovenstående bemærkes, at Kommissionen ikke anser CLGF for at være en nødvendig samarbejdspartner i vore bestræbelser for at støtte lokalt styre i AVS-staterne.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/83 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/83

---

(2004/C 88 E/0090)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2363/03

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Kommissionen

(17. juli 2003)

Om:   Undersøgelser, der skal foretages af et tyrkisk skib inden for græsk territorialfarvand i Det Ægæiske Hav

Ifølge oplysninger i den græske presse (8. juli 2003) skal det tyrkiske havundersøgelsesskib »Piri Reis« den 4.-19. juli foretage undersøgelser i Det Ægæiske Hav, herunder også inden for græsk territorialfarvand. Ifølge samme oplysninger har den græske marine opfanget meldinger fra kystradiosenderen i Izmir vedrørende skibets oceanografiske undersøgelser. I henhold til undersøgelsesprogrammet for »Piri Reis« (der tilhører Izmir Universitet) skal det foretage undersøgelser i en afstand af 5 mil fra klippeøen Kalogeri i Cykladerne samt på 25 andre steder inden for græsk territorialfarvand.

I den forbindelse må der mindes om, at Tyrkiet (et EU-kandidatland) gentagne gange tidligere har sendt det pågældende skib til Det Ægæiske Hav for at foretage undersøgelser inden for græsk og hermed EU-territorialfarvand, hvilket belaster de græsk-tyrkiske forbindelser stærkt.

Har Kommissionen kendskab til de tyrkiske myndigheders intentioner? Har Izmir Universitet, som skibet tilhører, fået støtte over nogen fællesskabsinitiativer (direkte eller indirekte, lån eller andre EU-midler)? Hvilke foranstaltninger kan Kommissionen træffe for at få Tyrkiet til at afholde sig fra undersøgelser inden for en EU-medlemsstats territorialfarvand?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(11. september 2003)

Hvad angår det pågældende tyrkiske havundersøgelsesskibs aktiviteter, har Kommissionen intet kendskab til de tyrkiske myndigheders intentioner. Izmir universitet modtager ikke støtte fra EU.

Hvad de græsk-tyrkiske relationer i almindelighed angår, så må Kommissionen henvise til princippet om, at grænsetvister må bilægges fredeligt som fastsat i Det Europæiske Råds konklusioner i Helsingfors i december 1999.

Inden for rammerne af det reviderede tiltrædelsespartnerskab med Tyrkiet, der blev vedtaget den 19. maj 2003, er det en prioritet for Tyrkiet, at der »inden for rammerne af den politiske dialog og i henhold til princippet om fredelig bilæggelse af tvister ... skal ... udfoldes alle bestræbelser for at løse alle udestående grænsestridigheder og andre relaterede spørgsmål, som omhandlet i punkt 4 i Helsingfors-konklusionerne.«

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/84 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/84

---

(2004/C 88 E/0091)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2392/03

af Anna Karamanou (PSE) til Kommissionen

(21. juli 2003)

Om:   Stening af Semsiye Allak i landsbyen Yalim i Tyrkiet

Ifølge gentagne forlydender i den internationale presse er den 35-årige Semsiye Allak i den kurdiske landsby Yalim blevet stenet af familien, efter at hun var blevet voldtaget af en gift mand. Hun døde 7 måneder efter steningen, alene og forladt på sygehuset, medens hendes familie tog loven i egen hånd og dræbte manden på stedet.

Denne skrækkelige episode er endnu et eksempel på de tragiske følger af kønsrelateret diskrimination, der hidrører fra religiøs fanatisme og intolerance. Den systematiske krænkelse af kvinders menneskerettigheder ved idømmelse af brutale og ydmygende straffe, ofte med dødelig udgang, kræver, at der straks træffes konkrete foranstaltninger. I dagens Tyrkiet, der fører forhandlinger om optagelse i EU, må de såkaldte æresforbrydelser bekæmpes politisk og bringes til ophør.

Vil Kommissionen lægge pres på den tyrkiske regering for at få den til at indføre strenge lovbestemmelser for æresforbrydelser og selvjustits og bringe de ansvarlige for retten? Vil den gribe ind med henblik på beskyttelse af kvinders menneskerettigheder for at få bragt denne uværdige behandling af kvinder og den vedvarende vold og diskrimination mod kvinder til ophør?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(4. september 2003)

Kommissionen er fra den internationale presse bekendt med de begivenheder, som det ærede medlem henviser til.

Tyrkiet har som kandidatland påtaget sig at opfylde de politiske Københavnskriterier. Disse kriterier omfatter princippet om ligestilling mellem mænd og kvinder samt de økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder. I det reviderede partnerskab for Tyrkiet blev det yderligere fremhævet som en prioritet, at det »i lovgivningen og i praksis skal garanteres, at alle uden forskelsbehandling og uanset sprog, race, hudfarve, køn, politiske synspunkter, religion eller tro kan udøve samtlige menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder i overensstemmelse med de relevante internationale og europæiske instrumenter«.

Kommissionen henledte allerede i den periodiske rapport, der blev offentliggjort i 2002 (1), opmærksomheden på spørgsmålet om æresdrab og nævnte udtrykkeligt, at der i Tyrkiet stadig gælder »en lovgivning, der tillader nedsat straf for forbrydelser i form af æresdrab«, og at der er mulighed for yderligere strafnedsættelse, hvis den anklagede er mindreårig.

I den sjette politiske reformpakke, der blev vedtaget af de tyrkiske parlament den 19. juni 2003, er der taget visse foranstaltninger for at behandle problemet om »æresdrab«. Specielt er artikel 453 i straffeloven blevet ændret for at hæve straffen for drab på spædbørn født uden for ægteskab fra fire til otte år til seks til ti år, og artikel 462, som muliggjorde nedsat straf i tilfælde af æresdrab, er blevet ophævet.

Kommissionen vil fortsætte med overvåge situationen nøje, specielt iværksættelsen af de nye bestemmelser.

---

(1)  KOM(2002) 700 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/85 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/85

---

(2004/C 88 E/0092)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2402/03

af Mario Borghezio (NI) til Kommissionen

(21. juli 2003)

Om:   Bogbrændinger og ansættelse af 15 000 imamer i Tyrkiet

På ordre fra domstolene er der for nylig i Tyrkiet blevet gennemført offentlige bogbrændinger af vestlige bøger, der betragtes som uforenelige med islam. Desuden forlyder det i disse dage, at den tyrkiske regering har besluttet, at der på statens regning skal ansættes 15 000 imamer til at forestå en mere omfattende udbredelse af den muslimske tro.

Udgør disse to episoder efter Kommissionens opfattelse to etaper på det nye Tyrkiets »road map« for tiltrædelse af EU og dets værdier?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günther Verheugen

(8. september 2003)

Kommissionen er ikke bekendt med at der skulle være afsagt domme om offentlig brænding af bøger, som omhandlet i det ærede medlems forespørgsel.

Hvad angår udnævnelse af flere imamer, har Kommissionen forstået at kontoret for religiøse anliggender (Diyanet) har fremsat forslag om besættelse af stillinger for muslimske gejstlige i Tyrkiet. I henhold til Kommissionens information er forslaget ikke blevet vedtaget af regeringen.

Tyrkiet har som ansøgerland givet tilsagn om at ville overholde de politiske kriterier, der blev fastsat i København. Disse kriterier indebærer religiøs frihed for alle religiøse grupper. Kommissionen foretager en grundig bedømmelse af forholdene med hensyn til religiøs frihed i de periodiske rapporter, der offentliggøres årligt, og den agter at fortsætte med at overvåge, hvordan forholdene udvikler sig.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/85 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/85

---

(2004/C 88 E/0093)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2442/03

af Jürgen Zimmerling (PPE-DE) til Kommissionen

(22. juli 2003)

Om:   Hjælpeleverancer til Madagaskar

Som et led i omstillingen til NATO-normer skal de nationale armeer i tiltrædelseslandene afskaffe og erstatte materiel og udstyr, som f.eks. telte og feltkøkkener, med nyt.

Det gamle materiel har fortsat en relativt høj værdi og er i god stand og vil følgelig kunne anvendes som hjælp i den tredje verden, da det er særdeles velegnet til ikke-militære formål.

Madagaskars præsident, Marc Ravalomanana, har for kort tid siden anmodet om, at man undersøger, om Den Europæiske Union kunne finansiere transportomkostningerne for dette udstyr over dens humanitære hjælpefonde (skrivelsen fra ham samt en liste over det nødvendige materiel fremsendes som kopi til Kommissionen). Anledningen til denne anmodning er den seneste naturkatastrofe i Madagaskar, hvor der er et tvingende akut behov for dette udstyr og materiel. Hvilken holdning indtager Kommissionen i dette spørgsmål?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(4. september 2003)

Kommissionen ved, at Madagaskar periodisk er ramt af naturkatastrofer, og at landet specielt led betydelige skader som følge af den tropiske cyklon Manou i maj 2003. Kommissionen reagerede hurtigt med nødhjælp til ofrene for cyklonen via eksisterende budgetbevillinger, som f.eks. bevillingerne til fødevaresikkerhed, transport og systemet for stabilisering af eksportindtægter (STABEX).

Med hensyn til, om EU kan hjælpe Madagaskar med at finansiere transport af udtjent materiel fra de nationale hære i tiltrædelseslandene, har Kommissionen endnu ikke modtaget nogen anmodning herom fra præsident Ravalomanana. Hvad angår muligheden for at anvende budgettet for humanitærhjælp til at finansiere sådan transport, skal der gøres opmærksom på, at betingelserne for gennemførelsen af denne budgetpost er klart defineret i Rådets forordning (EF) nr. 1257/96 af 20. juni 1996 (1), som er retsgrundlaget for arbejdet i EU's Kontor for Humanitær bistand (ECHO).

Rent konkret vil ECHO kun kunne finansiere sådan transport, hvis det drejer sig om bistand i forbindelse med en specifik katastrofe, og kun via sine anerkendte partnere, hvilket udelukker muligheden for direkte støtte til regeringen.

Det ærede medlem vil vide, at støtte til humanitære aktioner ydes på grundlag af anmodninger indgivet af anerkendte humanitære aktører, som f.eks. FN-organer, de forskellige afdelinger af Røde Kors-bevægelsen og specialiserede humanitære ngo'er. Disse aktører — som er ECHO's samarbejdspartnere — foretager en upartisk og neutral vurdering af behovene hos de katastroferamte og fremsætter forslag med en klar strategi, der kan øge virkningen og bæredygtigheden af den planlagte aktion. Humanitærhjælp er ikke begrænset til at transportere varer og udstyr til et kriseramt område, men indebærer koordinering med de lokale myndigheder og gennemførelse af en kompleks række aktiviteter.

I denne kontekst bør der tages hensyn til omkostningseffektiviteten af de midler, der anvendes til at gennemføre de aktiviteter, der er planlagt med henblik på at realisere formålet med aktionerne.

ECHO har indtil videre ikke modtaget nogen anmodning fra sine humanitære partnerorganisationer om overførslen af udtjent militærudstyr til Madagaskar.

Under alle omstændigheder bør man nøje undersøge, i hvilken stand dette udstyr befinder sig, og om det reelt vil være egnet til humanitære hjælpeaktioner. Denne vurdering påhviler ECHO's samarbejdspartnere og skal udføres med henblik på at tilgodese de identificerede behov og bistandsmodtagernes interesser.

Hvis ECHO modtager en sådan anmodning vil den blive undersøgt under hensyntagen til princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, der er fastsat i finansforordningen.

---

(1)  Rådets forordning (EF) nr. 1257/96 af 20. juni 1996 om humanitær bistand, EFT L 163 af 2.7.1996.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/87 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/87

---

(2004/C 88 E/0094)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2490/03

af Bob van den Bos (ELDR) og Bashir Khanbhai (PPE-DE) til Kommissionen

(25. juli 2003)

Om:   Fødevarehjælp til Etiopien

For øjeblikket har over 12,5 millioner mennesker brug for fødevarehjælp i Etiopien. Som følge af den humanitære krise har Kommissionen forhøjet bevillingen til fødevarehjælp til 115 mio. EUR. Desværre bliver situationen i Etiopien stadig værre, og der er behov for mere hjælp.

Hvordan bruges EU's bidrag til fødevarehjælpen?

Hvilken type fødevarer gives til Etiopien, og hvor kommer den fra?

Hvordan vurderer Kommissionen behovet for og effektiviteten af fødevarehjælpen til den etiopiske befolkning?

Agter Kommissionen yderligere at øge fødevarehjælpen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(25. september 2003)

Kommissionen har gjort en betydelige indsats for at afhjælpe krisen i Etiopien.

Hjælpen fra medlemsstaterne, der er på 101 mio. EUR, og fra Kommissionen, der er på 114,3 mio. EUR, går hovedsagelig til finansiering af indkøb af korn. Hvad Kommissionens hjælp angår, leveres den enten direkte til Etiopiens regering (81 mio. EUR) eller som bidrag til Verdensfødevareprogrammet (10 mio. EUR), ikke-statslige organisationer (NGO'er) (13 mio. EUR) og Den Internationale Røde Kors Komité (5 mio. EUR). De resterende 5,3 mio. EUR er ECHO's bidrag. Kommissionen finansierer også andre operationer i tilknytning til krisen som følge af tørken, såsom NGO-projekter vedrørende sundhed, ernæring, drikkevand og sanitet (22,8 mio. EUR). Fødevarehjælpen udgøres især af korn, men der er også leveret blandede fødevarer som supplement. Kommissionen benytter sig konsekvent af lokale og regionale indkøb, fordi der selv i kriseår findes områder med fødevareoverskud. Sådanne indkøb forhindrer endvidere alt for store prisfald i landet, som ellers ville afskrække landbrugerne fra at producere det følgende år. I 2003 indkøbte Kommissionen lokalt 62 250 tons og regionalt (Sudan) 48 000 tons. Resten importeres især fra det europæiske marked.

Kommissionen imødekommer appeller fra regeringen og FN-organisationer, som bygger på vurderinger af de svigtende afgrøder og de humanitære behov. I Etiopien råder Kommissionen over teknisk bistand, som hjælper delegationen med at analysere den lokale situation og overvåge iværksættelsen af bistanden. Lokale vurderinger af operationens effektivitet viser indtil nu, at fødevareleverancerne og -distributionen er forløbet tilfredsstillende.

Kommissionen vil i 2003 levere de ca. 400 000 tons fødevarer til Etiopien, som den har givet tilsagn om. Der vil i nær fremtid blive givet tilsagn om yderligere ca. 40 000 tons. På nuværende stadium er der ikke planer om at øge Kommissionens fødevarehjælp til Etiopien, fordi den etiopiske regering har givet udtryk for, at de samlede tilsagn om fødevarehjælp overstiger den seneste anmodning herom.

Selv om den globale reaktion på den etiopiske appel har været meget tilfredsstillende, og distributionen er gennemført som planlagt, viser undersøgelser af ernæringssituationen, at der i mange områder af landet fortsat findes en udbredt underernæring.

Det er klart, at fødevarehjælpen ikke er svaret på Etiopiens problemer. Det er nødvendigt med mere grundlæggende ændringer af politikken for at skabe fødevaresikkerhed. Kommissionen prioriterer sådanne ændringer i sin dialog med regeringen.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/88 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/88

---

(2004/C 88 E/0095)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2504/03

af Esko Seppänen (GUE/NGL) til Kommissionen

(29. juli 2003)

Om:   Dobbeltbeskatning af hjemvendende migranter

I april 2001 gjorde Frederik Bolkestein opmærksom på spørgsmålet om dobbeltbeskatning af pensioner, og som et eksempel på diskrimination nævnte han de forskellige beskatningsregler for henholdsvis finske og svenske pensioner. Har Kommissionen truffet foranstaltninger til at rette op på disse problemer? Hvilke resultater har Kommissionen opnået på dette område siden 2001?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frits Bolkestein

(16. september 2003)

Kommissionen har i sin meddelelse om pensionsbeskatning fra april 2001 (1) prioriteret afskaffelsen af skattemæssige hindringer for grænseoverskridende ydelse af arbejdsmarkedsorienteret pension. De finske og svenske pensionsbeskatningsregler har siden været genstand for præjudicielle afgørelser truffet af EF-Domstolen (2). I begge tilfælde tog Domstolen stilling til fordel for skatteyderen og slog ned på de regler, der begrænser skatteyderens fradragsret for pensionsbidrag til udenlandske pensionskasser sammenholdt med pensionsbidrag til pensionskasser i hjemlandet. Kommissionen vil nøje overvåge, hvilke ændringer Finland og Sverige foretager af deres lovgivning som følge af dommene.

I den forbindelse bør det også nævnes, at Kommissionen har besluttet at indbringe Danmark for EF-Domstolen, og den har indledt overtrædelsesprocedurer mod syv andre medlemsstater (3). To af disse syv medlemsstater har allerede underrettet Kommissionen om, at de har taget skridt til at ændre deres lovgivning.

---

(1)  EFT C 165 af 8.6.2001.

(2)  Dom af 3.10.2002 i sag C-136/00, Danner, og dom af 26.6.2003 i sag C-422/01, Skandia/Ramstedt.

(3)  Jf. IP/03/179 og IP/03/965.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/88 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/88

---

(2004/C 88 E/0096)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2512/03

af Koenraad Dillen (NI) til Kommissionen

(29. juli 2003)

Om:   Støtte til ofrene for krisen i de palæstinensiske områder

Tirsdag den 8. juli 2003 godkendte Kommissionen et humanitært bidrag på 10 mio. EUR til de palæstinensiske ofre for krisen i Mellemøsten og de palæstinensiske flygtninge i Libanon. Denne finansielle støtte bringer Kommissionens samlede støtte til palæstinenserne op på 100 mio. EUR siden begyndelsen af den anden intifada. Pengene skal gå til sanitære installationer, infrastruktur, uddannelse osv.

Hvilken bilateral (multilateral?) aftale ligger til grund for denne støtte? Hvordan udbetales den konkret? Gennem hvilke banker, statslige organer, ngo'er?

Hvordan vil Kommissionen kontrollere, at midlerne anvendes korrekt?

Hvordan sikrer Kommissionen sig, at støtten ikke anvendes til uretmæssige formål? Jeg tænker i den forbindelse på antisemitisk og antiisraelsk propaganda eller støtte til terroristiske organisationer.

Kan Kommissionen give en oversigt over, hvad der pr. dags dato konkret er gennemført med alle de humanitære bidrag til palæstinenserne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(9. september 2003)

Den finansieringsafgørelse til et beløb af 10 mio. EUR, det ærede medlem henviser til, blev vedtaget af Kommissionen den 1. juli 2003 inden for rammerne af budgetpost B7-210, humanitær bistand, der forvaltes af Europa-Kommissionens Kontor for Humanitær Bistand (ECHO).

I kraft af denne afgørelse stilles der midler til rådighed for ofrene for den aktuelle krise i de palæstinensiske områder og palæstinensiske befolkningsgrupper i Libanon med fokus på følgende sektorer: forsyning af fødevarer og andre varer, sundhed og psykologisk og social støtte, forbedring af vand- og sanitetsfaciliteter, støtte til husstandsindkomst og beskyttelsesaktiviteter.

De finansieringsafgørelser, Komissionen vedtager inden for rammerne af budgetpost Β7-210, er til humanitære bistandsforanstaltninger, som gennemføres af ikke-statslige organisationer (ngo) fra EU, FN-organer og organisationer under Røde Kors.

Ngo'er i EU skal for at kunne komme i betragtning som ECHO's gennemførelsespartnere have undertegnet en rammeaftale om partnerskab, som kun kan indgås efter en screening-procedure, som giver brede garantier for humanitært kald, teknisk kompetence, administrativ kapacitet samt finansiel ansvarlighed og solvens. De humanitære organisationers generelle opfyldelse af de kriterier for at kunne komme i betragtning til EF-finansiering, der er fastlagt i Rådets forordning (EF) nr. 1257/96 af 20. juni 1996 om humanitær bistand (1) (artikel 7) tjekkes, før der indgås en partnerskabsaftale. Desuden gennemfører ECHO's tjeneste for ekstern revision regelmæssigt revisioner af partnerorganisationerne inden for rammerne af et årligt revisionsprogram.

De finansieringsafgørelser, Kommissionen vedtager inden for rammerne af budgetpost B7-210, træffes på grundlag af nedenstående proces.

Identifikationen af prioriteter er resultatet af en fortløbende behovsvurdering, som ECHO foretager, både i hovedkontorerne, bla. via regelmæssige missioner, og gennem sine eksperthold i regionen. Denne vurdering er baseret på systematisk overvågning af udviklingen i den humanitære situation på stedet, herunder gennemførelsen af igangværende ECHO-finansierede foranstaltninger samt høring af alle relevante aktører gennem de eksisterende koordinationsmekanismer, som omfatter medlemsstaterne, FN-organer, ngo'er og organisationer under Røde Kors. De humanitære bistandsforanstaltninger, der finansieres af ECHO, udgør et supplement til mere strukturerede interventioner på længere sigt, som finansieres ved hjælp af andre EF-instrumenter.

For bedre at kunne vurdere de humanitære behov hos de palæstinensiske befolkningsgrupper, der er berørt af den aktuelle krise i Mellemøsten, benytter ECHO udstationeret og lokalt personale i to kontorer med sæde i Jerusalem og Amman.

ECHO-finansierede foranstaltninger skal i kraft af deres natur opfylde rent humanitære behov, de må ikke være bundet til politiske overvejelser, og deres resultater er nemme at identificere.

Der er ingen ECHO-midler, som kanaliseres via banker eller lignende mekanismer, der ydes til nationale myndigheder og/eller internationalt anerkendte administrative enheder.

På baggrund af ovenstående er der, hvad angår den specifikke situation i de besatte palæstinensiske områder, mildest talt kun en yderst begrænset risiko for, at de midler, der stilles til rådighed via budgetpost B7-210, bruges til andre formål end til at yde humanitær bistand. I praksis er der hidtil ikke forekommet et eneste tvivlsomt tilfælde.

Siden begyndelsen af den anden intifada i september 2000 har hundrede tusindvis af de mest sårbare palæstinensere nydt fordel af dusinvis af ECHO-finansierede foranstaltninger. Disse foranstaltninger har styrket fødevaresikkerheden for særligt sårbare grupper som f.eks. børn og ammende kvinder og bidraget til at sikre forsyningen af ufarligt drikkevand. De har forbedret hygiejneforholdene, især i flygtningelejre, bl.a. gennem rehabilitering af yderst prekære nødlyfaciliteter. De har bidraget med beskyttelse og psykologisk støtte samt adgang til grundlæggende primær sundhedspleje og nødhjælp. Man har fremmet selvforsyningsaktiviteter og beskæftigelsesmuligheder. Der er i videst mulig udstrækning blevet givet prioritet til lokalt producerede, forarbejdede eller pakkede produkter som f.eks. olivenolie for at stimulere den lokale økonomi.

Disse foranstaltninger har været genstand for en ekstern evaluering i 2001; resultaterne heraf var overvejende positive. De anbefalinger, der blev fremsat med hensyn til at forbedre de ECHO-finansierede projekters effektivitet og bæredygtighed i området, er blevet fulgt under leveringen af yderligere humanitær bistand i 2002 og 2003. Det ærede medlem kan, hvis det ønskes, få tilsendt et eksemplar af evalueringsrapporten.

Der er planlagt en ny ekstern evaluering i første halvår af 2004.

---

(1)  EFT L 163 af 2.7.1996.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/90 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/90

---

(2004/C 88 E/0097)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2514/03

af Dorette Corbey (PSE) til Kommissionen

(21. juli 2003)

Om:   Lægemidler: Specifik undtagelse fra patentrettighederne

I sit ændrede forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2001/83/EF (1) om oprettelse af en fællesskabskodeks for humanmedicinske lægemidler anfører Kommissionen, at den ikke kan acceptere ændringsforslag 196, ved hvilket der indsættes en undtagelse med hensyn til patentrettigheder for at tillade fremstilling af lægemidler, der er beregnet til eksport til et tredjeland, når de kompetente myndigheder i tredjelandet har anmodet herom, og lægemidlet er beskyttet ved et patent.

| 1. | Kan Kommissionen forklare, på hvilken måde ændringsforslagets ordlyd ikke opfylder de strenge betingelser for mulige undtagelser med hensyn til patentrettigheder i henhold til aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder, og hvad disse betingelser konkret går ud på? |
| --- | --- |

1.

Kan Kommissionen forklare, på hvilken måde ændringsforslagets ordlyd ikke opfylder de strenge betingelser for mulige undtagelser med hensyn til patentrettigheder i henhold til aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder, og hvad disse betingelser konkret går ud på?

| 2. | På hvilken måde skal ændringsforslagets ordlyd tilpasses for at opfylde betingelserne og samtidig svare til ånden i det oprindelige ændringsforslag? |
| --- | --- |

2.

På hvilken måde skal ændringsforslagets ordlyd tilpasses for at opfylde betingelserne og samtidig svare til ånden i det oprindelige ændringsforslag?

| 3. | Kan Kommissionen oplyse, hvorfor en sådan bestemmelse ikke hører hjemme i denne retsforskrift, og i hvilken retsforskrift Kommissionen i stedet mener, at spørgsmålet bør behandles? |
| --- | --- |

3.

Kan Kommissionen oplyse, hvorfor en sådan bestemmelse ikke hører hjemme i denne retsforskrift, og i hvilken retsforskrift Kommissionen i stedet mener, at spørgsmålet bør behandles?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(14. august 2003)

I aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder (TRIPS) fastsættes det i artikel 30, at medlemmerne af Verdenshandelsorganisationen (WTO) »kan fastsætte begrænsede undtagelser fra de enerettigheder, der indrømmes ved et patent, forudsat at sådanne undtagelser ikke i urimeligt omfang er i modstrid med den normale udnyttelse af patentet og ikke i urimeligt omfang er til skade for patentindehaverens legitime interesser under hensyn til tredjeparters legitime interesser«.

Det betyder, at WTO-medlemsstaterne, når de indfører undtagelser til patentrettigheder, skal sikre, at følgende tre betingelser er opfyldt:

| 1) | undtagelsen skal være begrænset, |
| --- | --- |

1)

undtagelsen skal være begrænset,

| 2) | den må ikke i urimeligt omfang være i modstrid med den normale udnyttelse af patentet, og |
| --- | --- |

2)

den må ikke i urimeligt omfang være i modstrid med den normale udnyttelse af patentet, og

| 3) | den må ikke i urimelig grad være til skade for patentindehaverens legitime interesser under hensyn til tredjeparters legitime interesser. |
| --- | --- |

3)

den må ikke i urimelig grad være til skade for patentindehaverens legitime interesser under hensyn til tredjeparters legitime interesser.

Der er typisk blevet henvist til denne bestemmelse for at berettige »forskningsundtagelser« (hvorved der kan tillades fri anvendelse af en patenteret opfindelse til forskningsformål), såkaldte »Bolar-undtagelser« (som giver mulighed for fri produktion af begrænsede mængder af patenterede lægemidler med henblik på at forelægge dem for myndighederne for at opnå en markedsføringstilladelse) eller »farmers' privileges« (som giver visse kategorier af landbrugere mulighed for frit at anvende beskyttet formeringsmateriale til senere reproduktion på deres egne bedrifter — se artikel 11 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/44/EF af 6. juli 1998 om retlig beskyttelse af bioteknologiske opfindelser (2)). Denne liste er ikke udtømmende.

Artikel 30 er blevet fortolket af et panel inden for rammerne af tvistbilæggelsesbestemmelserne i Verdenshandelsorganisationen i sagen »Canada — Patent Protection of Pharmaceutical Products« (WT/DS114/R af 17. marts 2000). Panelet nåede frem til den konklusion, at den canadiske »regulatory review exemption« (Bolar-bestemmelse) opfylder de tre betingelser i artikel 30 i TRIPS-aftalen, men fandt, at den såkaldte »stockpile exemption« (som giver selskaber mulighed for at producere og lagre patenterede lægemidler i patentperioden med henblik på at sælge dem umiddelbart efter patentets udløb) ikke opfylder disse kriterier. Panelet fandt navnlig, at den manglende begrænsning af produktionsmængden i patentperioden resulterede i en væsentlig indskrænkning af patenthaverens eksklusive rettigheder. Derfor konkluderede panelet, at undtagelsen ikke kunne anses for at være en »begrænset undtagelse« i den betydning, der er fastsat i artikel 30 i TRIPS-aftalen. Selv om denne panelrapport ikke blev gennemgået af appelorganet og ikke har bindende præjudikatværdi, udgør den dog en nyttig vejledning for fortolkningen af artikel 30 i TRIPS-aftalen.

Kommissionen mener, at Parlamentets ændringsforslag 196 til forslaget om ændring af EF-kodeksen for humanmedicinske lægemidler i den form, det er udfærdiget, ikke giver nogen garanti for, at den foreslåede undtagelse vil opfylde nogen af de tre kriterier. Forslaget indeholder f.eks. ikke nogen mekanisme til at sikre, at undtagelsen faktisk kun anvendes på fremstilling af de produkter, der er behov for i lande, som ikke har nogen fremstilling skapacitet i lægemiddelsektoren. Det indeholder heller ikke nogen betingelse, der sikrer, at disse produkter rent faktisk kun eksporteres til de lande, der har brug for det, og hindrer, at de bliver omledt til andre markeder.

Desuden mener Kommissionen, at eftersom det igangværende arbejde i Verdenshandelsorganisationen for at løse problemerne i de lande, der ikke har nogen fremstillingskapacitet i lægemiddelsektoren (jf. punkt 6 i WTO-Doha-erklæringen om TRIPS-aftalen og folkesundhed) er baseret på artikel 31 i TRIPS-aftalen, er det uhensigtsmæssigt på EU-niveau at anvende en mekanisme, som bygger på en anden bestemmelse i TRIPS-aftalen. Udkastet til afgørelse af 30. december 2002 om gennemførelse af punkt 6 i WTO-Doha-erklæringen om TRIPS-aftalen og folkesundhed (den såkaldte »Perez Motta-tekst«) indeholder faktisk bestemmelser om et system, som snarere bygger på indrømmelse af obligatoriske eksportlicenser (dvs. artikel 31 i TRIPS-aftalen) end på indførelse af en generel undtagelse på grundlag af artikel 30 i TRIPS-aftalen. Dette udkast til afgørelse blev godkendt af alle WTO-medlemmer med undtagelse af USA, og Kommissionen arbejder hårdt for at sikre, at det kan vedtages formelt af alle WTO-medlemmer på ministerkonferencen i Cancun (september 2003).

Endelig finder Kommissionen, at enhver mekanisme, som vedrører forholdet mellem udøvelse af patentrettigheder og eksport af lægemidler til visse kategorier af tredjelande, i praksis vil kræve en delvis harmonisering af patentretten i EU og derfor ikke hører hjemme i dette direktiv, som drejer sig om markedsføring af lægemidler i EU.

---

(1)  EFT L 311 af 28.11.2001, s. 67.

(2)  EFT L 213 af 30.7.1998.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/91 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/91

---

(2004/C 88 E/0098)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2531/03

af Gabriele Stauner (PPE-DE) til Kommissionen

(29. juli 2003)

Om:   Profitmagere og røvere i Kosovo

I »Frankfurter Allgemeine Zeitung« af 14. juli 2003 kritiserer Agron Bajrami under overskriften »Profitmagere og røvere i Kosovo« FN's pressepolitik i Kosovo. Agron Bajrami er stedfortrædende chefredaktør ved Kosovos største dagblad, »Koha Ditoure«. Ifølge han udtalelser støtter FN-administrationen i helt urimeligt omfang »Radio Television Kosovo« for at købe sig til en velvillig presseomtale. En af Agron Bajramis påstande går ud på, at cheferne ved »Radio Television Kosovo« får en løn, der er flere gange højere end en ministerløn.

Kan Kommissionen bekræfte denne påstand?

Kan Kommissionen oplyse, i hvilket omfang støtten til »Radio Television Kosovo« finansieres af bevillinger fra fællesskabsbudgettet?

I »Die Zeit« af 10. juli 2003 var der en artikel om skandaløse tilstande ved de kraftværker, der drives af energiforsyningsselskabet KEK. Over 400 millioner euro skulle der siden 1999 være blevet brugt på de forfaldne kraftværker. Reparatørerne, herunder et tysk firma, skulle have sjusket med arbejdet og anvendt gamle defekte reservedele, og der skulle efter sigende være blevet betalt fuld pris for olietransporter fra Makedonien, også selv om olietankerne var halvtomme ved ankomsten.

Kan Kommissionen oplyse, i hvilket omfang energiforsyningsselskabet KEK finansieres af bevillinger fra fælles skabebudgettet?

Kan Kommissionen oplyse, hvilke skridt den vil tage for at afhjælpe de nævnte forhold?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(2. oktober 2003)

Kosovo har 3 landsdækkende tv-stationer, én offentlig (RTK) og to private (KTV og TV21). »Koha Ditore«, hvis ejere også ejer KTV, har udvist stor interesse i debatten om RTK's status som offentlig uafhængig tv-kanal.

Radio Television Kosovo (RTK), der er oprettet som en offentlig uafhængig tv-station med det formål at fremme demokratiet, blev etableret under De Forenede Nationers midlertidige forvaltningsmission i Kosovo (UNMIK), nærmere betegnet 3. del, som ledes af Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa. Stationen har fået priser for sin uafhængige nyhedsformidling og har høje seertal, skønsmæssigt op mod 60 % -70 % af seerne i Kosovo og næsten 100 % af de landflygtige kosovarer.

Hvad lønninger angår, har UNMIK meddelt Kommissionens følgende: RTK's ledelse omfattes ikke af den lovgivning og den maksimalløn der gælder for landets tjenestemænd. RTK-ledelsens status er fastsat i den forordning hvorved stationen blev oprettet (forordning 2001 af 13.-15. juni 2001 om oprettelse af Radio Television Kosovo). Hensigten er at aflønningen af ledelsen skal afspejle markedsvilkårene, samt krav og ansvar. Hertil kommer ønsket om at beskytte RTK's redaktionelle uafhængighed, hvilket er meget vigtigt i betragtning af forholdene i Kosovo efter konflikten. Det forholder sig under alle omstændigheder således at lønomkostninger ikke dækkes af Fællesskabets bistand.

En række medlemsstater og internationale donorer — og herunder også Kommissionen, via det europæiske genopbygningsagentur — har støttet oprettelsen af RTK som en offentlig, uafhængig og professionel tv-station. RTK er den eneste tv-station som også sender programmer med særlig sigte på mindretallene.

I det årlige CARDS-program der blev opstillet for Kosovo for 2002, fik RTK en bevilling på 1,5 mio. EUR til rådgivningsbistand, programproduktion, faglige kurser, publikumsundersøgelser, direkte driftsomkostninger eksklusive lønninger, indkøb af udstyr og uafhængig finansrevision.

Kommissionen kan bekræfte at de forhold som det internationale samfund fandt i Kosovo efter afslutningen af 1999-konflikten, dvs. efter ti års forsømmelse og underinvestering, var yderst kritiske idet det offentlige elselskab KEK og dettes kraftværker var tæt på at kollabere.

Kosovos A- og B-kraftværker er meget gamle (henholdsvis 40 og 20 år) og var i 1999 så godt som udtjente. Kulminerne var alvorligt forsømte og udpinte. Der var flaskehalse i transmissions- og distributionsnettet fordi nettet ikke var blevet moderniseret i takt med udviklingen i industrien og befolkningstallet. Fjernvarmesystemerne, som trængte stærkt til reparation, fungerede kun med lav kapacitet.

Til trods for at Kommissionen og det internationale samfund har investeret kraftigt i el-sektoren og i KEK, er forholdene i Kosovos el-forsyning stadig kritiske på grund af de mange uløste problemer.

Kommissionens støtte til KEK formidles af det europæiske genopbygningsagentur; der er indtil nu ydet støtte på 350 millioner EUR. Af disse midler er der gået 80 millioner EUR til el-import, 35 millioner EUR til nødvendig faglig bistand, 20-30 millioner EUR til reparation af de skader som NATO's bomber havde forvoldt under konflikten (primært på transmissionssystemet) og 40 millioner EUR til Kosovos B-kraftværk, nærmere betegnet til afhjælpning af følgerne af det lynnedslag og den brand der var i juli 2002.

Fællesskabet yder stor finansiel bistand til el-sektoren, og Kommissionen overvåger derfor nøje hvordan denne støtte anvendes; dette sker i nært samarbejde med det europæiske genopbygningsagentur og den del af De Forenede Nationers mission i Kosovo som ledes af EU.

Kommissionen er ikke bekendt med at de aktiviteter som det europæiske genopbygningsagentur har forestået, skulle involvere arbejde eller materialer af utilstrækkelig kvalitet. Agenturet har bekræftet at uafhængige faglig eksperter nøje overvåger at arbejdet opfylder internationale standarder, og at der kun anvendes nye materialer. Agenturet har også meddelt at der ikke er fundet bevis for nogen manko i leveringerne af dieselolie.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/93 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/93

---

(2004/C 88 E/0099)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2542/03

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(30. juli 2003)

Om:   Krænkelse af religionsfriheden i Rusland

| — | Den 15. maj 2000 afslog myndighederne i Kostroma at give »Family of God« og en anden af pinsebevægelsens kirker tilladelse til at bekende deres tro, fordi de blev beskyldt for at praktisere hypnotisme. |
| --- | --- |

—

Den 15. maj 2000 afslog myndighederne i Kostroma at give »Family of God« og en anden af pinsebevægelsens kirker tilladelse til at bekende deres tro, fordi de blev beskyldt for at praktisere hypnotisme.

| — | I november 2000 havde de ansvarlige regionale myndigheder i Kostroma krævet lukning af to kirker, men de havde ikke kunnet bevise, således som fastsat i den russiske religionslov fra 1997, at der var forvoldt moralsk eller fysisk skade på borgere som følge af hypnose. I henhold til religionsloven fra 1997 skal skade forårsaget af hypnose og ikke blot hypnose i sig selv bevises, inden en religiøs organsation kan nedlægges. |
| --- | --- |

—

I november 2000 havde de ansvarlige regionale myndigheder i Kostroma krævet lukning af to kirker, men de havde ikke kunnet bevise, således som fastsat i den russiske religionslov fra 1997, at der var forvoldt moralsk eller fysisk skade på borgere som følge af hypnose. I henhold til religionsloven fra 1997 skal skade forårsaget af hypnose og ikke blot hypnose i sig selv bevises, inden en religiøs organsation kan nedlægges.

| — | Sidste sommer blev fem amerikanske statsborgere, som samarbejdede med den evangeliske kristne kirke i Kostroma, og en amerikansk statsborger, som samarbejdede i samme by med den kristne humanitære organisation »Children's Hope Chest«, nægtet visum, og pastor Bill Norton, som sædvanligvis kom i »Family of God«-kirken i Kostroma, blev tre gange nægtet visum. |
| --- | --- |

—

Sidste sommer blev fem amerikanske statsborgere, som samarbejdede med den evangeliske kristne kirke i Kostroma, og en amerikansk statsborger, som samarbejdede i samme by med den kristne humanitære organisation »Children's Hope Chest«, nægtet visum, og pastor Bill Norton, som sædvanligvis kom i »Family of God«-kirken i Kostroma, blev tre gange nægtet visum.

| — | I juni måned beordrede de ansvarlige myndigheder i Kostroma, i nærheden af Moskva, et »check-up« i pinsebevægelsens »Family of God«-kirke. |
| --- | --- |

—

I juni måned beordrede de ansvarlige myndigheder i Kostroma, i nærheden af Moskva, et »check-up« i pinsebevægelsens »Family of God«-kirke.

Der er i øvrigt udmærkede samarbejdsforbindelser mellem Den Europæiske Union og Rusland.

Vil Kommissionen oplyse, om den er er bekendt med ovennævnte forhold?

Hvilke initiativer inden for rammerne af samarbejdsforbindelserne kunne efter Kommissionens mening udgøre et seriøst og effektivt redskab til at foranledige Rusland til at respektere religionsfriheden, således som fastsat i Ruslands forfatning og i den føderale religionslov?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

(15. september 2003)

Kommissionen er vidende om, at situationen i Rusland somme tider er vanskelig for de kirke- og trossamfund, der ikke henhører under den russiske ortodokse kirke.

I forbindelse med den politiske dialog mellem EU og Rusland har Kommissionen ofte påpeget, at Rusland må garantere fuld overholdelse af menneskerettighederne; Kommissionen vil fortsat understrege over for de russiske myndigheder, at udviklingen i religionsfriheden i Rusland ikke er forenelig med de vigtigste internationale og europæiske menneskerettighedskonventioner, som Rusland har ratificeret, og som indeholder henvisninger til religions- og trosfrihed.

Kommissionen ønsker at gentage, at den aktivt arbejder for fremme af menneskerettighederne via det europæiske initiativ for demokrati og menneskerettigheder. Endvidere er støtten til Rusland via Tacis-programmet udtrykkeligt betinget af, at de demokratiske principper og menneskerettighederne overholdes.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/94 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/94

---

(2004/C 88 E/0100)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2551/03

af Avril Doyle (PPE-DE) til Kommissionen

(4. august 2003)

Om:   EU's manglende udbetaling af udviklingsstøtte

Ifølge nye beretninger har EU ophobet 20 mia. EUR i ikke-udbetalt støtte gennem de sidste ti år på trods af konstant store investeringsbehov i udviklingslandene. Kan Kommissionen oplyse om årsagerne til, at de disponible midler ikke er blevet udbetalt fra Den Europæiske Udviklingsfond til nyttige projekter?

Kan Kommissionen endvidere forklare, hvilke foranstaltninger, der træffes for at rette op på situationen og sikre en mere effektiv fordeling af midlerne blandt implementeringspartnere?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(28. oktober 2003)

Ikke-udbetalt støtte (EUF)

Ved udgangen af 2002 var der blevet stillet støtte for et beløb af 32,4 mia. EUR til rådighed gennem den 6., 7. og 8. Europæiske Udviklingsfond (EUF), som endnu ikke er færdigafviklede, og af dette tal var de 29,9 mia. EUR forpligtelsesbevillinger, hvilket betyder, at der for disse bevillinger officielt er truffet beslutning om at gå i gang med specifikke projekter. Det vil sige, at der for det resterende beløb på 2,5 mia. EUR ikke er indgået forpligtelser.

EU er under Cotonou-aftalen forpligtet til at være aktivt til stede i alle lande i Afrika, Vestindien og Stillehavet, der har undertegnet denne aftale (AVS-landene), herunder i lande, hvor andre donorer muligvis ikke ønsker at operere. En stor del af midlerne under aftalen er øremærket til de enkelte AVS-lande. Imidlertid må samarbejdet med visse stater efterfølgende reduceres eller suspenderes af politiske grunde (hvis et land ikke respekterer væsentlige elementer i Cotonou-aftalen, såsom menneskerettighederne, demokratiske principper og retsstatsprincipperne) eller praktiske grunde (borgerkrig, sikkerhedssituationen etc.). Det betyder, at forpligtelser for specifikke projekter kan være vanskelige eller umulige at godkende. 1,7 mia. ud af de ovennævnte 2,5 mia. EUR er i øjeblikket afsat til lande, der befinder sig eller har befundet sig i en krisesituation. Disse midler er fortsat afsat til de pågældende lande. Om de finder anvendelse afhænger af, om den krise, der er grunden til, at problemet med at anvende midlerne er opstået, løses.

Når først der er truffet beslutning om at finansiere et projekt, skal der indgås kontrakter, og midlerne frigives, efterhånden som arbejdet skrider frem, eller kravene til projektet opfyldes. Af de 29,9 mia. EUR, der var indgået forpligtelser for ved udgangen af 2002, var de 21,6 mia. blevet udbetalt. Hovedparten af de resterende 8,3 mia. vil komme til udbetaling i takt med, at de forskellige projekter færdiggøres. Den problematiske del af de 8,3 mia. ikke-anvendte forpligtelsesbevillinger udgøres af de såkaldt »sovende forpligtelser«, hvor Kommissionen ikke har kunnet konstatere nogen finansielle bevægelser (dvs. kontrakter eller udbetalinger) i forbindelse med et projekt i de sidste to år, og midler, som ikke er udbetalt, selv om specifikke projekter var blevet godkendt (dvs., at der er indgået forpligtelser) før 1997 (»gamle« forpligtelser). Hvad EUF angår, anslår Kommissionen, at der er tale om 1,4 mia. EUR, hvilket rent faktisk er en ret lille del af det samlede beløb, der er afsat til AVS-landene under den 6., 7. og 8. Europæiske Udviklingsfond, men Kommissionen fører naturligvis alligevel en yderst aktiv politik med henblik på at reducere dette beløb.

Parlamentet er blevet gjort bekendt med samtlige disse tal, som stort set svarer til tallene for ALA- og Meda-programmerne. Det skal i den forbindelse bemærkes, at alle flerårige programmer i medfør af deres natur indeholder en indbygget »forsinkelse« mellem den oprindelige forpligtelse og den endelige udbetaling.

For alle donorer gælder det, at de »ligger inde med« store beløb »ubetalte« forpligtelser, da alle donorer skal opnå tilslutning til programmer og projekter, før man kan begynde at indgå kontrakter og foretage udbetalinger. Hvad Kommissionen angår, er dette beløb større i starten af en ny EUF-cyklus (dvs. 2003 for den 9. EUF), når der opnås enighed om (og indgås forpligtelser for) en lang række nye projekter. Kommissionens ikke-anvendte forpligtelser ligger tæt på gennemsnittet i medlemsstaterne. Når man bedømmer Kommissionens resultater, må der også tages hensyn til de meget restriktive EU-budgetregler og de retlige rammer generelt.

Foranstaltninger

Reformerne af den eksterne bistand, der blev påbegyndt i 2000, har haft vidtrækkende konsekvenser, navnlig hvad angår oprettelsen af EuropeAid-kontoret og det ambitiøse program med at uddelegere ansvaret for projekter til Kommissionens delegationer. OECD (Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling) konkluderede i sin Peer review i juni 2002:

| | »Det Europæiske Fællesskab har med organisatoriske og forvaltningsmæssige reformer af sit udviklingsbistands- og humanitære bistandssystem gjort meget betydelige fremskridt siden januar 2001. I den forbindelse bør navnlig understreges den øgede ansvarlighed på alle niveauer, indførelsen af processen for landestrategidokumenter, den nu hurtige og effektive humanitære bistand, sammenkædningen mellem bistand og udvikling, forbedrede evalueringssystemer, fremskridt i beslutnings-tagningsprocessen med medlemsstaterne og uddelegering af ansvar til feltkontorerne.« |
| --- | --- |

»Det Europæiske Fællesskab har med organisatoriske og forvaltningsmæssige reformer af sit udviklingsbistands- og humanitære bistandssystem gjort meget betydelige fremskridt siden januar 2001. I den forbindelse bør navnlig understreges den øgede ansvarlighed på alle niveauer, indførelsen af processen for landestrategidokumenter, den nu hurtige og effektive humanitære bistand, sammenkædningen mellem bistand og udvikling, forbedrede evalueringssystemer, fremskridt i beslutnings-tagningsprocessen med medlemsstaterne og uddelegering af ansvar til feltkontorerne.«

Decentralisering

Decentraliseringen af projektforvaltningsansvar er i dag en realitet i 45 delegationer, hovedsageligt i forbindelse med Kommissionens landebaserede programmer i Europa, Middelhavsområdet, Asien og Latinamerika. Der fokuseres nu på de resterende 30 delegationer i den tredje bølge her i 2003, hvor der hovedsageligt er tale om AVS-lande.

I den forbindelse bør det påpeges, at Kommissionens tjenestemænd gennemsnitligt administrerer en vis mængde ressourcer, der udmåles i multipler af 10 mio. EUR årligt. Deres kolleger i medlemsstaternes administrationer forvalter gennemsnitligt beløb, der er tre til syv gange mindre.

Frigørelse af de »gamle og sovende« EUF-forpligtelser

I 2002 blev det samlede beløb for gamle og sovende EUF-forpligtelser fra før 1997 reduceret med 310mio.EUR og forudsigelserne for 2003 indikerer, at der bliver tale om en yderligere reduktion på 470 mio. EUR. Efterslæbet fra før 1995 af gamle og sovende forpligtelser er blevet nedbragt med 76 %.

Afbinding af bistand

Kommissionen har fremsat et ambitiøst forslag om det vigtige spørgsmål om afbinding af bistand fra nationale (kommercielle) interesser. Kommissionen anslår, at afbindingen af bistand vil reducere den administrative byrde for dens partnerlande, hvilket vil føre til hurtigere og mere effektiv bistand.

EUF-budgettet

EUF bør indgå som en integreret del i Fællesskabets almindelige budget og være underlagt parlamentarisk kontrol. Dette vil medføre, at der bliver tale om en enkelt lovgivningsmæssig ramme for forvaltning af udviklingsmidler og medføre en betydelig effektivisering, hvilket vil give Kommissionens ansatte mulighed for i højere grad at fokusere opmærksomheden omkring samarbejde og dialog med partnerskabslandene, hvilket er nødvendigt for en effektiv projektgennemførelse, og til gengæld bruge mindre tid på komplekse procedurer. Kommissionen vedtog den 8. oktober en meddelelse til Parlamentet og Rådet om bevæggrundene til denne ændrede indfaldsvinkel (1).

Organisatorisk omstrukturering

Da Kommissionens mandat nærmer sig sin afslutning og med udgangspunkt i konventets konklusioner og regeringskonferencens igangværende arbejde, vil det for indeværende næppe være hensigtsmæssigt at påbegynde en ny fase i reformen af den eksterne bistand. Det er imidlertid den nuværende Kommissions pligt på baggrund af dens erfaringer og retningslinjerne fra konventet til gavn for den efterfølgende Kommission at gennemføre en analyse af, hvordan de af dens tjenestegrene, der beskæftiger sig med eksterne relationer, kan organiseres mest effektivt.

Fleksibilitet

Fællesskabets udviklingsbistand forvaltes gennem et komplekst system af udvalgsprocedurer, finansforordninger og tematiske budgetposter, som kræver en meget stor del af Kommissionens sparsomme personaleressourcer og som forlænger beslutningstagningsprocedurerne betydeligt. Snart skal ethvert finansieringsforslag oversættes til 21 sprog, så det vil stadig være muligt for Kommissionen, medlemsstaterne og Parlamentet at foretage yderligere effektiviseringer.

---

(1)  KOM(2003) 590 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/96 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/96

---

(2004/C 88 E/0101)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2552/03

af Jules Maaten (ELDR) til Kommissionen

(4. august 2003)

Om:   Sagen mod Vinh Binh Trinh i Vietnam

Under henvisning til Kommissionens svar på min forespørgsel E-1223/01 (1) om den skæbne, der er overgået den vietnamesiske nederlænder B. V. Trinh, der som bådflygtning i Nederlandene startede en succesrig virksomhed op og derpå etablerede en virksomhed i sit fædreland, men blev dømt efter falske anklager og frataget sine virksomheder, stiller jeg følgende supplerende spørgsmål:

| 1. | Er Kommissionen i mellemtiden orienteret om, at der var tale om korruption fra provinsmyndighedernes side i Vung Tan-provinsen, og at vedkommende, der havde rejst falske anklager mod Trinh, har indrømmet dette, og at centralorganisationen i indenrigsministeriet i Hanoi har iværksat en ny undersøgelse af sagen? |
| --- | --- |

1.

Er Kommissionen i mellemtiden orienteret om, at der var tale om korruption fra provinsmyndighedernes side i Vung Tan-provinsen, og at vedkommende, der havde rejst falske anklager mod Trinh, har indrømmet dette, og at centralorganisationen i indenrigsministeriet i Hanoi har iværksat en ny undersøgelse af sagen?

| 2. | Vil Kommissionen rette en indtrængende appel til myndighederne i Vietnam om æresoprejsning for Trinh? |
| --- | --- |

2.

Vil Kommissionen rette en indtrængende appel til myndighederne i Vietnam om æresoprejsning for Trinh?

| 3. | Har Kommissionen kendskab til, om der er kommet lignende tilfælde af korruption frem, hvor EU-investorer har været indblandet, og om de vietnamesiske myndigheder også er parat til at tage disse tilfælde op? |
| --- | --- |

3.

Har Kommissionen kendskab til, om der er kommet lignende tilfælde af korruption frem, hvor EU-investorer har været indblandet, og om de vietnamesiske myndigheder også er parat til at tage disse tilfælde op?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(16. september 2003)

Efter det ærede medlems skriftlige forespørgsel E-1223/01 har Kommissionen fulgt sagen om B.V. Trinh gennem sin delegation i Hanoi. Ifølge Kommissionens seneste oplysninger er den politibetjent, der arresterede B.V. Trinh, selv blevet arresteret for korruption. Desuden har hovedvidnet mod B.V. Trinh skriftligt trukket sit vidneudsagn tilbage. Kommissionen har imidlertid endnu ikke nogen bekræftelse på, at de vietnamesiske myndigheder har genoptaget sagen.

Kommissionen er ikke bekendt med, at Trinh-sagen eller andre sager har haft negative indvirkninger på europæisk investering i Vietnam. Korruption og manglende gennemsigtighed er imidlertid fortsat nogle af Vietnams mest presserende spørgsmål i reformprocessen. Den vietnamesiske regering har truffet afgørende foranstaltninger mod korruption som led i reformprogrammerne for den offentlige forvaltning og retsvæsenet. Disse programmer er ved at blive gennemført og har fået støtte fra medlemsstaterne og Kommissionen. Fremme af god regeringsførelse, god administrativ praksis og et velfungerende retssystem er prioriterede opgaver for EU's samarbejde med Vietnam ifølge landestrategidokumentet for 2002-2006.

Kompetencen til at gribe ind ligger hovedsagelig hos de nederlandske myndigheder. Kommissionens politik over for Vietnam går ud på at fremme og støtte stadige fremskridt inden for menneskerettigheder, demokratisering og god regeringsførelse samt udtrykke bekymring, når der forekommer misbrug, eller forholdene forværres. Kommissionen har et tæt samarbejde med medlemsstaterne om kontrol med udviklingen i landet. Den deltager i alle EU's demarcher om menneskerettighedsspørgsmål over for den vietnamesiske regering. Kommissionen vil fortsat følge Trinh-sagen sammen med medlemsstaternes diplomatiske repræsentationer i Vietnam.

---

(1)  EFT C 350 E af 11.12.2001, s. 95.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/97 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/97

---

(2004/C 88 E/0102)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2558/03

af Robert Evans (PSE) til Kommissionen

(4. august 2003)

Om:   Menneskerettigheder i Peru

Er Kommissionen vidende om arrestationen og fængslingen af Walter Cubas Baltazar i Peru? Jeg er blevet kontaktet af foruroligede borgere i min valgkreds, der har henvist til forlydender om, at Walter Cubas Baltazar er blevet tortureret under sin tilbageholdelse.

Kan Kommissionen forsikre disse borgere om, at den undersøger forlydender om menneskerettighedskrænkelser i Peru, og at den benytter sine officielle forbindelser med landet til at gøre opmærksom på spørgsmål, der giver anledning til betænkeligheder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(12. september 2003)

Kommissionen er vidende om arrestationen og fængslingen af Walter Cubas Balthazar i Peru, og Kommissionens delegation i Lima og følger nøje begivenhederne i forbindelse med arrestationen.

I overensstemmelse med arbejdsdokumentet om anvendelsen af retningslinjerne for EU's politik over for tredjelande om tortur af december 2002 har EU's delegationsledere i Lima for nylig rapporteret om situationen vedrørende tortur i landet og følger nøje, hvor langt Peru er kommet med helt at få udryddet tortur.

Spørgsmål vedrørende menneskerettighederne står permanent på dagsordenen i den politiske dialog mellem EU og Peru, som gennemføres inden for rammerne af Andesfællesskabet. EU støtter navnlig arbejdet i sandheds- og forsoningskommissionen (Comisión de la Verdad y Reconciliación Nacional), der bl.a. har til opgave at undersøge alvorlige krænkelser af menneskerettighederne i perioden 1980-2000.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/98 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/98

---

(2004/C 88 E/0103)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2563/03

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(4. august 2003)

Om:   Det voldelige sudanesiske diktatur og aftale indgået mellem EU og Sudan

| — | Ifølge nyhedsbureauet MISNA har Antonov-fly fra det sudanesiske luftvåben under de sammenstød, som i nogle uger har udspillet sig mellem oprørsgrupper og regeringen i Khartoum, ramt 25 landsbyer i den nordvestlige del af den vestlige delstat Darfur med ikke nærmere præciserede former for giftgas, hvilket skal have resulteret i 300 døde og mere end 200 sårede. |
| --- | --- |

—

Ifølge nyhedsbureauet MISNA har Antonov-fly fra det sudanesiske luftvåben under de sammenstød, som i nogle uger har udspillet sig mellem oprørsgrupper og regeringen i Khartoum, ramt 25 landsbyer i den nordvestlige del af den vestlige delstat Darfur med ikke nærmere præciserede former for giftgas, hvilket skal have resulteret i 300 døde og mere end 200 sårede.

| — | Præsident Omar Hassan al-Bashirs regering har endnu ikke svaret på Det Sudanesiske Folks Befrielseshærs (SLA/M) beskyldninger om, at han bevidst forsøger at ramme befolkningen i Darfur. |
| --- | --- |

—

Præsident Omar Hassan al-Bashirs regering har endnu ikke svaret på Det Sudanesiske Folks Befrielseshærs (SLA/M) beskyldninger om, at han bevidst forsøger at ramme befolkningen i Darfur.

| — | Fredsforhandlingerne mellem Sudans regering og SLA/M er endnu en gang blevet afbrudt, og genoptagelsen af drøftelserne, der var fastsat til denne uge, er udsat til den 3. august. |
| --- | --- |

—

Fredsforhandlingerne mellem Sudans regering og SLA/M er endnu en gang blevet afbrudt, og genoptagelsen af drøftelserne, der var fastsat til denne uge, er udsat til den 3. august.

| — | Den 11. juli afviste regeringsdelegationen at godkende grundlaget for de fremtidige drøftelser i form af en rammeaftale, der var forelagt af IGAD (Inter-Governmental Authority on Development), en organisation for landene på Afrikas Horn, som står i spidsen for forhandlingsprocessen, efter af SLA/M's delegation offentligt havde tilkendegivet sin tilfredshed med dokumentet. |
| --- | --- |

—

Den 11. juli afviste regeringsdelegationen at godkende grundlaget for de fremtidige drøftelser i form af en rammeaftale, der var forelagt af IGAD (Inter-Governmental Authority on Development), en organisation for landene på Afrikas Horn, som står i spidsen for forhandlingsprocessen, efter af SLA/M's delegation offentligt havde tilkendegivet sin tilfredshed med dokumentet.

| — | Undertegnelsen i juli 2002 af en foreløbig aftaleprotokol mellem parterne er ikke blevet fulgt op på nogen måde, og det er ingen tegn på, at regeringen i Khartoum er indstillet på at opgive eller dele kontrollen over de olierige områder i syd og indtægterne derfra eller over de nye væbnede styrker, som er de redskaber, hvormed al-Bashirs styre i årevis har hærget Sudan. |
| --- | --- |

—

Undertegnelsen i juli 2002 af en foreløbig aftaleprotokol mellem parterne er ikke blevet fulgt op på nogen måde, og det er ingen tegn på, at regeringen i Khartoum er indstillet på at opgive eller dele kontrollen over de olierige områder i syd og indtægterne derfra eller over de nye væbnede styrker, som er de redskaber, hvormed al-Bashirs styre i årevis har hærget Sudan.

| — | Vil Kommissionen på baggrund af ovenstående opsige den aftale, der den 10. december 2002 blev indgået med regeringen i Khartoum, da den sudanesiske regering uhæmmet anvender sit militærarsenal og ikke viser nogen vilje til at gennemføre Machakos-aftalen fra juli 2002? |
| --- | --- |

—

Vil Kommissionen på baggrund af ovenstående opsige den aftale, der den 10. december 2002 blev indgået med regeringen i Khartoum, da den sudanesiske regering uhæmmet anvender sit militærarsenal og ikke viser nogen vilje til at gennemføre Machakos-aftalen fra juli 2002?

| — | Mener Kommissionen, at al-Bashirs diktatur, der er ansvarlig for et veritabelt folkemord på de ikke-muslimske befolkningsgrupper, kan sikre fred, velstand og sikkerhed i Sudan? |
| --- | --- |

—

Mener Kommissionen, at al-Bashirs diktatur, der er ansvarlig for et veritabelt folkemord på de ikke-muslimske befolkningsgrupper, kan sikre fred, velstand og sikkerhed i Sudan?

| — | Vil Kommissionen tage initiativ til en fælles EU-aktion i alle internationale fora, herunder FN, for at øge det internationale pres på regeringen i Khartoum og isolere landets blodige diktator? |
| --- | --- |

—

Vil Kommissionen tage initiativ til en fælles EU-aktion i alle internationale fora, herunder FN, for at øge det internationale pres på regeringen i Khartoum og isolere landets blodige diktator?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(25. september 2003)

Kommissionen overvåger, sammen med medlemsstaterne, såvel situationen vedrørende respekten for menneskerettigheder og udviklingen af fjendtlighederne i Sudan. Siden marts 1990 har Kommissionen suspenderet udviklingssamarbejdet med dette land.

I overensstemmelse med Rådets konklusioner af 17. juni 2002 har Kommissionen bekræftet, at udviklingssamarbejdet kun kan genoptages, når der er undertegnet en fredsaftale for borgerkrigen i Sudan.

Der blev ikke indgået nogen aftale med Sudans regering den 10. december 2002. På denne dato aflagde en EU-trojka besøg i Khartoum, hvor det blev fastslået, at en normalisering af forbindelserne mellem EU og Sudan er knyttet sammen med undertegnelse af en fredsaftale. EU mener, at fortsættelsen af borgerkrigen og overtrædelserne af menneskerettighederne udgør de væsentligste hindringer for social og økonomisk udvikling i Sudan.

Kommissionen mener, at alene en regering, som er dannet på grundlag af en omfattende og retfærdig fredsproces, »kan sikre fred, fremgang og sikkerhed i Sudan«.

Kommissionen har altid deltaget i EU's initiativer vedrørende Sudan i internationale fora, navnlig i FN's Menneskerettighedskommission, og vil fortsat følge denne politik.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/99 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/99

---

(2004/C 88 E/0104)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2574/03

af Margrietus van den Berg (PSE) til Kommissionen

(6. august 2003)

Om:   Nederlandsk virksomheds overtrædelse af internationale retningslinjer i Den Demokratiske Republik Congo

| 1. | Har Kommissionen fulgt den nederlanske virksomhed Chemie Pharmacie Hollands (CPH) rolle i konflikten i Den Demokratiske Republik Congo (DRC)? |
| --- | --- |

1.

Har Kommissionen fulgt den nederlanske virksomhed Chemie Pharmacie Hollands (CPH) rolle i konflikten i Den Demokratiske Republik Congo (DRC)?

| 2. | Er det sandt, CPH har betalt The Congolese Rally for Democracy i Goma hundredtusinder af euro? Siden hvornår har Kommissionen i bekræftende fald haft kendskab hertil, og hvad mener den herom? |
| --- | --- |

2.

Er det sandt, CPH har betalt The Congolese Rally for Democracy i Goma hundredtusinder af euro? Siden hvornår har Kommissionen i bekræftende fald haft kendskab hertil, og hvad mener den herom?

| 3. | Er Kommissionen, såfremt beskyldningerne viser sig at bero på sandhed, rede til at træffe forholdsregler, således som det bl.a. anbefales af FN-ekspertpanelet, mod CPH og eventuelt andre virksomheder? I benægtende fald hvorfor ikke? |
| --- | --- |

3.

Er Kommissionen, såfremt beskyldningerne viser sig at bero på sandhed, rede til at træffe forholdsregler, således som det bl.a. anbefales af FN-ekspertpanelet, mod CPH og eventuelt andre virksomheder? I benægtende fald hvorfor ikke?

| 4. | Er Kommissionen rede til i FN-sammennæng at gå ind for et moratorium for handel med coltan, indtil der er mulighed for kontakt med en overgangsregering, således at der kan indgås strenge aftaler herom? I benægtende fald hvorfor ikke? |
| --- | --- |

4.

Er Kommissionen rede til i FN-sammennæng at gå ind for et moratorium for handel med coltan, indtil der er mulighed for kontakt med en overgangsregering, således at der kan indgås strenge aftaler herom? I benægtende fald hvorfor ikke?

| 5. | Er Kommissionen på baggrund af Kimberley-processen vedrørende diamanthandel rede til at undersøge, om der er mulighed for certificering af coltan og andre råstoffer på en sådan måde, at det bliver umuligt at finansiere konflikter via råstofhandel? Hvorledes stiller Kommissionen sig til FN-eks-pertpanelets anbefaling at oprette et permanent organ til overvågning af konfliktråstoffer? |
| --- | --- |

5.

Er Kommissionen på baggrund af Kimberley-processen vedrørende diamanthandel rede til at undersøge, om der er mulighed for certificering af coltan og andre råstoffer på en sådan måde, at det bliver umuligt at finansiere konflikter via råstofhandel? Hvorledes stiller Kommissionen sig til FN-eks-pertpanelets anbefaling at oprette et permanent organ til overvågning af konfliktråstoffer?

| 6. | Er Kommissionen på baggrund af, at Rwanda, som har undertegnet Cotonou-aftalen, er involveret i handlen med coltan fra DRC, rede til at opfordre de rwandiske myndigheder til at nedsætte en kommission i lighed med den ugandiske Porter-kommission til undersøgelse af Rwandas og rwandiske statsborgeres rolle i råstofplyndringen i DRC? |
| --- | --- |

6.

Er Kommissionen på baggrund af, at Rwanda, som har undertegnet Cotonou-aftalen, er involveret i handlen med coltan fra DRC, rede til at opfordre de rwandiske myndigheder til at nedsætte en kommission i lighed med den ugandiske Porter-kommission til undersøgelse af Rwandas og rwandiske statsborgeres rolle i råstofplyndringen i DRC?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(29. september 2003)

| 1. til 3. | Kommissionen følger så vidt muligt de enkelte sager i relation til »rapporten om ulovlig udnyttelse af naturressourcer i Den Demokratiske Republik Congo (DRC)«. Ansvaret for opfølgning påhviler imidlertid landene hver især. Det er ikke på sin plads at kommentere sager, der behandles af de nationale myndigheder, mens undersøgelserne er i gang.
  Kommissionen har bemærket, at det af FN-panelets rapport fremgår, at en række virksomheder, der arbejder i DRC, ikke havde overholdt OECD's (Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling) retningslinjer for multinationale selskaber. OECD-retningslinjerne indeholder frivillige principper og normer for ansvarlig forretningsadfærd på områder som menneskerettigheder, videregivelse af oplysninger og korruptionsbekæmpelse. Kommissionen støtter stærkt retningslinjerne som et nøgleinstrument for virksomhedernes ansvarlighed også på det globale plan. Nationale kontaktcentre i hvert af de lande, der tilslutter sig retningslinjerne, behandler forespørgsler vedrørende retningslinjerne og tilfælde af påstået manglende overholdelse. Kommissionen mener, at påstande om adfærd, der strider mod OECD-retningslinjerne, bør forelægges det relevante nationale kontaktcenter, som så vil undersøge dem. |
| --- | --- |

1. til 3.

Kommissionen følger så vidt muligt de enkelte sager i relation til »rapporten om ulovlig udnyttelse af naturressourcer i Den Demokratiske Republik Congo (DRC)«. Ansvaret for opfølgning påhviler imidlertid landene hver især. Det er ikke på sin plads at kommentere sager, der behandles af de nationale myndigheder, mens undersøgelserne er i gang.

Kommissionen har bemærket, at det af FN-panelets rapport fremgår, at en række virksomheder, der arbejder i DRC, ikke havde overholdt OECD's (Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling) retningslinjer for multinationale selskaber. OECD-retningslinjerne indeholder frivillige principper og normer for ansvarlig forretningsadfærd på områder som menneskerettigheder, videregivelse af oplysninger og korruptionsbekæmpelse. Kommissionen støtter stærkt retningslinjerne som et nøgleinstrument for virksomhedernes ansvarlighed også på det globale plan. Nationale kontaktcentre i hvert af de lande, der tilslutter sig retningslinjerne, behandler forespørgsler vedrørende retningslinjerne og tilfælde af påstået manglende overholdelse. Kommissionen mener, at påstande om adfærd, der strider mod OECD-retningslinjerne, bør forelægges det relevante nationale kontaktcenter, som så vil undersøge dem.

| 4. og 5. | Kommissionen har drøftet forslaget om et moratorium for coltan med FN-panelet (der forventer at fremlægge sin endelige rapport i oktober 2003), som mener, at det ikke kan gennemføres, og at det ikke er relevant at foretage en sammenligning med Kimberley-processen. Panelet vil ikke foreslå et sådant moratorium.
  Overgangsregeringen i DRC har endnu ikke fået fuld og effektiv kontrol over det store landområde. Men FN-missionens (MONUC) styrker er nu til stede i store dele af det østlige Congo, og med de stridende parters enighed om hærens etablering er det kun et spørgsmål om tid, før der opnås en effektiv kontrol.
  Kommissionen er af den opfattelse, at et permanent organ kunne have været hensigtsmæssigt i en tidligere fase af konflikten. Men nu er det overgangsregeringens opgave at træffe passende foranstaltninger til kontrol af udnyttelsen af råstofferne i landet. |
| --- | --- |

4. og 5.

Kommissionen har drøftet forslaget om et moratorium for coltan med FN-panelet (der forventer at fremlægge sin endelige rapport i oktober 2003), som mener, at det ikke kan gennemføres, og at det ikke er relevant at foretage en sammenligning med Kimberley-processen. Panelet vil ikke foreslå et sådant moratorium.

Overgangsregeringen i DRC har endnu ikke fået fuld og effektiv kontrol over det store landområde. Men FN-missionens (MONUC) styrker er nu til stede i store dele af det østlige Congo, og med de stridende parters enighed om hærens etablering er det kun et spørgsmål om tid, før der opnås en effektiv kontrol.

Kommissionen er af den opfattelse, at et permanent organ kunne have været hensigtsmæssigt i en tidligere fase af konflikten. Men nu er det overgangsregeringens opgave at træffe passende foranstaltninger til kontrol af udnyttelsen af råstofferne i landet.

| 6. | Kommissionen ønsker at påpege, at mens flere personer og organer i Uganda blev nævnt af panelet, blev kun ét navn — om end det var navnet på en vigtig militærperson — nævnt i panelets rapport om Rwanda. Situationen er således ikke den samme. Det er Kommissionens opfattelse, at spørgsmålet muligvis vil blive taget op i panelets rapport til Sikkerhedsrådet, som forventes fremlagt i oktober 2003. |
| --- | --- |

6.

Kommissionen ønsker at påpege, at mens flere personer og organer i Uganda blev nævnt af panelet, blev kun ét navn — om end det var navnet på en vigtig militærperson — nævnt i panelets rapport om Rwanda. Situationen er således ikke den samme. Det er Kommissionens opfattelse, at spørgsmålet muligvis vil blive taget op i panelets rapport til Sikkerhedsrådet, som forventes fremlagt i oktober 2003.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/100 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/100

---

(2004/C 88 E/0105)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2579/03

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(6. august 2003)

Om:   Beslaglæggelse af eurosedler og røveri mod familier af tyrkisk herkomst fra EU-medlemsstater i forbindelse med deres årlige rejse gennem Bulgarien

| 1. | Er Kommissionen klar over, at der allerede i flere årtier hver sommer har været en lind strøm af familier af tyrkisk herkomst fra Tyskland, Belgien, Nederlandene, Danmark, Østrig og andre EU-medlemsstater, der tager på ferie og familiebesøg i deres oprindelsesland, idet de som oftest rejser i bil eller tog? |
| --- | --- |

1.

Er Kommissionen klar over, at der allerede i flere årtier hver sommer har været en lind strøm af familier af tyrkisk herkomst fra Tyskland, Belgien, Nederlandene, Danmark, Østrig og andre EU-medlemsstater, der tager på ferie og familiebesøg i deres oprindelsesland, idet de som oftest rejser i bil eller tog?

| 2. | Har Kommissionen kendskab til, at der i den forbindelse opstår stadig flere vanskeligheder på nødvendigvis gængse strækninger gennem Bulgarien, hvor familier af tyrkisk herkomst generes af kriminelle bander, der opkræver 100 EUR for en »obligatorisk anti-SARS-vaccination«, af tyve forklædt som politibetjente, af væbnede overfald og af tårnhøje bøder for påståede hastighedsforseelser? |
| --- | --- |

2.

Har Kommissionen kendskab til, at der i den forbindelse opstår stadig flere vanskeligheder på nødvendigvis gængse strækninger gennem Bulgarien, hvor familier af tyrkisk herkomst generes af kriminelle bander, der opkræver 100 EUR for en »obligatorisk anti-SARS-vaccination«, af tyve forklædt som politibetjente, af væbnede overfald og af tårnhøje bøder for påståede hastighedsforseelser?

| 3. | Er Kommissionen klar over, at personer på gennemrejse overraskes over, at det bulgarske politi eller toldvæsen ikke tillader transittransport af store eurobeløb (højere end svarende til 5 000 bulgarske leva) og derfor ofte beslaglægger tusinder af kontante euroer pr. familie? |
| --- | --- |

3.

Er Kommissionen klar over, at personer på gennemrejse overraskes over, at det bulgarske politi eller toldvæsen ikke tillader transittransport af store eurobeløb (højere end svarende til 5 000 bulgarske leva) og derfor ofte beslaglægger tusinder af kontante euroer pr. familie?

| 4. | Hvad gør Kommissionen for at beskytte indbyggere fra EU-medlemsstaterne mod disse former for røveri og afpresning i en nabostat, der håber på at blive medlem af EU i 2007? |
| --- | --- |

4.

Hvad gør Kommissionen for at beskytte indbyggere fra EU-medlemsstaterne mod disse former for røveri og afpresning i en nabostat, der håber på at blive medlem af EU i 2007?

| 5. | Hvilken garanti kan Kommissionen give for, at denne praksis ikke gentager sig ved kommende højsæsoner for transitrejser i 2004 og senere år? |
| --- | --- |

5.

Hvilken garanti kan Kommissionen give for, at denne praksis ikke gentager sig ved kommende højsæsoner for transitrejser i 2004 og senere år?

| 6. | Bliver disse problemer drøftet under forhandlingerne med Bulgarien om et fremtidigt EU-medlemskab? |
| --- | --- |

6.

Bliver disse problemer drøftet under forhandlingerne med Bulgarien om et fremtidigt EU-medlemskab?

Kilde: Det nederlandske dagblad Rotterdams Dagblad af 18. juli 2003

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(15. september 2003)

Efter adskillige klager fra EU-borgere samt en række tidligere forespørgsler fra Parlamentet om dette emne (H-0793/01 af Ozan Ceyhun i spørgetiden på Parlamentets 1. møde i november 2001 (1). P-0437/02 af Ozan Ceyhun (2), E-3790/02 af Jules Maaten (3) og P-1139/03 af Joka Swiebel (4)) er Kommissionen vel underrettet om, at mange familier af tyrkisk herkomst, der regelmæssigt rejser gennem Bulgarien kan komme ud for problemer i form af motorvejskriminalitet og korrupt adfærd fra politiets og toldpersonalets side. I sin periodiske rapport fra 2002 (5) fremhæver Kommissionen klart, at politikorruption er et anerkendt problem, og at EU-borgere, der kører ind og ud af Bulgarien, har meldt om tilfælde af bestikkelse fra færdsels- og grænsepolitiets side. På det sidste møde i Associeringsudvalget EU/Bulgarien understregede Kommissionen, at de bulgarske myndigheder må takle dette problem. Kommissionen har officielt sendt myndighederne et resumé af de individuelle klager og en rapport, der for nylig er udgivet af »Stichting Inspraakorgaan Turken in Nederland.« Problemet er også blevet taget op inden for rammerne af tiltrædelsesforhandlingerne.

Den bulgarske regering har reageret ved at vedtage en national strategi mod korruption. For så vidt angår politikorruption og falske politibetjente har regeringen taget foranstaltninger til bekæmpelse af motorvejs-kriminalitet og forhindring af ulovlig adfærd fra politibetjentenes side. For at bekæmpe korruptionen i toldvæsenet anvender regeringen sanktioner, herunder afskedigelser, for at håndhæve den nye etiske adfærdskodeks.

I betragtning af at kriterierne for EU-medlemskab, der blev vedtaget på Det Europæiske Råds møde i København i 1993 (21. og 22. juni 1993), også omfatter sikring af retsstatsprincippet, lægger Kommissionen den største vægt på, at der i Bulgarien udvikles en effektiv og ikke-diskriminerende lovhåndhævelse. Kommissionen vil fortsat nøje følge Bulgariens fremskridt på dette område indtil tiltrædelsen og rapportere til Parlamentet og medlemsstaterne.

De bedes venligst notere, at korruptionsbekæmpelse betragtes som en af prioriteterne for Phare-støtten til Bulgarien, og at der blev godkendt fire projekter til bekæmpelse af korruption i 2002, hvoraf et udelukkende drejer sig om korruption inden for politistyrkerne.

For så vidt angår reglerne for indførsel og udførsel af valuta bør det noteres, at Bulgarien har opnået en højere grad af overensstemmelse med EU-retten og bedste EU-praksis med de sidste ændringer af den bulgarske valutalov i juni 2003. Ordningen om deklarering ved indførsel og udførsel af kontantbeløb på over 5 000 lev eller tilsvarende i fremmed valuta har erstattet de tidligere mere restriktive bestemmelser, som f.eks. reglerne for tilladelse til at udføre kontantbeløb på over 20 000 lev. I øjeblikket kræves der ved udførsel af over 25 000 i kontanter foruden ovennævnte deklaration også dokumentation for, at den pågældende ikke har udeståender over for den bulgarske stat. Sådan dokumentation kræves ikke af udlændinge, der udfører tidligere indført valuta, der allerede er deklareret.

---

(1)  Skriftligt svar af 13.11.2001.

(2)  EFT C 277 E af 14.11.2002.

(3)  EUT C 70 E af 20.3.2004, s. 24.

(4)  Se side 18.

(5)  KOM(2002) 700 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/102 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/102

---

(2004/C 88 E/0106)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2585/03

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(8. august 2003)

Om:   Afgifter på sodavand med alkohol

Kan Kommissionen hvad angår den store succes for de nye alkoholiserede læskedrikke, de såkaldte Ready-To-Drink-produkter, oplyse følgende om fortolkningen af fællesskabsretten: Er det en overtrædelse af fællesskabsretten, hvis en regering af hensyn til folkesundheden beslutter udelukkende at øge afgifterne på alkoholiserede Ready-To-Drink-produkter uden at røre ved afgifterne på traditionel spiritus? Det er først og fremmest unge, der køber disse oftest sukkerholdige drikkevarer, og dette udgør et væsentligt problem for folkesundheden.

Vil Kommissionens svar være anderledes, såfremt afgiftsindtægterne ikke indgår direkte i statens almindelige budget, men har et specifikt formål (dvs. indgår i indtægterne for en organisation, der arbejder for folkesundheden)?

Berettiger Domstolens retspraksis i sagen om den franske »socialsikringsafgift«, der opkræves af alkoholholdige drikkevarer (dom af 24. februar 2000, sag nr. C-434/97) (1) i anvendelse af den mulighed, som findes i artikel 3, stk. 3, i direktiv 92/12, ikke medlemsstaterne til at anvende forskellige afgiftssatser på traditionel spiritus og alkoholiserede Ready-To-Drink-produkter (jf. dommens præmis 19)?

Mener Kommissionen ikke, at det er nødvendigt, i hvert fald af afgiftshensyn, specifikt at definere denne kategori af drikkevarer, som med sin søde smag først og fremmest er målrettet unge? Spørgsmålet bliver endnu vigtigere i betragtning af, at man har konstateret, at de, der fremstiller disse Ready-To-Drink-produkter ikke tøver med at tilpasse alkoholmængden for at udnytte de konkurrencemæssige skattefordele (som det f.eks. er tilfældet med »malternatives« — dvs. sodavand med spiritus — i USA).

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(19. september 2003)

Én medlemsstat har allerede indført en skat, der i visse henseender svarer til den, der beskrives af det ærede parlamentsmedlem. Den har givet anledning til en række klager over, at den er i modstrid med både artikel 90 i EF-traktaten og artikel 3, stk. 2, i Rådets direktiv 92/12/EØF af 25. februar 1992 om den generelle ordning for punktafgiftspligtige varer, om oplægning og omsætning heraf samt om kontrol hermed (2).

Kommissionens undersøgelser af klagerne omfatter bl.a. de retlige spørgsmål, der er rejst af det ærede parlamentsmedlem. Kommissionen har endnu ikke afsluttet undersøgelserne.

Kommissionen påtænker ikke at udarbejde en særlig skattemæssig definition for de drikke, der omtales af det ærede parlamentsmedlem.

Hvad angår andre aspekter end de rent skattemæssige, kan Kommissionen henvise det ærede parlamentsmedlem til Rådets henstilling 2001/458/EF af 5. juni 2001 om unge menneskers, især børns og helt unges alkoholforbrug (3), som behandler emnet ud fra en folkesundhedsmæssig vinkel.

---

(1)  EFT C 52 af 24.2.2000, s. 2.

(2)  EFT L 76 af 23.3.1992.

(3)  EFT L 161 af 16.6.2001.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/103 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/103

---

(2004/C 88 E/0107)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2588/03

af Marco Pannella (NI) til Kommissionen

(8. august 2003)

Om:   Henrettelsen af den 19-årige Faramaz Mohammadi, leder af studenterbevægelsen på universitetet i Tabriz (Iran)

Den 22. juli bragte det aserbajdsjanske dagblad Xalq Qazeti en artikel, hvoraf det fremgik, at

| — | den revolutionære domstol i Tabriz nogle dage forinden havde beordret en leder af studenterbevægelsen, Faramaz Mohammadi, henrettet, |
| --- | --- |

—

den revolutionære domstol i Tabriz nogle dage forinden havde beordret en leder af studenterbevægelsen, Faramaz Mohammadi, henrettet,

| — | Faramaz Mohammadi, en 19-årig aserbajdsjansk statsborger og studerende ved universitetet i Tabriz, var en af hovedfigurerne i studenterbevægelsen, |
| --- | --- |

—

Faramaz Mohammadi, en 19-årig aserbajdsjansk statsborger og studerende ved universitetet i Tabriz, var en af hovedfigurerne i studenterbevægelsen,

| — | hendes lig efter henrettelsen var blevet overført til Ardabil, |
| --- | --- |

—

hendes lig efter henrettelsen var blevet overført til Ardabil,

| — | Mohammadi var blandt organisatorerne af studenterbevægelsen på universitetet i Tabriz og var fremkommet med radikale udtalelser vendt mod det persiske regime og mullahstyret i Iran, |
| --- | --- |

—

Mohammadi var blandt organisatorerne af studenterbevægelsen på universitetet i Tabriz og var fremkommet med radikale udtalelser vendt mod det persiske regime og mullahstyret i Iran,

| — | selv om domstolen havde afsagt dødsdommen en måned tidligere, havde henrettelsen af den unge kvinde først fundet sted to dage forinden. |
| --- | --- |

—

selv om domstolen havde afsagt dødsdommen en måned tidligere, havde henrettelsen af den unge kvinde først fundet sted to dage forinden.

Har Kommissionen kendskab til ovenstående, og hvilke initiativer har den i bekræftende fald taget eller agter det at tage? Mener den ikke, at man må suspendere alle forbindelser med Iran og kun genoptage dem på betingelse af, at de grundlæggende menneskerettigheder og moratoriet for dødsstraf respekteres?

Svar afgivet på Kommissionens vegne Chris Patten

(23. september 2003)

EU har i overensstemmelse med sine retningslinjer for en EU-politik over for tredjelande vedrørende dødsstraf konsekvent fordømt anvendelsen af dødsstraf og har ved talrige lejligheder rejst dette spørgsmål over for den iranske regering. EU fremhævede desuden på det sidste møde i FN's Menneskerettighedskommission i april 2003, at det var stærkt bekymret over henrettelserne i Iran. Som led i menneske-rettighedsdialogen, som EU indledte med Iran i 2002, er der tillige gjort en indsats til at behandle en lang række menneskerettighedsspørgsmål, heriblandt anvendelsen af dødsstraf. I sin første vurdering af dialogen den 18. marts 2003 fremhævede Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser), at det stadig var dybt foruroliget over de vedvarende alvorlige menneskerettighedskrænkelser i Iran, bl.a. også dødsdomme, der var blevet fuldbyrdet i åbenlys strid med internationalt anerkendte retsgarantier.

EU vil fortsætte med at benytte menneskerettighedsdialogen med Iran til at gøre opmærksom på sin holdning til dødsstraf og desuden drøfte enkelttilfælde.

Kommissionen mener, at en politik for et konstruktivt engagement over for Iran i højere grad vil kunne bidrage til at forbedre og beskytte menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder i Iran snarere end en suspension af alle forbindelser med landet. Det skal nævnes, at da Unionen i 2002 besluttede at indlede forhandlinger om en handels- og samarbejdsaftale med Iran, hvortil der skal knyttes en politisk aftale, blev det gjort klart, at en uddybning af de økonomiske og handelsmæssige forbindelser mellem EU og Iran skulle matches med et lignende fremskridt på alle andre områder af forbindelserne med Iran, og at EU især forventede en virkelig positiv udvikling på fire centrale områder: menneskerettigheder, ikke-spredning, bekæmpelse af terrorisme og fredsprocessen i Mellemøsten. Den aktuelle menneskerettighedssituation i Iran er en af de faktorer, som vil være afgørende for de fremtidige fremskridt i forbindelserne mellem EU og Iran.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/104 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/104

---

(2004/C 88 E/0108)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2593/03

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(14. august 2003)

Om:   Forfølgelse af kristne i Pakistan

Er Kommissionen opmærksom på den forfølgelse, kristne udsættes for i Pakistan? Hvilke demarcher har den foretaget, eller vil den foretage, over for Pakistans regering i den forbindelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(22. august 2003)

Kommissionen er fortsat dybt bekymret over en række menneskerettighedsproblemer i Pakistan og deltager aktivt i en fælles EU-indsats for at forsøge at løse disse problemer. Når der har været lejlighed til det, har EU regelmæssigt drøftet religiøse mindretals situation med de pakistanske myndigheder. Menneskerettighedsspørgsmål tages også op i forbindelse med den politiske dialog mellem Pakistan og EU, hvilket bl.a. var tilfældet på det nylige møde i Islamabad den 7. juni 2003.

EU har gentagne gange anmodet om mere beskyttelse af kristne og andre minoriteter i Pakistan. Kommissionen er klar over, at der i de sidste to år har været en række episoder, hvori det kristne samfund har været involveret, især et angreb på en ngo's kontor i Karachi, drab på kristne i kirker i Bahawalpur og Islamabad og grusomheder mod kristne institutioner i Murree og Taxila. Kommissionen er også opmærksom på de mange episoder med religiøs vold mod andre minoriteter som f.eks. ahmadiyya- og shiamuslimer. EU vil fortsat indtrængende henstille til de pakistanske myndigheder at stille gerningsmændene til disse forbrydelser for retten og træffe passende foranstaltninger til at forhindre, at den slags episoder gentager sig.

EU har også gentagne gange udtrykt sin bekymring over blasfemilovene, der i uforholdsmæssigt stort omfang er blevet anvendt på religiøse minoriteter (selv om et klart flertal af dem, der er blevet anklaget ifølge lovene, er muslimer). Kommissionen vil fortsat opfordre den pakistanske regering til at træffe alle mulige foranstaltninger, dels til forhindring af misbrug af blasfemilovene, så længe de er i kraft, for at sikre, at personer, der er anklaget for blasfemi, beskyttes, dels til styrkelse af institutionelle og juridiske beskyttelsesforanstaltninger.

EU var tilfreds med præsident Musharrafs tale den 12. januar 2002, hvor han fordømte alle former for sekteriskhed og religiøst had og plæderede for en moderat og tolerant islam. Der er ikke nogen juridiske restriktioner for minoriteters udøvelse af religion, men store dele af befolkningen har stadig ingen uddannelse og er uvidende herom. Derfor prioriterer EU i sit udviklingssamarbejde bedre adgang til sekulær uddannelse i landets uddannelsespolitik. På mellemlang sigt skulle bedre uddannelse føre til mere tolerante holdninger over for minoriteter.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/104 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/104

---

(2004/C 88 E/0109)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2594/03

af Claude Moraes (PSE) til Kommissionen

(14. august 2003)

Om:   Forfølgelse af kristne

En af mine vælgere har påpeget, at kristne fortsat forfølges flere steder i verden, under henvisning til eksempler i Laos og Cambodja, hvor fem kristne familier, der har fået pålagt at forlade deres provins, fortsat bliver mødt med trusler og afskrækkelse i forsøg på at tvinge dem til at opgive deres tro.

Hvor gør Kommissionen som led i sine forbindelser med lande uden for EU med henblik på at fremme og praktisere religiøs tolerance?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

(17. september 2003)

I dialogen med tredjelande tillægger Kommissionen religions- og trosfrihed og menings- og ytringsfrihed stor vægt. Disse hører til de fundamentale menneskerettigheder og er således nedfældet i en række internationale instrumenter såsom verdenserklæringen om menneskerettigheder (artikel 18), Den Internationale Konvention om Borgerlige og Politiske Rettigheder (artikel 18) og Den Europæiske Menneskerettighedskonvention (artikel 9). Herudover fremgår det klart af EU-chartret om grundlæggende rettigheder, der udgør Kommissionens retningslinjer for aktioner udadtil, at enhver har ret til at tænke frit og til samvittigheds- og religionsfrihed (artikel 10), samt at kulturel, religiøs og sproglig forskelligartethed skal respekteres.

EU har gentagne gange fastslået, at menneskerettigheder og demokratisering skal udgøre en integreret del af alle politiske dialoger med tredjelande. Såvel religionsfrihed betragtet som en fundamental menneskerettighed som religiøse minoriteters rettigheder behandles således via EU's bilaterale politiske dialoger, og om nødvendigt, gennem forskellige tiltag og offentlige erklæringer samt gennem EU-aktioner i fora som FN's Menneskerettighedskommission og FN-Generalforsamlingens Tredje Komité.

Hvad situationen i Laos angår, er Kommissionen bekendt med, at det af rapporter fremgår, at udøvelse af religionsfrihed er begrænset i Laos, herunder at medlemmer af kristne trossamfund forfølges og/eller holdes indespærret på grund af deres religiøse tilhørsforhold.

Dette finder sted på trods af, at landets forfatning fastslår retten til religionsfrihed. Toleranceniveauet for religionsudøvelse varierer fra region til region. I nogle rapporter meldes der om vanskeligheder for visse religiøse grupper med at oprette nye kultsteder i særlige provinser. I andre dele af landet har tilhængere af såvel den katolske som den protestantiske trosretning mulighed for åbent at udøve deres religion.

Kommissionen følger denne situation nøje; det samme gælder for andre anliggender, som vedrører menneskerettigheder i Laos. Kommissionen har således gentagne gange sat emnet på dagsordenen for de bilaterale møder, der finder sted mellem Kommissionen og Laos. Kommissionen deltager også fuldt ud i alle EU-tiltag, der har til formål at forelægge disse spørgsmål for de laotiske myndigheder.

For Cambodjas vedkommende er eksemplerne på rapporter om vanskeligheder for religiøse grupper eller enkeltpersoner færre. I den seneste rapport fra den særlige repræsentant for FN's Generalsekretær for menneskerettigheder i Cambodja nævnes religionsfrihed således ikke som værende et større problem.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/105 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/105

---

(2004/C 88 E/0110)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2604/03

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(20. august 2003)

Om:   Beskyttelse af udgravningerne ved oldtidens Salamis på Cypern

Vassos Karagheorgis, som er professor ved instituttet for arkæologi på Cypern, gennemførte inden øen blev invaderet sammen med et hold bestående af franske arkæologer en række udgravninger på det sted, hvor oldtidens Salamis lå på Cypern. Han klager nu over, at en tyrkisk kollega, professor Çoskun Özgünel, nu gennemfører udgravninger på den samme lokalitet, selv om han ikke har fået tilladelse hertil fra de arkæologer, som tidligere har gravet her. Eftersom det internationalt er sædvane at indhente tilladelse fra de personer, som tidligere har foretaget udgravninger, og eftersom Tyrkiet i 1965 undertegnede Haagkonventionen, hvis artikel 5 udtrykkeligt forbyder enhver arkæologisk aktivitet i et område, som er under militær besættelse, uden tilladelse fra det pågældende lands lovlige regering, kan Kommissionen da oplyse, hvilke skridt den vil tage over for de tyrkisk-cypriotiske myndigheder med henblik på at indstille disse ulovlige udgravninger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(15. september 2003)

Medlemsstaterne er generelt ansvarlige for kulturområdet. Fællesskabets kompetence er begrænset.

Med hensyn til udgravningerne af oldtidens Salamis har Kommissionen noteret sig bemærkningerne fra det ærede medlem. Der er intet retsgrundlag for, at Kommissionen griber ind i denne sag.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/106 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/106

---

(2004/C 88 E/0111)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2613/03

af Maurizio Turco (NI), Marco Pannella (NI), Marco Cappato (NI) og Gianfranco Dell'Alba (NI) til Kommissionen

(28. august 2003)

Om:   Kirkeligt direktiv »Crimen Sollicitationis« fra Suprema Sacra Congregazione del Sant'Ufficio della Santa Sede (Den Hellige Stols Hellige Kontors Øverste Hellige Forsamling) vedrørende seksuelt misbrug fra gejstliges side

Den 6. august offentliggjorde det amerikanske CBS-net et siden 1962 hemmeligt dokument fra Suprema Sacra Congregazione del Sant'Ufficio (som i dag hedder Congregazione per la dottrina della Fede (Kongregationen for Troens Doktrin), og som oprindeligt hed Sacra Congregazione della Romana e Universale Inquisizione (Den Hellige Kongregation for den Romerske og Universelle Inkvisition)).

Dokumentet, som er dateret den 16. marts 1962, er et kirkeligt direktiv med titlen »Crimen Sollicitationis« vedrørende fremgangsmåden i forbindelse med sager om opfordringer til utugt og er stilet til alle patriarker, ærkebiskopper og biskopper samt biskopper under andre stole, herunder også stole med orientalsk ritus.

Dokumentet, som var bestemt til omhyggelig opbevaring i kuriens hemmelige arkiv, indeholder præcise instruktioner i de fremgangsmåder, der skal følges i forbindelse med seksuelle forbrydelser begået af gejstlige mod troende.

Det fremgår af dokumentet, at Den Hellige Stol har foreskrevet og vedtaget fremgangsmåder til undgåelse af, at seksuelt misbrug fra gejstliges side kommer offentligheden for øre og bringes for domstolene, og med trussel om ekskommunikation har tvunget ovennævnte kirkelige myndigheder til at acceptere disse fremgangsmåder.

Af pavelig skrivelse af 30. april 2001 med titlen »Motu Proprio Datae Quibus Normae De Gravioribus Delictis« og undertegnet af Johannes Poul II og af skrivelse af 18. maj 2001 med titlen »De Delictis Gravioribus« fra Kongregationen for Troens Doktrin og undertegnet af kardinal Ratzinger fremgår det, at »Crimen Sollicitationis« i det mindste i den senere tid flere gange er blevet citeret og fremhævet på baggrund af den op gennem årtierne øgede udbredelse og stadig alvorligere karakter af denne sande svøbe inden for den katolske kirke og de heraf følgende skandaler.

Til bekræftelse af ovenstående — også selv om det ikke er nødvendigt — klages der fra mange sider over den katolske kirkes afvisning af at samarbejde med retsvæsenet og politiets efterforskere samt over dens forhindring af, at lov og ret bliver fulgt.

Kan Kommissionen i betragtning af Den Europæiske Unions institutionelle og diplomatiske forbindelser med Den Hellige Stol oplyse:

| — | hvilke undersøgelsesmæssige, forebyggende og diplomatiske foranstaltninger samt straffeforanstaltninger den agter at træffe i forbindelse med det forhold, at de i ovennævnte dokumenter indeholdte instrukser er i strid med Unionens og medlemsstaternes politikker vedrørende menneskerettigheder og grundlæggende rettigheder og vedrørende bekæmpelse af seksuelt misbrug, især af kvinder og børn? |
| --- | --- |

—

hvilke undersøgelsesmæssige, forebyggende og diplomatiske foranstaltninger samt straffeforanstaltninger den agter at træffe i forbindelse med det forhold, at de i ovennævnte dokumenter indeholdte instrukser er i strid med Unionens og medlemsstaternes politikker vedrørende menneskerettigheder og grundlæggende rettigheder og vedrørende bekæmpelse af seksuelt misbrug, især af kvinder og børn?

| — | om den agter at anmode Den Hellige Stol om at fjerne de forskrifter, hvormed formålet klart og udtrykkeligt er at forhindre, at offentligheden får kendskab til en alvorlig moralsk, social og politisk svøbe, og navnlig at forhindre retsforfølgelse af de involverede personer? |
| --- | --- |

—

om den agter at anmode Den Hellige Stol om at fjerne de forskrifter, hvormed formålet klart og udtrykkeligt er at forhindre, at offentligheden får kendskab til en alvorlig moralsk, social og politisk svøbe, og navnlig at forhindre retsforfølgelse af de involverede personer?

| — | om den agter at gennemføre en undersøgelse af forbindelserne mellem medlemsstaterne og Vatikanet med henblik på at kontrollere, om ikke de retlige bestemmelser, der gælder for disse forbindelser, og som indrømmer de gejstlige privilegier i forhold til medlemsstaternes retsordener, er i strid med de internationale og europæiske bestemmelser vedrørende grundlæggende rettigheder og friheder? |
| --- | --- |

—

om den agter at gennemføre en undersøgelse af forbindelserne mellem medlemsstaterne og Vatikanet med henblik på at kontrollere, om ikke de retlige bestemmelser, der gælder for disse forbindelser, og som indrømmer de gejstlige privilegier i forhold til medlemsstaternes retsordener, er i strid med de internationale og europæiske bestemmelser vedrørende grundlæggende rettigheder og friheder?

| — | om ikke den mener, at der straks bør foretages en revision af artikel 51 i udkastet til europæisk fatning for at undgå, at national og europæisk ret skaber dunkle områder og straffrie zoner for gejstlige? |
| --- | --- |

—

om ikke den mener, at der straks bør foretages en revision af artikel 51 i udkastet til europæisk fatning for at undgå, at national og europæisk ret skaber dunkle områder og straffrie zoner for gejstlige?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

(22. oktober 2003)

Unionen støtter menneskerettighederne i hele verden. Den har i denne forbindelse peget på kravet om at bekæmpe seksuelt misbrug af børn, også i sin nylige erklæring om børns rettigheder i De Forenede Nationers Menneskerettighedskommission. Unionen gav desuden sin fulde opbakning af handlingsplanen og erklæringen fra FN's generalforsamlings særlige samling om børn i maj 2002, som taler om beskyttelse af børn mod misbrug og udnyttelse som et væsentligt mål. Pavestolen er fast observatør i Menneskerettighedskommissionen.

Unionens holdning til emnet er derfor klar og er kommet til udtryk i internationale fora. Kommissionen har imidlertid ingen beføjelse til at tage skridt som anbefalet af de ærede medlemmer eller til at gribe ind i medlemsstaternes diplomatiske forbindelser.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/107 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/107

---

(2004/C 88 E/0112)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2615/03

af Philip Claeys (NI) til Kommissionen

(28. august 2003)

Om:   Kommissær Verheugens nye ansvarsområder

Kommissær Verheugen får nye beføjelser. Han skal også beskæftige sig med EU's nye nabolande, især Rusland, Ukraine, Israel og Marokko. Disse beføjelser blev tidligere udøvet af kommissær Patten med ansvar for eksterne forbindelser.

Hvorfor blev de pågældende beføjelser flyttet fra Patten til Verheugen?

Har Kommissionen til hensigt ligeledes at indføje forbindelserne med andre nabolande under betegnelsen »udvidelse« i stedet for under eksterne forbindelser?

Er Kommissionen ikke bange for, at flytningen af de ovenfor nævnte forbindelser til kommissær Verheugen, der generelt er kendt for at være ansvarlig for EU's udvidelse, vil vække falske forhåbninger hos de pågældende lande? Der kan altid opstå det indtryk, at disse også vil kunne komme i betragtning med hensyn til medlemsskab af Den Europæiske Union. Hvorledes blev de pågældende lande holdt løbende underrettet om kommissær Verheugens nye ansvarsområder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(23. september 2003)

Efter afslutningen af tiltrædelsesforhandlingerne med ti tiltrædende stater i december 2002 i København har Kommissionen lanceret en ambitiøs plan for en styrkelse af de politiske og økonomiske forbindelser med det udvidede EU's nabolande i øst og syd (1). Det blev modtaget positivt af Rådet og også af Det Europæiske Råd i Thessaloniki i juni 2003. Den 9. juli 2003 traf Kommissionen afgørelse om de interne arrangementer for sit arbejde i så henseende. Ansvaret for forbindelserne med alle de lande, der er naboer til det udvidede EU, ligger fortsat hos kommissionsmedlemmet med ansvar for eksterne forbindelser. Kommissionsmedlemmet med ansvar for udvidelsen vil lede Kommissionens arbejde med hensyn til det bredere europæiske naboskab og fremlægge politiske retningslinjer for en task force bestående af tjenestemænd fra generaldirektoraterne for eksterne forbindelser og udvidelse. Dermed sikres EU's bidrag til at skabe et område med fælles velstand og stabilitet omkring det udvidede EU, idet der i videst muligt omfang gøres brug af de erfaringer, Kommissionen har høstet fra bistanden til de tiltrædende staters forberedelser til tiltrædelsen. Det afspejler Kommissionens synspunkt om, at alle nabolandene til gengæld for deres konkrete fremskridt i overensstemmelse med fælles værdier og den faktiske gennemførelse af politiske, økonomiske og institutionelle reformer, bør tilbydes mulighed for at deltage i EU's indre marked og i andre avancerede former for samarbejde på nøgleområder af fælles interesse.

De pågældende lande er blevet underrettet herom via diplomatiske kanaler.

---

(1)  KOM(2003) 104 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/108 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/108

---

(2004/C 88 E/0113)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2664/03

af Terence Wynn (PSE) til Kommissionen

(10. september 2003)

Om:   Forarbejdede produkter fra tredjelande

Svaret på spørgsmål E-1795/03 (1) er fuldstændig forfejlet. Her er et eksempel: Hvis et stykke industrielt støbegods fremstilles i Kina til salg i EU, er den kinesiske producent ikke forpligtet til at opfylde de samme normer for sundhed, sikkerhed og miljø, som EU-firmaer skal leve op til. De ansatte kan arbejde under forhold, som ikke ville være tilladt i EU, og luftemissionerne ville heller ikke være acceptable. Alligevel markedsføres sådanne produkter i EU, og EU-produkter kan ikke konkurrere hermed på grund af fællesskabsrettens normer.

Spørgeren er derfor nødsaget til at gentage spørgsmål E-1795/03:

| | Hvorfor tillader Kommissionen, at der kommer produkter ind i EU fra tredjelande, som ikke opfylder de minimumsnormer for sundhed, sikkerhed og miljø, som EU-firmaer skal leve op til? Er Kommissionen enig i, at det direkte resultat af at tillade sådanne produkter adgang til EU er, at man mister jobs i den europæiske industri? |
| --- | --- |

Hvorfor tillader Kommissionen, at der kommer produkter ind i EU fra tredjelande, som ikke opfylder de minimumsnormer for sundhed, sikkerhed og miljø, som EU-firmaer skal leve op til? Er Kommissionen enig i, at det direkte resultat af at tillade sådanne produkter adgang til EU er, at man mister jobs i den europæiske industri?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(7. november 2003)

Det oprindelige svar på det ærede medlems skriftlige forespørgsel E-1795/03 omhandlede den indsats, der gøres for at tredjelande overtager EU's lovgivning smodel.

Det er vigtigt at sondre mellem ufravigelige produktkrav, der er baseret på legitime politiske målsætninger, såsom beskyttelse af miljø, sikkerhed og sundhed, og som EU anvender for såvel egne produkter som tredjelandsprodukter, og den bekymring, der er knyttet til produktionsmetoderne for importerede varer.

EU kan lovligt fastsætte produktkrav, såfremt disse er i overensstemmelse med dens internationale forpligtelser. EU kan med andre ord ikke påtvinge lande uden for sin jurisdiktion sikkerheds- og miljøkrav, ligesom disse tredjelande heller ikke kan gøre deres krav gældende på EU's territorium. Dette er ikke alene et fundamentalt suverænitetsprincip og helt i overensstemmelse med Rio-erklæringen om miljø og udvikling fra 1992, særlig 2., 11. og 12. princip, men også et af grundprincipperne i Verdenshandelsorganisationens (WTO) bestemmelser.

EU forsøger imidlertid at fremme overholdelsen af højere standarder i udviklingslandene, f.eks. således:

| — | udviklingslande, der overholder højere sociale og miljømæssige standarder, kan få præferenceadgang til EU-markedet gennem den generelle præferenceordning |
| --- | --- |

—

udviklingslande, der overholder højere sociale og miljømæssige standarder, kan få præferenceadgang til EU-markedet gennem den generelle præferenceordning

| — | de udviklede lande fører en dialog med erhvervslivet for at tilskynde det til at optræde mere socialt og miljømæssigt ansvarligt i udviklingslandene (f.eks. har Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) opstillet retningslinjer for virksomhedernes sociale ansvar) |
| --- | --- |

—

de udviklede lande fører en dialog med erhvervslivet for at tilskynde det til at optræde mere socialt og miljømæssigt ansvarligt i udviklingslandene (f.eks. har Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) opstillet retningslinjer for virksomhedernes sociale ansvar)

| — | Kommissionens udviklingsbistandspolitik støtter de udviklingslande, der ønsker at udarbejde og gennemføre nye, strengere standarder |
| --- | --- |

—

Kommissionens udviklingsbistandspolitik støtter de udviklingslande, der ønsker at udarbejde og gennemføre nye, strengere standarder

| — | EU undersøger sammen med sine WTO-partnere mulighederne for at forbedre koblingen mellem handel og miljø. |
| --- | --- |

—

EU undersøger sammen med sine WTO-partnere mulighederne for at forbedre koblingen mellem handel og miljø.

Det er værd i denne forbindelse at nævne, at undersøgelser viser, at miljøstandarderne har en tendens til at blive højere i takt med et stigende udviklingsniveau. Det bedste, EU kan gøre for at fremme højere standarder hos sine partnere, er derfor at tilskynde til økonomisk udvikling og vækst. Hvis der lukkes af for import fra udviklingslande, vil det have den helt modsatte virkning, idet landene vil blive låst fast i fattigdom, og deres overtagelse af EU's lovgivningsmodel vil blive forsinket.

Kommissionen er bekendt med argumentet om, at når en sådan import tillades, vil der gå arbejdspladser tabt i den europæiske fremstillingsvirksomhed. Dette er et gammelt argument, der har vist sig ikke at kunne holde.

Kommissionen mener, at der ved vurderingen af dette argument bør tages hensyn til følgende:

| — | Det er et hypotetisk forslag, idet det går ud fra hypotesen om, EU skulle svigte sine WTO-forpligtelser og afstå fra de fordele, som de multilaterale handelsaftaler indebærer. Dette hypotetiske »tab« skal i så fald opvejes af den noget mindre hypotetiske forøgelse af de arbejdspladser inden for fremstillingsvirksomhed, som er opnået under årtiers liberalisering af samhandelen |
| --- | --- |

—

Det er et hypotetisk forslag, idet det går ud fra hypotesen om, EU skulle svigte sine WTO-forpligtelser og afstå fra de fordele, som de multilaterale handelsaftaler indebærer. Dette hypotetiske »tab« skal i så fald opvejes af den noget mindre hypotetiske forøgelse af de arbejdspladser inden for fremstillingsvirksomhed, som er opnået under årtiers liberalisering af samhandelen

| — | Handelsliberaliseringen giver landene mulighed for at specialisere sig inden for de sektorer, hvor de er mest konkurrencedygtige, hvilket er til gavn for alle aktører som følge af den øgede produktivitet |
| --- | --- |

—

Handelsliberaliseringen giver landene mulighed for at specialisere sig inden for de sektorer, hvor de er mest konkurrencedygtige, hvilket er til gavn for alle aktører som følge af den øgede produktivitet

| — | Unionens økonomi har under sit naturlige opgraderingsforløb bevæget sig bort fra den arbejdskraftintensive fremstillingsvirksomhed, som udviklingslandene har specialiseret sig i, og den har nu en struktur, der er baseret på servicevirksomhed. EU's arbejdstagere er derfor kun i meget begrænset omfang udsat for konkurrence fra de lave importpriser |
| --- | --- |

—

Unionens økonomi har under sit naturlige opgraderingsforløb bevæget sig bort fra den arbejdskraftintensive fremstillingsvirksomhed, som udviklingslandene har specialiseret sig i, og den har nu en struktur, der er baseret på servicevirksomhed. EU's arbejdstagere er derfor kun i meget begrænset omfang udsat for konkurrence fra de lave importpriser

| — | De europæiske forbrugeres interesse for sociale og miljømæssige hensyn indebærer, at erhvervslivet i EU har fordel af det globale marked for produkter, der opfylder høje standarder. For eksempel har serviceringen af forbrugere, der har en meget selektiv produktudvælgelse, hjulpet med til at gøre EU's industri meget konkurrencedygtig med hensyn til miljøvenlige produkter og teknologier. |
| --- | --- |

—

De europæiske forbrugeres interesse for sociale og miljømæssige hensyn indebærer, at erhvervslivet i EU har fordel af det globale marked for produkter, der opfylder høje standarder. For eksempel har serviceringen af forbrugere, der har en meget selektiv produktudvælgelse, hjulpet med til at gøre EU's industri meget konkurrencedygtig med hensyn til miljøvenlige produkter og teknologier.

---

(1)  EUT C 78 E af 27.3.2004, s. 725.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/109 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/109

---

(2004/C 88 E/0114)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2703/03

af Luigi Vinci (GUE/NGL) til Kommissionen

(11. september 2003)

Om:   Retsforfølgelse i Tyrkiet af sociologen Mehemet Bercet og direktøren for flygtningesammenslutningen Goc-Der i Istanbul, Sefika Gurbuz, for tilskyndelse til racehad

Efter den tvungne migration af i hundredtusindvis af kurdere fra Tyrkiets sydøstlige region til de største byers — navnlig Istanbuls — periferi iværksatte sociologen Mehemet Bercet, som også er etnisk kurder, en undersøgelse i samarbejde med flygtningesammenslutningen Goc-Der i Istanbul med det formål at analysere de særdeles vanskelige levevilkår og den store underkuelse, som disse mennesker, der er tvunget til at flygte fra deres landsbyer og forlade deres jord, arbejde og hus, udsættes for. Resultaterne af undersøgelsen forelagdes af direktøren for flygtningesammenslutningen Goc-Der, Sefika Gurbuz, på en pressekonference i Istanbul den 17. april 2002. Efter fremlæggelsen af undersøgelsesresultaterne rejstes der anklage mod Sefika Gurbuz for separatisme efter den tyrkiske straffelovs paragraf 312, stk. 2, og mod sociologen Mehemet Bercet, i dennes egenskab af hovedophavsmand bag undersøgelsen, for tilskyndelse til racehad, og begge blev stillet for domstolen for sikkerhed, hvis første retsmøde afholdtes den 25. november 2002. På det efterfølgende retsmøde den 12. marts 2003 begæredes begge anklagede fængslet for tre år.

Vil Kommissionen se på disse forhold og oplyse, om ikke den mener, at det er dens opgave på det bestemteste at henlede den tyrkiske regerings opmærksomhed på, at de ovenfor beskrevne anklager mod Sefika Gurbuz og Mehemet Bercet kolliderer fuldstændigt med Tyrkiets mulighed for at tiltræde Den Europæiske Union?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(1. oktober 2003)

Kommissionen har ikke kendskab til den sag, det ærede medlem omtaler.

Hvad ytringsfriheden angår, har Tyrkiet inden for de sidste to år vedtaget en række reformer, der omfatter ændringer af adskillige artikler i den tyrkiske straffelov. Således er grundlaget for begrænsning af ytringsfriheden i henhold til straffelovens artikel 312 blevet ændret for at bringe det i overensstemmelse med europæiske normer.

Det fremgår af de officielle oplysninger, der foreligger for sidste år, at størstedelen af de retssager vedrørende ytringsfrihed, som er blevet ført mod enkeltpersoner, er endt i frifindelse.

Der afholdes dog fortsat retssager mod enkeltpersoner, som ofte afspejler en restriktiv tolkning af de relevante bestemmelser i straffeloven.

Kommissionen har gentagne gange understreget over for de tyrkiske myndigheder, at det er nødvendigt for landet at omsætte disse reformer til praksis, så de bliver til gavn for alle borgere, uanset deres herkomst.

Kommissionen vil fortsat følge udviklingen i lyset af Københavnskriteriernes politiske del og foretage en detaljeret vurdering af situationen i den regelmæssige rapport, der offentliggøres næste gang i november 2003.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/110 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/110

---

(2004/C 88 E/0115)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2725/03

af Jules Maaten (ELDR) til Kommissionen

(11. september 2003)

Om:   Korruption ved den bulgarske grænse

Den 12. december 2002 bad spørgeren Kommissionen kommentere forlydender om, at bulgarsk grænsepolitik uretmæssigt har ladet turister betale for grænsepassage (skriftlig forespørgsel E-3790/02 (1)). Verheugen meddelte dengang, at der ville blive truffet passende foranstaltninger for at forhindre de i klagerne beskrevne episoder.

Det fremgår af undersøgelser foretaget af ANWB — den største nederlandske interesseorganisation inden for turisme, ferie og trafik — at situationen ikke er forbedret. Turister må nu endog ved grænsen lade sig vaccinere mod SARS — selv om der ikke findes en vaccine mod SARS!

| 1. | Er Kommissionen bekendt med denne situation? |
| --- | --- |

1.

Er Kommissionen bekendt med denne situation?

| 2. | Mener Kommissionen, at disse vaccinationer er til fare for folkesundheden? |
| --- | --- |

2.

Mener Kommissionen, at disse vaccinationer er til fare for folkesundheden?

| 3. | Har Kommissionen truffet foranstaltninger mod denne praksis? |
| --- | --- |

3.

Har Kommissionen truffet foranstaltninger mod denne praksis?

| 4. | Mener Kommissionen, at Kommissionens kontrol med de bulgarske grænsemyndigheders korrupte praksis er tilstrækkelig? |
| --- | --- |

4.

Mener Kommissionen, at Kommissionens kontrol med de bulgarske grænsemyndigheders korrupte praksis er tilstrækkelig?

| 5. | Hvad agter Kommissionen konkret at gøre for at sætte en stopper for denne ulovlige praksis? |
| --- | --- |

5.

Hvad agter Kommissionen konkret at gøre for at sætte en stopper for denne ulovlige praksis?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(23. oktober 2003)

Kommissionen er informeret om klagerne over opkrævningen af et gebyr på 100 EUR i forbindelse med alvorligt akut luftvejssyndrom (SARS) ved bulgarske grænseovergangssteder. Bulgarien er blevet opfordret til at forklare situationen og har forelagt Kommissionen følgende oplysninger.

Der er ikke officielt indført gebyr eller afgift ved bulgarske grænseovergangssteder i forbindelse med SARS. På grund af klagerne er der lanceret en informationskampagne på tysk, engelsk og tyrkisk ved alle grænseovergangssteder og på den bulgarske ambassade i Tyrkiet, Tyskland og Østrig med oplysning om, at der ikke findes nogen officiel opkrævning af gebyrer eller andre afgifter i forbindelse med SARS. Den tyrkiske ambassade i Tyskland og Østrig er sammen med de større tyrkiske rejsearrangører i disse lande også blevet informeret.

Det bulgarske indenrigsministerium har desuden beordret sine tjenestegrene og lokale direktorater til at indsamle data og oplysninger om den påklagede praksis. Resultatet heraf vil være afgørende for, om der skal foretages retsforfølgning. Undersøgelsen kompliceres ved, at de bulgarske myndigheder ikke officielt har modtaget klager med angivelse af tid og sted eller en beskrivelse af gerningsmand.

Det ærede medlem vil forstå, at Kommissionen ikke har formelle beføjelser til at undersøge sager af denne art. Den overvåger imidlertid på forskellig måde og via forskellige indretningskilder, at Bulgarien efterlever retsstatsprincippet. Når de bulgarske myndigheder fremkommer med yderligere oplysninger, vil disse blive tilstillet det ærede medlem.

---

(1)  EUT C 70 E af 20.3.2004, s. 24.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/111 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/111

---

(2004/C 88 E/0116)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2742/03

af Richard Corbett (PSE) til Kommissionen

(11. september 2003)

Om:   Slovakiet

Er Kommissionen bekendt med, at Slovakiet fortsat nægter EU-borgere, der kun forelægger et identitetskort, indrejse i landet — en forholdsregel, der berører selv børn, hvis ledsagende forældre fremviser pas?

Er Kommissionen enig i, at Slovakiet som et land, der vil tiltræde EU om nogle få måneder, stilles i et dårligt lys som følge af denne holdning, især når andre lande i området — hvadenten de står foran EU-medlemskab eller ikke — ingen problemer har med at acceptere identitetskort, der er udstedt af EU-medlemsstater som gyldig legitimation?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(22. oktober 2003)

EU-borgere kan rejse frit inden for hele EU, hvis blot de er i besiddelse af et gyldigt pas eller identitetskort. For lande, der står foran optagelse i EU, som Slovakiet og andre lande, der på nuværende tidspunkt ikke er medlem af EU, eksisterer der imidlertid ikke, før disse lande rent faktisk optages i EU, nogen forpligtelse til at give EU-borgere indrejsetilladelse, blot disse fremviser et identitetskort.

Omvendt påhviler der heller ikke de nuværende medlemsstater nogen forpligtelse til at give borgere i de kommende medlemsstater indrejsetilladelse, blot disse fremviser identitetskort.

Kommissionen kan i den forbindelse gøre opmærksom på, at der eksisterer visumtvang for slovakiske borger, der ønsker indrejse i Det Forenede Kongerige.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/112 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/112

---

(2004/C 88 E/0117)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2743/03

af Richard Corbett (PSE) til Kommissionen

(11. september 2003)

Om:   Slovakiet

Er Kommissionen enig i, at grænse- og toldbetjente om muligt bør kunne tale sproget i det naboland, hvis grænser de overvåger? Er Kommissionen bekendt med, at slovakiske grænsebetjente ved grænsen til Østrig nægter at tale tysk eller noget andet sprog end slovakisk eller russisk?

Vil Kommissionen i lyset af Slovakiets nærtforestående tiltrædelse af EU tilskynde Slovakiet og alle medlemsstaterne i øvrigt til at påse, at i det mindste nogle betjente kan kommunikere på sprog, der er nyttige ved den pågældende grænse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(8. oktober 2003)

Kommissionen er enig i, at toldembedsmænd — både i EU og i kandidatlandene — i behørigt omfang bør være i stand til at kommunikere på det sprog, der tales i det naboland, hvis grænse de fører opsyn med. Med henvisning til kandidatlandene har Kommissionen anbefalet toldmyndighederne dér at iværksætte sprogundervisning for toldbetjente. De administrative og organisationsmæssige aspekter af toldmyndighedernes virke hører imidlertid ikke ind under Kommissionens kompetence, men falder helt og holdent ind under de nuværende og fremtidige medlemsstaters egenkompetence.

Med hensyn til den sag, det ærede medlem nævner, kan Kommissionen oplyse, at den ikke har kendskab til, at der skulle foreligge et specifikt problem, hverken hvad toldbetjente eller grænsebetjente angår. Samarbejdet mellem de slovakiske og østrigske myndigheder ved grænsen anses som værende tilfredsstillende. Hvad toldaktiviteter angår, er det værd at bemærke, at alle former for toldkontrol mellem de nuværende og kommende medlemsstater vil blive afskaffet fra og med tiltrædelsesdatoen i 2004, og at toldbygningerne ved den fremtidige »indre« grænse vil blive revet ned senest på den pågældende dato. Der vil derfor ikke længere være toldbetjente til stede ved grænsen mellem Slovakiet og Østrig, og Slovakiet vil kun få til opgave at føre tilsyn med en del af den fremtidige ydre EU-grænse til Ukraine.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/112 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/112

---

(2004/C 88 E/0118)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2744/03

af Richard Corbett (PSE) til Kommissionen

(11. september 2003)

Om:   Slovakiet

Kan Kommissionen bekræfte, at myndighederne i Bratislava nægter byen Kosice en motorvejstilslutning til det nærved liggende ungarske motorvejssystem (og dermed til Østrigs og andre landes motorveje), før en motorvej gennem det nordlige Slovakiet, der forbinder Kosice med Bratislava, er færdigbygget?

Skyldes det i bekræftende fald, at myndighederne i Bratislava ønsker at hindre tætte forbindelser mellem det sydlige Slovakiet med dets ungarsktalende mindretal og Ungarn? Finder Kommissionen en sådan holdning forenelig med ønsket om et Europa uden indre grænser, som er knyttet til EU-medlemskabet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(16. oktober 2003)

Hvad angår den slovakiske regerings beslutning om at bygge en motorvejsforbindelse mellem Kosice og Bratislava, har Kommissionen noteret sig det ærede medlems bemærkninger. Kommissionen kan kun bekræfte, at ovennævnte motorvej samt vejen mellem Kosice og den ungarske grænse er blevet identificeret som værende dele af det transeuropæiske transportnet (TEN-T), og at Slovakiet og EU derfor er enige om at prioritere disse vejforbindelser. Inden for disse rammer er det op til de nationale myndigheder at fastlægge deres egne prioriteter og foreslå Kommissionen, hvilke projekter der skal finansieres.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/113 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/113

---

(2004/C 88 E/0119)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2759/03

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(16. september 2003)

Om:   Metoden til beregning af finansiel bistand til traditionelle AVS-bananleverandører

Som led i den faglige og finansielle bistand til de traditionelle AVS-bananleverandører fastlægger Kommissionen hvert år størrelsen af støtten til de enkelte lande ud fra en beregningsmetode, der tager hensyn til AVS-landenes konstaterede konkurrenceevneefterslæb i forhold til tredjelandes bananleverandører og til bananproduktionens betydning for det pågældende lands økonomi (Kommissionens forordning 1609/1999 (1)).

Kommissionen måler konkurrenceevnen ud fra forskellen mellem den gennemsnitlige cif-pris (produktions-, forsikrings- og fragtomkostninger) på bananer fra henholdsvis tredjelande og AVS-lande ved EU's grænser. Disse tal indsamles af Eurostat på grundlag af data fra tolddeklarationer fra de enkelte medlemsstaters importører. Det ser imidlertid ud til, at disse tal ikke bygger på en ensartet definition, hvilket kan medføre alvorlige fejl.

Selv bananer med samme oprindelsessted har forskellige cif-priser i visse medlemsstater, medens andre medlemsstater opererer med samme cif-pris for alle bananer. Denne mangel på harmonisering betyder, at Kommissionens metode til at måle AVS-bananleverandørlandenes konkurrenceevne ikke er god nok, hvilket kan medføre store tab i den støtte, som Rådet og Parlamentet går ind for.

Kan Kommissionen redegøre for forholdet er mellem bananernes markedsværdi og deres konkurrenceevne? Ville det ikke være mere effektivt at måle bananernes konkurrenceevne ud fra produktionsomkostningerne? Vil Kommissionen love, at den vil måle AVS-bananernes konkurrenceevne ud fra den reelle cif-pris (omfattende produktions-, forsikrings- og fragtomkostningerne) og ikke ud fra markedsprisen, og at den vil gøre sit bedste for at råde bod på de urimeligheder, som er konstateret?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(21. oktober 2003)

Som det ærede medlem rigtigt påpeger, beregnes den individuelle støtte, der hvert år tildeles hver traditionel AVS-bananleverandør, i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 1609/1999 (2). Navnlig benyttes cif-priserne (der omfatter omkostninger, forsikring og fragt) fra Eurostats statistikker som referencegrundlag for at måle AVS-producenternes konkurrenceevne i forhold til leverandører i andre tredjelande. Sådanne tal indhentes — hvis de foreligger — fra hver medlemsstats toldmyndigheder på grundlag af den værdi, der anføres i erklæringerne om overgang til fri omsætning. Da bananer ikke er pålagt værditold, erklæres værdien af statistiske og momsmæssige hensyn og er baseret på toldværdien, jf. artikel 9 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1917/2000 (3). De eventuelle forskelle i de statistiske værdier, der registreres i forskellige medlemsstater, skyldes efter al sandsynlighed forskelle i de relevante oplysninger, som forvaltningerne har adgang til, hvor der ikke foreligger cif-priser for varerne — ved overgang til fri omsætning er varernes faktiske pris ikke altid kendt. Selv om der bør stræbes efter en fuldstændig harmonisering, er de forskellige metoder forenelige med de gældende bestemmelser.

Kommissionen afviser, at støtten i vidt omfang er spildt, da Kommissionen anvender kriterierne ensartet og retfærdigt.

For så vidt angår de mulige metoder til måling af bananernes konkurrenceevne kan der godt argumenteres for, at der kan findes bedre målingsgrundlag end cif-prisen. Det ærede medlem nævner produktionsomkostningerne som det mest hensigtsmæssige grundlag. Da Kommissionens forordning blev udarbejdet, forelå der imidlertid ikke andre oplysninger, der på samme tid opfyldte kravene med hensyn til tilgængelighed, ansvarlighed og sammenlignelighed, og dette er stadig tilfældet i dag.

---

(1)  EFT L 190 af 23.7.1999, s. 14.

(2)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1609/1999 af 22. juli 1999 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 856/1999 om fastlæggelse af en særlig ramme for bistand til traditionelle AVS-bananleverandører (EFT L 190 af 23.7.1999).

(3)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1917/2000 af 7. september 2000 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1172/95 for så vidt angår udenrigshandelsstatistikken (EFT L 229 af 9.9.2000).

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/114 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/114

---

(2004/C 88 E/0120)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2775/03

af Jules Maaten (ELDR) til Kommissionen

(16. september 2003)

Om:   Uretmæssig tilbageholdelse af unionsborger i Thailand

| 1. | Er Kommissionen klar over, at den nederlandske statsborger, Machiel Kuijt, fortsat tilbageholdes, efter at han af en thailandsk domstol er frifundet for anklagen om at have været indblandet i narkotikasmugling? |
| --- | --- |

1.

Er Kommissionen klar over, at den nederlandske statsborger, Machiel Kuijt, fortsat tilbageholdes, efter at han af en thailandsk domstol er frifundet for anklagen om at have været indblandet i narkotikasmugling?

| 2. | Er Kommissionen enig i, at det er i modstrid med lighedsprincippet, at en italiensk statsborger, som er tiltalt sammen med hr. Kuijt, og som ligeledes blev frifundet, har kunnet forlade Thailand, mens man afventer behandlingen af appelsagen? Er Kommissionen også enig i, at det er uacceptabelt, at to unionsborgere ikke behandles ens af en venligtsindet magt? |
| --- | --- |

2.

Er Kommissionen enig i, at det er i modstrid med lighedsprincippet, at en italiensk statsborger, som er tiltalt sammen med hr. Kuijt, og som ligeledes blev frifundet, har kunnet forlade Thailand, mens man afventer behandlingen af appelsagen? Er Kommissionen også enig i, at det er uacceptabelt, at to unionsborgere ikke behandles ens af en venligtsindet magt?

| 3. | Er Kommissionen enig i, at de thailandske myndigheder ved at nægte hr. Kuijt løsladelse mod kaution ikke opfylder forpligtelserne i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som Thailand tiltrådte i 1997? |
| --- | --- |

3.

Er Kommissionen enig i, at de thailandske myndigheder ved at nægte hr. Kuijt løsladelse mod kaution ikke opfylder forpligtelserne i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som Thailand tiltrådte i 1997?

| 4. | Agter Kommissionen at tage ovennævnte spørgsmål op over for Thailands repræsentant ved EU? |
| --- | --- |

4.

Agter Kommissionen at tage ovennævnte spørgsmål op over for Thailands repræsentant ved EU?

| 5. | Er Kommissionen eventuelt rede til at overveje sanktioner for at overbevise de thailandske myndigheder om, at fortsat tilbageholdelse af hr. Kuijt, mens man afventer behandlingen af appelsagen, er i strid med de internationale konventioner? I bekræftende fald, hvilke? |
| --- | --- |

5.

Er Kommissionen eventuelt rede til at overveje sanktioner for at overbevise de thailandske myndigheder om, at fortsat tilbageholdelse af hr. Kuijt, mens man afventer behandlingen af appelsagen, er i strid med de internationale konventioner? I bekræftende fald, hvilke?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(16. oktober 2003)

Kommissionen har gennem sin delegation i Bangkok fulgt sagen med Machiel Kuijt i Thailand.

Efter Kommissionens opfattelse er det primært de nederlandske myndigheder, der har kompetence til at intervenere i Machiel Kuijt's sag.

Kommissionen involverer sig ikke i sager af konsulær karakter og tager heller ikke stilling hertil, medmindre det sker i en EU-kontekst efter forudgående aftale med medlemsstaten.

Kommissionen foreslår derfor, at det ærede medlem i første omgang rejser sagen over for den nederlandske regering.

Kommissionen vil fortsat følge sagen i samarbejde med medlemsstaternes diplomatiske repræsentationer i Thailand.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/115 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/115

---

(2004/C 88 E/0121)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2784/03

af Cristiana Muscardini (UEN), Antonio Mussa (UEN) og Adriana Poli Bortone (UEN) til Kommissionen

(17. september 2003)

Om:   Valg i Albanien

Den albanske befolkning skal den 10. oktober 2003 vælge en ny nationalforsamling. OSCE har i forsøget på at gøre valgprocessen mere gennemsigtig og for at studere en effektiv reform heraf udtrykkelig krævet, at den nationale valgkommission respekterer den politiske situation i landet og sammensættes af lige mange medlemmer fra flertallet og fra den nuværende opposition (3 + 3).

Vil Kommissionen oplyse følgende:

| 1. | Er den orienteret om, at valgkommissionen i øjeblikket derimod er sammensat af 5 medlemmer fra det nuværende socialistiske flertal og af blot 2 medlemmer fra den demokratiske opposition? |
| --- | --- |

1.

Er den orienteret om, at valgkommissionen i øjeblikket derimod er sammensat af 5 medlemmer fra det nuværende socialistiske flertal og af blot 2 medlemmer fra den demokratiske opposition?

| 2. | Er den ikke af den opfattelse, at valgkommissionens nuværende sammensætning ikke er retfærdig og kan give anledning til alvorlig mistanke om partiskhed? |
| --- | --- |

2.

Er den ikke af den opfattelse, at valgkommissionens nuværende sammensætning ikke er retfærdig og kan give anledning til alvorlig mistanke om partiskhed?

| 3. | Finder Kommissionen det på dette punkt ikke hensigtsmæssigt, at der oprettes et observationscenter for alle de valghandlinger, der skal finde sted den 10. oktober 2003? |
| --- | --- |

3.

Finder Kommissionen det på dette punkt ikke hensigtsmæssigt, at der oprettes et observationscenter for alle de valghandlinger, der skal finde sted den 10. oktober 2003?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

(27. oktober 2003)

Der blev afholdt lokalvalg i Albanien den 12. oktober 2003.

Kommissionen har nøje fulgt forberedelserne til valget og selve valghandlingen. Ifølge de indledende konklusioner fra den internationale mission for valgobservatører markerede valget endnu et fremskridt mod overholdelse af OSCE's og Europarådets standarder og andre internationale standarder for demokratiske valg. Der blev dog påvist mangler på en række områder, som endnu skal afhjælpes, særlig med hensyn til valglister, som stadig er et problemområde, såvel som en række organisatoriske problemer.

Kommissionen er orienteret om oppositionens påstande, hvad angår den centrale valgkommissions sammensætning og politiske balance. Den internationale mission for valgobservatører anfører dog i sine indledende konklusioner, at den centrale valgkommission til trods for en kontrovers om påstået manglende politisk balance, har styret valget på en generelt professionel, gennemsigtig og upartisk måde.

Den internationale mission for valgobservatører, Kommissionen og andre aktører på stedet vil fortsætte med at overvåge opfølgningen af valget, særlig med hensyn til den endelige stemmeoptælling, opstillingen af tabeller, offentliggørelsen af resultaterne og behandling af klager og appeller. Kommissionen vil også tilskynde Albanien til at afhjælpe de mangler, der er påvist i forbindelse med dette valg, i god tid før det næste parlamentsvalg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/116 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/116

---

(2004/C 88 E/0122)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2804/03

af Elisabeth Jeggle (PPE-DE) til Kommissionen

(19. september 2003)

Om:   Urbs Asien kontraktnr. Ala/95-21-b7-3010/39

Byen Schelklingen, der er Kommissionens partner i ovennævnte udviklingsbistandsprogram med den filippinske by Cagaya de Oro, kan ikke længere trække på den oprindeligt udpegede projektrevisor. Denne revisor ville have udført sit arbejde gratis, fordi byen Schelklingen er tilsynsførende myndighed.

Byen Schelklingen må nu finde en ny projektrevisor og give denne et mandat hertil. Udgifterne beløber sig efter de første sonderinger til ca. 15 000 EUR pr. revision. Der var ifølge kontrakten planlagt tre revisioner, som ville beløbe sig til ca. 45 000 EUR. Da man ikke havde forudset dette beløb, og da det på den anden side heller ikke kan hentes over det kommunale budget, vil det nu være nødvendigt at foretage besparelser i selve projekterne.

Kommissionen bedes besvare følgende spørgsmål:

| 1. | Kan Kommissionen forelægge byen Schelklingen et fordelagtigt, ubureaukratisk forslag til, hvorledes de tre projektrevisioner kan gennemføres, uden at der foretages finansielle nedskæringer i projekterne? |
| --- | --- |

1.

Kan Kommissionen forelægge byen Schelklingen et fordelagtigt, ubureaukratisk forslag til, hvorledes de tre projektrevisioner kan gennemføres, uden at der foretages finansielle nedskæringer i projekterne?

| 2. | Kan Kommissionen give en efterbevilling for de heraf følgende udgifter til projektrevision? |
| --- | --- |

2.

Kan Kommissionen give en efterbevilling for de heraf følgende udgifter til projektrevision?

| 3. | Vil Kommissionen give tilladelse til, at de nødvendige midler til projektrevisionerne tages fra projekterne selv? |
| --- | --- |

3.

Vil Kommissionen give tilladelse til, at de nødvendige midler til projektrevisionerne tages fra projekterne selv?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

(23. oktober 2003)

| 1. | Ifølge Kommissionens procedurer for denne gavebistandskontrakt skal projektregnskaberne revideres årligt. Revisionsfirmaet skal være et uafhængigt organ, ikke en intern afdeling i byforvaltningen. Schelklingen opfordres til at oplyse Kommissionen om den planlagte ændring (herunder navn og adresse på afløseren), inden der rekrutteres et nyt revisionsfirma. |
| --- | --- |

1.

Ifølge Kommissionens procedurer for denne gavebistandskontrakt skal projektregnskaberne revideres årligt. Revisionsfirmaet skal være et uafhængigt organ, ikke en intern afdeling i byforvaltningen. Schelklingen opfordres til at oplyse Kommissionen om den planlagte ændring (herunder navn og adresse på afløseren), inden der rekrutteres et nyt revisionsfirma.

| 2. | Til en forhøjelse af revisionsbudgettet inden for kontraktbudgettet kræves der en anmodning til Kommissionen om en budgetændring, som skal godkendes af Kommissionen, inden ændringen iværksættes. Ændringen kan f.eks. bestå i en reallokering af uforudsete udgifter til revisionsudgifter. Det fremgår af kontraktbetingelserne i de generelle betingelser, under hvilke omstændigheder et budget kan reallokeres. |
| --- | --- |

2.

Til en forhøjelse af revisionsbudgettet inden for kontraktbudgettet kræves der en anmodning til Kommissionen om en budgetændring, som skal godkendes af Kommissionen, inden ændringen iværksættes. Ændringen kan f.eks. bestå i en reallokering af uforudsete udgifter til revisionsudgifter. Det fremgår af kontraktbetingelserne i de generelle betingelser, under hvilke omstændigheder et budget kan reallokeres.

| 3. | Ja. Men som nævnt ovenfor kan en budgetændring blive nødvendig. Modtageren skal forelægge Kommissionen en detaljeret budgetændringsanmodning. Ændrings-anmodningen skal omfatte oplysninger om de ændrede budgetposter for revisionsudgifterne. Andre budgetposter, der skal nedskrives med henblik på reallokering af midler, skal specificeres med de tilsvarende ændrede tal. Ændringerne må ikke indebære nogen fare for det slutresultat af projektet, der er omhandlet i gavebistandskontrakten.
  Modtageren opfordres til at tage kontakt med de relevante tjenestegrene i Kommissionen med henblik på yderligere assistance i denne sag. |
| --- | --- |

3.

Ja. Men som nævnt ovenfor kan en budgetændring blive nødvendig. Modtageren skal forelægge Kommissionen en detaljeret budgetændringsanmodning. Ændrings-anmodningen skal omfatte oplysninger om de ændrede budgetposter for revisionsudgifterne. Andre budgetposter, der skal nedskrives med henblik på reallokering af midler, skal specificeres med de tilsvarende ændrede tal. Ændringerne må ikke indebære nogen fare for det slutresultat af projektet, der er omhandlet i gavebistandskontrakten.

Modtageren opfordres til at tage kontakt med de relevante tjenestegrene i Kommissionen med henblik på yderligere assistance i denne sag.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/117 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/117

---

(2004/C 88 E/0123)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2815/03

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(19. september 2003)

Om:   Arrestation og tilbageholdelse af pastor Rinaldy Damanik i det centrale Sulawesi i Indonesien

Spørgeren har modtaget adskillige breve fra bekymrede borgere angående pastor Rinaldy Damanik, leder af det protestantiske kristne samfund i det centrale Sulawesi i Indonesien. Er Kommissionen i besiddelse af yderligere oplysninger om pastorens nuværende situation og agter den at undersøge sagen nærmere?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

(15. oktober 2003)

Kommissionen følger situationen omkring pastor Rinaldy Damanik, som er anklaget for ulovlig våbenbesiddelse. Ifølge det protestantiske kirkeråd i Jakarta er sagen mod pastoren det pure opspind. Da dommen på tre år for ulovlig våbenbesiddelse er blevet appelleret, og sagen stadig verserer, er mulighederne for at gøre forestillinger stærkt begrænsede.

Kommissionens delegation i Jakarta følger sagen nøje og har været i kontakt med pastorens advokat Johnson Panjaitan for at høre de seneste nyheder om hans anmodning om at blive løsladt eller anbragt i husarrest, så længe appellen står på. Myndighederne har endnu ikke reageret herpå til trods for, at det retlige grundlag for hans tilbageholdelse ikke længere er gyldigt.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/117 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/117

---

(2004/C 88 E/0124)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2854/03

af Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) til Kommissionen

(18. september 2003)

Om:   MEDA-programmet og kvinder

På plenarforsamlingen i februar 2003 forsikrede kommissær Christopher Patten i forbindelse med mit spørgsmål om gennemførelsen af det første regionale program for kvinders deltagelse i det økonomiske og sociale liv og i udviklingen, at programmet ville begynde i 2004, eftersom udformnings- og forberedelsesfasen var blevet afsluttet i april-maj 2003.

Vil Kommissionen på grundlag af dette oplyse, hvad forsinkelsen skyldes? Hvor langt er man helt præcist kommet med udarbejdelsen af programmet, eftersom der indtil nu ikke er blevet offentliggjort nogen meddelelse om indkaldelse af forslag? Vil meddelelserne om forslagsindkaldelser blive offentliggjort umiddelbart, så at programmet, som planlagt, kan begynde i 2004?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(5. november 2003)

Identifikations/formuleringsfasen, som afgør, hvilke samarbejdsområder der prioriteres under gennemførelsen af dette vigtige regionalprogram, der tager sigte på at øge kvinders deltagelse i MEDA-regionens økonomiske udvikling, blev indledt i december 2002 og afsluttet i august 2003.

Det næste skridt består i at forelægge programmet for MED-udvalget. Så snart der er vedtaget en beslutning (som forventes truffet i første kvartal af 2004), vil der ske en behørig indkaldelse af forslag.

Der vil kunne findes oplysninger herom på EuropeAid-webstedet: (http://europa.eu.int/comm/europeaid/ tender/index_en.htm).

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/118 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/118

---

(2004/C 88 E/0125)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2884/03

af Charles Tannock (PPE-DE) til Kommissionen

(29. september 2003)

Om:   Forfølgelse af kristne i Egypten

Har Kommissionen kendskab til den nylige anholdelse i Kairo af to egyptiske kristne, Malak Cuirguis Fahmay og hans kone Sarah Mikhail Lahzy (tidl. kendt som Naglaa Hussein Ibrahim), en konverteret kristen, med den begrundelse, at hun havde forfalsket sit identitetskort, således at det afspejlede hendes nye identitet som kristen? Anholdelsen skete på baggrund af den officielle politik, der går ud på at hindre konverterede fra islam til kristendommen i at ændre deres navn og religion i deres papirer. Betragter Kommissionen denne politik som en grundlæggende overtrædelse af menneskerettighederne, og har Kommissionen i bekræftende fald taget dette såvel som anholdelserne i lufthavnen og behandlingen af de anklagede op med den egyptiske regering?

Er Kommissionen også klar over, at det egyptiske koptiske samfund er foruroliget over den systematiske intimidering af dets medlemmer samt mangelen på ordentlig beskyttelse fra regeringens og politiets side, som mordet på 21 kristne i El-Hosheh i januar 2000 var det mest tragiske udtryk for, og har Kommissionen i bekræftende fald henvendt sig til den egyptiske regering for at drøfte problemet omkring det koptiske samfunds sikkerhed i Egypten?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

(21. oktober 2003)

I tidligere svar på skriftlig forespørgsel E-2086/03 fra Kinnock (1) og E-2557/03 fra Evans (2) har Kommissionen oplyst, at den er klar over problemerne for det egyptiske kristne samfund og særlig tilfældet med Malak Cuirguis Fahmay og hans hustru Sarah Mikhail Lhazy. De står anklaget for ulovligt at have ændret deres identitetspapirer, så de afspejler deres nye tro. Kommissionen forstår, at kriminalretten i Nordcairo skal behandle sagen i slutningen af oktober 2003.

Kommissionen har sammen med medlemsstaternes ambassader i Cairo ved flere lejligheder gjort forestillinger over for den egyptiske regering om menneskerettighedsspørgsmål med berøring til det koptiske samfund i Egypten. Kommissionen kan forsikre det ærede medlem om, at den fortsat vil følge sagen og bringe spørgsmålet op med de egyptiske myndigheder, når lejlighed byder sig.

---

(1)  Se side 65.

(2)  EUT C 51 E af 26.2.2004, s. 257.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/118 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/118

---

(2004/C 88 E/0126)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2889/03

af Samuli Pohjamo (ELDR) og Mikko Pesälä (ELDR) til Kommissionen

(29. september 2003)

Om:   Indførelse af mindsteimportpris og importtold på norsk laks og regnbueørred

Produktionen af norsk laks og regnbueørred, som i de seneste år har oplevet en ukontrollerbar stigning, har ført til en betydelig overproduktion, rentabilitetsproblemer og en konkursbølge blandt norske opdrætsvirksomheder. Det er billigere at importere laks, der er opdrættet i netbure, til EU til dumpingpriser, der svarer til halvdelen af produktionsomkostningerne, end at betale for afhændelsen af overproduktionen i Norge. De laks, som gentagne gange slipper ud fra opdrætsvirksomheders netbure i Norge, truer også f.eks. den værdifulde naturlige vildlaksebestand i Teno-floden.

EU kan for øjeblikket ikke stille noget op mod importstrømmen, da den tidligere mindsteimportpris for laks er afskaffet, og mindsteprisen for regnbueørred er først under udarbejdelse.

Produktionsomkostningerne for laks i Norge er på 3,25 EUR pr. kg. Af de seneste importstatistikker fremgår det, at den sælges i Finland til en pris, der ligger betydeligt under denne pris, idet i slutningen af juli 2003 var importprisen på norsk laks på 1,98 EUR pr. kg., og prisen på regnbueørred var på 2,70 EUR pr. kg.

Indtil juli 2003 var der blevet importeret 6,4 millioner kilo norsk laks og 4,4 millioner kilo regnbueørred til Finland. Stigningen for laks var i forhold til året før på 42 % og for regnbueørred på 144 %. I Finland produceres årligt 15 mio. kilo regnbueørred. Der fiskes årligt samlet omkring 1 mio. kilo Østersølaks og laks fra Teno-floden.

En pris på importeret laks, som ligger under produktionsomkostningerne, er hastigt ved at føre til, at den finske produktion af regnbueørred er ved at forsvinde. Importen af laks medfører samtidig, at prisniveauet for finske vildfisk forvrides, og at erhvervsfiskernes muligheder for at udøve deres erhverv vanskeliggøres.

Kan Kommissionen oplyse, om den agter at træffe foranstaltninger til at genindføre mindsteimportprisen på norsk laks og fastsætte en mindsteimportpris på regnbueørred, der i det mindste svarer til produktionsomkostningerne samt fastsætte en told på import af denne fisk til Den Europæiske Union?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(4. november 2003)

De ærede medlemmers spørgsmål vedrører to forskellige antidumping- og antisubsidiesager, som Kommissionen har valgt at besvare hver for sig.

Opdrættede atlanterhavslaks

| — | Antidumping- og antisubsidieforanstaltningerne for opdrættede atlanterhavslaks blev afviklet i maj 2003. Kommissionen, som nøje har overvåget Fællesskabets marked, har imidlertid måttet konstatere en forringelse af forholdene efter nævnte tidspunkt. De seneste officielle statistikker tyder imidlertid på at de norske eksportpriser på opdrættet atlanterhavslaks til Fællesskabet er begyndt at stige. Det er dog ikke klart om denne stigende tendens varer ved. |
| --- | --- |

—

Antidumping- og antisubsidieforanstaltningerne for opdrættede atlanterhavslaks blev afviklet i maj 2003. Kommissionen, som nøje har overvåget Fællesskabets marked, har imidlertid måttet konstatere en forringelse af forholdene efter nævnte tidspunkt. De seneste officielle statistikker tyder imidlertid på at de norske eksportpriser på opdrættet atlanterhavslaks til Fællesskabet er begyndt at stige. Det er dog ikke klart om denne stigende tendens varer ved.

| — | For så vidt angår en eventuel genindførelse af minimumsimportpriser for norsk laks, således som foreslået af de ærede medlemmer, skal det bemærkes at afviklingen af antidumping- og antisubsidieforanstaltningerne betyder at der ikke findes nogen procedure der tillader indførelse af sådanne foranstaltninger på meget kort sigt. Der hersker enighed blandt Verdenshandelsorganisationens medlemmer om at nye antidumpingforanstaltninger først kan iværksættes et år efter afviklingen af tidligere foranstaltninger. En klage vil også skulle dokumenteres på passende vis, idet det bl.a. skal godtgøres at de omstændigheder der har dannet grundlag for beslutningen om at afvikle foranstaltningerne, har ændret sig og at der er umiddelbare beviser for skadelig dumping. |
| --- | --- |

—

For så vidt angår en eventuel genindførelse af minimumsimportpriser for norsk laks, således som foreslået af de ærede medlemmer, skal det bemærkes at afviklingen af antidumping- og antisubsidieforanstaltningerne betyder at der ikke findes nogen procedure der tillader indførelse af sådanne foranstaltninger på meget kort sigt. Der hersker enighed blandt Verdenshandelsorganisationens medlemmer om at nye antidumpingforanstaltninger først kan iværksættes et år efter afviklingen af tidligere foranstaltninger. En klage vil også skulle dokumenteres på passende vis, idet det bl.a. skal godtgøres at de omstændigheder der har dannet grundlag for beslutningen om at afvikle foranstaltningerne, har ændret sig og at der er umiddelbare beviser for skadelig dumping.

| — | Det bør ikke glemmes at Kommissionen kan iværksætte tilsyns- og beskyttelsesforanstaltninger på grundlag af Rådets forordning (EF) nr. 3285/94 af 22. december 1994 om den fælles importordning, hvis importen af det pågældende produkt 1) udviser en pludselig og betydelig stigning, og 2) alvorligt skader — eller truer med at skade — de berørte producenter i Fællesskabet (1). Kommissionen er bekendt med at der i visse medlemsstater finder drøftelser sted vedrørende dette emne. |
| --- | --- |

—

Det bør ikke glemmes at Kommissionen kan iværksætte tilsyns- og beskyttelsesforanstaltninger på grundlag af Rådets forordning (EF) nr. 3285/94 af 22. december 1994 om den fælles importordning, hvis importen af det pågældende produkt 1) udviser en pludselig og betydelig stigning, og 2) alvorligt skader — eller truer med at skade — de berørte producenter i Fællesskabet (1). Kommissionen er bekendt med at der i visse medlemsstater finder drøftelser sted vedrørende dette emne.

| — | At atlanterhavslaks under opdræt slipper ud af burene, er et separat problem som ikke umiddelbart vedrører de normale kommercielle aspekter i forbindelse med antidumping. Kommissionen er dog bekendt med at der hersker bekymring for så vidt angår Teno-floden. Den tilrettelagde for to år siden et bilateralt møde mellem Finland og Norge herom. Det bør endvidere nævnes at Organisationen til bevarelse af laksebestanden i Nordatlanten (NASCI), som både EU og Norge er medlem af, siden 1994 har vedtaget en række resolutioner på dette felt. Heri indgår bl.a. de retningslinjer der blev vedtaget i juni 2001 for opdræt af laks i bure. Norge sendte i marts 2003 NASCO en rapport om landets politik for gennemførelsen af disse resolutioner; det fremgår af denne at man er i gang med at udarbejde retningslinjer for hvordan laks skal holdes indespærret i bure, og at de vil blive genstand for høring i løbet af 2003. En beskrivelse af den første fase af de nye regler om oprettelse af fredede områder for atlanterhavslaks indgik også i rapporten. Teno-floden er en af 37 floder hvori laks og laksens ynglemiljø beskyttes mod enhver form for skadelig aktivitet i kraft af en ordning som det norske parlament vedtog den 25. februar 2003. |
| --- | --- |

—

At atlanterhavslaks under opdræt slipper ud af burene, er et separat problem som ikke umiddelbart vedrører de normale kommercielle aspekter i forbindelse med antidumping. Kommissionen er dog bekendt med at der hersker bekymring for så vidt angår Teno-floden. Den tilrettelagde for to år siden et bilateralt møde mellem Finland og Norge herom. Det bør endvidere nævnes at Organisationen til bevarelse af laksebestanden i Nordatlanten (NASCI), som både EU og Norge er medlem af, siden 1994 har vedtaget en række resolutioner på dette felt. Heri indgår bl.a. de retningslinjer der blev vedtaget i juni 2001 for opdræt af laks i bure. Norge sendte i marts 2003 NASCO en rapport om landets politik for gennemførelsen af disse resolutioner; det fremgår af denne at man er i gang med at udarbejde retningslinjer for hvordan laks skal holdes indespærret i bure, og at de vil blive genstand for høring i løbet af 2003. En beskrivelse af den første fase af de nye regler om oprettelse af fredede områder for atlanterhavslaks indgik også i rapporten. Teno-floden er en af 37 floder hvori laks og laksens ynglemiljø beskyttes mod enhver form for skadelig aktivitet i kraft af en ordning som det norske parlament vedtog den 25. februar 2003.

Store regnbueørreder

| — | For så vidt angår store regnbueørreder med oprindelse i Norge fremgår det af de foreløbige konklusioner af den antidumpingundersøgelse som Kommissionen har ladet gennemføre, at Norges eksport til Fællesskabet er sket til dumpingpriser, at dette har medført skade, og at hensynet til Fællesskabets interesse gør det nødvendigt at gribe ind. |
| --- | --- |

—

For så vidt angår store regnbueørreder med oprindelse i Norge fremgår det af de foreløbige konklusioner af den antidumpingundersøgelse som Kommissionen har ladet gennemføre, at Norges eksport til Fællesskabet er sket til dumpingpriser, at dette har medført skade, og at hensynet til Fællesskabets interesse gør det nødvendigt at gribe ind.

| — | Kommissionen har følgelig allerede truffet foranstaltninger med henblik herpå idet den har indført en foreløbig antidumpingafgift på 21,4 %; dette skete ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1628/2003 af 17. september 2003 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af store regnbueørreder med oprindelse i Norge og på Færøerne, som trådte i kraft den 19. september 2003 (2). |
| --- | --- |

—

Kommissionen har følgelig allerede truffet foranstaltninger med henblik herpå idet den har indført en foreløbig antidumpingafgift på 21,4 %; dette skete ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1628/2003 af 17. september 2003 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af store regnbueørreder med oprindelse i Norge og på Færøerne, som trådte i kraft den 19. september 2003 (2).

| — | Denne sag vil blive fulgt op, og det ærede medlem kan være forvisset om at Kommissionen, medmindre der er tvingende grunde til ikke at gribe ind, vil forelægge Rådet forslag til definitive foranstaltninger hvis det bekræftes at der har fundet skadelig dumping sted. I så fald vil resultatet blive indførelse af definitive antidumpingforanstaltninger, jf. Europa-domstolens seneste retspraksis (3). |
| --- | --- |

—

Denne sag vil blive fulgt op, og det ærede medlem kan være forvisset om at Kommissionen, medmindre der er tvingende grunde til ikke at gribe ind, vil forelægge Rådet forslag til definitive foranstaltninger hvis det bekræftes at der har fundet skadelig dumping sted. I så fald vil resultatet blive indførelse af definitive antidumpingforanstaltninger, jf. Europa-domstolens seneste retspraksis (3).

---

(1)  EFT L 349 af 31.12.1994, senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 2474/2000 af 9. november 2000 om opstilling i henhold til artikel 1, stk. 7, i forordning (EØF) nr. 3030/93 af listen over tekstilvarer og beklædningsgenstande, der skal integreres i GATT 1994 pr. 1. januar 2002, og om ændring af bilag X til forordning (EØF) nr. 3030/93 og bilag II til forordning (EF) nr. 3285/94, EFT L 286 af 11.11.2000.

(2)  EUT L 232 af 18.9.2003.

(3)  Sag C-76/01 P, Domstolens afgørelse af 30. september 2003.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/120 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/120

---

(2004/C 88 E/0127)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2919/03

af Marco Cappato (NI) og Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(2. oktober 2003)

Om:   Situationen for den italienske statsborger Maurizio Trotta, som sidder fængslet i Rumænien

Den 2. august 2002 blev Maurizio Trotta, italiensk statsborger med bopæl i Reggio Emilia, arresteret i Rumænien med beskyldning om international handel med narkotika, fordi han var i besiddelse af 11 gram hash, som blev fundet i hans lejede bolig i Craiova.

Maurizio Trotta, som siden sin arrestation har siddet fængslet i fængslet i Craiova, har fået sin sag behandlet ved en førsteinstansdomstol, hvor han er blevet idømt en fængselsstraf på to år, eftersom beskyldningen om international handel med narkotika, for hvilken der gælder en fængselssstraf på op til 25 år, bortfaldt.

Efter dommen på to år skulle Maurizio Trotta i betragtning af sin gode opførsel have forladt fængslet i december 2003, men efter at den offentlige anklagemyndighed har anket førsteinstansdommen, skal sagen gå om fra begyndelsen, og der vides nu overhovedet intet om dommens længde samtidig med, at Maurizio Trotta fortsat sidder fængslet.

I mellemtiden bruger Trottas familie store summer på rejser til Rumænien og på advokathonorarer til den italienske advokat Liborio Catagliotti og de forskellige rumænske advokater, som efterhånden er blevet erstattet med hinanden under retssagen.

Det er også kommet os for øre, at der under denne sag, hvis udfald er usikkert med hensyn til såvel tidsplanen som dommens størrelse, skulle være blevet stillet store og ulovlige krav om penge fra personer, der udnytter situationen.

Kan Kommissionen — efter at have foretaget de fornødne undersøgelser hos de rumænske myndigheder — oplyse, om ikke der i det her omhandlede tilfælde og med udgangspunkt i unionstraktaterne kan konstateres overtrædelser af de grundlæggende rettigheder?

Vil Kommissionen aflægge rapport om de rumænske myndigheders svar og i denne forbindelse oplyse, hvilke initiativer der eventuelt vil blive taget?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(14. november 2003)

Kommissionen kan ikke tage stilling til individuelle retssager ved de nationale domstole. Det har alene domstolene kompetence til at gøre, og Kommissionen hverken kan eller bør blande sig heri. Kommissionen skal bemærke, at en person, som føler, at hans eller hendes rettigheder er blevet krænket i en stat, som har ratificeret den europæiske menneskerettighedskonvention, f.eks. i forhold til artikel 6 om retten til en retfærdig rettergang, har ret til at indbringe sin sag for Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, efter at alle indenlandske retsmidler er udtømt.

Kommissionen har for nylig indhentet oplysninger hos det rumænske justitsministerium om den særlige sag, som det ærede medlem henviser til. Det fremgår heraf, at Maurizio Trotta blev arresteret og varetægtsfængslet den 2. august 2002. Han blev formelt tiltalt af anklagemyndigheden ved retten i Dolj den 26. august 2002 for at have indført narkotika i landet, for ulovlig narkotikahandel og ulovlig narkotikabesiddelse. Han blev derefter den 9. juli 2003 frikendt for rettens to første anklager men idømt to års fængsel for ulovlig narkotikabesiddelse. Efter anke fra anklagemyndigheden blev Maurizio Trottas dom den 25. september 2003 forhøjet til fem år af appelretten i Craiova for indførsel af narkotika i landet, for ulovlig narkotikahandel og ulovlig narkotikabesiddelse.

Ifølge den relevante rumænske lovgivning om narkotikakriminalitet, nemlig lov 143 om bekæmpelse af ulovlig narkotikahandel og brug af narkotika, som blev vedtaget den 26. juli 2000 og ændret ved lov 169/2002 og 39/2003, klassificeres cannabisplanter, (Cannabis sativa), cannabis/marijuana i urteform, cannabis-harpiks/hashish, og cannabisolie i liste tre som »risiko«-stof. Artikel 3, stk. 1, fastsætter, at indførsel af et »risiko«-stof i Rumænien straffes med 10-20 års fængsel. Artikel 2, stk. 1, fastsætter, at ulovlig handel med et »risiko«-stof straffes med 3-15 år, og ifølge artikel 4 er straffen for ulovlig narkotikabesiddelse 2-5 år.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/121 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/121

---

(2004/C 88 E/0128)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2922/03

af Claude Moraes (PSE) til Kommissionen

(2. oktober 2003)

Om:   Handelssanktioner mod Burma

Efter arrestationen af Aung San Suu Kyi og nogle af hendes tilhængere tidligere på året har det burmesiske folk været vidne til ondsindede angreb på landets demokratiske bevægelse udført af den burmesiske militærjunta, der fortsat åbenlyst maltrakterer fredsaktivister og San Suu Kyis tilhængere og slår dem ihjel på trods af EU's intervention med opfordringer til magthaverne om at løslade Aung San Suu Kyi. Efter sigende rejser Burmas militærledere ofte til et EU-land uanset EU's visumsanktioner.

Kan Kommissionen i lyset af juntaens fortsatte ligegyldighed over for EU's sanktioner tilslutte sig det synspunkt, at EU's sanktionspolitik rettet mod Burma ikke er et effektivt signal til militærlederne om, at sådanne forfølgelser ikke vil blive tolereret i en civiliseret verden, samt at man derfor bør overveje at inføre handelssanktioner, således som USA har gjort det i de seneste fem år? I benægtende fald, hvorfor ikke?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

(27. oktober 2003)

Kommissionen har ved flere lejligheder givet udtryk for sin dybe bekymring over menneskerettighedssituationen i Burma og den vedvarende chikane af landets demokratiske kræfter.

Som reaktion på forværringen af den politiske situation i Burma besluttede Unionen i april 2003 (1) at udbygge sin fælles holdning vedrørende Burma. Den besluttede samtidig at fremskynde iværksættelsen af yderligere sanktioner mod de militære ledere og deres nærmeste støtter efter angrebene mod Daw Aung San Suu Kyi og hendes tilhængere i slutningen af maj 2003.

Kommissionen er i færd med at vurdere virkningerne af Unionens sanktioner mod det burmesiske regime og studere mulighederne for yderligere foranstaltninger, hvis situationen ikke bedrer sig. Kommissionen vil i sin undersøgelse af mulighederne for udvidede sanktioner fra Unionens side omhyggeligt vurdere de mulige virkninger af specifikke sanktioner, såsom De Forenede Staters økonomiske sanktioner, på den burmesiske befolkning. Enhver beslutning om yderligere sanktioner vil blive truffet af Rådet med opbakning fra alle medlemsstaterne og Kommissionen.

---

(1)  EUT L 106 af 29.4.2003.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/122 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/122

---

(2004/C 88 E/0129)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2934/03

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(6. oktober 2003)

Om:   Cuba — Det Spanske Center

Ifølge massemedierne er det spanske kulturcenter i Havanna blevet overdraget til den cubanske stat 90 dage efter, at de cubanske myndigheder havde meddelt, at der var indgået en bilateral aftale om denne institution.

Dette skridt er blevet opfattet som repressalier fra de cubanske myndigheders side mod de foranstaltninger, som EU vedtog mod Cuba den 5. juni 2003.

Kommissionen bedes besvare følgende:

| — | Hvilke oplysninger har Kommissionen om denne sag? |
| --- | --- |

—

Hvilke oplysninger har Kommissionen om denne sag?

| — | Hvilke skridt tog Kommissionens delegation over for de cubanske myndigheder for at forhindre nationaliseringen af dette kulturcenter? |
| --- | --- |

—

Hvilke skridt tog Kommissionens delegation over for de cubanske myndigheder for at forhindre nationaliseringen af dette kulturcenter?

| — | Hvad mener Kommissionen om den nylige stillingtagen fra cubansk side? |
| --- | --- |

—

Hvad mener Kommissionen om den nylige stillingtagen fra cubansk side?

| — | Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at ophæve denne nationalisering af det spanske kulturcenter og for at forhindre lignende situationer i fremtiden? |
| --- | --- |

—

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at ophæve denne nationalisering af det spanske kulturcenter og for at forhindre lignende situationer i fremtiden?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(17. november 2003)

Spanien har underrettet Kommissionen og de andre EU-medlemsstater om de cubanske myndigheders beslutning om at opsige den bilaterale aftale vedrørende det spanske kulturcenter i Havana. Beslutningen blev meddelt i en offentlig erklæring fremsat af den cubanske udenrigsminister den 11. juni 2003 efter Den Europæiske Unions erklæring om Cuba den 5. juni 2003.

Det er op til de spanske myndigheder at tage stilling til, hvilke skridt de ønsker at tage, og om de f.eks. vil indlede sagsanlæg for ensidigt kontraktbrud.

Konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Thessaloniki den 19. og 20. juni 2003 henviste til de foranstaltninger, som EU havde annonceret den 5. juni 2003, og tog afstand fra de cubanske myndigheders helt forkastelige opførsel over for EU og EU's medlemsstater. Rådets konklusioner om revisionen af EU's fælles holdning vedrørende Cuba fra juli 2003 beklagede ligeledes landets opførsel, som blev fundet fuldstændig uacceptabel.

Over for hændelser af denne type er EU-medlemsstaterne og Kommissionen enige om at bevare en fast fælles holdning til gennemførelsen af alle de foranstaltninger, der blev vedtaget og offentliggjort den 5. juni 2003.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/123 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/123

---

(2004/C 88 E/0130)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2953/03

af Maurizio Turco (NI) og Marco Cappato (NI) til Kommissionen

(8. oktober 2003)

Om:   Dødsdom ved stening i Nigeria

En 20-årig nigeriansk statsborger, Jibrin Babaji, er blevet kendt skyldig i at have dyrket sex med tre mindreårige drenge og dømt til døden ved stening. Dommen blev afsagt tirsdag den 23. september 2003 af den islamiske domstol i delstaten Bauchi på grundlag af den muslimske straffelov Sharia.

Har Kommissionen yderligere oplysninger om denne sag? Hvilke forholdsregler vil den — i overensstemmelse med europæisk politik til fremme af moratoriet for dødsdomme i verden — træffe for at undgå, at denne dødsdom eksekveres?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(21. november 2003)

Kommissionen har nøje fulgt appeller mod dødsdomme, der er afsagt af Sharia-domstole. Det er opmuntrende at konstatere, at de dømte i nogle nylige, velpublicerede sager er blevet frikendt efter appel (Amina Lawal i Katsina og Safiya Husseini i Sokoto). Kommissionen er bekendt med Jibril Babaji-sagen og forventer at få flere oplysninger fra delegationslederne i Abuja.

Kommissionen er uforbeholdent imod anvendelse af dødsstraf. Der, hvor der endnu findes dødsstraf, kræver EU, at den anvendes i stadig mindre omfang, og, når det er relevant, at der indføres et moratorium. Trojkaen foretog en demarche om anvendelsen af dødsstraf i Nigeria den 12. februar 2002.

Desuden opfordrer Kommissionen regeringerne til at efterleve internationale menneskerettighedsnormer og overholde de borgerlige frihedsrettigheder uden diskrimination. Kommissionen forsøger at sætte en stopper for de offentlige og yderst grusomme henrettelser i visse lande.

Som nævnt i flere rådskonklusioner om Nigeria, betragtes politisk dialog som et konstruktivt middel til at rejse menneskerettighedsproblemer og spørgsmål om dødsstraf. Kommissionen vil også tage udgangspunkt i Cotonou-aftalen, ifølge hvilken et væsentligt punkt er overholdelse af menneskerettighederne.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/123 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/123

---

(2004/C 88 E/0131)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2955/03

af Maurizio Turco (NI) og Marco Cappato (NI) til Kommissionen

(8. oktober 2003)

Om:   Endnu et tilfælde af forfølgelse af homoseksuelle i Egypten

Europa-Parlamentet har indtrængende og gentagne gange fordømt forfølgelseskampagnen mod homoseksuelle i Egypten og anmodet Kommissionen og Rådet om at træffe konkrete og effektive foranstaltninger overfor de egyptiske myndigheder. Den 28. august 2003 skal 62 formodede homoseksuelle mænd være blevet arresteret i Egypten på Qsr el Nil-broen under en razzia, som Kairos politi havde iværksat. Politiet omringede broen og anholdt de tilstedeværende efter at have forhånet de formodede homoseksuelle. Efter tre dages fængsel blev de anholdte anklaget for »uanstændig adfærd« og tvunget til at erklære sig skyldige. De blev løsladt efter at have måttet oplyse bopæl. Retsmøderne vil finde sted i november og december 2003.

Har Rådet kendskab til disse anholdelser? Agter den i tråd med Europa-Parlamentets gentagne anmodninger at træffe konkrete og effektive foranstaltninger over for Egypten på grund af den alvorlige forfølgelseskampagne mod homoseksuelle, som allerede har stået på i årevis?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(5. november 2003)

Kommissionen følger nøje med i forfølgelsen af homoseksuelle i Egypten. Den har i den forbindelse, således som Europa-Parlamentet anmodede om i sin beslutning af 10. april 2003, udtrykt sin bekymring over for de egyptiske myndigheder både over »Queen Boat«-sagen selv samt over politiets tilsvarende forfølgelse ved flere lejligheder.

Der har senest kunnet konstateres positive udviklingstendenser, især løsladelsen af 29 af de tiltalte og overførslen af retsforfølgningen fra de domstole, der tager sig af sager vedrørende statens sikkerhed, til de almindelige domstole. Men de ærede medlemmer kan være forsikret om, at vor delegation i Cairo sammen med medlemsstaternes ambassader fortsat vil følge denne sag på samme måde som sagerne med de 62 mænd, der blev arresteret den 28. august. Ligeledes vil Kommissionen fortsat rejse disse spørgsmål over for de egyptiske myndigheder, når det er relevant.

Institutionerne inden for rammerne af associeringsaftalen mellem EU og Egypten (nogle medlemsstater har endnu ikke ratificeret aftalen) bliver endnu et nyttigt forum til drøftelse af en række menneskerettighedsspørgsmål.

Som det er det ærede medlem bekendt, fremlagde Kommissionen endvidere den 22. maj 2003 en meddelelse om »styrkelse af EU's aktioner for menneskerettigheder og demokratisering med partnere i Middelhavsområdet« med det formål, at der skal arbejdes konstruktivt for konkrete fremskridt på menneskerettighedsområdet. Denne meddelelse er nu til behandling i Rådet og Europa-Parlamentet.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/124 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/124

---

(2004/C 88 E/0132)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2988/03

af Bart Staes (Verts/ALE) og Jan Dhaene (Verts/ALE) til Kommissionen

(9. oktober 2003)

Om:   Handlingsplan om retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet

Den 21. maj 2003 lancerede Kommissionen FLEGT-handlingsplanen. Forskellige ngo'er, som beskæftiger sig med denne problematik, og forskellige medlemsstater, som fører an i den internationale kamp mod illegal træfældning, opfatter dette dokument som et vigtigt skridt fremad og som et udgangspunkt for yderligere lovgivningsarbejde.

Efter offentliggørelsen af dokumentet, (1), har der dog været stilstand på området, og ifølge vore oplysninger har Kommissionen ikke truffet yderligere foranstaltninger til gennemførelse af denne handlingsplan.

Hvilke målsætninger vil Kommissionen realisere inden for hvilken tidsramme for at gennemføre FLEGT-handlingsplanen? Hvad er inden for denne tidsramme de centrale aktiviteter frem til juni 2004?

Hvilket generaldirektorat vil være ansvarlig for gennemførelsen af denne plan, og hvor store økonomiske midler vil der være til rådighed hertil?

Planlægger Kommissionen yderligere lovgivningsarbejde omkring FLEGT-problematikken?

Også i tiltrædelseslandene udgør illegal træfældning et problem af en vis betydning. Planlægger Kommissionen specifikke foranstaltninger for at løse disse problemer i disse lande, såvel før som efter tiltrædelsen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(5. december 2003)

Kommissionen har arbejdet på at sikre en hurtig opfølgning af EU-handlingsplanen for retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet (FLEGT). Rådets konklusioner vedtoges på landbrugsministrenes møde i Rådet den 13. oktober 2003. Kommissionen afventer stadig et svar fra Europa-Parlamentet.

Der er blevet indledt konsultationer med en bred kreds af interesserede parter, herunder en detaljeret dialog med medlemsstater, ikke-statslige organisationer og EU-træindustrien. Potentielle partnerlande i verdens vigtigste træproducerende regioner er også blevet kontaktet, hvilket har givet opmuntrende resultater. Drøftelserne med Indonesien har nået et særligt fremskredent stadium.

For at lette samarbejdet med Afrika har Kommissionen også for nylig ydet en støtte på 500 000 EUR til den afrikanske ministerkonference om håndhævelse af skovlovgivning og forvaltningspraksis (AFLEG), hvor mere end 30 afrikanske nationer gav tilsagn om at ville bekæmpe illegal træfældning.

På de andre mere specifikke spørgsmål kan der gives følgende svar:

| 1. | Generaldirektoratet for Udvikling og Generaldirektoratet for Miljø vil være ansvarlige for gennemførelsen og i den forbindelse arbejde nært sammen med andre generaldirektorater, navnlig GD for Eksterne Forbindelser, GD for Handel, Samarbejdskontoret EuropeAid, GD for Beskatning og Toldunion, GD for Erhvervspolitik og GD for det Indre Marked.
  Indledningsvis vil der blive stillet midler til rådighed under budgetposten for tropiske skove. Der er også disponible midler under visse strategier på nationalt og regionalt plan. Kommissionen vil i forbindelse med midtvejsrevisionen foreslå at optage regler om god skovforvaltningspraksis i de nationale strategidokumenter i de lande, hvor dette spørgsmål er tillagt prioritet. |
| --- | --- |

1.

Generaldirektoratet for Udvikling og Generaldirektoratet for Miljø vil være ansvarlige for gennemførelsen og i den forbindelse arbejde nært sammen med andre generaldirektorater, navnlig GD for Eksterne Forbindelser, GD for Handel, Samarbejdskontoret EuropeAid, GD for Beskatning og Toldunion, GD for Erhvervspolitik og GD for det Indre Marked.

Indledningsvis vil der blive stillet midler til rådighed under budgetposten for tropiske skove. Der er også disponible midler under visse strategier på nationalt og regionalt plan. Kommissionen vil i forbindelse med midtvejsrevisionen foreslå at optage regler om god skovforvaltningspraksis i de nationale strategidokumenter i de lande, hvor dette spørgsmål er tillagt prioritet.

| 2. | Kommissionen har til hensigt i 2004 at forelægge et forordningsforslag med henblik på handlingsplanens gennemførelse. Denne forordning skal skabe grundlag for ordningen med frivillige partnerskabsaftaler til kontrol af illegal eksport af tømmer. Der er indledt en dialog og konsultationer med træproducerende lande, som vil blive fortsat med henblik på oprettelse af de partnerskabsaftaler, der er nødvendige til støtte for gennemførelsen.
  Der er ikke i øjeblikket planlagt anden lovgivning vedrørende de problemer, der er omhandlet i FLEGT-handlingsplanen. Der vil dog i nær fremtid blive iværksat en undersøgelse vedrørende andre mulige lovgivningstiltag, og på grundlag af resultaterne heraf vil dette spørgsmål på ny blive taget op. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen har til hensigt i 2004 at forelægge et forordningsforslag med henblik på handlingsplanens gennemførelse. Denne forordning skal skabe grundlag for ordningen med frivillige partnerskabsaftaler til kontrol af illegal eksport af tømmer. Der er indledt en dialog og konsultationer med træproducerende lande, som vil blive fortsat med henblik på oprettelse af de partnerskabsaftaler, der er nødvendige til støtte for gennemførelsen.

Der er ikke i øjeblikket planlagt anden lovgivning vedrørende de problemer, der er omhandlet i FLEGT-handlingsplanen. Der vil dog i nær fremtid blive iværksat en undersøgelse vedrørende andre mulige lovgivningstiltag, og på grundlag af resultaterne heraf vil dette spørgsmål på ny blive taget op.

| 3. | Tiltrædelseslandene er ikke omfattet af handlingsplanens anvendelsesområde. Kommissionen har ikke til hensigt at træffe specifikke foranstaltninger vedrørende illegal træfældning, før tiltrædelseslandene optages i EU, men derimod at udvikle en strategi på basis af deres fremtidige deltagelse i EU's indre marked. Kommissionen vil i ministerkonferencerne om beskyttelse af skovene i Europa (MCPFE) deltage i arbejdet på dette område, herunder en undersøgelse af problemets omfang i Europa, som skal foretages i 2004. |
| --- | --- |

3.

Tiltrædelseslandene er ikke omfattet af handlingsplanens anvendelsesområde. Kommissionen har ikke til hensigt at træffe specifikke foranstaltninger vedrørende illegal træfældning, før tiltrædelseslandene optages i EU, men derimod at udvikle en strategi på basis af deres fremtidige deltagelse i EU's indre marked. Kommissionen vil i ministerkonferencerne om beskyttelse af skovene i Europa (MCPFE) deltage i arbejdet på dette område, herunder en undersøgelse af problemets omfang i Europa, som skal foretages i 2004.

---

(1)  KOM(2003) 251 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/125 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/125

---

(2004/C 88 E/0133)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2995/03

af Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) til Kommissionen

(14. oktober 2003)

Om:   Ødelæggelse af kostbare klenodier i Ajia Sofia

Den nye direktør for Ajia Sofia-museet, Seraçetin Sahin, oplyste for nylig i en meddelelse til det tyrkiske Generaldirektorat for Museer og Kulturgoder, at 550 kostbare ikoner og klenodier af uvurderlig værdi (bibler og ornater) er blevet ødelagt af fugtigheden i Ajia Sofia-kirkens lagre. Disse kostbare klenodier var blevet indsamlet fra talrige ortodokse kirker i Tyrkiet, da disse var holdt op med at fungere.

Eftersom Ajia Sofia siden 1985 har været anerkendt som en del af verdens kulturarv, og eftersom det i det seneste tyrkiske nationale program vedrørende gennemførelsen af fællesskabsretten nævnes, at kulturgoder fra samtlige kulturer er beskyttet ved lov nr. 3386 af 17. juni 1987 og vil gå i arv til de kommende generationer i ubeskåret tilstand, agter Kommissionen så at tage konkret stilling til dette problem?

Indgår der som led i førtiltrædelsesprogrammerne for Tyrkiet og Meda-programmerne finansiering af projekter på kulturområdet, herunder især til bevarelse af kulturgoder som dem, der findes i Ajia Sofia?

Mener Kommissionen, at den slags alvorlige forsømmelser på området for kultur og etiske værdier udgør et tilbageskridt, hvad angår gennemførelsen af den gældende fællesskabsret, og hvorledes agter Kommissionen at reagere i dette tilfælde?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(12. november 2003)

Som allerede nævnt i Kommissionens nylige svar på skriftlig forespørgsel E-2962/03 fra Alavanos (1) er det ikke muligt via Fællesskabets program for finansiel bistand til Tyrkiet at yde støtte til bevaring og restaurering af religiøse genstande og kulturgoder som dem, der opbevares i Haghia Sofia. Programmet er i første række udformet til at støtte Tyrkiets tilpasning til europæiske standarder på det politiske, økonomiske og lovgivningsmæssige område. Projektforslagene udarbejdes af den tyrkiske regering og skal godkendes af Kommissionen, som kun godkender projekter, der bidrager til at opfylde prioriteterne i tiltrædelsespartnerskabet, som Ministerrådet vedtog den 15. maj 2003.

Kommissionen fører også nøje tilsyn med, hvilke fremskridt Tyrkiet gør med hensyn til overtagelse af den relevante EU-ret på det kulturelle område.

---

(1)  EUT C 78 E af 27.3.2004, s. 771.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/126 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/126

---

(2004/C 88 E/0134)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3013/03

af Marco Cappato (NI) til Kommissionen

(14. oktober 2003)

Om:   Den tunesiske journalist, Néziha Rejiba

Den 25. september 2003 udstedte de tunesiske myndigheder en tilsigelse til at møde i retten til den tunesiske journalist, Néziha Rejiba, der havde givet 170 EUR i kontanter til en ung tuneser — en strafbar handling, der kan give op til 5 års fængsel og en bøde. Journalisten har imidlertid ikke overtrådt loven, eftersom der er en frist på en uge til at veksle udenlandsk valuta til tunesisk mønt.

Néziha Rejiba har offentliggjort kritiske artikler på internettet om de tunesiske myndigheders krænkelser af menneskerettighederne og skriver for online tidsskriftet Kalima (www.kalima.com), der har været underlagt censur i Tunesien siden tidsskriftets første udgivelser i oktober 2000. I de sidste 3 år er Rejiba blevet overfaldet og chikaneret gentagne gange af tunesiske politi. Hendes hus er under konstant overvågning, og hendes telefon aflyttes eller afbrydes (som tilfældet er for øjeblikket).

Har Kommissionen formelt anmodet Den Tunesiske Republiks ambassadør om at redegøre for denne situation? Hvilke svar blev der i bekræftende fald givet?

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at få den tunesiske regering til at garantere, at ytringsfriheden og retten til en retfærdig rettergang overholdes af de tunesiske myndigheder i sagen om Néziha Rejiba?

Hvad agter Kommissionen — med udsigt til verdenstopmødet om informationssamfundet, der vil blive afholdt i Tunesien i november 2005 — at gøre for at medvirke til, at der bliver sat en stopper for den systematiske krænkelse af ytringsfriheden?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(17. december 2003)

Kommissionen er bekendt med de rapporter om Néziha Rejiba, som det ærede medlem henviser til.

Kommissionen følger fortsat menneskerettighedssituationen i Tunesien nøje. Den har altid fordømt krænkelser af principperne om frihed, demokrati, respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder samt retsstatsprincippet, der alle er principper, som medlemsstaterne har til fælles, og som Den Europæiske Union bygger på som fastsat i artikel 6 i EU-traktaten.

Kommissionen finder navnlig, at ytringsfriheden er af afgørende betydning for udviklingen af demokrati og et samfund, hvor borgerne kan deltage på alle områder. Inden for rammerne af budgetposten for Meda-programmet forsøger Kommissionen sammen med Det Europæiske Center for Journalistik at fremme ytringsfriheden i Tunesien ved hjælp af et mediestøtteprogram, der tager sigte på uddannelse af journalister. Med henblik på at støtte Tunesiens bestræbelser på at styrke retsstatsprincippet agter Kommissionen endvidere at iværksætte et program, der tager sigte på at modernisere det tunesiske retsvæsen, og som minder om de programmer, der allerede er iværksat i Algeriet og de palæstinensiske områder.

Hvad angår verdenstopmødet om informationssamfundet henviser Kommissionen til sit svar på det ærede medlems skriftlige forespørgsler E-2554/03 (1) og E-2931/03 (2).

---

(1)  EUT C 65 E af 13.3.2004, s. 175.

(2)  EUT C 70 E af 20.3.2004, s. 165.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/127 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/127

---

(2004/C 88 E/0135)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3025/03

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(17. oktober 2003)

Om:   Krænkelse af grækeres menneskerettigheder i forbindelse med det tyrkiske nationale ejendomsregister for Imvros

Gennemførelsen af loven om det tyrkiske nationale ejendomsregister på Imvros fratager på snedig vis øens græske indbyggere og disses arvinger deres ejendom til fordel for den tyrkiske stat.

Ved gennemførelsen af det tyrkiske ejendomsregister fratages ejerne jord eller huse, der i over tyve år ikke har været opdyrket hhv. beboet, idet de på vilkårlig vis overdrages til den tyrkiske stat, og alle, der har mistet det tyrkiske statsborgerskab, fordi de ikke har aftjent deres værnepligt i den tyrkiske hær, inden de fyldte 21, fratages deres ejendoms- og arverettigheder. Ligeledes fratages ejerne muligheden for at gøre krav på deres ejendom, som er blevet eksproprieret uden erstatning og på ulovlig vis overladt til tyrkiske tilflyttere uden, at det projekt, der var grunden til eksproprieringen, nogensinde er blevet udført.

Det ovennævnte sigter klart mod at ramme de græske ejere og deres arvinger, som fortaber enhver legitim ejendomsret, helt i strid med al fællesskabslovgivning på området.

Hvorledes agter Kommissionen at behandle dette spørgsmål i betragtning af, at Tyrkiet er et ansøgerland og dets ansøgning skal vurderes i 2004?

Vil den rette henvendelse til de tyrkiske myndigheder med henblik på genopretning af den tidligere tilstand og for at sikre princippet om ikke-forskelsbehandling?

Svar afgivet på Kommissionens vegne Günter Verheugen

(14. november 2003)

Kommissionen er klar over bekymringerne over det græske mindretals situation på den ægæiske ø Imvros, som det ærede medlem henviser til. Kommissionen har for nylig modtaget oplysninger om krænkelse af ejendomsrettigheder på øen.

Kommissionen vil undersøge spørgsmålet i forbindelse med sin overvågning af Tyrkiets overholdelse af de politiske kriterier fra København, som omfatter respekt for menneskerettighederne og beskyttelse af mindretal. Den vil give en generel vurdering af mindretallenes problemer i Tyrkiet i den kommende periodiske rapport, som offentliggøres den 5. november 2003.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/128 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/128

---

(2004/C 88 E/0136)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3032/03

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(17. oktober 2003)

Om:   Tyrkiet og krænkelser af landets mindretal

Der sker fortsat krænkelser af menneskerettighederne i Tyrkiet, selv om Tyrkiet har foretaget en vis tilpasning af den nationale lovgivning til EU's normer. Et eksempel på de fortsatte menneskeretskrænkelser i Tyrkiet er, at det tyrkiske undervisningsministerium den 14. april 2003 udsendte et dekret til alle landets skoler om, at der skal arrangeres stilekonkurrencer og foredrag med det formål at fornægte det folkedrab, der fandt sted i 1914 og de efterfølgende år mod de armenske og assyrisk-syriske befolkningsgrupper. Til gengæld anklages de armenske og assyrisk-syriske befolkningsgrupper for at have begået forræderi over for det ottomanske imperium. Assyrisk-syriske og armenske børn udsættes daglig for forskelsbehandling, især fordi de tvinges til at deltage i disse foredrag, som krænker deres etniske og religiøse identitet.

Den tyrkiske menneskeretsorganisation IHD har reageret skarpt på dekretet og har for nylig indledt en kampagne sammen med menneskeretsadvokater for at forsøge at overtale den tyrkiske regering til at ophæve dekretet og bringe disse menneskeretskrænkelser til ophør. Undervisningsministeriets dekret af 14. april 2003 står i skarp kontrast til de krav, der stilles til Tyrkiet bl.a. ifølge den europæiske menneskerettighedskonvention.

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at gennemføre for at forsøge at få den tyrkiske regering til at ophæve dekretet og ophøre med at udsætte disse etniske og religiøse minoriteter for menneskeretskrænkelser?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(24. november 2003)

Kommissionen kender til det tyrkiske undervisningsministeriums dekret af 14. april 2003 om, at skolerne skal arrangere stilekonkurrencer og foredrag med det formål at fornægte »de armenske påstande, den græske Pontus-påstand og de assyriske påstande«.

Kommissionen har taget dette spørgsmål op med de tyrkiske myndigheder under den regelmæssige dialog. Kommissionens også berørt det i sin overvågningsrapport fra den 5. november 2003 (1).

Kommissionen er generelt bekendt med minoriteternes vanskeligheder i Tyrkiet, og den vil fortsat følge den behandling, de får.

---

(1)  KOM(2003) 676 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/129 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/129

---

(2004/C 88 E/0137)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3045/03

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(17. oktober 2003)

Om:   Børnearbejde

Spørgeren glæder sig over det løfte, som kommissær Nielson har givet i sit svar på spørgerens mundtlige forespørgsel H-0405/03 (1), om at overveje eventuel støtte til ILO's internationale program for afskaffelse af børnearbejde og forslaget om opførelse af børnearbejde på den midlertidige liste over mål/prioriteter mellem Kommissionen og ILO som led i forslaget om et EF/ILO-strategisk partnerskab.

Kan Kommissionen redegøre for, hvilket fremskridt der er gjort til dato, og oplyse, hvorledes den agter at stille tilstrækkelige midler til rådighed til iværksættelse af konkrete opfølgningsforanstaltninger på dette område?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(21. november 2003)

Kommissionen er ved at lægge sidste hånd på et strategisk partnerskab om udviklingssamarbejde med Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO) og vil have det færdigt ved udgangen af 2003. I forbindelse med partnerskabet er det slået fast, at det vigtigste i første omgang er at udvikle en strategisk metode til afskaffelse børnearbejde ved at fremme grundskoleundervisning.

Med denne strategi skal der tages fat på undervisningsproblemet som led i bekæmpelsen af børnearbejde. Dette er særlig relevant af hensyn til Kommissionens indsats i planen om »undervisning for alle«. Hovedformålet med EU's undervisnings- og uddannelsespolitik, der er at opnå undervisning for alle i tråd med millennium-udviklingsmålene, kan ikke realiseres, uden at der tages fat på problemerne med arbejdende børn i skolealderen.

I denne forbindelse kunne det være nyttigt at identificere de grundliggende årsager til dette fænomen, dvs. kløften mellem børns juridiske rettigheder og den virkelighed, de lever i til daglig. Dette kunne gøres via rettidige, målrettede foranstaltninger for at hjælpe fattige familier og støtte dem gennem lokale netværk.

Strategien vedrørende børnearbejde og undervisning vil i denne pilotfase specielt tage sigte på den regionale dimension i landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS-landene), og Kommissionen regner med at trække på Den Europæiske Udviklingsfonds midler til samarbejdet inden for AVS-landene.

Den direkte samarbejdspartner bliver ILO's internationale program for afskaffelse af børnearbejde (IPEC). Dette strategiske initiativ skal supplere det eksisterende ILO/IPEC-program. Finansieringen skal fokusere på foranstaltninger, der ikke indgår i ILO/IPEC's almindelige grundaktiviteter. For det første vil Kommissionens finansiering gøre det muligt at styrke målrettede foranstaltninger i AVS-landene, idet IPEC-støttefor-anstaltninger i bred forstand er mest udbredte i Asien og Latinamerika. Erfaringerne og de bedste metoder fra Asien og Latinamerika kan anvendes til at fremme en målrettet indsats i AVS-landene, så flere børn i tvangsarbejde kan få adgang til og færdiggøre deres grundskoleundervisning. For det andet vil denne finansiering støtte målrettede initiativer i undervisningen.

---

(1)  Mundtligt svar af 1.7.2003.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/130 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/130

---

(2004/C 88 E/0138)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3133/03

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(23. oktober 2003)

Om:   Angola — Falcone

Angolas regering har udnævnt Pierre Falcone, som angiveligt er våbenhandler, og som på nuværende tidspunkt retsforfølges i Frankrig, til rådgiver i Angolas diplomatiske repræsentation ved Unesco, hvad der har givet anledning til kritik fra oppositionen i Angola og den internationale presse og forbehold fra Unesco selv.

Sagen giver anledning til så meget desto større international bekymring for, at det internationale samfunds forståelse for behovet for ekstern bistand til Angola på ny svækkes efter en langvarig borgerkrig og tilvejebringelsen af en definitiv fred, særlig hvis udnævnelsen på mindste måde kommer til at skade samarbejdet med EU eller igen skaber problemer for den politiske ramme for forberedelsen og afholdelsen af den donorkonference, som der er et stort ønske om af afholde, og som flere gange er blevet udsat, idet betingelserne herfor ikke var opfyldt. Dette har bevirket, at det angolanske folks forhåbninger er blevet skuffet og en hurtigere genopbygning af landet er blevet forhindret.

Kommissionen bedes derfor besvare følgende spørgsmål:

| — | hvordan vurderer den udnævnelsen? Har den fremsat nogen bemærkninger desangående, eller har den til hensigt at gøre det? |
| --- | --- |

—

hvordan vurderer den udnævnelsen? Har den fremsat nogen bemærkninger desangående, eller har den til hensigt at gøre det?

| — | mener Kommissionen, at udnævnelsen påvirker de angolanske myndigheders troværdighed udadtil? Har den på nogen måde påvirket EU's udviklingsprogrammer i Angola, og har den — eller kan den — medføre nye problemer for forberedelserne af donorkonferencen? |
| --- | --- |

—

mener Kommissionen, at udnævnelsen påvirker de angolanske myndigheders troværdighed udadtil? Har den på nogen måde påvirket EU's udviklingsprogrammer i Angola, og har den — eller kan den — medføre nye problemer for forberedelserne af donorkonferencen?

| — | har Kommissionen truffet eller agter den at tage noget initiativ med henblik på at orientere Angolas regering om sin holdning og sin bekymring — hvis den nærer en sådan — i forbindelse med den ovenfor beskrevne situation? |
| --- | --- |

—

har Kommissionen truffet eller agter den at tage noget initiativ med henblik på at orientere Angolas regering om sin holdning og sin bekymring — hvis den nærer en sådan — i forbindelse med den ovenfor beskrevne situation?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(21. november 2003)

Pierre Falcones udnævnelse til ministerråd ved Angolas faste delegation ved FN's Organisation for Uddannelse, Videnskab og Kultur (Unesco) er først og fremmest et anliggende, der skal tages op på det relevante diplomatiske niveau. Sådan et enkeltstående tilfælde skal ses i en bredere sammenhæng med Angolas lange vej fra et land i borgerkrig til et åbent, deltagerbaseret og ansvarligt demokrati, men kan naturligvis skade Angolas troværdighed udadtil.

EU's foranstaltninger indgår i en langsigtet samarbejdsstrategi med Angola og vil i princippet ikke blive ændret på grund af enkeltstående aktuelle spørgsmål. Hvad angår forberedelsen af donorkonferencen, mener Kommissionen ikke, det er sandsynligt, at denne begivenhed, der jo er kritisabel, får negative virkninger, så længe der sker fremskridt i dialogen med Den Internationale Valutafond (IMF) med henblik på indgåelsen af en aftale og forelæggelsen af en troværdig fattigdomsstrategi. Det internationale samfund tillægger disse to elementer den allerstørste betydning for donorkonferencens heldige udfald.

Det er hverken Kommissionens rolle eller hensigt at drøfte et sådant enkeltstående anliggende i forbindelserne med den angolanske regering. Som led i en politisk dialog med Angola ifølge artikel 8 i Cotonou-aftalen forventes det imidlertid, at man drøfter spørgsmål om åbenhed og god regeringsførelse og dermed også den bredere baggrund for den sag, det ærede medlem omtaler. Rådets konklusioner, der blev vedtaget den 13. oktober 2003, understreger også, at EU er parat til at bistå den angolanske regering i dennes bekæmpelse af korruption.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/131 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/131

---

(2004/C 88 E/0139)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3143/03

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Kommissionen

(23. oktober 2003)

Om:   Priser på personbiler i Grækenland og forbud mod dieselmotorer i Athen og Thessaloniki

Den græske regering udsendte for nylig (få måneder inden valget) en bekendtgørelse om afgiftsnedsættelser i forbindelse med køb af nye personbiler.

Som resultat af denne bekendtgørelse forventes det, at der vil blive tale om en nedsættelse af prisen på hovedsagelig biler med stort slagvolumen (over 2 000 cm3), som til trods for dette fortsat vil være dyrere end de tilsvarende biler i de øvrige EU-medlemslande.

Hvad angår personbiler i kategorien 1.800-2 000 cm3 (der omfatter køretøjer med høj aktiv og passiv sikkerhed), vil nedsættelsen af salgsprisen være meget mindre med det resultat, at disse biler fortsat vil være meget dyre for de græske forbrugere, hvis lønninger desuden er de laveste i Unionen, idet den årlige indkomst pr. indbygger kun svarer til 69 % af fællesskabsgennemsnittet (Eurostat-oplysninger for 2002).

Under drøftelserne i Europa-Parlamentets Miljøudvalg er det gentagne gange blevet påpeget, at de moderne dieselmotorer har meget lav emission af forurenende stoffer og (på grund af den udbredte brug af turboladere) en styrke, der svarer til benzinmotorers. Det er velkendt, at emissioner fra ødelagte katalysatorer (der bruges i motorer, der kører på blyfri benzin) er særlig farlige for den menneskelige sundhed. Samtidig er personbiler med dieselmotorer forbudt i Athen og Thessaloniki. Alt dette medfører tilstedeværelse af farlige forurenende stoffer i luften (især i Athen, hvor der findes over to millioner køretøjer). Desuden pålægges de græske forbrugere yderligere byrder, dels fordi den blyfri benzin er dyrere end dieselolie, og dels fordi benzinmotorerne har et større brændstofforbrug end dieselmotorerne.

På hvilken måde kan Kommissionen skride ind over for de græske myndigheder for at få nedsat afgiften (og forbrugerpriserne) på personbiler i kategorien 1 800-2 000 cm3, som (af prismæssige grunde) er af størst interesse for de græske forbrugere? Er det formålstjenligt og konsekvent ud fra et miljøsynspunkt at nedlægge forbud mod kørsel med privatbiler udstyret med moderne dieselmotorer i de to største græske byer? Hvilke foranstaltninger har Kommissionen hidtil truffet i forbindelse med de to ovennævnte spørgsmål, og hvad er de græske myndigheders reaktion?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(17. december 2003)

Bortset fra de fælles regler for årlige skatter og afgifter på lastbiler kan Kommissionen oplyse, at der kun findes få EU-bestemmelser vedrørende beskatning af personbiler, og at der heller ikke er gennemført en harmonisering af de nationale beskatningsregler. Det er derfor op til de enkelte medlemsstater at fastsætte nationale bestemmelser for personbilbeskatning, der er i overensstemmelse med EF-traktatens generelle principper, og som navnlig ikke må give anledning til formaliteter ved grænserne i forbindelse med medlemsstaternes samhandel. Samtidig skal disse bestemmelser overholde princippet om forbud mod forskelsbehandling.

Kommissionen er bekendt med, at der er betydelig forskel på registreringsafgifterne i de medlemsstater, der stadig opkræver en sådan afgift. I sin meddelelse om »Beskatning af personbiler i EU« (1), som blev forelagt i september 2002, foreslog Kommissionen, at medlemsstaterne i løbet af en overgangsperiode på fem til ti år afskaffer registreringsafgiften eller sænker den betydeligt. Meddelelsen indeholdt ligeledes forslag til en række politiske foranstaltninger, der skal skabe større direkte sammenhæng mellem afgiftsniveauerne og nye personbilers CO2-emissioner. Europa-Parlamentet afgav positiv udtalelse om denne meddelelse på plenarmødet den 5.-6. november 2003.

Kommissionen henleder opmærksomheden på, at ethvert initiativ med henblik på en indbyrdes tilnærmelse af personbilafgifter, som Kommissionen måtte tage på grundlag drøftelserne i Rådet og Europa-Parlamentet, kræver medlemsstaternes enstemmige godkendelse i Rådet.

Hvad angår forbuddet mod kørsel med personbiler med dieselmotorer i Grækenlands to største byer, vil Kommissionen minde om, at der i miljøvurderingen af dieselmotorer bør skelnes mellem luftforurening og spørgsmål om klimaændringer. Sammenlignet med benzinmotorer gør moderne dieselmotorer det muligt at reducere CO2-emissionerne, hvilket er et væsentligt element i spørgsmålet om klimaændringer. På den anden side indeholder emissionerne fra dieselmotorer betydeligt flere forurenende stoffer med skadelig indvirkning på luftkvaliteten, så som partikler og nitrogenoxider. Rådets direktiv 1999/30/EF af 22. april 1999 om luftkvalitetsgrænseværdier for svovldioxid, nitrogendioxid og nitrogenoxider, partikler og bly i luften (2) indeholder bestemmelser om grænseværdier og tolerancemargener for luftens indhold af disse forurenende stoffer. Ifølge de rapporter, der er indsendt til Kommissionen i henhold til rammedirektivet om luftkvalitet, overskrides grænseværdierne og tolerancemargenerne stadig i Attika-regionen, hvilket gør det nødvendigt at vedtage eller opretholde foranstaltninger, der tager sigte på at begrænse specifikke forureningskilder under forudsætning af, at disse foranstaltninger er i overensstemmelse med EF-traktaten.

Hvis det ærede medlem ønsker yderligere oplysninger om luftforureningssituationen i Grækenland, henviser Kommissionen til sit svar på skriftlig forespørgsel E3217/03 af Antonios Trakatellis (3).

---

(1)  KOM(2002) 431 endelig udg.

(2)  EFT L 163 af 29.6.1999.

(3)  EUT C 78 E af 27.3.2004, s. 791.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/132 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/132

---

(2004/C 88 E/0140)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3159/03

af Dirk Sterckx (ELDR) til Kommissionen

(24. oktober 2003)

Om:   Uens behandling af professionelle flyttevirksomheder ved import til EU af flyttegods fra ikke-medlemsstater på grund af forskellig fortolkning af forordning (EØF) nr. 918/83

Når flyttegods fra lande uden for Den Europæiske Union via Det Forenede Kongerige, Nederlandene og Sverige indføres til en anden medlemsstat, fritages dette flyttegods af de respektive lokale toldmyndigheder for importafgifter og moms på hele Den Europæiske Unions område.

En række lande, som f.eks. Belgien, giver indrejsende statsborgere fra tredjelande en T-formular til transit i Fællesskabet, således at deres flyttegods kun er fritaget for importafgift og moms indtil grænsen til det endelige bestemmelsessted, hvor varerne må deklareres. Dermed træffes afgørelsen om fritagelse for importafgift og moms af toldmyndighederne i den medlemsstat, der er det endelige bestemmelsessted.

Det siger sig selv, at professionelle flyttevirksomheder, der har hjemsted i de medlemsstater, der anvender denne procedure med T-formularen, stilles ringere end konkurrenterne i Det Forenede Kongerige, Nederlandene og Sverige. Flere og flere af deres kunder skifter jo på grund af den mildere ordning over til engelske, nederlandske og svenske virksomheder.

| 1. | Tillader artikel 128 i forordning (EØF) nr. 918/83 (1), at indrejsemedlemsstaten (når denne ikke samtidig er det endelige bestemmelsessted) straks giver fritagelse for importafgifter og moms for hele Den Europæiske Unions område? |
| --- | --- |

1.

Tillader artikel 128 i forordning (EØF) nr. 918/83 (1), at indrejsemedlemsstaten (når denne ikke samtidig er det endelige bestemmelsessted) straks giver fritagelse for importafgifter og moms for hele Den Europæiske Unions område?

| 2. | Må Belgien i bekræftende fald ændre sin procedure med anvendelse af T-formularen til en procedure med umiddelbar fritagelse for importafgifter og moms i overensstemmelse med forordning (EØF) nr. 918/83? |
| --- | --- |

2.

Må Belgien i bekræftende fald ændre sin procedure med anvendelse af T-formularen til en procedure med umiddelbar fritagelse for importafgifter og moms i overensstemmelse med forordning (EØF) nr. 918/83?

| 3. | Strider proceduren med umiddelbar fritagelse for importafgifter og moms, som anvendt af bl.a. Det Forenede Kongerige, i benægtende fald da ikke mod forordning EØF) nr. 918/83? |
| --- | --- |

3.

Strider proceduren med umiddelbar fritagelse for importafgifter og moms, som anvendt af bl.a. Det Forenede Kongerige, i benægtende fald da ikke mod forordning EØF) nr. 918/83?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(11. december 2003)

| 1. | Når toldmyndigheder i en medlemsstat lader flyttegods fra et tredjeland overgå til fri omsætning i Fællesskabet afgiftsfrit og momsfrit, anvender de bestemmelser baseret på to forskellige retskilder. Fritagelsen for den fælles toldtarifs afgifter er baseret på artikel 2 til 10 i Rådets forordning (EØF) nr. 918/83 (2), mens fritagelsen for moms er baseret på den nationale lovgivning, der gennemfører artikel 14 i Rådets direktiv 77/388/EØF (3), og artikel 2 til 10 i Rådets direktiv 83/181/EØF (4).
  Kommissionen anførte i sit svar på den skriftlige forespørgsel E-0243/02 fremsat af Karla Peijs (5) principperne for toldbehandling af dette flyttegods og lod forstå, at artikel 128 i Rådets forordning (EØF) nr. 918/83 ikke gælder denne import.
  Artikel 128 gælder kun varer, der skal anvendes til et bestemt formål af modtageren, dvs. klarereren, for at opnå en særlig afgiftsfritagelse. Ifølge begrænsningerne i artikel 7, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 918/83 for så vidt angår flyttegods, kræves det dog kun, at klarereren forbliver den ubegrænsede ejer af flyttegodset i en periode på 12 måneder. Inden for denne periode kan klarereren anvende disse ejendele nøjagtigt som han vil. Han kan f.eks. bruge dem til at møblere sit nye hjem eller opmagasinere dem på flyttefirmaets område. Det er under disse omstændigheder ikke Kommissionens opfattelse, at begrænsningen i artikel 7, stk. 1, medfører en forpligtelse til at anvende varerne til et bestemt formål som påkrævet i henhold til artikel 128. Kommissionen fortolker begrænsningen som et forbud mod at lade varerne overgå til handel på linje med begrænsningerne i artikel 29 (forsendelser sendt af en privatperson til en anden privatperson) eller i artikel 45 (varer indført i rejsendes personlige bagage i ikke-erhvervsmæssig øjemed) i forordning (EØF) nr. 918/83.
  Da bestemmelserne i artikel 2 til 10 i Rådets direktiv 83/181/EØF næsten er identiske med samme artikler i forordning (EØF) nr. 918/83, bør medlemsstaternes momslovgivning ligne Fællesskabets toldregler for flyttegods. Det er op til de nationale told- og skattemyndigheders skøn, hvordan de vil sikre, at klarereren overholder begrænsningerne i artikel 7, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 918/83 og den tilsvarende bestemmelse i den nationale momslovgivning. Den metode, der anvendes til at sikre, at bestemmelsernes overholdes, bør dog ikke give klarereren ekstra omkostninger og bør ikke adskille sig væsentligt fra de metoder, der er anvendt i eksemplerne i forrige afsnit. |
| --- | --- |

1.

Når toldmyndigheder i en medlemsstat lader flyttegods fra et tredjeland overgå til fri omsætning i Fællesskabet afgiftsfrit og momsfrit, anvender de bestemmelser baseret på to forskellige retskilder. Fritagelsen for den fælles toldtarifs afgifter er baseret på artikel 2 til 10 i Rådets forordning (EØF) nr. 918/83 (2), mens fritagelsen for moms er baseret på den nationale lovgivning, der gennemfører artikel 14 i Rådets direktiv 77/388/EØF (3), og artikel 2 til 10 i Rådets direktiv 83/181/EØF (4).

Kommissionen anførte i sit svar på den skriftlige forespørgsel E-0243/02 fremsat af Karla Peijs (5) principperne for toldbehandling af dette flyttegods og lod forstå, at artikel 128 i Rådets forordning (EØF) nr. 918/83 ikke gælder denne import.

Artikel 128 gælder kun varer, der skal anvendes til et bestemt formål af modtageren, dvs. klarereren, for at opnå en særlig afgiftsfritagelse. Ifølge begrænsningerne i artikel 7, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 918/83 for så vidt angår flyttegods, kræves det dog kun, at klarereren forbliver den ubegrænsede ejer af flyttegodset i en periode på 12 måneder. Inden for denne periode kan klarereren anvende disse ejendele nøjagtigt som han vil. Han kan f.eks. bruge dem til at møblere sit nye hjem eller opmagasinere dem på flyttefirmaets område. Det er under disse omstændigheder ikke Kommissionens opfattelse, at begrænsningen i artikel 7, stk. 1, medfører en forpligtelse til at anvende varerne til et bestemt formål som påkrævet i henhold til artikel 128. Kommissionen fortolker begrænsningen som et forbud mod at lade varerne overgå til handel på linje med begrænsningerne i artikel 29 (forsendelser sendt af en privatperson til en anden privatperson) eller i artikel 45 (varer indført i rejsendes personlige bagage i ikke-erhvervsmæssig øjemed) i forordning (EØF) nr. 918/83.

Da bestemmelserne i artikel 2 til 10 i Rådets direktiv 83/181/EØF næsten er identiske med samme artikler i forordning (EØF) nr. 918/83, bør medlemsstaternes momslovgivning ligne Fællesskabets toldregler for flyttegods. Det er op til de nationale told- og skattemyndigheders skøn, hvordan de vil sikre, at klarereren overholder begrænsningerne i artikel 7, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 918/83 og den tilsvarende bestemmelse i den nationale momslovgivning. Den metode, der anvendes til at sikre, at bestemmelsernes overholdes, bør dog ikke give klarereren ekstra omkostninger og bør ikke adskille sig væsentligt fra de metoder, der er anvendt i eksemplerne i forrige afsnit.

| 2. og 3. | Som allerede nævnt i svaret på den skriftlige forespørgsel E-0243/02 kan anmodningen om overgang til fri omsætning uden afgifter og moms indgives af, eller på vegne af, den person, der flytter hans/hendes bopæl fra et tredjeland til Fællesskabet, til det toldsted, klarereren måtte ønske. Ikke desto mindre har medlemsstaterne som tidligere nævnt en vis skønsmargen med hensyn til, hvilken dokumentation, der skal fremlægges. Denne skønsmargen skyldes, at der er forskel på medlemsstaternes nationale lovgivning for så vidt angår de administrative procedurer og krav til en person, der tager bopæl i et land. Toldmyndighederne i en medlemsstat bør dog ikke bruge denne skønsmargen til ved toldbehandlingen at gøre forskel på personer, der tager bopæl i toldmyndighedens land, og personer, der tager bopæl i en anden medlemsstat. Eftersom det normalt er den person, der flytter, der afgør, hvor anmodningen indgives på grundlag af forskellige ting, herunder de gældende procedurer og krav i de forskellige medlemsstater, er begge procedurer for overgang til fri omsætning enten ved indførsel i Fællesskabet eller ved indførsel i en anden medlemsstat mulige. I sidstnævnte tilfælde er en T-formular påkrævet for at sikre transporten til det sted, hvor overgangen til fri omsætning sker.
  Hvis det ærede medlem eller en anden person ligger inde med oplysninger, der tyder på, at bestemte juridiske bestemmelser om flyttegods i Rådets forordning (EØF) nr. 918/83 eller Rådets direktiv 83/181/EØF ikke er blevet overholdt af de pågældende myndigheder, kan han/hun indgive en formel klage over sagen til Kommissionen eller i overensstemmelse med de generelle juridiske procedurer, der er fastlagt herfor i medlemsstaternes lovgivning, for at forsvare den pågældende persons interesser. |
| --- | --- |

2. og 3.

Som allerede nævnt i svaret på den skriftlige forespørgsel E-0243/02 kan anmodningen om overgang til fri omsætning uden afgifter og moms indgives af, eller på vegne af, den person, der flytter hans/hendes bopæl fra et tredjeland til Fællesskabet, til det toldsted, klarereren måtte ønske. Ikke desto mindre har medlemsstaterne som tidligere nævnt en vis skønsmargen med hensyn til, hvilken dokumentation, der skal fremlægges. Denne skønsmargen skyldes, at der er forskel på medlemsstaternes nationale lovgivning for så vidt angår de administrative procedurer og krav til en person, der tager bopæl i et land. Toldmyndighederne i en medlemsstat bør dog ikke bruge denne skønsmargen til ved toldbehandlingen at gøre forskel på personer, der tager bopæl i toldmyndighedens land, og personer, der tager bopæl i en anden medlemsstat. Eftersom det normalt er den person, der flytter, der afgør, hvor anmodningen indgives på grundlag af forskellige ting, herunder de gældende procedurer og krav i de forskellige medlemsstater, er begge procedurer for overgang til fri omsætning enten ved indførsel i Fællesskabet eller ved indførsel i en anden medlemsstat mulige. I sidstnævnte tilfælde er en T-formular påkrævet for at sikre transporten til det sted, hvor overgangen til fri omsætning sker.

Hvis det ærede medlem eller en anden person ligger inde med oplysninger, der tyder på, at bestemte juridiske bestemmelser om flyttegods i Rådets forordning (EØF) nr. 918/83 eller Rådets direktiv 83/181/EØF ikke er blevet overholdt af de pågældende myndigheder, kan han/hun indgive en formel klage over sagen til Kommissionen eller i overensstemmelse med de generelle juridiske procedurer, der er fastlagt herfor i medlemsstaternes lovgivning, for at forsvare den pågældende persons interesser.

---

(1)  EFT L 105 af 23.4.1983, s. 1.

(2)  Rådets forordning (EØF) nr. 918/83 af 28. marts 1983 om en fællesskabsordning vedrørende fritagelse for import-og eksportafgifter.

(3)  Rådets sjette direktiv 77/388/EØF af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter — Det fælles merværdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag, EFT L 145 af 13.6.1977.

(4)  Rådets direktiv 83/181/EØF af 28. marts 1983 om fastlæggelse af anvendelsesområdet for artikel 14, stk. 1, litra d), i direktiv 77/388/EØF for så vidt angår fritagelse for merværdiafgift ved visse former for endelig indførsel af goder, EFT L 105 af 23.4.1983.

(5)  EFT C 301 E af 5.12.2002.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/134 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/134

---

(2004/C 88 E/0141)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3163/03

af Bill Miller (PSE) til Kommissionen

(24. oktober 2003)

Om:   Regionalpolitik i Ungarn

Hvilke regionalpolitikker er gennemført i Ungarn? Hvordan er førtiltrædelsesprogrammer/-støtte blevet anvendt/fordelt i Ungarn (antal/type — private, staten, kommuner — ansøgere/modtagere for hvert programs vedkommende, fordeling gennem amter, større projekters succes/omkostninger/placering, anvendelse af støtte fra Ispa-, Phare- og Sapard-programmerne, integrering af EU-projekter i den ungarske regerings egne programmer for udvikling af landdistrikterne, langsigtede EU-mål for ungarsk regionalpolitik efter tiltrædelsen)?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(19. november 2003)

I Ungarn er den betydning, der tillægges regionaludvikling, afspejlet i loven fra 1996 om regionaludvikling og fysisk planlægning. Der er som resultat af denne lov blevet oprettet regionaludviklingsråd, som nu er trådt i funktion. Der er udarbejdet regionaludviklingsstrategier i henholdsvis den foreløbige nationale udviklingsplan (2000-2002) og den efterfølgende nationale udviklingsplan (2003-2006).

Europa-Kommissionen har støttet Ungarns bestræbelser på at forberede landet til dets kommende deltagelse i EU's regionalpolitik og dermed på den fremtidige forvaltning og anvendelse af struktur- og samhørighedsfondene gennem førtiltrædelsesfondene (Phare, Ispa og Sapard).

Under Phare er der siden 1998 blevet ydet en omfattende støtte til de offentlige institutioner (12,5 mio. EUR over flere regnskabsår) med henblik på at etablere og styrke den institutionelle struktur, sikre en forsvarlig og effektiv forvaltning af EU's struktur- og samhørighedsfonde i fremtiden og støtte planlægningsprocessen. Der ydes også støtte til at bistå Ungarn med passende projektpipelining (15 mio. EUR). Der vil i 2004 fortsat blive finansieret aktiviteter under Phare med henblik på at bistå Ungarn under den første fase af strukturfondsaktionerne.

Der er også ydet støtte fra Phare til investeringsforanstaltninger. I den forbindelse er der udarbejdet et særligt delprogram for perioden 2002-2003, hovedsagelig for at yde bistand, som er i bedre overensstemmelse med mål 1-fremgangsmåden for strukturfondene. Dette program, der er baseret den foreløbige nationale udviklingsplan, og som medfinansieres af Phare og den ungarske regering (med henholdsvis 84mio. EUR og 66,23 mio.EUR), er koncentreret om tre foranstaltninger, som tager sigte på at integrere langtidsarbejdsløse på arbejdsmarkedet (især romaerne), indføre informationsteknologi i grundskolen og fremme den lokale udvikling.

Alt i alt har Phare bidraget meget til Ungarns forberedelse af medlemskabet både generelt og specifikt i relation til strukturfondsgennemførelsen. Institutionerne er blevet styrket, personalet er blevet efteruddannet, der er indledt pilotforanstaltninger, og i 2002-2003 er hele landet for første gang gennem det økonomiske og sociale samhørighedsdelprogram blevet involveret i et fælles planlægnings- og implemen-teringsforsøg.

For så vidt angår Phare-programmerne for 1998-2003, kan der findes yderligere oplysninger om de særlige tildelinger til delprogrammerne på følgende web-sted: (http://europa.eu.int/comm/enlargement/finan-cial_assistance.htm).

Fra ISPA (strukturpolitisk førtiltrædelsesinstrument) modtog Ungarn i 2000 88,3mio.EUR, i 2001 90,8 mio. EUR, i 2002 94,2mio.EUR, og landet vil i 2003 modtage 94,5mio.EUR. Støtten er stort set ligeligt fordelt mellem miljø- og transportprojekter. I løbet af ISPA's første tre år er 100 % af støtten herfra blevet udnyttet. Den ungarske regering har også udarbejdet strategidokumenter for transport og miljø.

Der kan findes yderligere oplysninger om de specifikke ISPA-projekter på følgende web-sted: (http://europa.eu.int/comm/regional_policy/funds/ispa/ispa_fr.htm).

Det ungarske SAPARD-program (særligt tiltrædelsesprogram vedrørende landbrug og udvikling af landdistrikter) blev vedtaget af Kommissionen i oktober 2000. Det forudser en forbedring af konkurrenceevnen i landbruget og industrien koncentreret om miljøbeskyttelse, og det søger at forbedre tilpasningsevnen i landdistrikterne. De offentlige udgifter vil i perioden 2000-2003 i gennemsnit pr. år andrage 50,5 mio.EUR, hvoraf EU's bidrag er på 38,7mio.EUR. Ved udgangen af september 2003 vil der være godkendt 541 SAPARD-projekter til ca. 40 mio. EUR i samlede forpligtelser.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/135 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/135

---

(2004/C 88 E/0142)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3185/03

af Geoffrey Van Orden (PPE-DE) til Kommissionen

(27. oktober 2003)

Om:   Afgiftsfritagelse på De Kanariske Øer

Hvorfor kan De Kanariske Øer fastlægge snævrere grænser for EU-borgeres import og eksport af afgiftsfrie varer end i andre dele af EU?

Hvis denne fremgangsmåde er baseret på en undtagelse fra de normale EU-bestemmelser, hvornår påregnes denne undtagelse af ophøre?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frits Bolkestein

(17. december 2003)

Visse territorier, bl.a. De Kanariske Øer, hører ikke til Fællesskabets afgiftsområde (1), hovedsagelig af historiske og geografiske grunde. Da De Kanariske Øer ligger uden for afgiftsområdet, kan territoriet anvende andre restriktioner for import og eksport af varer, som medføres af rejsende fra Unionen, end dem, der anvendes andetsteds i Fællesskabet.

De Kanariske Øers særstatus er ikke tidsbegrænset. Den kan dog bringes til ophør enten på initiativ af Kommissionen (2), som fremsætter de nødvendige forslag, eller, hvad angår punktafgifter, ved en erklæring fra Spanien (3).

---

(1)  Se artikel 3, stk. 3, i Rådets sjette direktiv 77/388/EØF af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter — Det fælles merværdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag, EFT L 145 af 13.6.1977, og artikel 2 i Rådets direktiv 92/12/EØF af 25. februar 1992 om den generelle ordning for punktafgiftspligtige varer, om oplægning og omsætning heraf samt om kontrol hermed, EFT L 76 af 23.3.1992.

(2)  Se artikel 3, stk. 5, i sjette momsdirektiv.

(3)  Se artikel 2, stk. 2, i direktiv 92/12/EØF.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/136 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/136

---

(2004/C 88 E/0143)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3223/03

af Anna Karamanou (PSE) til Kommissionen

(31. oktober 2003)

Om:   Børn dømt til døden i Filippinerne

En nylig rapport fra Amnesty International afslører, at der i filippinske fængsler sidder børn, som er dømt til døden og afventer deres henrettelse. Ifølge konventionen om barnets rettigheder, som Filippinerne også har underskrevet, samt dette lands nationale lovgivning kan mindreårige lovovertrædere, der har begået en lovovertrædelse, inden de er fyldt 18 år, hverken dømmes til døden eller henrettes. Den filippinske stat overtræder med denne praksis altså helt klart såvel sin nationale lovgivning som de internationale bestemmelser.

Hvilke skridt agter Kommissionen at tage for at lægge pres på den filippinske regering for at få den til fuldt ud at overholde og i praksis gennemføre de i den nationale lovgivning samt de internationale bestemmelser fastlagte begrænsninger vedrørende straffe for mindreårige lovovertrædere?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(3. december 2003)

Kommissionen deler det ærede medlems bekymring over, at der i Filippinerne er personer, som formodes at være mindreårige, der er idømt dødsstraf.

Kommissionen kan bekræfte, at Filippinerne har undertegnet den internationale konvention om børns rettigheder, og at det som følge heraf i henhold til artikel 47 i den filippinske straffelov ikke er tilladt at idømme en person, der på gerningstidspunktet er under 18 år, dødsstraf.

Undersøgelser viser, at den anklagedes alder ikke automatisk indgår i det sagsmateriale, som behandles af retten. Dommere spørger ikke systematisk om alder, og det er kun hvis forsvaret selv nævner alderen, at den vil blive taget i betragtning ved domsafsigelsen. Det er især et problem for dem, der ikke har råd til personlig juridisk repræsentation. Problemet forværres endvidere af, at nogle af de dømte ikke har fødselsattester, og at det derfor er vanskeligt at bevise, at de er mindreårige.

Der er i øjeblikket 17 mennesker, som er dømt til døden i Filippinerne, og som hævdes at have været mindreårige på det tidspunkt, hvor den forbrydelse, de er dømt for, blev begået. Det filippinske Jesuit Prison Service Foundation rejste dette problem for højesteretten i Filippinerne. Højesteretten har nu beordret en regionalret til at forvisse sig om disse menneskers rigtige alder.

Kommissionen har via sin delegation i Manila og sammen med medlemsstaternes repræsentationer i Filippinerne fulgt udviklingen med hensyn til dødsstraf nøje og har adskillige gange givet udtryk for sin bekymring over for regeringen gennem Troika-démarcher.

Spørgsmålet om dødsstraf er et fast punkt i Kommissionens samarbejdspolitik over for Filippinerne. Under Europæisk initiativ for demokrati og beskyttelse af menneskerettighederne (EIDHR) yder Kommissionen støtte til lokale ngo'er og institutioner, der gør en aktiv indsats for at få afskaffet dødsstraffen.

Der har siden november 2000 været afsat et beløb på i alt 805 798 EUR, som går til f.eks. gratis juridisk bistand til indfødte dødsdømte, uddannelse af advokater og dommere, DNA-test af dømte (for at finde bevismateriale til støtte for de uskyldigt dømte, hvis sager genoptages), forskning og lobbyisme.

Det faktum, at mindreårige bliver idømt dødsstraf, viser tydeligt, at retssystemet i Filippinerne har en række mangler. Kommissionen har fremhævet dette område som et af dem, den vil prioritere højt i sin bistand til landet, og den vil støtte programmer for sund forvaltning, der har til formål at give fattige bedre adgang til retfærdig rettergang.

Der er fremlagt et lovforslag om afskaffelse af dødsstraffen for både repræsentanternes hus og senatet, og efter at være blevet færdigbehandlet på udvalgsniveau i maj 2003 er det nu klart til at blive drøftet i begge forsamlinger. Men selv om den gruppe, der har arbejdet på at få afskaffet dødsstraffen, ser ud til at have tilstrækkelig opbakning til at få forslaget vedtaget i begge forsamlinger, er sandsynligheden for, at det sker, faldende i takt med, at valget i maj 2004 nærmer sig, fordi dødsstraf stadig er et meget kontroversielt emne i Filippinerne.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/137 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/137

---

(2004/C 88 E/0144)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3244/03

af Margrietus van den Berg (PSE) til Kommissionen

(3. november 2003)

Om:   Policy Coherence for Development-netværk

Der er for nylig på nederlandsk initiativ blevet etableret et Policy Coherence for Development-netværk, hvis sigte er at fremme udveksling af informationer mellem EU's medlemsstater om spørgsmål om kohærens.

| 1. | Kan Kommissionen oplyse, hvordan netværket fungerer? |
| --- | --- |

1.

Kan Kommissionen oplyse, hvordan netværket fungerer?

| 2. | Hvad er de foreløbige resultater af denne udveksling af informationer? |
| --- | --- |

2.

Hvad er de foreløbige resultater af denne udveksling af informationer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(11. december 2003)

Den 2. og 3. oktober 2003 holdt EU-landenes generaldirektører (eller tilsvarende) for udviklingssamarbejde et møde, hvor den nederlandske generaldirektør forelagde et forslag om at oprette et uformelt kohærensnetværk på højt plan. Netværket skal stimulere kapacitetsopbygning og koordinering og fastlægge konkrete mål for kohærens-arbejdet. Deltagerne skal løbende orientere hinanden om politiske initiativer, der har konsekvenser for udviklingssamarbejdet, og identificere eventuelle mangler på kohærens.

Hovedformålet med netværket er bedre koordinering mellem medlemsstaterne. I vigtige spørgsmål om politisk kohærens kan medlemsstaterne kommunikere og koordinere mere intenst, dvs. udveksle oplysninger om forestående beslutninger, dele analyser af udviklingsaspekter, koncipere holdninger og, når det er muligt, koordinere strategier. Det fremførtes, at en sådan udveksling kunne bidrage til at sikre, at der i beslutningsprocessen på EU-plan reelt tages hensyn til udviklingsperspektivet.

Forslaget blev modtaget meget positivt.

Kommissionen kommer til at deltage som medlem af dette netværk.

Netværket er stadig i sin begyndelsesfase. Medlemsstaterne er ved at udpege koordinatorer for informationsudveksling og samarbejde om kohærens-spørgsmål mellem medlemsstaterne og med Kommissionen, og der er er ved at blive udarbejdet en oversigt over de prioriterede spørgsmål.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/137 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/137

---

(2004/C 88 E/0145)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3252/03

af Baroness Sarah Ludford (ELDR) til Kommissionen

(3. november 2003)

Om:   Den Internationale Krigsforbryderdomstol vedrørende det Tidligere Jugoslavien (ICTY)

Rådet (Eksterne Forbindelser) udtrykte på mødet den 13. oktober dyb bekymring over, at visse lande på det vestlige Balkan fortsat ikke samarbejder tilstrækkeligt med den Internationale Krigsforbryderdomstol vedrørende det Tidligere Jugoslavien (ICTY), og gentog behovet for at intensivere bestræbelserne på at bringe Radovan Karadzic, general Mladic og general Gotovina for ICTY.

I sin fælles holdning 2003/280/FUSP (1) af 16. april 2003 dekreterede Rådet rejseforbud i EU for visse personer, som lagde hindringer i vejen for ICTY's mandat, og dette havde en positiv virkning, især i Bosnien-Herzegovina.

Hvilke skridt er Kommissionen i færd med at tage for at udvide listen over personer, der er nævnt i omtalte fælles holdning, så den kommer til at omfatte dem, der hjælper personer andre steder i regionen, som er tiltalt af ICTY, med at unddrage sig retfærdigheden?

Mere specifikt; vil de personer, der skjuler Karadzic, Mladic og Gotovina, hvis respektive netværk i Kroatien og Serbien og Montenegro ICTY beskriver som omfattende, nu blive ramt af rejseforbuddet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(26. november 2003)

Med den fælles holdning 2003/280/FUSP af 16. april 2003 har Rådet vedtaget foranstaltninger, der indeholder forbud mod indrejse i eller transit gennem medlemsstaternes områder for personer, der er i involveret i aktiviteter, som hjælper andre med at unddrage sig retsforfølgning for forbrydelser, for hvilke ICTY har rejst tiltale.

Ved vedtagelsen af denne fælles holdning har Rådet tilsluttet sig, at ændringer til listen over personer, der er anført i bilaget, om nødvendigt kunne godkendes. Således har Rådet den 27. juni 2003 i henhold til Rådets beslutning 2003/484/FUSP (2), tilføjet nye navne efter henstillinger fra Den Høje Repræsentants Kontor i Bosnien-Hercegovina og efter samråd med ICTY.

Kommissionen og medlemsstaterne forbliver i kontakt med ICTY og Den Høje Repræsentant for Bosnien-Hercegovina og holder listen under tilsyn. Skulle der dukke nye beviser op om andre personer, vil der blive truffet passende foranstaltninger.

---

(1)  EUT L 101 af 23.4.2003, s. 22.

(2)  EUT L 162 af 1.7.2003 ændret ved EUT L 178 af 17.7.2003.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/138 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/138

---

(2004/C 88 E/0146)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3263/03

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(4. november 2003)

Om:   Regionen Walloniets beføjelser til at give tilladelse til våbeneksport og anvendelse af disse våben til undertrykkelse af befolkningen i Nepal

| 1. | Har Kommissionen kendskab til, at finansieringen af 5 500 maskingeværer, som staten Nepal har købt hos den belgiske våbenfabrik FN Herstal, sker på bekostning af bekæmpelsen af fattigdom, undervisning, sundhedspleje og tilrettelæggelse af valg, og at disse våben kan tages i brug omkring et år efter ordreafgivelsen? |
| --- | --- |

1.

Har Kommissionen kendskab til, at finansieringen af 5 500 maskingeværer, som staten Nepal har købt hos den belgiske våbenfabrik FN Herstal, sker på bekostning af bekæmpelsen af fattigdom, undervisning, sundhedspleje og tilrettelæggelse af valg, og at disse våben kan tages i brug omkring et år efter ordreafgivelsen?

| 2. | Har Kommissionen ligeledes kendskab til, at Kongeriget Nepals regering og hær siden leveringen af disse våben har afsluttet den dialog med oppositionen, der blev indledt i første halvår af 2003, og at våbnene anvendes massivt i det vestlige Nepal til drab på ubevæbnede borger, som mistænkes for eventuelt at ville tilslutte sig modstanden mod den ikke ligeværdige behandling af mennesker, der er en tradition i dette land? |
| --- | --- |

2.

Har Kommissionen ligeledes kendskab til, at Kongeriget Nepals regering og hær siden leveringen af disse våben har afsluttet den dialog med oppositionen, der blev indledt i første halvår af 2003, og at våbnene anvendes massivt i det vestlige Nepal til drab på ubevæbnede borger, som mistænkes for eventuelt at ville tilslutte sig modstanden mod den ikke ligeværdige behandling af mennesker, der er en tradition i dette land?

| 3. | Mener Kommissionen, at leveringen af sådanne våben til et konfliktområde som Nepal er forenelig med målene i EU's adfærdskodeks for våbeneksport? |
| --- | --- |

3.

Mener Kommissionen, at leveringen af sådanne våben til et konfliktområde som Nepal er forenelig med målene i EU's adfærdskodeks for våbeneksport?

| 4. | Er det kun EU's medlemsstater, der er bundet af denne adfærdskodeks, eller er disses delstater også, som f.eks. regionen Walloniet, som af den belgiske centralregering har fået overdraget beføjelser til at give tilladelse til våbeneksport, og som i den forbindelse primært foretager en vurdering ud fra de beskæftigelsesmuligheder, som våbenproduktionen giver? |
| --- | --- |

4.

Er det kun EU's medlemsstater, der er bundet af denne adfærdskodeks, eller er disses delstater også, som f.eks. regionen Walloniet, som af den belgiske centralregering har fået overdraget beføjelser til at give tilladelse til våbeneksport, og som i den forbindelse primært foretager en vurdering ud fra de beskæftigelsesmuligheder, som våbenproduktionen giver?

| 5. | Hvorledes kan man forhindre en gentagelse af denne beklagelige fremgangsmåde, således at der ikke er endnu flere våben, der finder vej til Nepal til interne udryddelseskampagner og henrettelser ved standret eller til andre tilsvarende regioner? |
| --- | --- |

5.

Hvorledes kan man forhindre en gentagelse af denne beklagelige fremgangsmåde, således at der ikke er endnu flere våben, der finder vej til Nepal til interne udryddelseskampagner og henrettelser ved standret eller til andre tilsvarende regioner?

Kilde: Det belgiske dagblad »De Morgen« af 17. oktober 2003.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

(4. december 2003)

Kommissionen er fuldt bekendt med den igangværende konflikt i Nepal og beklager dybt, at fredsforhandlingerne blev afbrudt den 27. august 2003, og at der siden er sket en stigning i voldshandlingerne og tab af menneskeliv.

Spørgsmålet om våbenhandel behandles i øjeblikket inden for rammerne af Den Fælles Udenrigs- og Sikkerhedspolitik (FUSP), og Kommissionen er med i arbejdet. I juni 1998 vedtog EU adfærdskodeksen vedrørende våbeneksport under FUSP på grundlag af kriterier, som medlemsstaterne har forpligtet sig til at overholde.

Kommissionen deler det ærede medlems bekymring, men har hverken myndighed eller midler til at føre tilsyn med våbeneksport. Udstedelse af tilladelser til våbeneksport er et internt anliggende, som medlemsstaterne har det fulde ansvar for, og de kan organisere sig som de vil med hensyn til at opfylde de forpligtelser, de har indgået i henhold til adfærdskodeksen.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/139 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/139

---

(2004/C 88 E/0147)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3292/03

af Claude Moraes (PSE) til Kommissionen

(7. november 2003)

Om:   Sharia-loven

Jeg er af Centre for Legal Aid Assistance and Settlement (CLAAS) (center for retshjælp), som er en fælleskirkelig sammenslutning fra min valgkreds, blevet gjort opmærksom på, at mange kristne, der bor i Pakistan, i deres dagligdag konstant er udsat for trusler og intimidering. Efter at den lokale regering i North West Frontier Province (Den Nord-Vestlige Grænseprovins) tidligere på året vedtog at indføre sharia-lov, kan kristne og andre religiøse mindretal i regionen ikke frit udøve deres religion og tvinges med magt til at omvende sig til Islam; de chikaneres og forfølges for deres tro og nægtes i henhold til denne strenge islamiske lov deres menneskerettigheder. Der er en stigende frygt for, at Muttahidda Majilis-e-Amal (MMA), en alliance af islamiske partier, vil overtale forbundsregeringen til at godkende sharia-loven og gennemtvinge den i hele landet.

Kommissionen bedes venligst kommentere denne situation og oplyse, hvordan den ser på den opfattelse, at ikke-muslimer ikke bør være underkastet sharia-loven?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

(4. december 2003)

Kommissionen ser med bekymring på situationen for kristne og andre religiøse mindretal i Pakistan og har gjort de pakistanske myndigheder opmærksom på dette ved mange lejligheder i forbindelse med EU's diplomatiske kontakter i Islamabad. Kommissionens delegation og medlemsstaternes ambassader vil blive ved med at rejse disse spørgsmål over for den pakistanske regering.

Sharia-loven trådte i kraft i den nordvestlige grænseprovins den 19. juni 2003. De forskellige kommissioner, der er blevet nedsat til at undersøge den eksisterende lovgivning for at tilpasse den til islamiske påbud, har endnu ikke udført noget arbejde. Guvernøren i provinsen har desuden i flere tilfælde givet udtryk for bekymring angående det udkast til Hasba-lov, som er udformet til at gennemføre Sharia-loven ved udpegning af en ombudsmand med politikompetance. Disse bekymringer er blevet forelagt for det Islamiske Ideologiråd, som har afgivet en ikke-bindende udtalelse. Under disse omstændigheder er det langt fra klart, om Hasba-loven vil blive vedtaget af den nordvestlige grænseprovins' forsamling. I øvrigt er den Sharia-lov, der blev vedtaget i provinsen, næsten en kopi af den Sharia-lov, der blev vedtaget nationalt i 1991, og som aldrig er blevet håndhævet.

Kommissionen er via sin delegation i Pakistan regelmæssigt i kontakt med forskellige lokale og internationale ikke-statslige organisationer (ngo'er), der er involveret i arbejde for religiøse mindretal, og har været opmærksom på mulige tilfælde af vold og diskrimination mod religiøse mindretal siden Sharia-lovens vedtagelse i den nordvestlige provins. Hidtil har der ikke været rapporteret om tegn på en stigning i sådanne tilfælde. Mindretallene hævder imidlertid, at de nu føler større psykologisk pres og stor usikkerhed med hensyn til deres fremtid.

Det synes ikke at være noget endeligt svar på, om ikke-muslimer skulle være undtaget fra Sharia-loven. Ifølge Pakistans forfatning artikel 227, stk. 1, skal alle eksisterende love bringes i overensstemmelse med Islams påbud som nedfældet i Koranen og Sunnah, og den indeholder også et antal bestemmelser om beskyttelse af mindretal. Ifølge artikel 20 i forfatningen er der frihed til at bekende sig til en religion og lede religiøse institutioner. Artikel 36 kræver, at staten beskytter mindretallenes rettigheder, og artikel 227, stk. 3, forbyder alle love, som berører ikke-muslimers personlige love eller deres status som borgere.

Ud fra dette er det flere islamiske eksperters mening, at Sharia-loven vil overholde ovennævnte rettigheder for mindretal, der er anerkendt i forfatningen, og at nogle af forpligtelserne for muslimer ikke vil være gældende for religiøse mindretal. Udkastet til Hasba-loven skelner imidlertid ikke på den måde mellem mindretallene og det muslimske flertal — bestemmelserne i Hasba-loven vil blive pålagt mindretal såvel som muslimer.

Spørgsmålet om Sharia-lovens anvendelse kan blive genstand for debat, og Kommissionen vil fortsætte med at gentage over for de pakistanske myndighed, at det er nødvendigt at beskytte kristne og andre mindretal og at forhindre al sekterisk vold. Endvidere vil Kommissionen via sine samarbejdsaktiviteter fortsætte med at rejse spørgsmålet om forbedring af menneskerettighederne, også dem, der angår ikke-forskelsbehandling af mindretal.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/140 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/140

---

(2004/C 88 E/0148)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3303/03

af Luigi Vinci (GUE/NGL) til Kommissionen

(3. november 2003)

Om:   Tyrkiet og den seneste rapport fra den tyrkiske menneskerettighedsorganisation IHD

Den tyrkiske menneskerettighedsorganisation IHD udtaler i sin seneste rapport efter en længere dokumentation, at de forskellige statsorganers krænkelser af menneskerettighederne i Tyrkiet i de sidste seks måneder kvantitativt har svaret til menneskerettighedskrænkelserne i hele det foregående år.

Forespørgeren ønsker at vide, hvorledes Kommissionen stiller sig til denne sammenfattende udtalelse fra IHD, og om der efter Kommissionens opfattelse er tale om en korrekt udtalelse eller ej. Forespørgeren ønsker endvidere at vide, om Kommissionen har kendskab til de tilfælde, som IHD dokumenterer i denne rapport, og mere generelt til de tilfælde, der er dokumenteret i de forskellige nylige rapporter fra IHD og fra de andre menneskerettighedsorganisationer i Tyrkiet, i deres helhed.

Saver afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(26. november 2003)

Kommissionen er bekendt med rapporten fra den tyrkiske menneskerettighedsorganisation. Kommissionen modtager regelmæssigt rapporter fra denne organisation og en række andre ikke-statslige organisationer, som arbejder på menneskerettighedsområdet. Disse rapporter er værdifulde informationskilder ved bedømmelsen af menneskerettighedssituationen i Tyrkiet.

Kommissionen har i sin periodiske rapport af 5. november 2003 (1), fremlagt en detaljeret vurdering af den reformproces, der foregår i Tyrkiet og virkningerne af de foranstaltninger, der er truffet vedrørende menneskerettighedssituationen.

---

(1)  KOM(2003) 676 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/141 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/141

---

(2004/C 88 E/0149)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3375/03

af Antonios Trakatellis (PPE-DE) til Kommissionen

(10. november 2003)

Om:   Nuklear sikkerhed: lukning af enheder og integrering af omkostninger

I lyset af udvidelsen med ti nye medlemsstater er forbedring af nuklear sikkerhed en absolut prioritet for både EU, tiltrædelseslandene og kandidatlandene. Efter at have foretaget en vurdering krævede Kommissionen på den ene side lukning af visse enheder, som ikke inden for en rimelig omkostningsramme kan bringes op på et internationalt acceptabelt sikkerhedsniveau (enhederne 1-4 i Kozlodui-værket, enhederne 1-2 i Ignalina-værket og enhederne 1-2 i Bohunice-værket), og på den anden side en forbedring af sikkerhedsniveauet i de øvrige nukleare anlæg i kandidatlandene med henblik på, at de sikkerhedskrav, der generelt anvendes i EU i forbindelse med tilsvarende reaktorer, bliver opfyldt. Højtstående bulgarske embedsmænds har imidlertid for nylig udtalt, at de ønsker at spørgsmålet vedrørende lukningen af enhederne 3-4 i Kozlodui-værket tages op til fornyet behandling, hvilket har giver anledning til berettiget foruroligelse.

Hvorledes vil Kommissionen sikre, at landene påtager sig de forpligtelser til lukning og udfasning af de farlige reaktorer, som ikke kan bringes op på et internationalt acceptabelt sikkerhedsniveau inden for en rimelig omkostningsramme, de har indgået både i de aftalememorandaer, de pågældende lande (bl.a. Bulgarien) har undertegnet med Kommissionen, og i deres partnerskabsforhold med EU.

Hvilke former for støtte, bevillinger og lån til udfasning af farlige reaktorer, som ikke kan bringes op på et internationalt acceptabelt sikkerhedsniveau inden for en rimelig omkostningsramme, er der blevet eller vil blive givet, og hvilke foranstaltninger er der blevet truffet for at forhindre finansiering af planer og aktioner i lande, som overtræder eller misligholder de internationale forpligtelser, de har indgået?

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen til hensigt at iværksætte for at integrere de af atomenergiens eksterne omkostninger, som skyldes udgifter til udfasning eller sikkerhedsforbedrende modernisering, for således at undgå en konkurrenceforvridning på Unionens elektricitetsmarked?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günther Verheugen

(8. december 2003)

Inden for rammerne af den foreløbige lukning af energikapitlet i tiltrædelsesforhandlingerne den 18. november 2002 forpligtede Bulgarien sig til at lukke enhederne 1 og 2 i Kozloduy-kernekraftværket ved udgangen af 2002. Bulgarien forpligtede sig også til at lukke enhederne 3 og 4 ned i 2006. I forbindelse med den såkaldte peer review-ordning under Det Europæiske Råds auspicier sendte EU et hold af eksperter til Bulgarien som aftalt under tiltrædelsesforhandlingerne. Dette besøg fandt sted fra 17. til 19. november 2003, og resultaterne vil blive vurderet af Rådet.

Forpligtelsen til at lukke Ignalina-kernekraftværket i Litauen og V1 Bohunice-kernekraftværket i Slovakiet er indføjet i protokoller til tiltrædelsestraktaten. Kommissionen vil foreslå, at forpligtelserne angående Kozloduy-værket på samme måde bliver indføjet i tiltrædelsestraktaten for Bulgarien, når den tid kommer.

Kommissionen forventer, at de forskellige lande fuldt ud tilslutter sig deres forpligtelser til lukning som en del af EU's primærret, og vil fortsætte med at følge udviklingen meget nøje.

Som støtte til afviklingsbestræbelserne og følgerne af lukning og afvikling har Fællesskabet via finansieringsafgørelser op til 2003 ydet:

| — | Slovakiet: 90 mio. EUR |
| --- | --- |

—

Slovakiet: 90 mio. EUR

| — | Litauen: 210 mio. EUR |
| --- | --- |

—

Litauen: 210 mio. EUR

| — | Bulgarien: 158,75 mio. EUR |
| --- | --- |

—

Bulgarien: 158,75 mio. EUR

Hvad angår tiden efter tiltrædelse, vil Litauen fra 2004 til 2006 modtage yderligere 285 mio. EUR i finansiel bistand til afvikling. EU har endvidere forpligtet sig til at fortsætte med passende EU-bistand til Litauens afviklingsbestræbelser også efter 2006.

For Slovakiets vedkommende beløber den finansielle bistand for 2004 sig til 90 mio. EUR. EU erkender, at det vil være nødvendigt at fortsætte afviklingsprocessen efter 2006, og at dette udgør en stor finansiel byrde for Slovakiet. Der vil blive taget hensyn til dette, når der skal træffes afgørelse om forsættelse af EU's bistand på området efter 2006.

Hvad angår Bulgarien, kunne de 158,75 mio. EUR, der allerede er programmeret, blive forhøjet til 200 mio. EUR, afhængigt af hvordan budgetmyndigheden stiller sig. I forbindelse med den foreløbige lukning af energikapitlet, hvor Bulgarien har forpligtet sig til at lukke enhederne 3 og 4 i 2006, gav EU udtryk for, at man er rede til at overveje yderligere støtte. Et Euratomlån på 212,5 mio. EUR til moderniseringen af enhederne 5 og 6, er en del af støttepakken.

Størstedelen af denne støtte fordeles gennem særlige afviklingsfonde, som forvaltes af Den Europæiske Bank for Økonomisk Genopbygning og Udvikling (EBRD), og som andre kapitalydere også bidrager til.

Reglerne for de tre internationale afviklingsfonde indeholder udtrykkeligt bestemmelser om forudsætningen for støtte, nemlig at programmerne overholder de forpligtelser, der er indgået til lukning.

I EU har ledelserne på kernekraftværkerne sat reserver til side til dækning af fremtidige omkostninger til afvikling og forvaltning af tilhørende radioaktivt affald. Reserverne er typisk opbygget ved, at man tager en procent af prisen på den energi, der sælges. Omkostningerne til afvikling indgår således i omkostningerne til den elektricitet, der produceres. Ændringer på anlæggene som følge af sikkerhedskrav behandles almindeligvis som investeringer, og er som sådanne underlagt de finansielle regler i hvert enkelt land.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/142 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/142

---

(2004/C 88 E/0150)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3382/03

af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen

(17. november 2003)

Om:   Kidnapning af en frivillig medarbejder fra organisationen Læger Uden Grænser

Den 12. august 2003 blev Arian Erkel, frivillig medarbejder i Læger Uden Grænser og leder af missionen i Kaukasus, kidnappet af tre bevæbnede mænd i Daghestans hovedstad, Makhachkala. Siden da har Læger Uden Grænser ikke modtaget nyt om doktor Erkel og heller ikke modtaget nogen meddelelse fra de ansvarlige kidnappere eller noget krav om udbetaling af løsepenge. Doktor Erkel er den fjerde frivillige medarbejder i Læger Uden Grænser, der er blevet kidnappet i Nordkaukasus siden 1996. Fra 1995 og indtil i dag er der i alt kidnappet 56 humanitære medarbejdere i dette område. Fra 1994, hvor den første konflikt brød ud, og indtil i dag har omkring 200 000 mennesker mistet livet (ca. 20 % af befolkningen), og andre 300 000 er blevet tvunget til at flygte, enten til flygtningelejre på tjetjensk område eller i Ingusjetien. De mange kidnapninger af humanitære medarbejdere viser, under hvor usikre forhold disse medarbejdere er tvunget til at arbejde, og hvor stor en risiko, som alle, der ønsker at bringe hjælp til civilbefolkninger, løber, når de arbejder i områder, hvor voldshandlinger er en daglig foreteelse, og hvor humanitære aktioner ikke respekteres. Kan Kommissionen på baggrund af denne ulyksalige og tragiske situation oplyse

| 1. | hvilke initiativer den kan tage for at hjælpe doktor Erkel? |
| --- | --- |

1.

hvilke initiativer den kan tage for at hjælpe doktor Erkel?

| 2. | hvad den agter at foretage sig for at gøre det muligt for uafhængige humanitære organisationer at arbejde under sikre forhold og for at sikre, at de har adgang til civilbefolkningerne, også i de flygtningeramte områder ved grænsen til Tjetjenien, og at forhandlingerne genoptages? |
| --- | --- |

2.

hvad den agter at foretage sig for at gøre det muligt for uafhængige humanitære organisationer at arbejde under sikre forhold og for at sikre, at de har adgang til civilbefolkningerne, også i de flygtningeramte områder ved grænsen til Tjetjenien, og at forhandlingerne genoptages?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(17. december 2003)

Kommissionen er dybt bekymret for Arjan Erkel, der på det tidspunkt, hvor han blev kidnappet i Dagestan, arbejdede på et projekt finansieret af Kontoret for Humanitær Bistand (ECHO). Kommissionen har ved adskillige lejligheder, herunder på topmødet mellem EU og Rusland i Rom den 6. november 2003, anmodet Rusland om hjælp til at få frigivet Arjan Erkel så hurtigt som muligt.

Kommissionen er via ECHO den største yder af humanitær bistand i det nordlige Kaukasus. Den er bekendt med de ekstremt dårlige sikkerhedsforhold, som de humanitære hjælpearbejdere er udsat for, navnlig i Tjetjenien. Kommissionen har derfor gentagne gange bedt de russiske myndigheder om at lette ydelsen af humanitær bistand ved at gøre det lettere for hjælpearbejderne at få adgang til Tjetjenien, at give de ikke-statslige organisationer (ngo'erne) adgang til FN's VHF-kanal, at garantere hjælpearbejdernes sikkerhed og at lade ECHO åbne et kontor i Nazran i Ingusjetien. Kommissionen beklager, at Rusland endnu ikke har truffet nogen konkrete foranstaltninger i dette øjemed. Tværtimod er systemet for indrejsetilladelser til Tjetjenien blevet endnu mere uigennemskueligt end før, og sikkerhedsforholdene er fremdeles yderst vanskelige.

Kommissionen vil fortsat benytte møderne inden for rammerne af den politiske dialog med Rusland til at opfordre de russiske myndigheder til at højne sikkerheden i det nordlige Kaukasus og lette adgangen til området.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/143 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/143

---

(2004/C 88 E/0151)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3399/03

af Olle Schmidt (ELDR) til Kommissionen

(17. november 2003)

Om:   Aserbajdsjan

I Aserbajdsjan har der for nylig været præsidentvalg, der efterfulgtes af ballade og politisk uro. Den nye præsident, Ilham Alijev, søn af den tidligere præsident, har allerede slået ned på enhver form for opposition. Aserbajdsjan er et land med store problemer, masser af flygtninge, et ødelagt miljø og konflikter med nabolandene. Samtidig er der store rigdomme i form af olie, hvilket medfører, at regionen er interessant for mange, blandt andet for USA og for EU. Men denne økonomiske interesse må ikke føre til, at man fra vor side lukker øjnene for de interne problemer i Aserbajdsjan. Landet har et stort behov for reformer og opbygning, hvilket er fuldt ud muligt med de forventede indtægter fra olien. Det, der sker i øjeblikket, peger dog snarere på, at landet bliver Alijev-klanens territorium, hvor en udvikling i retning af demokrati og bedre levevilkår ikke står øverst på dagsordenen. Kommissionen bedes derfor oplyse følgende:

Hvad gøres der for at sikre en demokratisk udvikling i Aserbajdsjan samtidig med, at det økonomiske samarbejde intensiveres? Stilles der fra EU's side krav i forbindelse med investeringer m.m.? Skal disse f.eks. kombineres med fremskridt i forbindelse med demokrati, menneskerettigheder, flygtningenes situation, og at landets indkomster fra olien skal komme befolkningen som helhed til gode?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

(17. december 2003)

Kommissionen har siden 1992 med faglig bistand og andre bistandsprogrammer hjulpet Aserbajdsjan med en omstilling til et demokratisk samfund med en fri markedsøkonomi. I øjeblikket er hovedfokus i bistandsprogrammerne fattigdomslempelse og statsreform. Aserbajdsjans regering er for nylig gået i gang med gennemførelsen af sit statsprogram for fattigdomslempelse og økonomisk udvikling. Programmet er blevet vel modtaget af de internationale finansieringsinstitutioner og donorsamfundet som helhed. Det danner ramme om al donorbistand til Aserbajdsjan. Kun hvis der gribes ind over for de grundlæggende problemer, kan der sikres fremskridt i retning af demokrati og fri markedsøkonomi.

Kommissionen fører sammen med medlemsstaterne en meget aktiv dialog om et bredt udvalg af spørgsmål, som f.eks. fremskridt med demokratisering, menneskerettigheder og anvendelse af olieindtægterne til befolkningens vel i almindelighed. Kommissionen er en af de største donorer, som støtter flygtninge og internt fordrevne personer i Aserbajdsjan med sit program for rehabilitering af krigsskadede områder.

Aserbajdsjans regering er begyndt at bruge olieindtægter til at hjælpe flygtninge, der er blevet etableret i forskellige regioner i Aserbajdsjan.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/144 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/144

---

(2004/C 88 E/0152)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3402/03

af Anna Karamanou (PSE) til Kommissionen

(11. november 2003)

Om:   »Krydsamputation« af en 16-årig dreng i Sudan

Ifølge en rapport fra Amnesty International for nylig har en domstol i Sudan idømt en 16-årig dreng, der var mistænkt for væbnet angreb, en straf i form af »krydsamputation« (dvs. afhugning af højre hånd og af venstre fod). Hvis dommen stadfæstes, vil den blive fuldbyrdet med det samme.

Amputationsstraf udgør i alt væsentligt tortur og repræsenterer en særdeles alvorlig overtrædelse af menneskerettighederne. I den forbindelse må der mindes om, at Sudan har ratificeret en række konventioner om beskyttelse af menneskerettighederne og forbud mod tortur. Der idømmes ikke sjældent straffe af denne art i et land, hvor bestemmelser i den islamiske lov (Sharia) er indarbejdet i retssystemet og straffeloven.

Hvilke skridt vil Kommissionen tage for at udvirke, at den sudanske regering ikke alene opsætter denne konkrete dom, men også afskaffer tortur, for at sikre, at Sudan retter sig efter konventionerne om beskyttelse af menneskerettighederne, som det har undertegnet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(10. december 2003)

Anvendelsen af korporlig afstraffelse har gentagne gange været genstand for henvendelser til regeringen i Sudan inden for rammerne af den politiske dialog mellem EU og Sudan, i hvilken menneskerettighederne udgør et af de væsentligste elementer. Regeringen i Khartoum har som regel svaret undvigende og påpeget, at Sharia er og bliver retsgrundlaget i Sudan. Dette bekræftedes også, i det mindste hvad angår den nordlige og centrale del af landet, i Machakos protokollen af juli 2002, der udgør en vigtig milepæl i fredsprocessen, som EU generelt støtter.

Kommissionen vil anmode sin delegation i Khartoum om at undersøge omstændighederne og detaljerne i den sag, som Amnesty International henviser til, og gøre EU-trojkaen opmærksom på sagen med henblik på at tage den op under besøget i Khartoum i december 2003.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/144 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/144

---

(2004/C 88 E/0153)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3435/03

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Kommissionen

(20. november 2003)

Om:   Bulgarsk provokation rettet mod en EU-medlemsstat

Ifølge græske pressemeddelelser er der blevet udgivet et frimærke i Bulgarien, som viser en del af det hellige bjerg Athos (rent konkret klostret Zografos) som værende en del af bulgarsk territorium. På trods af protester fra græsk side vægrer den bulgarske side sig mod at indstille udgivelsen med den begrundelse, at frimærket blev udgivet i juni 2001 under regeringen Kostov, og at instillingen af denne udgivelse kan fremkalde modstand fra oppositionens side.

Er denne provokerende holdning fra Bulgariens side over for en af EU's medlemsstater forenelig med en adfærd, som man kunne forvente af et land, der ønsker at blive medlem af EU? Agter Kommissionen og i givet fald hvordan at træffe foranstaltninger for at hindre, at det pågældende frimærke fortsat udgives, og at gøre dette land opmærksom på, at vejen mod medlemsskab af EU ikke er forenelig med en taktik som ovennævnte?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(12. januar 2004)

I henhold til de oplysninger, Kommissionen har til rådighed, viser de frimærker, som det ærede medlem henviser til, klostret Zografos, et kloster i Grækenland med en bulgarsktalende sproglig orden.

EU har imidlertid ingen kompetence med hensyn til frimærker. Kommissionen har derfor ingen mulighed for at træffe foranstaltninger, der forhindrer udgivelsen af det pågældende frimærke.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/145 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/145

---

(2004/C 88 E/0154)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3443/03

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(20. november 2003)

Om:   Den Palæstinensiske Myndighed — Misbrug af midler

Ifølge presseforlydender har den nordamerikanske tv-kæde CBS i sit program »Sixty minutes« afsløret, at der på Yassir Arafats private bankkonti er indsat 800 mio. USD, der stammer fra Den Palæstinensiske Myndighed, som han er formand for.

Ifølge samme kilde hævder CBS, at Den Palæstinensiske Myndighed hver måned indsætter 100 000 USD på private konti tilhørende Arafats kone, der nu bor i Paris, og at de beløb, Arafat har tilvendt sig, stammer fra midler, som det internationale samfund med jævne mellemrum overfører til støtteprogrammerne til fordel for den palæstinensiske befolkning.

Hvilke oplysninger råder den over om dette påståede misbrug af midler? Ved den, eller har den taget skridt til at undersøge, om disse påståede forhold eventuelt involverer misbrug af EF-midler?

Har den rettet eller vil den rette henvendelse til Den Palæstinensiske Myndighed for at undersøge dennes udlægning af forholdene og bevidstgøre den om nødvendigheden af finansiel og budgetmæssig disciplin?

Hvilke følger kan denne kritik og den eventuelle bekræftelse heraf få for den nuværende og fremtidige tildeling af finansiel støtte til Den Palæstinensiske Myndighed? Hvilke kriterier om finansiel gennemskuelighed finder Kommissionen det nødvendigt at skærpe og kræve opfyldt som betingelse for fortsat tildeling af støtte?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

(15. januar 2004)

Kommissionen er klar over påstandene i CBS-programmet for nylig, som det ærede medlem henviser til. De vedrører kommercielle aktiviteter, investeringer og udgifter uden for budgettet, som Den Internationale Valutafond (IMF) omtaler i nærmere enkeltheder i en rapport af 15. september 2003. Det gælder aktiviteter i perioden 1995-2000 og beløb ifølge IMF på ca. 898 mio. USD. Der er ingen EU-midler involveret.

Kommissionen er også vidende om de påståede betalinger fra Yassir Arafat til hans kones private konto. Den palæstinensiske myndigheds finansministerium har meddelt Kommissionen, at der er tale om betalinger af ti tusinder af dollars og ikke millioner fra formandens budget.

Hvad angår de palæstinensiske kommercielle aktiviteter, investeringer og konti uden for budgettet, som omtales i IMF-rapporten, har Kommissionen formelt forpligtet den palæstinensiske myndighed til at konsolidere disse midler i den palæstinensiske investeringsfond under finansministeriets fulde kontrol. Det har finansminister Salam Fayaad nu gjort. Regnskaberne revideres af et internationalt firma Standard and Poor's, og resultaterne indtil videre af denne revision er offentliggjort på Internettet. Det kan direkte tilskrives den betingelse, som Kommissionen har knyttet til sin finansielle bistand, nemlig at denne praksis med konti uden for budgettet ophører.

Den palæstinensiske myndighed skal i henhold til betingelserne for Kommissionens bistand foretage en detaljeret budget- og udgiftsindberetning. Det sker nu hver måned med en fordeling på lønninger, driftsudgifter og overførsler, og det palæstinensiske lovgivningsråd kan foretage sin parlamentariske kontrol heraf.

Kommissionen vil med hensyn til sin aktuelle og fremtidige bistand til den palæstinensiske myndighed fortsat knytte reformbetingelser til bistanden om, at den palæstinensiske myndighed skal fortsætte med at forbedre finanskontrollen, garantere en forsvarlig finansforvaltning og generelt kontrollerbarheden.

Kommissionen supplerer desuden denne betingede bistand med skræddersyede programmer for institutionsopbygning til at styrke den palæstinensiske myndigheds administrative kapacitet. Som eksempel kan nævnes et omfattende uddannelsesprogram for finansministeriet om moderne metoder for intern revision.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/146 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/146

---

(2004/C 88 E/0155)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3449/03

af Peter Skinner (PSE) til Kommissionen

(20. november 2003)

Om:   Smokes Direct, Spanien

Virksomheden Smokes Direct opererer i Malaga i Spanien og tilbyder kunderne cigaretter uden yderligere afgifts- eller momsbetaling. En af mine vælgere har indgivet en klage efter at have købt sådanne cigaretter, der blev beslaglagt af toldmyndighederne (HMCE) ved ankomsten til Det Forenede Kongerige på grund af manglende afgiftsbetaling. Smokes Direct reklamerer med, at virksomheden kan optræde som agent på vegne af kunden og købe og sende cigaretterne til en tredjepart, som ikke er involveret i betaling på nogen måde, og at der derfor ikke betales nogen yderligere afgift. Cigaretterne vil på denne måde blive klassificeret som en gave mellem tredjeparten og kunden, således at Smokes Direct som agent hjælper med leveringen af en »gave« på vegne af køberen.

Efter at have henvist min vælger til Rådets direktiv 92/12/EØF (1) er det stadig uklart, hvorvidt Smokes Direct som en profitsøgende organisation kan reklamere med, at den kan optræde som agent i stedet for som sælger, samt hvilke tekniske kriterier der ligger til grund for klassifikationen »gave« under sådanne omstændigheder. Kan Kommissionen derfor undersøge denne virksomheds aktivitet og oplyse, om dens praksis er lovlig eller ej?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(18. december 2003)

Kommissionen kan oplyse at bestemmelserne om omsætning af cigaretter og andre punktafgiftspligtige varer, der er underlagt harmoniserede regler, fremgår af Rådets direktiv 92/12/EØF af 25. februar 1992 om den generelle ordning for punktafgiftspligtige varer, om oplægning og omsætning heraf samt om kontrol hermed.

Transaktioner af den type, som efter beskrivelsen foretages af Smokes Direct, benævnes fjernsalg og henhører under artikel 10 i ovennævnte direktiv. Denne bestemmelse går i korthed ud på, at punktafgiften ved salg til en privatperson af afgiftspligtige varer, som direkte eller indirekte forsendes eller transporteres af sælgeren eller på dennes vegne, forfalder i bestemmelsesmedlemsstaten, dvs. den medlemsstat hvortil varerne sendes. Ydermere forfalder punktafgiften hos sælgeren, når leveringen finder sted, men denne kan kræve godtgørelse af den afgift, der tidligere er erlagt i afsendelsesmedlemsstaten. Den retlige situation vedrørende mellemmænd i denne type transaktioner fremgår af Domstolens afgørelse i sag C-296/95 (2) og påvirker ikke ovennævnte bestemmelser.

Da bestemmelsesmedlemsstaten i det indre marked kun har begrænset mulighed for at sikre overholdelsen af disse bestemmelser, ligger ansvaret for, at sælgerne overholder kravene i artikel 10, derfor hovedsagelig hos den medlemsstat, på hvis område sælgeren er etableret, hvilket fremgår af samme artikels stk. 3.

Salg af tobaksprodukter, navnlig gennem Internettet, til privatpersoner i andre medlemsstater fra virksomheder, der fejlagtigt angiver, at der ikke skal betales punktafgift i bestemmelsesmedlemsstaten, er et voksende problem i EU. Kommissionens Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig og de relevante myndigheder i medlemsstaterne er ved at undersøge problemet med henblik på at udarbejde foranstaltninger til bekæmpelse af denne type svig.

Hvad angår gaver, er det Kommissionens opfattelse, at der ikke skal betales punktafgifter på disse i bestemmelsesmedlemsstaten, forudsat at gaven er sendt af en privatperson i en medlemsstat til en privatperson i en anden medlemsstat, at den er beregnet til modtagerens personlige brug, at en sådan forsendelse kun finder sted lejlighedsvis, og at der ikke opkræves nogen form for betaling herfor. De transaktioner, der foretages af Smokes Direct, opfylder ikke disse krav og kan derfor ikke betragtes som gaver.

Endelig gør Kommissionen opmærksom på, at den om kort tid vil forelægge en revideret udgave af artikel 7-10 i direktiv 92/12/EØF, der bl.a. afklarer de spørgsmål, som det ærede medlem har rejst.

---

(1)  EFT L 76 af 23.3.1992, s. 1.

(2)  Domstolens dom af 2. april 1998- Sml. 1998, s. I-01605.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/147 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/147

---

(2004/C 88 E/0156)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3462/03

af Helmuth Markov (GUE/NGL) til Kommissionen

(21. november 2003)

Om:   Planer om vægtbegrænsninger ved grænseovergangen Guben/Gubinek og EU-midler

På initiativ af landskredsen Spree-Neisse i delstaten Brandenburg i Forbundsrepublikken Tyskland er der planer om kun at lade de køretøjer, der har en samlet vægt på højst 20 ton, anvende grænseovergangen Guben/Gubinek. Denne planlagte begrænsning af varetransporten vil være ensidig (fra Tyskland til Polen). Begrænsningen vil medføre adskillige problemer for den lokale økonomi. Grænseovergangen Guben/Gubinek ved Schlagsdort blev også etableret med midler fra Den Europæiske Union. Hvad angår eksporten vil en del af disse EU-investeringer praktisk talt være til ingen nytte. Herudover vil denne ensidige begrænsning være i modstrid med formålet med de afsatte midler, dvs. fremme af varetransporten mellem tiltrædelseslandene og EU.

Kan Kommissionen i betragtning af de EU-midler, der allerede er anvendt til at etablere grænseovergangen besvare følgende spørgsmål:

| — | Hvordan forholder Kommissionen sig til spørgsmålet om begrænsning af varetransporten ved grænseovergangen Guben/Gubinek set i lyset af de EU-midler, der blev anvendt til at etablere denne grænseovergang? |
| --- | --- |

—

Hvordan forholder Kommissionen sig til spørgsmålet om begrænsning af varetransporten ved grænseovergangen Guben/Gubinek set i lyset af de EU-midler, der blev anvendt til at etablere denne grænseovergang?

| — | Kan, og i bekræftende fald, vil Kommissionen træffe modforanstaltninger til denne begrænsning? |
| --- | --- |

—

Kan, og i bekræftende fald, vil Kommissionen træffe modforanstaltninger til denne begrænsning?

| — | Hvilke foranstaltninger hhv. kan og vil der blive truffet? |
| --- | --- |

—

Hvilke foranstaltninger hhv. kan og vil der blive truffet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(9. januar 2004)

Phare-programmet har samfinansieret grænseovergangen Gubinek, der udelukkende er beregnet til godstrafik og er beliggende ved siden af grænseovergangen Gubin, der er forbeholdt persontrafik. Samfinansieringen blev afsluttet i 1998.

Det er korrekt, at godstrafikken på tysk side mod Polen torsdag og fredag har været begrænset til køretøjer under 20 ton. Denne afgørelse blev truffet, fordi der på tysk side endnu ikke var bygget en alternativ rute rundt om byen, hvorfor al den tunge godstrafik for øjeblikket passerer gennem byen. Indbyggerne i den tyske by har klaget til de kompetente tyske myndigheder og anmodet om, at der indføres restriktioner. Disse restriktioner blev gjort til genstand for en aftale mellem de tyske og polske myndigheder.

Arbejdet med anlægget af den alternative rute på tysk side er allerede påbegyndt og skulle være afsluttet næste år. Restriktionerne er derfor kun midlertidige. På polsk side findes der allerede en alternativ rute, hvorfor der ikke forventes problemer. Kommissionen mener derfor ikke, at de investerede midler er dårligt givet ud.

Hvad angår de nuværende restriktioner, skal bemærkes, at fællessskabslovgivningen ikke omfatter trafikforbud. Under hensyntagen til at den midlertidige restriktion er en engangsforeteelse, som er baseret på troværdige kriterier for færdselssikkerhed og miljøbeskyttelse, mener Kommissionen ikke, at der er behov for yderligere foranstaltninger.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/148 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/148

---

(2004/C 88 E/0157)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3478/03

af Baroness Sarah Ludford (ELDR) til Kommissionen

(24. november 2003)

Om:   Colombiansk blomsterimport og den generelle toldpræferenceordning (GSP)

Hvorfor er der stillet forslag om at »graduere« den colombianske sektor V (der bl.a. indeholder afskårne blomster) import fra den generelle toldpræferenceordning (GSP), så den nægtes præference-tariffen?

Hvordan kan dette være rigtigt, i betragtning af at colombianske blomsters andel af EU's marked er faldet fra 20,15 % i 1997 til 15,41 % i 2001, og at Colombias konkurrenter som Israel og Kenya ikke vil blive gradueret?

Eftersom årsagerne til GSP's narko-ordning desværre stadig er virksomme, vil EU's tilbagetrækning af præference-tariffen for blomster så mon ikke tvinge flere colombianere tilbage i økonomisk afhængighed af narkohandel?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(20. januar 2004)

Ved udgangen af 2002 planlagde Kommissionen at graduere visse sektorer for begunstigede lande i overensstemmelse med artikel 12 i Rådets forordning (EF) nr. 2501/2001 om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer (GSP). Ifølge denne bestemmelse skal Kommissionen årligt træffe beslutning om en justering af GSP-produktdækningen. Formålet hermed er at gøre arrangementet så effektivt og så retfærdigt som muligt ved at fokusere fordelene ved arrangementet på de lande og sektorer, som har mest brug for dem. Det er imidlertid ikke nogen politisk beslutning, da den alene er baseret på økonomiske kriterier. Inden Kommissionen træffer sin beslutning, skal den indhente medlemsstaternes samtykke (ved kvalificeret flertal) efter EU-procedurerne (komitologi).

GSP bygger på incitamenter. Hensigten med præferencerne er at anspore de begunstigede lande til økonomisk diversificering som et redskab i udviklingen. Hvis et begunstiget land er for afhængigt af en enkelt sektor i sin eksport, kan det skade landets udvikling og give anledning til graduering. I Colombias tilfælde er det således ikke Unionens markedsandel, der har været kriteriet for gradueringen, men den alt for store andel, som en sektor tegner sig for i Colombias eksport.

For dog at tage hensyn til specifikke problemer, som måtte opstå, sker genindførelsen af tolden undtagelsesvis gradvis i to omgange (1. november 2003 og 1. maj 2004) for ikke at forstyrre handelen.

Rådet vedtog desuden i december 2003 en ændring til GSP-forordningen, hvorefter begunstigede lande, der tegner sig for under 1 % af GSP-importen, ikke længere vil blive berørt af graduering. Colombia vil blive omfattet af denne nye bestemmelse fra og med 2005 og derfor ikke længere være genstand for graduering i nogen sektor, og GSP-præferencerne burde blive genindført for sektor V fra den 1. januar 2005.

Hvad angår import af blomster fra Kenya, skal det bemærkes, at dette land har fri adgang for afskårne blomster i henhold til Cotonou-aftalen og ikke benytter GSP-arrangementet.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/149 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/149

---

(2004/C 88 E/0158)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3484/03

af Bartho Pronk (PPE-DE) til Kommissionen

(24. november 2003)

Om:   Opfølgning af skriftlig forespørgsel E-2055/03 om den lettiske politilov, som forbyder politibetjente at oprette fagforbund

Kommissionen meddeler i svaret på min skriftlige forespørgsel E-2055/03 (1) om fagforeningsrettigheder for politibetjente i Letland, at også visse artikler i ILO's konvention muliggør sådanne begrænsninger.

| 1. | Er dette svar ikke ufuldstændigt, fordi der ikke angives, i hvilke ILO-konventioner undtagelserne er medtaget, og hvilke artikler disse beror på? |
| --- | --- |

1.

Er dette svar ikke ufuldstændigt, fordi der ikke angives, i hvilke ILO-konventioner undtagelserne er medtaget, og hvilke artikler disse beror på?

| 2. | Kan Kommissionen bekræfte, at konvention 87 ifølge ekspertkommissionens vedtagne fortolkning ikke indeholder en undtagelse, som f.eks. kan udelukke det lettiske politi fra retten til at danne fagforeninger? |
| --- | --- |

2.

Kan Kommissionen bekræfte, at konvention 87 ifølge ekspertkommissionens vedtagne fortolkning ikke indeholder en undtagelse, som f.eks. kan udelukke det lettiske politi fra retten til at danne fagforeninger?

| 3. | I benægtende fald hvad er grundlaget for Kommissionens fortolkning af, at konvention 87 rent faktisk indeholder en undtagelse? |
| --- | --- |

3.

I benægtende fald hvad er grundlaget for Kommissionens fortolkning af, at konvention 87 rent faktisk indeholder en undtagelse?

| 4. | Vil Kommissionen nu indtrængende anmode de lettiske myndigheder om at sørge for, at dette forbud mod dannelse af fagforeninger ophæves, således at Letland i fuld udstrækning overholder de grundlæggende fagforeningsrettigheder? |
| --- | --- |

4.

Vil Kommissionen nu indtrængende anmode de lettiske myndigheder om at sørge for, at dette forbud mod dannelse af fagforeninger ophæves, således at Letland i fuld udstrækning overholder de grundlæggende fagforeningsrettigheder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(12. januar 2004)

Kommissionen har følgende tilføjelse til sit svar på det ærede medlems skriftlige forespørgsel E-2055/03:

| — | I artikel 9, stk. 1, i Den Internationale Arbejdsorganisation ILO's konvention nr. 87 og i artikel 5, stk. 1, i konvention nr. 98 er der fastsat følgende undtagelse: »Der skal ved nationale love eller administrative forskrifter træffes bestemmelse om, i hvilket omfang de ved nærværende konvention hjemlede garantier finder anvendelse på de væbnede styrker og politiet«. Der findes en identisk bestemmelse i artikel 5 i Den Europæiske Socialpagt. |
| --- | --- |

—

I artikel 9, stk. 1, i Den Internationale Arbejdsorganisation ILO's konvention nr. 87 og i artikel 5, stk. 1, i konvention nr. 98 er der fastsat følgende undtagelse: »Der skal ved nationale love eller administrative forskrifter træffes bestemmelse om, i hvilket omfang de ved nærværende konvention hjemlede garantier finder anvendelse på de væbnede styrker og politiet«. Der findes en identisk bestemmelse i artikel 5 i Den Europæiske Socialpagt.

| — | Kommissionen er bekendt med, at der findes forskellige juridiske fortolkninger af ovenstående undtagelse, og har bemærket, at flere af de nuværende medlemsstater, navnlig Italien og Grækenland, tilsyneladende også har indført et totalt forbud mod politifagforeninger. |
| --- | --- |

—

Kommissionen er bekendt med, at der findes forskellige juridiske fortolkninger af ovenstående undtagelse, og har bemærket, at flere af de nuværende medlemsstater, navnlig Italien og Grækenland, tilsyneladende også har indført et totalt forbud mod politifagforeninger.

| — | Inden for rammerne af sine beføjelser, der er ret begrænsede på dette område, følger Kommissionen fortsat udviklingen i dette spørgsmål og har allerede indledt en dialog om politibetjentes fagforeningsrettigheder i Letland. |
| --- | --- |

—

Inden for rammerne af sine beføjelser, der er ret begrænsede på dette område, følger Kommissionen fortsat udviklingen i dette spørgsmål og har allerede indledt en dialog om politibetjentes fagforeningsrettigheder i Letland.

---

(1)  Se side 61.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/150 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/150

---

(2004/C 88 E/0159)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3485/03

af Torben Lund (PSE) til Kommissionen

(17. november 2003)

Om:   EØS, Norge og beskatning af EU-arbejdstagere

Norge er som bekendt ikke med i EU, men deltager i det indre marked, hvor princippet om arbejdstageres fri bevægelighed og ligebehandling af alle borgere er gældende. Alligevel har den norske regering vedtaget med virkning fra 1. januar 2003, at bl.a. EU-borgere, der arbejder i Norge, skal beskattes af rejser mellem bopæl og udrejsested (i det konkrete tilfælde en helikopter-terminal/boreplatform). Norske statsborgere, der arbejder i Norge, vil ikke blive beskattet i denne sammenhæng.

Udlændinge i Norge har et fradrag på 15 % af bundskatten fordi de ikke anvender kulturelle og offentlige sociale tilbud i samme omfang som nordmænd. Til gengæld er renter på lån ikke fradragsberettigede etc.

I den forbindelse bedes Kommissionen oplyse, i hvilket omfang Norge tillades at vedtage forskellige beskatningsregler for henholdsvis en borger fra et EU-land, der arbejder i Norge, og en nordmand, der arbejder i Norge. Ydermere bedes Kommissionen oplyse, om reglerne for beskatning af rejser er i overensstemmelse med landets aftaler med EU, og om de diskriminerer arbejdstagere fra EU. Endelig bedes Kommissionen oplyse, hvilke aktioner den påtænker at gennemføre, såfremt Norge har indført diskriminerende regler.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(19. december 2003)

Kommissionen er ikke bekendt med det problem, som det ærede medlem beskriver. Uden at have den gældende lovgivning kan Kommissionen kun henvise til, at det i forbindelse med beskatning ikke er usædvanligt at skelne mellem bosiddende og ikke-bosiddende, og at det er ifølge domstolens dom af 14. februar 1995 (sag C-279/93 — Schumacker) heller ikke principielt er i strid med EU-retten. Hvis ikke-bosiddende er i en situation, der svarer til de bosiddendes, kan de dog ikke beskattes højere end disse.

Da det er EFTA-Tilsynsmyndighedens opgave at føre tilsyn med, at aftalen om det europæiske økonomiske område anvendes af EØS-/EFTA-landene, vil Kommissionen gøre den opmærksom på problemet og bede den se nærmere på sagen.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/150 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/150

---

(2004/C 88 E/0160)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3565/03

af Herbert Bösch (PSE) til Kommissionen

(2. december 2003)

Om:   Forberedelser til udvidelsen i EU's grænseregioner

I forbindelse med udvidelsen stiller Den Europæiske Union bevillinger til rådighed under et program om forberedende foranstaltninger vedrørende udvidelsens virkninger i Unionens grænseregioner.

For året 2004 blev der bl.a. offentliggjort et udbud vedrørende »indkaldelse af forslag til initiativer til videreuddannelse af sårbare grupper i arbejdsstyrken i EU-regioner, der grænser op til kandidatlandene« (1). Målet med dette projekt er blandt andet gennem kvalificerings- og videreuddannelsesforanstaltninger at støtte truede arbejdstagere for dermed at øge deres erhvervsmæssige og geografiske mobilitet. Dette program indebærer, at arbejdsmarkedets parter, uddannelsesinstitutioner, centre for videreuddannelse og universiteter med hjemsted i en EU-medlemsstat kan ansøge om tilskud.

Hvorfor anses arbejdsmarkedets parter som helhed, men ikke de enkelte arbejdstagerorganisationer, for støtteberettigede inden for rammerne af dette program?

Er der planlagt et udbud vedrørende initiativer til videreuddannelse af sårbare grupper i grænseregionerne i 2005? Suppleres gruppen at støtteberettigede organisationer i bekræftende fald med repræsentationer for arbejdstagerne? I benægtende fald: Hvorfor ikke?

Hvilke andre projekter, som arbejdstagerorganisationerne kan deltage i, er der planlagt i forbindelse med gennemførelse af programmet om forberedende foranstaltninger vedrørende udvidelsens virkninger i Unionens grænseregioner

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(5. februar 2004)

De organisationer, der kunne komme i betragtning i forbindelse med den indkaldelse af forslag, som det ærede medlem omtaler, var »arbejdsmarkedets parter, uddannelsesinstitutioner, erhvervsuddannelsescentre og universiteter«. »Arbejdsmarkedets parter« omfatter organisationer, der repræsenterer arbejdsgivere og/eller fagforeninger. Individuelle arbejdstagerorganisationer er derfor støtteberettigede. Vurderingen af ansøgningerne er i gang. Mindst to fagforeningsorganisationer har indgivet ansøgninger.

EU-budgettet omfatter ikke yderligere foranstaltninger på dette område i 2004-budgettet, og der kan derfor ikke forventes nogen indkaldelser af forslag i 2005.

Inden for programmet for »forberedende aktioner i forbindelse med følgerne af udvidelsen i EU's grænseregioner« kunne fagforeningsorganisationer komme i betragtning som partnere i følgende indkaldelser af forslag:

| — | ELARG/1/140503/SME/B53003: »Regionale partnerskabsarrangementer for mikrovirksomheder i EU-regioner, der grænser op til kandidatlandene, med fokus på støttetjenester« (2) |
| --- | --- |

—

ELARG/1/140503/SME/B53003: »Regionale partnerskabsarrangementer for mikrovirksomheder i EU-regioner, der grænser op til kandidatlandene, med fokus på støttetjenester« (2)

| — | ELARG/3/140503/ADM/B53003: »Grænseoverskridende initiativer for lokale og regionale myndigheder i EU-regioner, der grænser op til kandidatlandene« (2). |
| --- | --- |

—

ELARG/3/140503/ADM/B53003: »Grænseoverskridende initiativer for lokale og regionale myndigheder i EU-regioner, der grænser op til kandidatlandene« (2).

De forslag, der er indgivet efter ovennævnte indkaldelser, vurderes i øjeblikket i de relevante udvalg. Ansøgerne vil blive underrettet om resultatet, når vurderingen om nogle uger er afsluttet.

---

(1)  EUT C 206 af 2.9.2003, s. 25.

(2)  EUT C 206 af 2.9.2003.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/151 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/151

---

(2004/C 88 E/0161)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3589/03

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(5. december 2003)

Om:   Syrien — amerikanske sanktioner

USA's senat vedtog for nylig med et overvældende flertal (398 stemmer for og 4 imod) en lov, nemlig »Syria accountability and Lebanese Sovereignty Act«, der giver ret til at pålægge Syrien sanktioner, efter at en tilsvarende lov i oktober 2003 blev vedtaget i Repræsentanternes Hus.

Denne lov, der giver den amerikanske præsident beføjelser til at iværksætte forskellige økonomiske og diplomatiske sanktioner imod Syrien, tager sigte på at straffe Damascus for dets påståede forbindelse med terroristgrupper og for det våbenprogram, som det angiveligt vil udvikle.

USA har tidligere beskyldt Syrien for at udvikle masseødelæggelsesvåben, huse og støtte de radikale terrorgrupper Hizbollah, Hamas og Islamisk Jihad og tillade, at dets territorium blev brugt af ekstremister, der truer de styrker, der er stationeret i nabolandet Irak.

Kommissionen bedes besvare følgende:

| — | Råder Kommissionen over oplysninger, hvad angår USA's beskyldninger om støtte til terrorisme og fremstilling af ikke-konventionelle våben? Kan Kommissionen bekræfte, at terrororganisationer hyppigt gør brug af syrisk territorium? |
| --- | --- |

—

Råder Kommissionen over oplysninger, hvad angår USA's beskyldninger om støtte til terrorisme og fremstilling af ikke-konventionelle våben? Kan Kommissionen bekræfte, at terrororganisationer hyppigt gør brug af syrisk territorium?

| — | Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet, eller hvilke foranstaltninger agter den at træffe for at følge de syriske aktiviteter på EU-område? |
| --- | --- |

—

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet, eller hvilke foranstaltninger agter den at træffe for at følge de syriske aktiviteter på EU-område?

| — | Hvad mener Kommissionen om det syriske styre, og hvordan vurderer og udformer den den politik, som Den Europæiske Union for øjeblikket fører med hensyn til Syrien? |
| --- | --- |

—

Hvad mener Kommissionen om det syriske styre, og hvordan vurderer og udformer den den politik, som Den Europæiske Union for øjeblikket fører med hensyn til Syrien?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(16. januar 2004)

Ud over de almindeligt tilgængelige oplysninger har Kommissionen ingen informationer om fremstilling af masseødelæggelsesvåben i Syrien eller anvendelsen af syrisk territorium til terrorhandlinger.

Det ser ud til, at visse organisationer, som EU har defineret som terrororganisationer (navnlig Hamas og den palæstinensiske gruppe Islamisk Jihad), gør brug af Syrien og andre lande til deres aktiviteter. Syrien har for nylig truffet foranstaltninger med henblik på at bringe disse organisationers offentlige aktiviteter til ophør. Kommissionen finder disse foranstaltninger utilstrækkelige og har opfordret Syrien til ikke længere at støtte disse organisationer, der ser gennem fingre med eller aktivt tilskynder til terrorhandlinger, der ikke blot er uacceptable i sig selv, men som også svækker Den Palæstinensiske Myndighed og derfor er en hindring for genetableringen af fredsprocessen i Mellemøsten.

EU's politik over for Syrien er baseret på konstruktivt engagement. Kommissionen er bekymret over situationen i Syrien med hensyn til demokrati og respekten for menneskerettighederne, men den mener ikke, at en isolation af Syrien vil bidrage positivt, hverken til den regionale situation eller til landets politiske situation og menneskerettighedsforhold.

I stedet forsøger EU inden for rammerne af Barcelona-processen, mere specifikt gennem en associeringsaftale, at tilskynde Syrien til at foretage økonomiske såvel som politiske reformer.

Denne aftale vil danne et solidt grundlag for EU's støtte til Syriens bestræbelser på at gennemføre politiske og økonomiske reformer. Bestemmelserne om respekt for menneskerettighederne, ikke-spredning af masseødelæggelsesvåben og bekæmpelse af terrorisme vil styrke EU's muligheder for at indgå i dialog med Syrien om disse spørgsmål.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/152 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/152

---

(2004/C 88 E/0162)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3609/03

af Giovanni Pittella (PSE), Marco Cappato (NI), Giovanni Fava (PSE), Glyn Ford (PSE), Sérgio Marques (PPE-DE) og Emilio Menéndez del Valle (PSE) til Kommissionen

(5. december 2003)

Om:   Udsendelse af EU-observatører til Venezuela

De sociale, politiske og økonomiske begivenheder, som har kendetegnet Venezuelas sidste tre år, har været til skade for landets borgere og demokratiske institutioner. Dette forårsager stadig større bekymring også i verdenssamfundet og sætter demokratiet, retsstaten og respekt for fundamentale menneskelige og borgerlige rettigheder på spil.

Den europæiske union skal her, som i andre dele af verden, fremme dialogen med det mål at opnå en fredelig forhandlingsløsning på den aktuelle krise i Venezuela.

Da der muligvis blive udskrevet en folkeafstemning allerede inden for de kommende måneder i overensstemmelse med Venezuelas forfatning, og hvis et tilstrækkeligt antal borgere kræver det, er en hurtig stillingtagen nødvendig.

Kan Kommissionen efter aftale med OAS og Venezuelas regering og opposition allerede fra underskriftindsamlingens afslutning — sandsynligvis i slutningen af november — forberede den udsendelse af valgobservatører, som i perioden før og under folkeafstemningen skal sikre, at den i alle faser forløber korrekt og redeligt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

(15. januar 2004)

EU har i flere erklæringer understreget, at det er nødvendigt med en fredelig, demokratisk, konstitutionel og valgbaseret løsning på den politiske krise i Venezuela. Desuden har Kommissionen tilbudt finansiel og teknisk bistand til at gennemføre den aftale, der blev indgået mellem regeringen og oppositionen den 29. maj 2003. Med henblik herpå har Kommissionen undertegnet et projekt om at bistå Organisationen af Amerikanske Stater (OAS) i dens bestræbelser på at gennemføre aftalen. Der er tale om støtte til en valgbaseret løsning, undersøgelse af begivenhederne i april 2002 og afvæbning af civilbefolkningen. Der er afsat et beløb på 600 000 EUR. Kommissioner arbejder sammen med OAS på at sikre, at projektet bliver gennemført til tiden.

Endvidere følger Kommissionen nøje, hvad der sker med hensyn til eventuelle folkeafstemninger, og er parat til at yde støtte, også støtte i form af udsendelse af valgobservatører. For at kunne gennemføre en folkeafstemning om afsættelse af højtplacerede valgte i statsapparatet, skal der indsamles det fornødne antal underskrifter, som kræves i henhold til landets forfatning. I to på hinanden følgende underskriftindsamlinger har både regeringen og oppositionen indsamlet underskrifter, hvor det kræves, at henholdsvis deputerede og præsident Chávez træder tilbage. Regeringen hævder, at den har indsamlet tilstrækkeligt med underskrifter til at kræve afsættelse af en række deputerede, og oppositionen påstår, at den også har indsamlet det fornødne antal til, at der kan sættes gang i en folkeafstemning om afsættelse af præsident Chávez. De indsamlede underskrifter skal forelægges for det nationale valgråd for at blive verificeret.

I henhold til den normale procedure for valgobservation vil en beslutning om fra EU's side at udsende en delegation af valgobservatører afhænge af, hvilke anbefalinger et særligt udvalg udsendt fra EU inden valget giver med hensyn til, om valgobservation kan tilrådes, om det er nyttigt og kan gennemføres. Og som det altid er tilfældet, når EU skal udsende valgobservatører, skal myndighederne i værtslandet, inden dette sker, sende en invitation til EU.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/153 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/153

---

(2004/C 88 E/0163)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3623/03

af Ioannis Marínos (PPE-DE) til Kommissionen

(5. december 2003)

Om:   Diskriminerende politik over for de græske indbyggere på Imvros og Tenedos i Tyrkiet

Øerne Imvros og Tenedos har i tre tusind år været beboet af etniske grækere. Disse øer blev afstået til Tyrkiet i 1923 med Lausanne-traktaten, som lover øerne (traktatens artikel 14) særskilt administrativ organisation sammensat af lokale elementer, og garanterer den hjemmehørende ikke-muslimske befolkning selvbestemmelse og beskyttelse af liv og formue. Bevarelse af ro og orden skulle sikres af en politistyrke bestående af lokale indbyggere udpeget af de ovenfor omtalte lokale myndigheder og være underlagt disse myndigheder.

Imvros havde i 1927 — ifølge en officiel tyrkisk optælling — 7 000 græske og et forsvindende lille antal tyrkiske indbyggere, mens der på Tenedos boede 2 500 grækere og 1 247 tyrkere. I dag er der kun 250 grækere tilbage på Imvros, mens 9 000 tyrkiske tilflyttere har slået sig ned på øen. På Tenedos er der kun 30 grækere tilbage, og de tyrkiske myndigheder har også ændret de årtusindgamle officielle navne på de to øer til hhv. »Gökçeada« og »Bozcaada«. Forfølgelsespolitikken optrappedes efter 1955, fortsattes i 1964 og kulminerede i 1974, året for den tyrkiske hærs invasion af Cypern.

Bestemmelsen i Lausanne-traktatens artikel 14 er aldrig blevet gennemført af den tyrkiske stat, og græskundervisningen forsvandt, eftersom de seks græske grundskoler, gymnasiet og de fire børnehaver, der havde 1 300 elever og var bygget for midler fra de græske samfund på de to øer, blev eksproprieret af den tyrkiske stat. Det samme skete med de 300 kristne kirker og de fire klostre, der fandtes på øerne, en fremgangsmåde, der ellers kun forekommer i lande med et strengt apartheid-styre. Bestræbelserne på at fortrænge grækerne fra Imvros og Tenedos toppede, da deres ejendom blev beslaglagt, og det er karakteristisk, at alle de, der blev tvunget til at forlade de to øer, fik frataget deres tyrkiske statsborgerskab og dermed også deres ejendomme, som ikke en gang kan videregives i arv til deres efterkommere. Det er bemærkelsesværdigt, at resultaterne af en undersøgelse, der blev foretaget af de tyrkiske ejendoms-registreringsmyndigheder og offentliggjort den 23. juni 2003, f.eks. viser, at 77,18 % af de samlede jordarealer i landsbyen Agridia på Imvros (som indtil for nylig var den eneste landsby med udelukkende græske indbyggere og ejendomme, der var tilbage), som tilhørte indbyggerne, er overgået til den tyrkiske stat, mens kun 22,82 % fortsat er privatejet.

Passer disse handlinger sig for et land, der ansøger om medlemsskab af EU og hævder, at det tilpasser sig de bestemmelser, der gælder i Unionen? Vil EU kræve, at ejendomsretten omgående og på effektiv vis genindføres for alle ikke-muslimske befolkninger i Tyrkiet, inden der fastsættes en dato for indledningen af tiltrædelsesforhandlingerne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(5. februar 2004)

Kommissionen er bekendt med situationen vedrørende de påståede krænkelser af menneskerettighederne mod det græske mindretal på de ægæiske øer Imvros og Tenedos, som det ærede medlem henviser til.

Kommissionen har foretaget en vurdering af spørgsmålet om menneskerettighederne i Tyrkiet i sin periodiske rapport fra 2003 (1). Endvidere henvises det ærede medlem til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-3025/03 fra Konstantinos Hatzidakis (2).

---

(1)  KOM(2003) 676 endelig udg.

(2)  Se side 127.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/154 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/154

---

(2004/C 88 E/0164)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3635/03

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(5. december 2003)

Om:   Kap Verde — en særlig status i forhold til EU

Kap Verdes premierminister afsluttede den 24. november et arbejdsbesøg i Portugal efter at have aflagt officielle besøg i andre EU-lande, nemlig Luxembourg, Nederlandene og Frankrig. Målet var at bevidstgøre myndighederne i disse lande om fordelene ved at give landet en særlig status i forhold til Den Europæiske Union.

Ifølge presseberetninger erklærede den portugisiske premierminister i slutningen af mødet med José Maria Neves, at Kap Verde havde en særlig rolle at spille i forbindelserne mellem det afrikanske og det europæiske kontinent. På grund af sin politiske udvikling — Kap Verde var et eksemplarisk demokrati —, sin kulturelle udvikling og sin tætte menneskelige tilknytning til visse europæiske lande, navnlig Portugal, og sin egen mentalitet var Kap Verde et land, som på en vis måde kunne betegnes som euro-afrikansk.

Som grundlag for oprettelsen af den ovennævnte særlige status nævnte den kapverdiske premierminister »det atlantiske kald«, Kap Verdes tilstedeværelse i Europa gennem indvandrersamfundene og dets naboskab med Europa »via De Makaronesiske Øer«, et geografisk område, der omfatter det portugisiske øområde Madeira og Azorerne samt det spanske øområde, De Kanariske Øer.

Kommissionen bedes på denne baggrund besvare følgende:

| — | Har Kommissionen kendskab til Kap Verdes initiativ? |
| --- | --- |

—

Har Kommissionen kendskab til Kap Verdes initiativ?

| — | Hvilke kommentarer har Kommissionen hertil? |
| --- | --- |

—

Hvilke kommentarer har Kommissionen hertil?

| — | Hvilke skridt og foranstaltninger vil den anbefale den kapverdiske stat at træffe, for at dens hensigter kan blive imødekommet? |
| --- | --- |

—

Hvilke skridt og foranstaltninger vil den anbefale den kapverdiske stat at træffe, for at dens hensigter kan blive imødekommet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(19. januar 2004)

Kommissionen har aldrig modtaget nogen formel meddelelse fra myndighederne i Kap Verde om dette initiativ. Kommissionen er dog klar over, at de kapverdiske myndigheder under nylige besøg i hovedstæderne i visse medlemsstater har rejst disse spørgsmål. Kommissionen er også klar over, at de portugisiske myndigheder er åbne over for nedsættelsen af en arbejdsgruppe, der skal »undersøge forskellige aspekter i forbindelse med dette spørgsmål«.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/155 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/155

---

(2004/C 88 E/0165)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3695/03

af Margrietus van den Berg (PSE) til Kommissionen

(3. december 2003)

Om:   Midtvejsrevision af landestrategidokumenter i Asien og Latinamerika

Landestrategidokumenterne og de regionale strategidokumenter har til formål at skabe sammenhængende rammer for Fællesskabets samarbejde med asiatiske og latinamerikanske lande. Med midtvejsrevisionen af landestrategidokumenterne vurderes de prioriteter, der er opstillet i dokumenterne. Ifølge retningslinjerne for gennemførelse af de planlagte aktiviteter skal de involverede parter høres som led i processen. Det er indlysende, at gennemførelsen af aktiviteterne mister troværdighed og legitimitet, hvis de involverede parter ikke er blevet hørt. Som nogle ngo'er anfører, ser det imidlertid ud til, at de fleste — om ikke alle — landestrategidokumenter for asiatiske og latinamerikanske lande er blevet forfattet på skrivebordet hos embedsmænd i Bruxelles, hvilket i alvorlig grad underminerer landestrategidokumenternes værdi og gyldighed.

I øjeblikket dukker der et nyt spørgsmål op i forbindelse med midtvejsrevisionen af landestrategidokumenterne. Det er klart, at værdien ved midtvejsrevisionen ligger i, at den forfølger klare målsætninger, retningslinjer og indikatorer for vurdering af resultaterne, og at der finder en veldefineret proces sted. Disse retningslinjer er blevet udviklet med henblik på AVS-lande, men af ukendte årsager betragtes de ikke som gældende for andre udviklingslande. Hvad der er vigtigere er, at midtvejsrevisionen i andre udviklingslande bliver gennemført uden retningslinjer, information eller gennemsigtig proces. Kommissionen har også tilkendegivet, at den ikke i denne proces vil høre de involverede parter, herunder civilsamfundet. Det er et ekstraordinært standpunkt.

| 1. | Agter Kommissionen at anvende de retningslinjer, der er udarbejde for midtvejsrevisionen i AVS-landene, til landestrategidokumenterne i andre udviklingslande? |
| --- | --- |

1.

Agter Kommissionen at anvende de retningslinjer, der er udarbejde for midtvejsrevisionen i AVS-landene, til landestrategidokumenterne i andre udviklingslande?

| 2. | Hvilke retningslinjer udarbejdes der i benægtende fald for midtvejsrevisionen i andre udviklingslande, og hvad er grunden til, at de er forskellige fra AVS-landenes — i betragtning af at målsætningerne for midtvejsrevisionen er de samme for alle udviklingslande? |
| --- | --- |

2.

Hvilke retningslinjer udarbejdes der i benægtende fald for midtvejsrevisionen i andre udviklingslande, og hvad er grunden til, at de er forskellige fra AVS-landenes — i betragtning af at målsætningerne for midtvejsrevisionen er de samme for alle udviklingslande?

| 3. | Hvad er Kommissionens informationspolitik i forbindelse med midtvejsrevisionen? |
| --- | --- |

3.

Hvad er Kommissionens informationspolitik i forbindelse med midtvejsrevisionen?

| 4. | Hvordan er Kommissionen planlægning for landestrategidokumenter og midtvejsrevision i asiatiske og latinamerikanske lande for 2003-2005? |
| --- | --- |

4.

Hvordan er Kommissionen planlægning for landestrategidokumenter og midtvejsrevision i asiatiske og latinamerikanske lande for 2003-2005?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(14. januar 2004)

Det er vigtigt at understrege, at Kommissionens delegationer i Asien og Latinamerika (ALA) fik instrukser om at høre regeringerne og civilsamfundet i forbindelse med udarbejdelsen af landestrategidokumenterne. Selvom der kan være forskel på, hvor meget de forskellige hovedkvarterer og delegationer har bidraget, er der på ingen måde tale om, at landestrategidokumenterne for nogen region er blevet »forfattet på skrivebordet hos embedsmænd i Bruxelles«.

Hvad angår retningslinjerne for midtvejsrevisionen, indeholder disse et krav om, at Kommissionen skal involvere civilsamfundet/de ikke-statslige aktører i programmeringen og gennemførelsen af revisionen og således høre de berørte parter. Sådanne høringer er et nøglekrav i revisionsprocessen.

Det anerkendes, at der med henblik på at sikre sammenhæng og konstant høj kvalitet i hele strategidokumentprocessen skal lægges en række fundamentale principper til grund for midtvejsrevisionen af samtlige landestrategidokumenter.

Den 7. oktober 2003 godkendte generaldirektørerne for Generaldirektoratet for Udvikling og Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser et dokument udarbejdet af Den Tværtjenstlige Kvalitetsstøttegruppe, »Framework for Assessing, revised Strategy and Programming Documents« (evalueringsgrundlag i forbindelse med revision af strategi- og programmeringsdokumenter), der bygger på retningslinjerne i Rådets konklusioner vedrørende midtvejsrevisioner af landestrategidokumenter (1), og som fastsætter de fundamentale principper for en midtvejsrevision.

Både Asien og Latinamerika har gennemført en midtvejsrevision af landestrategier og programmer. På grundlag heraf er der ved at blive udarbejdet en række reviderede strategier og programmer. Det er vigtigt at bemærke, at midtvejsrevisionen af Asiens og Latinamerikas dokumenter på grund af programperiodens tidshorisont var nødt til at blive indledt meget tidligere end midtvejsrevisionerne af AVS-landenes dokumenter. Desuden skal revisionen gennemføres i fuld overensstemmelse med ALA-forordningen, der er grundlaget for EU's samarbejde med disse regioner.

I midtvejsrevisionen fokuseres der på fire nøglekrav:

| — | Strategien skal ajourføres i overensstemmelse med den vigtigste politiske, økonomiske og sociale udvikling i landet. |
| --- | --- |

—

Strategien skal ajourføres i overensstemmelse med den vigtigste politiske, økonomiske og sociale udvikling i landet.

| — | Der skal tages hensyn til de nye EF/EU politiske målsætninger og forpligtelser, og disse skal implementeres. |
| --- | --- |

—

Der skal tages hensyn til de nye EF/EU politiske målsætninger og forpligtelser, og disse skal implementeres.

| — | Resultater, præstationer og erfaringer skal vurderes, i det omfang dette er muligt på så tidligt et stadium som muligt. |
| --- | --- |

—

Resultater, præstationer og erfaringer skal vurderes, i det omfang dette er muligt på så tidligt et stadium som muligt.

| — | Der skal løbende foretages forbedringer af strategidokumenternes kvalitet, hvor dette er nødvendigt, navnlig ved at rette op på visse svagheder i den første generation af landestrategidokumenter. |
| --- | --- |

—

Der skal løbende foretages forbedringer af strategidokumenternes kvalitet, hvor dette er nødvendigt, navnlig ved at rette op på visse svagheder i den første generation af landestrategidokumenter.

De reviderede dokumenter forelægges Den Tværtjenstlige Kvalitetsstøttegruppe (IQSG) og de relevante forvaltningskomitéer i overensstemmelse med de gældende procedurer og retningslinjer. For Asiens og Latinamerikas vedkommende vil de reviderede dokumenter blive forelagt Kvalitetsstøttegruppen i løbet af de kommende måneder.

---

(1)  18. marts 2003: Den fælles ramme for landestrategipapirer — Rådets konklusioner), vedtaget uden debat, dok. 6377/03.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/156 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/156

---

(2004/C 88 E/0166)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3819/03

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Kommissionen

(12. december 2003)

Om:   Kørsel med privatbiler med EU-nummerplader i Grækenland

Den frie bevægelighed for personer i EU er fast forankret og tillader enhver EU-borger at vælge sit opholdssted i et hvilket som helst land i Unionen, at lade sig optage i de relevante registre og — hvis vedkommende ønsker det — købe en privatbil, der er indregistreret i den medlemsstat, som han har valgt at slå sig ned i. Mange grækere har på legal vis købt biler med fællesskabsnummerplader, som de kører rundt i i Grækenland. De græske myndigheder slår dog hårdt ned på disse tilfælde, eftersom de ikke tillader kørsel i disse biler i over seks måneder. Hvis det konstateres, at denne seks måneders periode er udløbet, kan myndighederne ligefrem beslaglægge køretøjet og pålægge ejerne store bøder til trods for, at disse bilejere er legale indbyggere (eller endda statsborgere) i et andet EU-land.

Er de græske myndigheders handlemåde i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen? I hvilket andet EU-land beslaglægges der biler med EU-nummerplader, og hvor ellers pålægges deres ejere tårnhøje bøder? Agter Kommissionen at skride ind, og i givet fald hvordan, for at sætte en stopper for den ovenfor beskrevne situation, som udspringer af det fordrejede græske beskatningssystem, der i overdreven grad belaster biler med et slagvolumen på over 1 800 cm3, som er meget dyre i Grækenland (det land, der har den laveste indkomst pr. indbygger i EU og ifølge de seneste oplysninger fra Eurostat kun når op på 67 % af fællesskabsgennemsnittet), hvilket tvinger mange grækere til at købe biler med nummerplader fra andre EU-lande?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frits Bolkestein

(13. februar 2004)

EU-borgernes fri bevægelighed er en grundlæggende rettighed, der er fastsat i artikel 18 i EF-traktaten. Ifølge denne artikel har alle EU-borgere ret til at vælge, hvor de foretrækker at opholde sig inden for EU, og til at færdes frit på de betingelser, der er fastsat i EF-traktaten. Normalt vil en EU-borger indregistrere en lovlig erhvervet bil i den medlemsstat, hvor han/hun har bopæl, men det kan også ske, at den pågældende har sin bopæl i en anden medlemsstat end den, hvor han/hun er statsborger (f.eks. kan en græsk statsborger opholde sig lovligt i Tyskland og købe og indregistrere en bil dér).

Hvad angår den specifikke EU-afgiftslovgivning, der vedrører det skriftlige spørgsmål, henvises der til Rådets direktiv 83/182/EØF om afgiftsfritagelse inden for Fællesskabet ved midlertidig indførsel af visse transportmidler (1), der blev vedtaget den 28. marts 1983. Formålet med direktivet er ifølge betragtningerne at afskaffe hindringer for personers fri bevægelighed og for etableringen af et europæisk indre marked, som skyldes, at medlemsstaterne har forskellige afgiftsordninger for midlertidig indførsel af transportmidler.

I henhold til direktivet indrømmes der fritagelse fra registreringsafgift og almindelige vejafgifter ved midlertidig indførsel af private køretøjer i en sammenhængende eller ikke sammenhængende periode på højst 6 måneder pr. periode af 12 måneder og på følgende betingelser:

| — | transportmidlet skal være erhvervet i overensstemmelse med de almindelige beskatningsregler, som gælder på hjemmemarkedet i en medlemsstat |
| --- | --- |

—

transportmidlet skal være erhvervet i overensstemmelse med de almindelige beskatningsregler, som gælder på hjemmemarkedet i en medlemsstat

| — | den privatperson, der indfører transportmidlet, skal have sædvanligt opholdssted i en anden medlemsstat end den, hvor den midlertidige indførsel finder sted, og anvende det pågældende transportmiddel til privat brug |
| --- | --- |

—

den privatperson, der indfører transportmidlet, skal have sædvanligt opholdssted i en anden medlemsstat end den, hvor den midlertidige indførsel finder sted, og anvende det pågældende transportmiddel til privat brug

| — | transportmidlet må ikke overdrages eller udlejes i den medlemsstat, hvor den midlertidige indførsel finder sted, eller udlånes til en person med bopæl i denne stat. |
| --- | --- |

—

transportmidlet må ikke overdrages eller udlejes i den medlemsstat, hvor den midlertidige indførsel finder sted, eller udlånes til en person med bopæl i denne stat.

Kommissionen er klar over, at anvendelsen af dette direktiv har været meget problematisk i Grækenland. Domstolen har udtalt sig om spørgsmålet i tre domme (2).

Ifølge Kommissionens oplysninger har de største problemer i denne forbindelse været:

| — | Definitionen af begrebet »sædvanligt opholdssted« for græske statsborgere. |
| --- | --- |

—

Definitionen af begrebet »sædvanligt opholdssted« for græske statsborgere.

| — | De meget alvorlige sanktioner, som pålægges i tilfælde af overtrædelser af reglerne i direktiv 83/182/EØF. I sin dom i sag C-262/99 udtalte Domstolen således under henvisning til, at sanktionerne ikke »må stå i et sådant misforhold til overtrædelsens grovhed, at de undergraver de ved traktaten knæsatte friheder«, at en sanktion på dette område »kun er forenelig med proportionalitetsprincippet, i det omfang den henset til overtrædelsens grovhed er nødvendig på grund af ufravigelige hensyn til bekæmpelse og forebyggelse af overtrædelser«, samt at der »såfremt fastlæggelsen af de regler, som finder anvendelse, har givet anledning til vanskeligheder, ved fastlæggelsen af den sanktion, som faktisk pålægges den, der har begået overtrædelsen, skal tages hensyn til hans gode tro«. Formodet brud på direktiv 83/182/EØF kan indebære, at bilen bliver beslaglagt, hvilket kan rejse yderligere problemer efter vedtagelsen af EU-chartret om de grundlæggende rettigheder (3). I Grækenland kan en sådan overtrædelse — i det mindste ifølge visse af Kommissionens oplysninger — medføre anklage for smugleri og i visse tilfælde indebære, at bilen bliver solgt af myndighederne og aldrig bliver givet tilbage til den tidligere ejer, selv hvis en kompetent domstol i sidste instans fastslår, at EU-borgeren er uskyldig. |
| --- | --- |

—

De meget alvorlige sanktioner, som pålægges i tilfælde af overtrædelser af reglerne i direktiv 83/182/EØF. I sin dom i sag C-262/99 udtalte Domstolen således under henvisning til, at sanktionerne ikke »må stå i et sådant misforhold til overtrædelsens grovhed, at de undergraver de ved traktaten knæsatte friheder«, at en sanktion på dette område »kun er forenelig med proportionalitetsprincippet, i det omfang den henset til overtrædelsens grovhed er nødvendig på grund af ufravigelige hensyn til bekæmpelse og forebyggelse af overtrædelser«, samt at der »såfremt fastlæggelsen af de regler, som finder anvendelse, har givet anledning til vanskeligheder, ved fastlæggelsen af den sanktion, som faktisk pålægges den, der har begået overtrædelsen, skal tages hensyn til hans gode tro«. Formodet brud på direktiv 83/182/EØF kan indebære, at bilen bliver beslaglagt, hvilket kan rejse yderligere problemer efter vedtagelsen af EU-chartret om de grundlæggende rettigheder (3). I Grækenland kan en sådan overtrædelse — i det mindste ifølge visse af Kommissionens oplysninger — medføre anklage for smugleri og i visse tilfælde indebære, at bilen bliver solgt af myndighederne og aldrig bliver givet tilbage til den tidligere ejer, selv hvis en kompetent domstol i sidste instans fastslår, at EU-borgeren er uskyldig.

Efter at have modtaget en række klager fra græske statsborgere har Kommissionen indledt en overtrædelsesprocedure og besluttet at indbringe Grækenland for Domstolen. Der henvises desuden til, at Kommissionen i 1998 forelagde et forslag til et rådsdirektiv (4) med det generelle mål at bringe beskatningen af køretøjer mere i overensstemmelse med tankerne og principperne bag det indre marked.

Kommissionen forelagde i september 2002 en meddelelse om beskatning af personbiler i EU (5), hvor den bl.a. udforsker mulighederne for at fjerne de nuværende afgiftsmæssige hindringer for den fri bevægelighed for personbiler i det indre marked. På grundlag af de principper, der er opstillet i meddelelsen, vil Kommissionen fremsætte et nyt forslag til EU-lovgivning i 2004.

---

(1)  EFT L 105 af 23.4.1983.

(2)  Dom af 2. august 1993, sag C-9/92, Kommissionen mod Den Hellenske Republik, dom af 29. maj 1997, sag C-389/95, Siegfried Klattner mod Den Hellenske Republik, dom af 12. juli 2001, sag C-262/99, Paraskevas Louloudakis mod Den Hellenske Republik.

(3)  Artikel 17 i charteret fastsætter specielt retten til ejendom som en af EU-borgernes grundlæggende rettigheder.

(4)  EFT C 108 af 7.4.1998.

(5)  Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet af 6. september 2002 — Beskatning af personbiler i EU — handlingsmuligheder på nationalt og fællesskabsniveau, KOM(2002)431 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/158 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/158

---

(2004/C 88 E/0167)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3824/03

af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen

(12. december 2003)

Om:   Oprindelsesmærkning på importvarer

Forfalskning af produkter er et fænomen, som giver virksomhederne i Unionen enorme tab. Prisdumping er et middel, visse stater anvender for at kunne indføre deres varer i EU-landene. En af de sektorer i Italien, der er hårdest ramt af forfalsket import, er skotøjssektoren. For at sikre en korrekt samhandel er der brug for mere kontrol og indførelse af en række regler, der gør det muligt at identificere produktet.

Unionen burde træffe beslutning om at mærke sine varer med f.eks. EU efterfulgt af oprindelsesmedlemsstatens navn.

| — | Hvorfor kræver Kommissionen ikke, at produkter fra tredjelande er mærket med oprindelseslandet? |
| --- | --- |

—

Hvorfor kræver Kommissionen ikke, at produkter fra tredjelande er mærket med oprindelseslandet?

| — | Hvorfor anser Kommissionen ikke en ligestilling mellem toldafgifterne for at være et korrekt udgangspunkt for gensidighed i den internationale handel? |
| --- | --- |

—

Hvorfor anser Kommissionen ikke en ligestilling mellem toldafgifterne for at være et korrekt udgangspunkt for gensidighed i den internationale handel?

| — | Hvor kræver Kommissionen ikke, at EU-produkterne skal være mærket med oprindelseslandet med henblik på at give forbrugerne korrekte oplysninger? |
| --- | --- |

—

Hvor kræver Kommissionen ikke, at EU-produkterne skal være mærket med oprindelseslandet med henblik på at give forbrugerne korrekte oplysninger?

| — | Hvilke initiativer agter Kommissionen at foreslå for at bremse og fastlægge regler for denne flodbølge af forfalskede importprodukter, som bringer vigtige produktionssektorer i flere medlemsstater i fare? |
| --- | --- |

—

Hvilke initiativer agter Kommissionen at foreslå for at bremse og fastlægge regler for denne flodbølge af forfalskede importprodukter, som bringer vigtige produktionssektorer i flere medlemsstater i fare?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/159 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/159

---

(2004/C 88 E/0168)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3902/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(17. december 2003)

Om:   »Made in Europe«-varemærke på varer fra medlemsstaterne

Den italienske viceerhvervsminister Adolfo Urso har i forbindelse med Euromed-konferencen i Palermo den 7. juli 2003 fremsat et forslag, der blev modtaget med stor interesse af ministrene fra de 15 medlemsstater: Påsætningen af et varemærke med angivelsen af europæisk oprindelse (»Made in Europe«) for at imødegå efterligninger og unfair konkurrence.

Det lader til at være nødvendigt at beskytte og sikre de europæiske produkter på det globale marked på grund af de store ændringer i den internationale samhandel og det store pres fra konkurrende asiatiske lande.

De asiatiske lande har ikke pligt til at oplyse, hvor deres varer kommer fra som følge af kravet om gensidighed med EU-landene, hvor det ligefrem ifølge konkurrencelovgivningen er ulovligt at anvende et nationalt mærke for de fleste erhvervssektorer.

Som følge af dette kommer de asiatiske varer til Europa, uden at forbrugerne bevidst kan vælge oprindelseslandet på de varer, de vil købe.

Derimod beskytter andre lande som f.eks. Japan og USA deres produkter med mærker som »Made in USA« og »Made in Japan«, hvorved forbrugeren får en oplysning, der implicerer andre oplysninger, herunder oplysninger om kvalitet og fremstilling af produktet. Det italienske forslag havde til formål at udfylde dette hul i beskyttelsen og at supplere det generelle varemærke »Made in Europe« med oplysninger om den medlemsstat, som varen er produceret i.

Kan Kommissionen — på baggrund af, at de næste trin til at arbejde videre i denne retning skitseres i konklusionerne fra Euromed-konferencen og i betragtning af, at den næste møderække i WTO udelukkende vil omhandle dette emne — oplyse følgende:

| 1. | Hvordan har sagen udviklet sig efter den ovennævnte Euromed-konference? |
| --- | --- |

1.

Hvordan har sagen udviklet sig efter den ovennævnte Euromed-konference?

| 2. | Hvilke initiativer agter Kommissionen at træffe, hvilke igangværende initiativer er der, og hvilke initiativer har Kommissionen allerede gennemført på fællesskabsplan for en EU-varemærkning? |
| --- | --- |

2.

Hvilke initiativer agter Kommissionen at træffe, hvilke igangværende initiativer er der, og hvilke initiativer har Kommissionen allerede gennemført på fællesskabsplan for en EU-varemærkning?

| 3. | Hvordan er det italienske forslag blevet modtaget af Kommissionen og af de øvrige institutioner? |
| --- | --- |

3.

Hvordan er det italienske forslag blevet modtaget af Kommissionen og af de øvrige institutioner?

| 4. | Er det muligt at tilvejebringe alle de oplysningerne, der har med et europæisk oprindelsesmærke at gøre? |
| --- | --- |

4.

Er det muligt at tilvejebringe alle de oplysningerne, der har med et europæisk oprindelsesmærke at gøre?

Samlet svar

afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

på skriftlige forespørgsler E-3824/03 og E-3902/03

(6. februar 2004)

Kommissionen er yderst bekymret med hensyn til det nuværende omfang af varemærkeforfalskning og kommmerciel piratkopiering, og de skadelige virkninger dette har på EU's producenter. Fællesskabet lægger den allerstørste vægt på at beskytte rettighedsindehaverne mod varemærkeforfalskning, og der er iværksat en række vigtige foranstaltninger med henblik herpå, bl.a. en rådsforordning (nr. 1383/2003 af 22. juli 2003 om toldmyndighedernes indgriben over for varer, der mistænkes for at krænke visse intellektuelle ejendomsrettigheder, og om de foranstaltninger, som skal træffes over for varer, der krænker sådanne rettigheder (1)) og et direktivforslag om foranstaltninger og procedurer til sikring af overholdelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder (2). Man har endvidere gennemført en række praktiske foranstaltninger til forbedring af toldkontrollen på dette felt, bl.a. under Told 2007-programmet, med det resultat at man som led i toldkontrollen ved Fællesskabets ydre grænser har konfiskeret næsten 85 millioner varemærkforfalskede artikler og piratkopier i 2002 og 50 millioner løbet af første halvdel af 2003 (3).

Illoyal handelspraksis kan også være et resultat af udenlandske producenters dumping. Dumping giver tredjelandes eksportører en urimelig konkurrencefordel og påfører Fællesskabets producenter stor skade. Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (4), er bestemmende for hvilke antidumpingordninger Fællesskabets toldmyndigheder kan sætte i værk for at sikre en fair handelspraksis i den internationale samhandel. Fællesskabet har i dag sat mere end 200 antidumpingforanstaltninger i værk.

Hvad angår udviklingen inden for Verdenshandelsorganisationen og gensidighedsaspektet, skal det nævnes at EU inden for den gruppe der varetager forhandlinger om markedsadgang inden for rammerne af Dohaudviklingsagendaen, gør sig til talsmand for at alle medlemmer anvender samme snævre toldsatsinterval, bl.a. for tekstiler og fodtøj.

Med hensyn til oprindelsesmærkning kan det nævnes at nogle af Fællesskabets handelspartnere (USA og Japan) praktiserer en ordning med obligatorisk oprindelsesmærkning af indførte varer og frivillig oprindelsesmærkning for den indenlandske produktion. På nuværende tidspunkt findes der ikke nogen fællesskabsforordning om oprindelsesmærkning. Der ser dog ud til at være en voksende interesse i at vedtage en fællesskabsforordning om oprindelsesmærkning, bl.a. inden for tekstilsektoren, jf. Kommissionens seneste meddelelse om tekstil- og beklædningsindustriens fremtid i det udvidede EU, hvori der gøres rede for fordelene ved at indføre en forordning om EU-oprindelsesmærkning af sådanne varer (5).

I de overvejelser som Kommissionen for tiden gør sig om hvilke fordele og ulemper der er forbundet med indførelsen af en sådan ordning, tager den hensyn til samtlige berørte parters interesser. Kommissionens tjenestegrene har med dette formål for øje offentliggjort et arbejdsdokument om oprindelsesmærkning med »Made in the EU« (6). Heri gøres der rede for positive og negative aspekter ved en EU-oprindelsesmærkning; der forelægges forskellige løsningsmodeller: 1) frivillig oprindelsesmærkning af varer fra både ind- og udland; 2) et blandet system med obligatorisk mærkning af indførte varer og frivillig mærkning af indenlandske; samt 3) obligatorisk mærkning af varer fra både ind- og udland. Kommissionen agter at høre forbruger- og industrikredse først i 2004, og har opfordret medlemsstaterne til at gøre det samme.

---

(1)  EUT L 196 af 2.8.2003.

(2)  KOM(2003) 46 endelig udg.

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 253/2003/EF af 11. februar 2003, EFT L 36 af 12.2.2003 og EFT L 95 af 11.4.2003.

(4)  EFT L 56 af 6.3.1996.

(5)  KOM(2003) 649 endelig udg.

(6)  Kan ses på Kommissionens netsted (generaldirektoratet for handel): http://trade-info.cec.eu.int/doclib/html/115557.htm.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/160 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/160

---

(2004/C 88 E/0169)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3958/03

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(5. januar 2004)

Om:   Rusland — Parlamentsvalg

Ifølge oplysninger i medierne var de internationale observatører, der overværede det seneste parlamentsvalg i Rusland — navnlig Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE) og Europarådet, der sendte 600 observatører — bekymret over resultatet og de metoder, der blev anvendt under valgkampagnen. De har ikke rejst tvivl om, at det var et frit valg, men har stillet spørgsmålstegn ved, om det blev gennemført på korrekt måde.

Det foreløbige resultat viser, at partiet Det Forenede Rusland, som støtter Kreml og præsident Vladimir Putin, blev valgets store sejrherre.

Det Forenede Rusland fik ca. 37 % af stemmerne til Statsdumaen (parlamentets underhus). Vladimir Sjirinosvskijs parti PLD, råder over ca. 12 % af stemmerne, og det følges af det ultranationalistiske parti Moderlandet — der blev stiftet for få måneder siden under Kremls beskyttelse — som for første gang deltog i et valg og fik 9 %.

David Atkinson, leder af observatørgruppen fra Europarådets parlamentariske forsamling, forklarede journalisterne, at offentlige midler, dvs. skatteborgernes penge, og det offentlige fjernsyn under hele valgkampagnen var blevet stillet til rådighed for bestemte politisk kræfter, hvilket får observatørerne til at betragte valget som frit, men absolut uretfærdigt.

OSCE's formand, Bruce George, erkendte, at kampagnen havde været unfair over for de andre partier og andre kandidater, og understregede, at afstemningen ikke havde været i overensstemmelse med internationale standarder, og at fordelen ved adgang til statslige midler, bygninger og udstyr havde ført til en kraftig forvridning af valgresultatet, som betød et tilbageslag for demokratiseringen i Rusland.

Kommissionen bedes på denne baggrund besvare følgende spørgsmål:

| — | Hvilke oplysninger råder Kommissionen over med hensyn til, om det russiske valg blev afviklet som et frit valg og på korrekt måde? |
| --- | --- |

—

Hvilke oplysninger råder Kommissionen over med hensyn til, om det russiske valg blev afviklet som et frit valg og på korrekt måde?

| — | Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet eller agter den at træffe over for de russiske myndigheder i betragtning af den bekymring, som observatører og oppositionspartier har givet udtryk for? |
| --- | --- |

—

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet eller agter den at træffe over for de russiske myndigheder i betragtning af den bekymring, som observatører og oppositionspartier har givet udtryk for?

| — | Hvilken betydning kan denne kritik efter Kommissionens mening få for Moskvas bestræbelser på at opbygge sin international troværdighed? |
| --- | --- |

—

Hvilken betydning kan denne kritik efter Kommissionens mening få for Moskvas bestræbelser på at opbygge sin international troværdighed?

| — | I hvilket omfang kan dette berøre forholdet mellem EU og Rusland? |
| --- | --- |

—

I hvilket omfang kan dette berøre forholdet mellem EU og Rusland?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(9. februar 2004)

Kommissionen har noteret sig de foreløbige resultater af de internationale valgobservatørers inspektion, som viste at parlamentsvalget til duma'en den 7.12.2003 ikke levede op til de krav som Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa og Europarådet stiller til demokratiske valg. De foreløbige resultater viser, at de russiske myndigheder ikke håndhævede vigtige garantier.

Disse resultater giver Kommissionen anledning til bekymring. Overholdelse af demokratiets principper og menneskerettighederne, og herunder retten til frie medier, er grundlaget for forholdet mellem EU og Rusland. Kommissionen har derfor inden for rammerne af den politiske dialog opfordret de russiske myndigheder til at sørge for, at disse mangler afhjælpes, og sikre at præsidentsvalgene i marts 2004 som lovet afholdes i overensstemmelse med internationale standarder.

Kommissionen understreger nødvendigheden af, at Rusland viderefører sine politiske og økonomiske reformer. Den håber, at den nye duma vil vise sig rede til at gå ind i reformerne på et konstruktivt grundlag, med deraf følgende positiv indflydelse på forholdet mellem EU og Rusland.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/161 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/161

---

(2004/C 88 E/0170)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3965/03

af Mario Borghezio (NI) til Kommissionen

(5. januar 2004)

Om:   Foranstaltninger over for Kina som følge af misbrug af CE-mærket

Kina benytter på en række af sine forskellige produkter mærket »China Export«, som det forkorter »CE«. Anvendelsen af CE-forkortelsen på en lang række kinesiske produkter er en klar og svigagtig forfalskning af den forkortelse, som Det Europæiske Fællesskab benytter på verdensmarkedet, og påfører de europæiske producenter og det europæiske arbejdsmarked uhyre store skader. Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen på denne baggrund at træffe over for myndighederne i Folkerepublikken Kina?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(9. februar 2004)

Kommissionen er bekendt med, at CE-mærket misbruges, bl.a. i »China Export«-ordningen, og at der er en lang række problemer forbundet med håndhævelsen af den intellektuelle ejendomsret for så vidt angår kinesiske produkter. Kommissionen har gennemført en undersøgelse af, hvordan den intellektuelle ejendomsret håndhæves, og heri anføres Kina som det land der giver de største udfordringer med hensyn til håndhævelsen af den intellektuelle ejendomsret på verdensplan. Undersøgelsen kan ses på: (http://europa.eu.int/comm/trade/issues/sectoral/intell_property/survey_en.htm).

CE-forkortelsen, der står for »Conformité Européenne«, anvendes inden for CE-mærkningen, som gælder for varer, for hvilke der gælder europæisk lovgivning på sundheds-, sikkerheds- og miljøbeskyttelsesområdet (1). CE-mærket er obligatorisk for de varer det gælder for; det vil med andre ord sige, at producenter ikke kan sælge deres varer på det europæiske marked, hvis ikke de bærer CE-mærket. CE-mærket er bevis for at produktet opfylder de krav som, Fællesskabet stiller til producenten, og at den nødvendige overensstemmelsesvurdering er gennemført.

CE-mærket er ikke noget varemærke, og der kan ikke indbringes klage for Verdenshandelsorganisationen for misbrug heraf. Medlemsstaternes markedstilsynsmyndigheder, samt sundheds- og sikkerhedsmyndigheder kan gribe ind over for misbrug af mærket med konfiskation og andre tilsvarende foranstaltninger. I henhold til forbrugerbeskyttelseslovgivningen har medlemsstaternes toldmyndigheder ret at konfiskere varer som bærer et vildledende CE-mærke, og det endog inden varen overgår til fri omsætning.

På baggrund af industriens og forbrugernes stigende interesse i mærkning er Kommissionen gået i gang med at høre de berørte parter om muligheden for at indføre en oprindelsesmærkningsordning.

---

(1)  CE-mærkning kræves kun for følgende varer:

| — | legetøj |
| --- | --- |

—

legetøj

| — | maskiner |
| --- | --- |

—

maskiner

| — | elektrisk udstyr (lavspændingsdirektivet) |
| --- | --- |

—

elektrisk udstyr (lavspændingsdirektivet)

| — | elektrisk udstyr (direktivet om elektromagnetisk kompatibilitet) |
| --- | --- |

—

elektrisk udstyr (direktivet om elektromagnetisk kompatibilitet)

| — | personlige værnemidler |
| --- | --- |

—

personlige værnemidler

| — | trykudstyr |
| --- | --- |

—

trykudstyr

| — | medicinske anordninger |
| --- | --- |

—

medicinske anordninger

| — | medicinsk udstyr til in vitro-diagnostik |
| --- | --- |

—

medicinsk udstyr til in vitro-diagnostik

| — | aktive, implantable medicinske anordninger |
| --- | --- |

—

aktive, implantable medicinske anordninger

| — | radio- og teleterminaludstyr |
| --- | --- |

—

radio- og teleterminaludstyr

| — | simple trykbeholdere |
| --- | --- |

—

simple trykbeholdere

| — | gasapparater- elevatorer |
| --- | --- |

—

gasapparater- elevatorer

| — | fritidsfartøjer |
| --- | --- |

—

fritidsfartøjer

| — | beskyttelsesmidler og -ordninger, som anvendes i eksplosionsfarlig atmosfære |
| --- | --- |

—

beskyttelsesmidler og -ordninger, som anvendes i eksplosionsfarlig atmosfære

| — | ikke-automatiske vægte |
| --- | --- |

—

ikke-automatiske vægte

| — | svævebaner- byggevarer |
| --- | --- |

—

svævebaner- byggevarer

| — | sprængstoffer til civil brug- nye varmtvandskedler. |
| --- | --- |

—

sprængstoffer til civil brug- nye varmtvandskedler.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/162 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/162

---

(2004/C 88 E/0171)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3975/03

af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen

(5. januar 2004)

Om:   Ligebehandling af ansatte i Kommissionens delegation i Brasilien

Jeg har fra to lokalt ansatte i Kommissionens delegation i Brasilien modtaget en klage over, at de pågældendes løn er blevet sat ned med over 40 % i september 1999.

Kan Kommissionen bekræfte, at denne lønnedgang har fundet sted? Kan Kommissionen gøre rede for sin handlemåde? Kan Kommissionen sikre, at principperne i det europæiske charter om grundlæggende rettigheder overholdes i forbindelse med den måde, de lokalt ansatte i Kommissionens delegation i Brasilien behandles på?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(13. februar 2004)

Lønningerne for det lokalt ansatte personale i Kommissionens delegationer reguleres årligt i henhold til rammebestemmelserne om ansættelsesvilkårene for Kommissionens lokalt ansatte i tredjelande. Målet for de årlige lønreguleringer er at bevare et lønniveau, der er konkurrencedygtigt i forhold til lønningerne hos referencearbejdsgivere på det lokale arbejdsmarked.

Som følge af de dramatiske økonomiske vilkår i Brasilien i 1990'erne blev det besluttet at fastsætte en lønskala i ECU med månedlige lønudbetalinger i lokal valuta. I 1999 stod det klart, at referenceskalaen i ECU kunstigt havde ført til langt højere lønninger for det lokale personale end hos referencearbejdsgiverne. Det var derfor berettiget at vende tilbage til lønninger, der var fastsat i lokal valuta. De lokalt ansatte, der allerede arbejdede i delegationen, undertegnede et tillæg til deres kontrakt, som godkendte, at deres lønninger blev omregnet fra ECU til lokal valuta til en aftalt kurs.

Lønningerne for de lokalt ansatte, der allerede var ansat i 1999, blev derefter »fastfrosset«, indtil lønningerne svarede til lønningerne på det lokale marked. Tilpasningen foretages ved hjælp af en lønskala, der fastsættes og revideres årligt efter den aftale, der er indgået med personalets fagforeninger på grundlag af rammebestemmelserne. Kommissionen kan derfor ikke bekræfte, at lønningerne for de lokalt ansatte, der undertegnede tillægget, er faldet, da deres pålydende værdi har været fast siden 1999. Disse lønninger er for nærværende stadig betydeligt højere end lønningerne hos de lokale referencearbejdsgivere.

Kommissionen behandler alle lokalt ansatte i dens delegationer rundt om i verden i overensstemmelse med principperne i det europæiske charter om grundlæggende rettigheder.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/163 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/163

---

(2004/C 88 E/0172)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3989/03

af Theresa Villiers (PPE-DE) til Kommissionen

(7. januar 2004)

Om:   EU-bestemmelser vedrørende salg og vedligeholdelse

| 1. | Kan Kommissionen bekræfte, at et af formålene med Kommissionens forordning (EF) nr. 1400/2002 (1) om anvendelse af traktatens artikel 81, stk. 3, på kategorier af vertikale aftaler og samordnet praksis inden for motorkøretøjsbranchen er at gøre det muligt for bilejere at bruge uafhængige bilværksteder uden at overtræde bestemmelserne i bilfabrikantens garanti? |
| --- | --- |

1.

Kan Kommissionen bekræfte, at et af formålene med Kommissionens forordning (EF) nr. 1400/2002 (1) om anvendelse af traktatens artikel 81, stk. 3, på kategorier af vertikale aftaler og samordnet praksis inden for motorkøretøjsbranchen er at gøre det muligt for bilejere at bruge uafhængige bilværksteder uden at overtræde bestemmelserne i bilfabrikantens garanti?

| 2. | Ligger Komissionen inde med viden, der tyder på, at bilforhandlere er i gang med at reducere garantiperioden på nye biler? |
| --- | --- |

2.

Ligger Komissionen inde med viden, der tyder på, at bilforhandlere er i gang med at reducere garantiperioden på nye biler?

| 3. | Kan Kommissionen bekræfte, at efter den indledende garantiperiode fastsættes de derpå følgende garantiperioder efter forhandlerens forgodtbefindende? |
| --- | --- |

3.

Kan Kommissionen bekræfte, at efter den indledende garantiperiode fastsættes de derpå følgende garantiperioder efter forhandlerens forgodtbefindende?

| 4. | Ville det i henhold til den nye forordning være muligt, at efterfølgende garantiperioder omfatter en bestemmelse om, at eftersyn udelukkende skal foretages af de værksteder, der er godkendt af forhandleren, da garantien ellers er ugyldig? |
| --- | --- |

4.

Ville det i henhold til den nye forordning være muligt, at efterfølgende garantiperioder omfatter en bestemmelse om, at eftersyn udelukkende skal foretages af de værksteder, der er godkendt af forhandleren, da garantien ellers er ugyldig?

| 5. | Har Kommissionen viden der tyder på, at en lignende praksis er forekommet i forbindelse med brugte biler? Mener Kommissionen, at den gældende praksis, der går ud på, at køberen af en brugt bil er nødt til at købe en yderligere garanti, som sædvanligvis omfatter en forpligtelse til kun at bruge visse værksteder, er i overensstemmelse med ånden i ovenstående forordning? |
| --- | --- |

5.

Har Kommissionen viden der tyder på, at en lignende praksis er forekommet i forbindelse med brugte biler? Mener Kommissionen, at den gældende praksis, der går ud på, at køberen af en brugt bil er nødt til at købe en yderligere garanti, som sædvanligvis omfatter en forpligtelse til kun at bruge visse værksteder, er i overensstemmelse med ånden i ovenstående forordning?

| 6. | Har Kommissionen eventuelle planer om at undersøge, om denne praksis forekommer? |
| --- | --- |

6.

Har Kommissionen eventuelle planer om at undersøge, om denne praksis forekommer?

| 7. | Hvilke foranstaltninger ville Kommissionen træffe over for forhandlere og/eller medlemsstater, såfremt denne praksis skulle vise sig at eksistere? |
| --- | --- |

7.

Hvilke foranstaltninger ville Kommissionen træffe over for forhandlere og/eller medlemsstater, såfremt denne praksis skulle vise sig at eksistere?

| 8. | Hvorledes har Kommissionen til hensigt at vurdere virkningerne af forordningen? |
| --- | --- |

8.

Hvorledes har Kommissionen til hensigt at vurdere virkningerne af forordningen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(11. februar 2004)

| 1. | Kommissionen mener, at uafhængige værksteder giver forbrugerne et værdifuldt alternativ til de autoriserede. Et af formålene med Kommissionens forordning (EF) nr. 1400/2002 af 31. juli 2002 om anvendelse af traktatens artikel 81, stk. 3, på kategorier af vertikale aftaler og samordnet praksis inden for motorkøretøjsbranchen, er at sikre, at uafhængige værksteder fortsat vil kunne tilbyde et sådant alternativ, og at de ikke udelukkes fra markedet.
  I overensstemmelse med de nye regler er det almindeligt og acceptabelt, at en fabrikant kræver, at arbejde, der er omfattet af garantien i den almindelige eller en forlænget garantiperiode, der købes af fabrikanten, skal udføres på værksteder, som fabrikanten har godkendt eller autoriseret.
  Denne form for »garantiarbejde« vedrører imidlertid normalt mangler ved det nye køretøj og omfatter ikke rutinemæssige eftersyn eller havarier, der ikke er dækket af garantien. Hvis fabrikanterne systematisk udelukkede uafhængige værksteder fra at udføre denne form for »ikke-garantiarbejde« på biler i fabrikantens garantiperiode, kunne det føre til markedsafskærmning (2). |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mener, at uafhængige værksteder giver forbrugerne et værdifuldt alternativ til de autoriserede. Et af formålene med Kommissionens forordning (EF) nr. 1400/2002 af 31. juli 2002 om anvendelse af traktatens artikel 81, stk. 3, på kategorier af vertikale aftaler og samordnet praksis inden for motorkøretøjsbranchen, er at sikre, at uafhængige værksteder fortsat vil kunne tilbyde et sådant alternativ, og at de ikke udelukkes fra markedet.

I overensstemmelse med de nye regler er det almindeligt og acceptabelt, at en fabrikant kræver, at arbejde, der er omfattet af garantien i den almindelige eller en forlænget garantiperiode, der købes af fabrikanten, skal udføres på værksteder, som fabrikanten har godkendt eller autoriseret.

Denne form for »garantiarbejde« vedrører imidlertid normalt mangler ved det nye køretøj og omfatter ikke rutinemæssige eftersyn eller havarier, der ikke er dækket af garantien. Hvis fabrikanterne systematisk udelukkede uafhængige værksteder fra at udføre denne form for »ikke-garantiarbejde« på biler i fabrikantens garantiperiode, kunne det føre til markedsafskærmning (2).

| 2. til 4. | Det kan være nyttigt at skelne mellem de forskellige typer af garanti- og servicepakker, en bilejer kan støde på.
  Fabriksgaranti, jf. afsnit. 1 ovenfor, udgør en del af distributionsaftalen mellem forhandlere og fabrikanter, og vil derfor antagelig ikke være omfattet af EF-traktatens artikel 81 eller forordning (EF) nr. 1400/2002. Kommissionen har ikke indtryk af, at bilfabrikanterne generelt forkorter de garantiperioder, de tilbyder ved salg af nye biler. Faktisk har Kommissionen bemærket, at der i de senere år har været en tendens til at forlænge fabriksgarantien.
  Forhandlergarantier finansieres og udstedes derimod af forhandleren og er omfattet af en kontrakt mellem forhandleren og forbrugeren. Dermed udgør de ikke en del af den vertikale distributionsaftale mellem fabrikanten og forhandleren. Sådanne garantier er generelt ikke omfattet af EF-traktatens artikel 81 eller forordning (EF) nr. 1400/2002. Som det fremgår af nedennævnte rapport fra Office of Fair Trading finansieres garantier, der beskrives som »forhandlerbaserede« ofte hovedsagelig af fabrikanten snarere end forhandleren. Disse garantier bør derfor betragtes som fabriksgarantier set fra en EU-konkurrenceretslig synsvinkel.
  Forbrugeren kan vælge at forlænge dækningen ud over fabriksgarantiens gyldighed ved at købe en forlænget dækning af fabrikanten eller af tredjemand og kan desuden vælge at købe en servicepakke. Hvis forbrugeren køber en forlænget garanti af fabrikanten, gælder ræsonnementet i afsnit. 1. |
| --- | --- |

2. til 4.

Det kan være nyttigt at skelne mellem de forskellige typer af garanti- og servicepakker, en bilejer kan støde på.

Fabriksgaranti, jf. afsnit. 1 ovenfor, udgør en del af distributionsaftalen mellem forhandlere og fabrikanter, og vil derfor antagelig ikke være omfattet af EF-traktatens artikel 81 eller forordning (EF) nr. 1400/2002. Kommissionen har ikke indtryk af, at bilfabrikanterne generelt forkorter de garantiperioder, de tilbyder ved salg af nye biler. Faktisk har Kommissionen bemærket, at der i de senere år har været en tendens til at forlænge fabriksgarantien.

Forhandlergarantier finansieres og udstedes derimod af forhandleren og er omfattet af en kontrakt mellem forhandleren og forbrugeren. Dermed udgør de ikke en del af den vertikale distributionsaftale mellem fabrikanten og forhandleren. Sådanne garantier er generelt ikke omfattet af EF-traktatens artikel 81 eller forordning (EF) nr. 1400/2002. Som det fremgår af nedennævnte rapport fra Office of Fair Trading finansieres garantier, der beskrives som »forhandlerbaserede« ofte hovedsagelig af fabrikanten snarere end forhandleren. Disse garantier bør derfor betragtes som fabriksgarantier set fra en EU-konkurrenceretslig synsvinkel.

Forbrugeren kan vælge at forlænge dækningen ud over fabriksgarantiens gyldighed ved at købe en forlænget dækning af fabrikanten eller af tredjemand og kan desuden vælge at købe en servicepakke. Hvis forbrugeren køber en forlænget garanti af fabrikanten, gælder ræsonnementet i afsnit. 1.

| 5. | Det ærede medlem bedes bemærke, at salg af brugte biler ikke er omfattet af forordning (EF) nr. 1400/2002 (3), og at sådanne produkter i stedet behandles i Kommissionens generelle gruppefritagelse for vertikale begrænsninger, forordning (EF) nr. 2790/1999 (4). |
| --- | --- |

5.

Det ærede medlem bedes bemærke, at salg af brugte biler ikke er omfattet af forordning (EF) nr. 1400/2002 (3), og at sådanne produkter i stedet behandles i Kommissionens generelle gruppefritagelse for vertikale begrænsninger, forordning (EF) nr. 2790/1999 (4).

| 6. og 7. | Kommissionen tager naturligvis spørgsmålet yderst alvorligt og vil undersøge alle klager over fabrikanters garantiordninger, som ikke stemmer overens med ånd og bogstav i forordning (EF) nr. 1400/2002. På nuværende tidspunkt er Kommissionen imidlertid af den opfattelse, at det ville være upassende at overveje, hvilke specifikke forholdsregler den ville træffe i hypotetiske tilfælde, da de ville afhænge af de særlige omstændigheder i de enkelte sager.
  Samtidig vil Kommissionen gerne benytte lejligheden til at give udtryk for sin anerkendelse af det omfattende arbejde, det britiske Office of Fair Trading (OFT) har udført på dette felt (5). |
| --- | --- |

6. og 7.

Kommissionen tager naturligvis spørgsmålet yderst alvorligt og vil undersøge alle klager over fabrikanters garantiordninger, som ikke stemmer overens med ånd og bogstav i forordning (EF) nr. 1400/2002. På nuværende tidspunkt er Kommissionen imidlertid af den opfattelse, at det ville være upassende at overveje, hvilke specifikke forholdsregler den ville træffe i hypotetiske tilfælde, da de ville afhænge af de særlige omstændigheder i de enkelte sager.

Samtidig vil Kommissionen gerne benytte lejligheden til at give udtryk for sin anerkendelse af det omfattende arbejde, det britiske Office of Fair Trading (OFT) har udført på dette felt (5).

| 8. | Kommissionen henleder det ærede medlems opmærksomhed på, at der i overgangsperioden er gjort omfattende bestræbelser for at klarlægge forordningens virkninger for garantiordninger, navnlig den vejledning, alle interesserede modtager i en brochure (6) og et sæt ofte stillede spørgsmål (FAQ) (7).
  Nu da overgangsperioden er ovre, og anvendelsen af forordningen er ved at falde på plads, vil Kommissionen koncentrere sin indsats om mere fokuseret tilsyn og håndhævelse. Kommissionen vil desuden foretage en vurdering af anvendelsen af gruppefritagelsen i overensstemmelse med artikel 11 i forordning (EF) nr. 1400/2002. |
| --- | --- |

8.

Kommissionen henleder det ærede medlems opmærksomhed på, at der i overgangsperioden er gjort omfattende bestræbelser for at klarlægge forordningens virkninger for garantiordninger, navnlig den vejledning, alle interesserede modtager i en brochure (6) og et sæt ofte stillede spørgsmål (FAQ) (7).

Nu da overgangsperioden er ovre, og anvendelsen af forordningen er ved at falde på plads, vil Kommissionen koncentrere sin indsats om mere fokuseret tilsyn og håndhævelse. Kommissionen vil desuden foretage en vurdering af anvendelsen af gruppefritagelsen i overensstemmelse med artikel 11 i forordning (EF) nr. 1400/2002.

---

(1)  EFT L 203 af 1.8.2002, s. 30.

(2)  I svaret på spørgsmål 38 i Kommissionens brochure uddybes dette punkt.

(3)  Se artikel 2, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1400/2002.

(4)  Kommissionens forordning (EF) nr. 2790/1999 af 22. december 1999 om anvendelse af EF-traktatens artikel 81, stk. 3, på kategorier af vertikale aftaler og samordnet praksis, EFT L 336 af 29.12.1999.

(5)  OFT-rapport med titlen »New car warranties — Report of the market study« (december 2003).

(6)  Se især afsnit 5.1.2.

(7)  Se svarene på spørgsmål 1 og 2. Brochuren og FAQ kan findes på Kommissionens website http://europa.eu.int/comm/competition/car_sector/distribution/.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/165 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/165

---

(2004/C 88 E/0173)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4004/03

af Claude Moraes (PSE) til Kommissionen

(7. januar 2004)

Om:   Handicappede børn i Rusland

Mange af mine vælgere har tilkendegivet stor bekymring over behandlingen af handicappede børn i Rusland.

Er Kommissionen klar over mangelen på foranstaltninger for både fysisk og psykisk handicappede børn i Rusland?

Vil Kommissionen venligst oplyse, hvilke eventuelle foranstaltninger den har truffet for at tilskynde Rusland til at tackle dette spørgsmål og forbedre situationen på dette område?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

(9. februar 2004)

Inden for rammerne af Tacis-programmet har Kommissionen i adskillige år arbejdet med henblik på at forbedre behandlingen af handicappede børn i Rusland. Et eksempel herpå er projektet »Partnerskab på sundheds-, uddannelses- og socialrådgivningsområdet«, som er blevet gennemført som led i Tacis-handlingsprogrammet for Rusland — 1999 i samarbejde med undervisningsministeriet med det formål at fremme tidlig detektion af handicap og bedre behandling af russiske børn i en lang række regioner i Rusland.

Man er for øjeblikket ved at forberede en række yderligere projekter, som skal gennemføres i samarbejde med russiske institutioner, herunder det russiske ministerium for arbejde og social udvikling.

Gennem disse projekter sigter man bl. a. mod at:

| — | forbedre den eksisterende lovgivning |
| --- | --- |

—

forbedre den eksisterende lovgivning

| — | udvikle samarbejdsmekanismer mellem forskellige afdelinger/organer og organisationer, der beskæftiger sig med handicappede børn |
| --- | --- |

—

udvikle samarbejdsmekanismer mellem forskellige afdelinger/organer og organisationer, der beskæftiger sig med handicappede børn

| — | udvikle programmer for social integration af børn med handicap og yde støtte til deres familier |
| --- | --- |

—

udvikle programmer for social integration af børn med handicap og yde støtte til deres familier

| — | sikre en bedre uddannelse af socialarbejdere, sundhedspersonale og lærere |
| --- | --- |

—

sikre en bedre uddannelse af socialarbejdere, sundhedspersonale og lærere

| — | øge opmærksomheden omkring handicappede børns og deres familiers rettigheder og omkring de problemer, de støder på, samt understrege betydningen af det bidrag, de som værdsatte samfundsborgere yder til samfundet. |
| --- | --- |

—

øge opmærksomheden omkring handicappede børns og deres familiers rettigheder og omkring de problemer, de støder på, samt understrege betydningen af det bidrag, de som værdsatte samfundsborgere yder til samfundet.

Kommissionen har også ydet støtte til en række ngo'er, velgørende sammenslutninger, forældreorganisationer og religiøse organisationer gennem programmet for civilsamfundet med det formål at fremme en større forståelse for og en bedre behandling af handicappede børn. Kommissionen agter fremover at fortsætte sit arbejde i fuldt omfang på dette vigtige område.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/166 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/166

---

(2004/C 88 E/0174)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0012/04

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(16. januar 2004)

Om:   Topmødet mellem EU og Indien — uddybning af forbindelserne

Den 29. november 2003 afholdtes i New Delhi det fjerde topmøde mellem Den Europæiske Union og Indien, hvor udviklingen af de bilaterale relationer og deres form samt midlerne til at styrke dem blev gennemgået og drøftet.

Ifølge Kommissionens strategidokument fra 10. september 2002 om dette land, hvor en af de vigtigste målsætninger bestod i fremme af »gensidig kulturel forståelse« (s. 23), hvad der forudsætter et kulturelt samspil mellem de to parter, som navnlig taler for en genoptagelse af programmet om tværkulturelle forbindelser EU-Indien.

I lyset af de etniske, sociale og kulturelle forskelligheder i dette land, som udgør et subkontinent, må man specielt have opmærksomheden henledt på de mangesidige kulturelle bånd, som de forskellige befolkningsgrupper opretholder med nogle af EU's medlemsstater, hvad der udgør en ekstra fordel i forbindelse med det gensidige kendskab, som EU bestræber sig på at forbedre. Der er tale om en faktor, som vil øge det samfundsmæssige, tekniske og økonomiske samarbejde og samhørighedsfølelsen.

Der skal specielt gøres opmærksom på Portugals særlige forbindelser med områderne Goa, Damão, Diu, Dadrá og Nagar-Aveli, som er resultatet af mere end 450 års historie og er til gavn for det udtalte ønske om at styrke båndene mellem EU og Indien bør udbygges.

Kommissionen bedes oplyse følgende:

| — | hvilke foranstaltninger har den taget for at forbedre undervisningen i portugisisk, som er det tredjestørste europæiske verdenssprog? |
| --- | --- |

—

hvilke foranstaltninger har den taget for at forbedre undervisningen i portugisisk, som er det tredjestørste europæiske verdenssprog?

| — | hvilke initiativer vil den foreslå de indiske myndigheder med henblik på at udbygge og gøre disse relationer mere fleksible, idet de har rødder i historien, men samtidig er påvirket af afstanden? |
| --- | --- |

—

hvilke initiativer vil den foreslå de indiske myndigheder med henblik på at udbygge og gøre disse relationer mere fleksible, idet de har rødder i historien, men samtidig er påvirket af afstanden?

| — | på hvilken måde vil den tilskynde de indiske myndigheder til i de nævnte områder at styrke de kulturelle og historiske bånd med EU? |
| --- | --- |

—

på hvilken måde vil den tilskynde de indiske myndigheder til i de nævnte områder at styrke de kulturelle og historiske bånd med EU?

| — | vil den yde fornyet bistand til de kulturelle projekter, som gennemføres af regeringerne i medlemsstaterne, af universiteter, ngo'er, kirkesamfund osv., og hvis sigte navnlig er udnyttelse, formidling, istandsættelse, genopbygning og bevaring af denne fælles kulturelle og historiske arv og sikre støtte hertil fra den indiske stat? |
| --- | --- |

—

vil den yde fornyet bistand til de kulturelle projekter, som gennemføres af regeringerne i medlemsstaterne, af universiteter, ngo'er, kirkesamfund osv., og hvis sigte navnlig er udnyttelse, formidling, istandsættelse, genopbygning og bevaring af denne fælles kulturelle og historiske arv og sikre støtte hertil fra den indiske stat?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(10. februar 2004)

Det fjerde topmøde mellem EU og Indien, som blev afholdt den 29. november 2003 i Delhi, havde stor betydning for udviklingen af forholdet mellem parterne. Siden det første topmøde blev afholdt i Lissabon i 2000 under det portugisiske formandskab, er der kommet gang i samarbejdet.

Dialogen og samarbejdet er blevet tættere på en lang række områder som f.eks. politik, økonomi, udvikling og samfundsforhold.

Der er også kommet større fokus på den kulturelle dimension, og Kommissionen, som allerede er aktiv på området, søger at finde nye måder, hvorpå dette meget vigtige aspekt i forholdet mellem EU og Indien kan styrkes.

Det økonomiske tværkulturelle program, som det ærede medlem omtaler, blev genoptaget i juli 2003 med en indkaldelse af forslag vedrørende medie- og kommunikation, universitets- og uddannelsessamarbejde og iværksætternetværk. Herefter blev 26 projekter udvalgt, som afventer undertegnelse.

Der arbejdes i øjeblikket på at udforme en studieudvekslingsordning mellem EU og Indien. Den har til formål at tiltrække studerende på videregående uddannelser til universiteter i EU — herunder også i Portugal — for at knytte tættere bånd og skabe større forståelse.

EU's og Indiens facilitet for små projekter giver også mulighed for at finansiere kulturelle aktiviteter. Hensigten med et af de ni projekter, der finansieres under den sidste indkaldelse af forslag, er at øge den kulturelle udveksling gennem oversættelse af europæisk og indisk litteratur.

Kommissionen tog aktivt del i tilrettelæggelsen af en kulturuge med fuldt program op til topmødet i Delhi: de mange europæiske kulturelle aktiviteter organiseret af medlemsstaterne vakte stor interesse blandt det indiske publikum.

Kommissionen er helt enig med det ærede medlem i, at den kulturelle udveksling er meget vigtig for forholdet mellem EU og Indien. I forbindelse med udarbejdelsen af et strategisk partnerskab med Indien vil der blive taget behørigt hensyn til betydningen af det kulturelle samarbejde både omkring topmøder og i det daglige samarbejde.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/167 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/167

---

(2004/C 88 E/0175)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0049/04

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(20. januar 2004)

Om:   EU's støtte til Iran med henblik på at afhjælpe de tragiske følger af jordskælvet i Bam

Hvilke forbindelser har der været mellem EU og den iranske regering siden den alvorlige katastrofe i Bam? Hvor omfattende en hjælp har EU sendt til Bam? Hvor stort et bidrag vil EU yde, for at livet i videst muligt omfang kan blive genoprettet i de jordskælvsramte byer og landsbyer? Vil Kommissionen tildele befolkninger, der rammes af denne form for katastrofer, midler, som står mål med EU's økonomiske kapacitet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(5. marts 2004)

EU har i mange år arbejdet for at udvikle videre politiske og økonomiske forbindelser med Iran. Med henblik herpå har EU i december 2002 indledt forhandlinger om en handels- og samarbejdsaftale samt en aftale om politisk dialog og kampen mod terrorisme. Næsten samtidigt indledtes en menneskerettighedsdialog med Iran. Arbejdsgrupper om handel, investering og energi har eksisteret siden 1999. EU fortsætter med at basere sin strategi over for Iran på det globale koncept om en overordnet dialog, der blev indført i 1998.

Efter det tragiske jordskælv den 26. december 2003 reagerede Kommissionen straks gennem sit Kontor for Humanitær Bistand (ECHO) ved den 27. december 2003 at tildele 2,3 mio. EUR til de mest påtrængende humanitære behov. Midlerne er blevet kanaliseret gennem Røde Kors-bevægelsen og internationale ikke-statslige organisationer (NGO'er). Allerede den 26. december 2003 har EU's overvågnings- og informationscenter på civilbeskyttelsesområdet i Kommissionens regi udsendt og koordineret eftersøgnings- og redningshold efter opfordring fra medlemsstaterne, Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), kandidatlande og tiltrædende lande.

Den 18. februar 2004 vedtog Kommissionen en opfølgende beslutning om fortsat humanitær bistand på 6,2 mio. EUR. Midlerne vil som tidligere blive fordelt gennem Røde Kors og internationale NGO'er samt gennem De Forenede Nationers kontorer. De berørte sektorer omfatter sundhed, vandforsyning, sanitet samt psyko-social støtte koncentreret om de mest sårbare grupper, navnlig børn.

Kommissæren med ansvar for udvikling og samarbejde aflagde besøg i Iran den 18. og 19. februar 2004. Han talte med regeringen, den iranske Røde Halvmåne og De Forenede Nationers organisationer i Teheran og besøgte Bam, hvor han mødtes med de organisationer, der arbejdede i området.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/168 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/168

---

(2004/C 88 E/0176)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0072/04

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(20. januar 2004)

Om:   Mistanke om ulovlig handel med menneskelige organer — Mozambique

I slutningen af 2003 verserede der rygter om, at der i en region i det nordlige Mozambique fandtes et kriminelt netværk, som drev ulovlig handel med menneskelige organer udtaget fra personer, der var bortført og dræbt med henblik herpå (navnlig børn, men også voksne). Ifølge rygterne dukkede der ugentlig lemlæstede kroppe op i nærheden af et kloster i Nampula-området. En lang række personer skulle også være sporløst forsvundet. Den eventuelle ulovlige handel skulle ske via Sydafrika, eventuelt med en sydafrikansk borger som mellemmand. Ifølge rygterne er befolkningen grebet af panik og er bange for, at netværket opererer i hemmelig forståelse med højtstående politikere eller forretningsmænd.

Disse særdeles alvorlige forhold blev første gang afsløret af gejstlige kredse, som af frygt for de lokale gejstliges liv — nogle missionærer, der er foruroliget over disse forbrydelser og alarmeret over denne eventuelle handel med organer, har været udsat for dødstrusler — har behandlet rygterne med den største varsomhed, samtidig med at de forsøgte at indsamle mere bevismateriale. En brasiliansk kvindelig missionær har dog allerede offentligt fordømt denne handel i et tv-program, der blev vist i Brasilien i slutningen af 2003, og som senere også blev taget op i nogle artikler i den portugisiske avis »Público« den 24. december 2003 og 2. januar 2004. Ifølge disse artikler skulle den offentlige anklager i Mozambique allerede være vidende herom og i gang med at efterforske sagen.

Europa-Parlamentet beskæftigede sig for nylig med dette spørgsmål generelt og vedtog en beslutning om det græske initiativ med henblik på vedtagelse af Kommissionens rammeafgørelse om forebyggelse af og kontrol med ulovlig handel med menneskelige organer og menneskeligt væv — jf. plenarforsamlingens forhandlinger den 23. oktober 2003, betænkning af Robert J.E. Evans (A5-0326/2003).

Kommissionen bedes på den baggrund oplyse følgende:

| — | Råder den over nogen oplysninger om disse forhold i Mozambique? |
| --- | --- |

—

Råder den over nogen oplysninger om disse forhold i Mozambique?

| — | Hvilke foranstaltninger har den truffet eller vil træffe, navnlig i forbindelse med ovennævnte forslag til rammeafgørelse, for at sikre, at ingen af EU's medlemsstater modtager menneskelige organer, der er udtaget på kriminel vis og solgt ulovligt? |
| --- | --- |

—

Hvilke foranstaltninger har den truffet eller vil træffe, navnlig i forbindelse med ovennævnte forslag til rammeafgørelse, for at sikre, at ingen af EU's medlemsstater modtager menneskelige organer, der er udtaget på kriminel vis og solgt ulovligt?

| — | Har den rettet eller vil rette henvendelse til de mozambiquiske myndigheder vedrørende efterforskningen af denne sag og bekæmpelsen af disse forbrydelser og af den eventuelle ulovlige handel med menneskelige organer? |
| --- | --- |

—

Har den rettet eller vil rette henvendelse til de mozambiquiske myndigheder vedrørende efterforskningen af denne sag og bekæmpelsen af disse forbrydelser og af den eventuelle ulovlige handel med menneskelige organer?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/169 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/169

---

(2004/C 88 E/0177)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0143/04

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(26. januar 2004)

Om:   Ulovlig handel med menneskelige organer — Mozambique

Der er sket en ny udvikling i denne sag, som jeg for nylig stillede en forespørgsel om til Kommissionen og Rådet. Bl.a. har Republikken Mozambiques offentlige anklager, Joaquim Madeira, meddelt pressen, at der rent faktisk foregår ulovlig handel med menneskelige organer. For nogle dage siden bekræftede han nemlig over for den portugisiske radio RDP-África, at formanden for Menneskerettighedsligaen havde indgivet klage til anklagemyndigheden, efter at den brasilianske missionær Elilda dos Santos havde berettet om otte tilfælde, hvor der blev udtaget organer fra børn i Nampula. Efterforskningsholdet fra den mozambiquiske anklagemyndighed er i færd med at efterforske de påtalte forhold i provinserne Manica, Maputo og Nampula og har allerede afhørt nogle vidner. Samtidig meddelte han, at dette foruroligende og særdeles alvorlige fænomen også forekom i andre afrikanske lande.

Den 14. januar gav nyhedsoplæseren ved den portugisiske public service tv-kanal (RTP 1) en indgående redegørelse for disse forhold i Mozambique, som bekræftede de forskellige klager og illustrerede de åbenlyse uoverensstemmelser mellem det lokale politi (som benægter) og anklagemyndigheden (der bekræfter såvel de faktiske forhold som processerne).

I et andet interview med Televisao de Mocambique (TVM) har den offentlige anklager efter sigende opfordret det mozambiquiske samfund til at stå sammen om bekæmpelsen af denne forbrydelse. I den centrale mozambiquiske provins Manica har man allerede tilbageholdt tre personer, der er anklaget for ulovlig handel med organer, og et udenlandsk ægtepar, der er tiltalt for forsøg på bortførelse af mindreårige med henblik på udtagning af organer. Parret er nu under husarrest i Nampula. Den brasilianske missionær, der som den første påtalte denne handel og bor i et kloster i Nampula, som modtager fattige og forældreløse børn, mener, at noget tyder på, at flere børn er døde de seneste måneder som følge af udtagning af organer.

I forlængelse af min tidligere forespørgsel (E-0072/04) bedes Kommissionen besvare følgende spørgsmål:

| — | Er der allerede rettet henvendelse herom til de mozambiquiske myndigheder? Er der igangsat nogen aktioner med blik på støtte, bistand eller politisamarbejde? |
| --- | --- |

—

Er der allerede rettet henvendelse herom til de mozambiquiske myndigheder? Er der igangsat nogen aktioner med blik på støtte, bistand eller politisamarbejde?

| — | Råder den over oplysninger om eventuel ulovlig handel med menneskelige organer fra andre lande i Afrika? |
| --- | --- |

—

Råder den over oplysninger om eventuel ulovlig handel med menneskelige organer fra andre lande i Afrika?

| — | Med henblik på bekæmpelse af denne makabre handel er den da rede til at yde Mozambique og andre lande, der anmoder om, støtte, ikke alene i form af nødhjælp, men også i form af information og uddannelse for såvel myndighederne som de dele af civilsamfundet, der konfronteres med denne vederstyggelige form for forbrydelse? |
| --- | --- |

—

Med henblik på bekæmpelse af denne makabre handel er den da rede til at yde Mozambique og andre lande, der anmoder om, støtte, ikke alene i form af nødhjælp, men også i form af information og uddannelse for såvel myndighederne som de dele af civilsamfundet, der konfronteres med denne vederstyggelige form for forbrydelse?

Samlet svar

afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

på skriftlige forespørgsler E-0072/04 og E-0143/04

(19. marts 2004)

Kommissionen er helt enig med det ærede medlem i, at den ulovlige handel i Mozambique med menneskeorganer, især børns, er ganske forfærdelig.

Kommissionen er via sin delegation i Maputo fuldt ud klar over, at situationen er meget alvorlig, og den har derfor allerede rettet henvendelse til republikkens rigsadvokat. Rigsadvokaten har, som anført i det ærede medlems skriftlige forespørgsel, bekræftet, at en sag var anmeldt i Nampula, og at der er sat en undersøgelse i gang ikke bare i dette område, men også i andre dele af landet. Rigsadvokaten har indtil videre ikke udtrykt behov for yderligere bistand fra Kommissionen eller andre donorer.

Lederen af EU's udsendinge og EU-delegationen har drøftet disse sager, og spørgsmålet vil blive rejst i forbindelse med EU's og Mozambiques politiske dialog.

Mozambique har modtaget støtte til retssystemet (strategisk planlægning, adgang til domstolsprøvelse, menneskerettigheder, fængselsreformer, juridisk uddannelse, civilretten i Maputo og politiet i Mozambique) af EU (Danmark, Irland, Portugal, Spanien, Italien og Nederlandene), Norge, FN's udviklingsprogram (UNDP) og De Forenede Staters agentur for international udvikling (USAID).

Der er som led i EU's og Mozambiques landestrategipapir afsat støtte til denne sektor, og Kommissionen behandler i øjeblikket godkendelsen af et program på 10,0 mio. EUR. Strategien i dette program er at komplementere de øvrige donorers aktiviteter og med udgangspunkt i, at strafferetlige problemer skal løses ved at gå systematisk til værks, retter programmet sig mod alle led i »strafferetskæden«: kriminalpolitiet, statsadvokaten, domstolene, fængselsvæsenet, forsvarerne og civilsamfundet, som spiller en vigtig rolle i det kriminalforebyggende arbejde (gennem aktiviteter i lokalsamfundet) og kampen mod overtrædelse af menneskerettighederne. Det andet vigtige indsatsområde er decentralisering, hvorved man forsøger at udligne geografiske skævheder og forbedre adgangen til domstolsprøvelse især på distrikts- og lokalplan. Strategien er baseret på et princip om at sikre rettigheder og ydelser. Selve programmet fokuserer på politiske målsætninger, som de forskellige og uafhængige institutioner skal nå til enighed om. Programaktiviteterne omfatter støtte til institutioner, forskning i alternative løsninger til fængsler, medier og oplysningskampagner, forskning og undersøgelser, uddannelse, oprettelse af fonde specifikt til fordel for menneskerettigheder, rehabilitering og levering af udstyr.

Med hensyn til situationen inden for EU er der blevet vedtaget en række foranstaltninger, som har til formål at forbedre samarbejdet mellem medlemsstaternes politistyrker og toldadministrationer og styrke de ydre grænser. For så vidt angår ulovlig handel med menneskeorganer forelagde Grækenland i februar 2003 et initiativ til vedtagelse i Rådet af en rammeafgørelse om forebyggelse og kontrol med ulovlig handel med menneskelige organer og menneskeligt væv. Formålet med forslaget er at fastlægge, hvilke gerninger der skal være strafbare i alle medlemsstater, og hvilken minimumstraf der skal gælde for disse lovovertrædelser. Kommissionen bifaldt principielt forslaget. Kommissionen har forsøgt at bakke op om Grækenlands initiativ ved at indkalde ansøgninger om støtte til yderligere projekter inden for dette område under AGIS-programmet om politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager.

Endvidere har Europols mandat siden den 1. januar 2002 været udvidet til også at omfatte ulovlig handel med menneskeorganer og menneskeligt væv. Europol er i øjeblikket i gang med at indhente oplysninger fra medlemsstaterne om situationen inden for EU.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/170 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/170

---

(2004/C 88 E/0178)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0154/04

af Margrietus van den Berg (PSE) til Kommissionen

(29. januar 2004)

Om:   Skat på kleptokrater

Det siges at være vanskelige tider for erhvervslivet. Der bliver saneret, der bliver afskediget og der registreres tab. Og uden at det er ledelsens skyld, mener lederne, for det går simpelt hen dårligt med økonomien, og så tjenes der mindre. Ubehagelige foranstaltninger er nu en gang resultatet. Det mærker vi alle, og derfor må vi også alle spændelivremmen ind og bære vor del af byrden. Alle må yde et bidrag, og således klarer vi det vel sammen. Ser man nærmere på de lønninger, administrerende direktører i Nederlandene får, kommer man til den konklusion, at direktørerne stadig tjener enorme summer på optioner, aftrædelsesordninger, bonusser og lån. Det med »stramninger« gælder åbenbart ikke for dem.

Da forslagene fra Balkenendes regering og udvalget under ledelse af Tabakblat ikke kan begrænse disse høje beløb tilstrækkeligt, har det nederlandske fagforbund, FNV, foreslået andre foranstaltninger. Fagforbundet ønsker, at myndighederne i Nederlandene kapper toppen af disse høje indkomster via indkomstskatten. Det indebærer, at der over et bestemt beløb, for eksempel 500 000 EUR, kommer til at gælde en højere skattesats end de nuværende 52 %. Det ekstra provenu herfra kunne måske så anvendes til finansiel bistand til de personer, der er blevet ramt af disse herrers saneringspolitik.

| 1. | Mener Kommissionen ikke, at europæiske direktører tjener utroligt høje lønninger, når man sammenligner disse med virksomhedernes meget dårlige resultater og de afskedigelser, som er en konsekvens af dette? |
| --- | --- |

1.

Mener Kommissionen ikke, at europæiske direktører tjener utroligt høje lønninger, når man sammenligner disse med virksomhedernes meget dårlige resultater og de afskedigelser, som er en konsekvens af dette?

| 2. | Betragter Kommissionen en såkaldt »kleptokratskat« som en god foranstaltning mod den aktuelle udvikling, og er den rede til at fremme europæisk koordinering i flere europæiske medlemsstater med henblik på at gennemføre en sådan? |
| --- | --- |

2.

Betragter Kommissionen en såkaldt »kleptokratskat« som en god foranstaltning mod den aktuelle udvikling, og er den rede til at fremme europæisk koordinering i flere europæiske medlemsstater med henblik på at gennemføre en sådan?

| 3. | Mener Kommissionen, at den også selv kan spille en rolle i denne forbindelse? Hvilke foranstaltninger kan Kommissionen træffe? |
| --- | --- |

3.

Mener Kommissionen, at den også selv kan spille en rolle i denne forbindelse? Hvilke foranstaltninger kan Kommissionen træffe?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frits Bolkestein

(12. marts 2004)

| 1. | Efter Kommissionens opfattelse er direktørlønningernes struktur og størrelse en sag, som det først og fremmest må overlades til den enkelte virksomhed og dens aktionærer at afgøre. Den mener dog, at det bør gøres muligt for aktionærerne fuldt ud at vurdere sammenhængen mellem virksomhedens resultater og direktørernes lønniveau og at træffe afgørelser om de lønposter, der knytter sig til aktiekursen. Det er i den henseende nødvendigt med en passende ordning for offentlighed og passende kontrol med ledelsen. |
| --- | --- |

1.

Efter Kommissionens opfattelse er direktørlønningernes struktur og størrelse en sag, som det først og fremmest må overlades til den enkelte virksomhed og dens aktionærer at afgøre. Den mener dog, at det bør gøres muligt for aktionærerne fuldt ud at vurdere sammenhængen mellem virksomhedens resultater og direktørernes lønniveau og at træffe afgørelser om de lønposter, der knytter sig til aktiekursen. Det er i den henseende nødvendigt med en passende ordning for offentlighed og passende kontrol med ledelsen.

| 2. | Som anført af Kommissionen i dens meddelelse fra maj 2001 om en omfattende strategi for den fremtidige skattepolitik i EU (1) findes der mange beskatningsområder, hvor det som følge af de stærkt forskellige beskatningssystemer i medlemsstaterne og de forskellige nationale præferencer på områder såsom offentlige udgifter hverken er nødvendigt eller ønskeligt med en harmonisering. Den personlige indkomstbeskatning er en sag, som det efter Kommissionens opfattelse bør overlades til medlemsstaterne at afgøre, også når Den Europæiske Union når op på et højere integrationsniveau end det nuværende. En koordination af personskatterne på EU-plan er kun hensigtsmæssig som middel til at forhindre forskelsbehandling på tværs af grænserne eller hindringer for udøvelsen af de fire friheder og i nogle tilfælde til at undgå dobbeltbeskatning eller utilsigtet undladelse af beskatning i grænseoverskridende situationer samt bekæmpelse af grænseoverskridende skatteunddragelse. |
| --- | --- |

2.

Som anført af Kommissionen i dens meddelelse fra maj 2001 om en omfattende strategi for den fremtidige skattepolitik i EU (1) findes der mange beskatningsområder, hvor det som følge af de stærkt forskellige beskatningssystemer i medlemsstaterne og de forskellige nationale præferencer på områder såsom offentlige udgifter hverken er nødvendigt eller ønskeligt med en harmonisering. Den personlige indkomstbeskatning er en sag, som det efter Kommissionens opfattelse bør overlades til medlemsstaterne at afgøre, også når Den Europæiske Union når op på et højere integrationsniveau end det nuværende. En koordination af personskatterne på EU-plan er kun hensigtsmæssig som middel til at forhindre forskelsbehandling på tværs af grænserne eller hindringer for udøvelsen af de fire friheder og i nogle tilfælde til at undgå dobbeltbeskatning eller utilsigtet undladelse af beskatning i grænseoverskridende situationer samt bekæmpelse af grænseoverskridende skatteunddragelse.

| 3. | Kommissionen oplyste i sin meddelelse af 21. maj 2003 om modernisering af selskabsretten og forbedret virksomhedsledelse i EU (2), at den havde til hensigt at vedtage en henstilling til fremme af en egnet ordning for aflønning af direktører. En sådan ordning bør have fire centrale elementer: oplysninger i årsregnskaberne om lønpolitikken, detaljerede oplysninger i årsregnskaberne om individuelle direktørers lønninger, forudgående vedtagelse på generalforsamlingen af aktie- og aktieoptionsordninger, hvori direktørerne deltager, og tydelige oplysninger i årsregnskaberne om de omkostninger, sådanne ordninger indebærer for virksomheden. Kommissionen vil efter planen vedtage henstillingen i 2004. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen oplyste i sin meddelelse af 21. maj 2003 om modernisering af selskabsretten og forbedret virksomhedsledelse i EU (2), at den havde til hensigt at vedtage en henstilling til fremme af en egnet ordning for aflønning af direktører. En sådan ordning bør have fire centrale elementer: oplysninger i årsregnskaberne om lønpolitikken, detaljerede oplysninger i årsregnskaberne om individuelle direktørers lønninger, forudgående vedtagelse på generalforsamlingen af aktie- og aktieoptionsordninger, hvori direktørerne deltager, og tydelige oplysninger i årsregnskaberne om de omkostninger, sådanne ordninger indebærer for virksomheden. Kommissionen vil efter planen vedtage henstillingen i 2004.

---

(1)  EFT C 284 af 10.10.2001.

(2)  KOM(2003) 284 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/171 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/171

---

(2004/C 88 E/0179)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0187/04

af Brice Hortefeux (PPE-DE) til Kommissionen

(29. januar 2004)

Om:   Kontrol af virksomhedsregnskaber

I betragtning af den seneste skandale, som har løftet sløret for et hul på syv milliarder euro, som Parmalat har dækket over, melder spørgsmålet om kontrol af virksomhedsregnskaber sig igen med en særlig vedholdenhed.

Kombinationen af skatteparadis, skjulte økonomiske tab, falske dokumenter og regnskaber er det, der har givet næring til de foregående økonomiske skandaler. Selv om det stadig er for tidligt at drage konklusioner i denne yderst komplekse sag, vil det være hensigtsmæssigt og nødvendigt at begynde at undersøge dens konsekvenser for de finansielle tjenesteydelser, hvad angår europæisk politik.

Påtænker Kommissionen således at styrke den juridiske kontrol med regnskaber gennem strengere foranstaltninger til begrænsning og overvågning af revisionsselskaberne, der skal gøre dem ansvarlige for alle koncernregnskabernes punkter?

Vil det juridiske tomrum, der opstår, når to revisionsselskaber hver især har ansvaret for en del af regnskabet, blive dækket, og i givet fald, på hvilken måde?

Påtænkes det at forbyde revisorerne at tage del i enhver form for ledelsesmæssig beslutning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frits Bolkestein

(11. marts 2004)

Kommissionen er enig i, at det stadig er for tidligt at drage endelige konklusioner i sagen om lukningen af Parmalat-koncernen, som ganske rigtig er yderst kompleks. Kommissionens foreslog imidlertid allerede i sine meddelelser af 21. maj 2003 om modernisering af selskabsretten og forbedret virksomhedsledelse i Den Europæiske Union samt styrkelse af den lovpligtige revision i EU en række foranstaltninger, som specifikt beskæftigede sig med nogle af de problemer, der kommet frem i Parmalat-sagen, som ganske rigtig er meget kompleks. Som reaktion på denne virksomhedslukning agter Kommissionen at fremskynde nogle af de forslag, der indgår i disse handlingsplaner.

Hvad den lovpligtige revision angår, agter Kommissionen at indføje en specifik bestemmelse i sit forslag til et moderniseret direktiv, som bekræfter princippet om, at den lovpligtige revisor under ingen omstændigheder kan inddrages i ledelsesbeslutninger. Der vil også blive indføjet en specifik regel om, at koncernrevisoren bærer det fulde ansvar for revisionsberetningen i relation til de konsoliderede regnskaber.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/172 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/172

---

(2004/C 88 E/0180)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0214/04

af Giles Chichester (PPE-DE) til Kommissionen

(30. januar 2004)

Om:   Detaljerede oplysninger om EU-støtte til Den Palæstinensiske Myndighed

Flere af mine vælgere har skrevet til mig for at give udtryk for deres bekymringer over den meget omtalte tvivl om Den Palæstinensiske Myndigheds anvendelse af EU-støtte. Der har hidtil manglet detaljerede oplysninger og en detaljeret redegørelse for anvendelsen af de midler, EU stiller til rådighed for Den Palæstinensiske Myndighed, som enten kunne bestyrke eller afkræfte påstandene.

Kan Kommissionen i betragtning af de vedvarende påstande om misbrug af EU-støtte til Den Palæstinensiske Myndighed og den fortrolige karakter af arbejdet i den arbejdsgruppe under Europa-Parlamentet, der undersøger denne sag, oplyse, a) hvor stor EU-støtte der er ydet til Den Palæstinensiske Myndighed i de sidste tre år, b) hvilket formål støtten i enkeltheder har skullet anvendes til (som angivet i ansøgningen fra Den Palæstinensiske Myndighed), og c) hvor store beløb der forventes anvendt i perioden 2003-2004?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

(10. marts 2004)

EU's samlede bistand (ud over medlemsstaternes bistand) til Vestbredden og Gaza, herunder humanitær bistand, fødevarehjælp og støtte til NGO'er, har for de sidste tre år været følgende (forpligtelser). For år 2000: 225,86 mio. EUR, for år 2001: 149,39mio.EUR og for år 2002: 326,31 mio. EUR. Dette omfatter humanitær bistand til fordel for palæstinensiske flygtninge i Jordan, Libanon og Syrien.

EU's finansielle bistand i de sidste fem år har tilstræbt en balance mellem kortsigtet nødhjælp og en mere strategisk fremadrettet udviklingsbistand som forberedelse til en fremtidig demokratisk palæstinensisk stat.

EU's samlede bistand (ud over medlemsstaternes bistand) til Vestbredden og Gaza, herunder humanitær bistand, fødevarehjæp og støtte til NGO'er, udgjorde i 2003 255,78 mio. EUR. Dette omfatter humanitær bistand til fordel for palæstinensiske flygtninge i Jordan, Libanon og Syrien. Programmet for 2004 er endnu ikke færdiggjort, men støttens størrelse vil svare til de seneste års støtte.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/173 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/173

---

(2004/C 88 E/0181)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0270/04

af Brice Hortefeux (PPE-DE) til Kommissionen

(5. februar 2004)

Om:   Opfølgning på reglerne for grænseoverskridende betalinger

Forordning (EF) nr. 2560/2001 (1) om grænseoverskridende betalinger i euro, der blev vedtaget af Europa-Parlamentet og trådte i kraft den 31. december 2001, har medvirket til at sætte prisen på grænseoverskridende betalinger betragtelig ned inden for det indre marked. Forordningen har i øvrigt tilskyndet banksektoren til at indrette sin betalingsstruktur efter EU-målestok. Det har udgjort et vigtigt skridt mod oprettelsen af et fælles betalingsområde med andet end kontanter inden for det indre marked, hvilket ikke eksisterede på trods af euroens indførelse.

Alligevel viser en undersøgelse, som for nylig blev gennemført i Frankrig (nævnt under høringen af Udvalget om Økonomi- og Valutaspørgsmål om det fælles betalingsområde den 20. januar), at de 25 banker, som deltog i undersøgelsen, har 180 forskellige gebyrer. Det er derfor indlysende, at det bliver utroligt svært for forbrugeren at finde vej i denne administrative jungle, hvilket ikke bliver bedre af, at 24 % af de udspurgte personer udtaler, at de har fået forkerte oplysninger. Dertil kommer også forhøjelserne og den urimelige indførelse af nye bankgebyrer for at kompensere for forordningens ikrafttræden.

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at tage, for at de ventede fordele af denne lovgivning ikke bliver »usynlige« pga. bankernes modforholdsregler?

Overvejer Kommissionen en lovgivning, som kort sagt ville kunne tvinge bankerne til at give sammenhængende og letforståelige oplysninger til brugerne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frits Bolkestein

(11. marts 2004)

I henhold til forordning (EF) nr. 2560/2001, der finder anvendelse på kortbetalinger og pengeautomattransaktioner (siden den 1. juli 2002) og på overførsler (siden den 1. juli 2003), skal gebyret for en grænseoverskridende betaling i euro være den samme som for en tilsvarende betaling inden for medlemsstaten.

På grundlag af de oplysninger, som den for øjeblikket råder over, finder Kommissionen, at forordningen generelt anvendes korrekt, bortset fra i Spanien, som Kommissionen derfor har bedt om at træffe de nødvendige foranstaltninger til sikring af korrekt anvendelse. Kommissionen har ikke kendskab til den franske undersøgelse, som det ærede medlem omtaler, men er meget interesseret i at få nærmere oplysninger herom.

Hvis forordningen ikke overholdes, skal de kompetente nationale myndigheder pålægge sanktioner, der er effektive, står i et rimeligt forhold til overtrædelsen og har en afskrækkende virkning.

Desuden vil Kommissionen, inden for rammerne af forordning (EF) nr. 2560/2001, senest i juni 2003 forelægge Rådet og Europa-Parlamentet en rapport om anvendelsen af forordningen med bl.a. et afsnit om udviklingen i de nationale gebyrer. Det skal dog bemærkes, at prisforhøjelsen på en lang række bankydelser ikke har noget at gøre med forordningen, der udelukkende vedrører gebyrerne for elektroniske overførsler og transaktioner. Kommissionen finder, at bankerne frit skal kunne beslutte, hvilke gebyrer de tager for deres ydelser, og at det er op til kunden at udnytte konkurrencepresset på bankerne.

Derfor lægger Kommissionen også stor vægt på åbenhed og gennemsigtighed, når det drejer sig om information til brugerne af betalingsydelser. For at sikre denne gennemsigtighed har Kommissionen, i sin meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om et nyt lovgrundlag for betalinger i det indre marked fra december 2003 (2) foreslået regler om gennemsigtighed, der skal gælde for betalingsudbydere, og som skal harmoniseres på EU-plan.

---

(1)  EFT L 344 af 28.12.2001, s. 13.

(2)  KOM(2003) 718 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/174 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/174

---

(2004/C 88 E/0182)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0272/04

af Mario Borghezio (NI) til Kommissionen

(5. februar 2004)

Om:   Timisoara-tørdok

Spekulationens mørke skygge er begyndt at falde på Timisoara-tørdokprojektet i Rumænien, et projekt, der har til formål at gennemføre det arbejde, der er brug for for at gøre Rumænien til »udfaldsporten mod øst«.

Således er det projekt, der oprindeligt var planlagt til at omfatte et område på 150 hektar offentligt område beliggende nord for byen, og som allerede havde fået en positiv udtalelse fra EU, uventet blevet erstattet af et område på kun 30 hektar med mulighed for udvidelse til kun 70 hektar i et område syd for byen i retning af Serbien, der udelukker brug af tunge køretøjer. Det oprindeligt valgte område, hvorpå der hvilede den servitut, at området i tilfælde af manglende gennemførelse af tørdokprojektet automatisk ville blive landbrugsområde igen, udelukkede tydeligvis enhver mulighed for ejendomsspekulation, som med det nu valgte område imidlertid absolut er mulig.

Agter Kommissionen på baggrund af den mulige deltagelse af europæiske virksomheder i udførelsen af arbejdet at få et bedre indblik i de foruroligende aspekter af valget af den nye placering af Timisoara-tørdokken?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(11. marts 2004)

Kommissionen er bekendt med projekteringen af et omladningsområde i Timisoara, men er ikke blevet bedt om at godkende noget foreslået sted. Da der ydermere ikke er anmodet om EU-førtiltrædelsesstøtte, agter Kommissionen ikke at tage stilling til spørgsmålet om denne terminals placering.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/174 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/174

---

(2004/C 88 E/0183)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0288/04

af Marco Cappato (NI) til Kommissionen

(6. februar 2004)

Om:   Narkotikabekæmpelsesprogram i Colombia

Under et nyligt besøg i Colombia kritiserede kommissionsmedlem Chris Patten det USA-støttede narkotikabekæmpelsesprogram. Patten erklærede endvidere, at EU ikke ønskede at finansiere sprøjtning fra fly af ulovlige afgrøder i Andes-bjergene på grund af konsekvenserne for colombianernes liv og helbred og for miljøet.

Desuden bekræftede Patten EU's tilsagn om støtte i en størrelsesorden af ca. 50 mio. EUR til alternative udviklingsprogrammer på betingelse af, at Colombias overholder henstillingerne fra FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder.

Agter Kommissionen under sine bilaterale samtaler med de amerikanske myndigheder at komme ind på spørgsmålet om virkningerne af sprøjtningen fra fly under fremhævelse af sprøjtningens samlede konsekvenser og dens utilfredsstillende resultater?

Ville Kommissionen overveje at yde støtte til nogle af de forslag, som colombianske organisationer i øjeblikket er i færd med at udarbejde vedrørende alternativ udnyttelse af kokabusken med henblik på at anvende bladene, som nogle af de indfødte samfund betragter som hellige, til fremstilling af en række andre produkter end kokain?

Kan Kommissionen under henvisning til, at den kommende samling i FN's Narkotikakommission den 16.-25. marts kunne udgøre en anledning til at foreslå ændringer til FN's narkotikakonvention, give en videnskabeligt underbygget redegørelse for, hvorfor den mener, at kokabusken skal forblive i kategori I i stedet for at blive opført under kategori IV?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(11. marts 2004)

Kommissionen har allerede underrettet den amerikanske regering om sin holdning til sprøjtning fra luften (»fumigering«) i almindelighed og som et middel til at udrydde ulovlige afgrøder i Colombia i særdeleshed.

Kommissionen har indhentet den colombianske regerings politiske tilsagn om, at de områder, hvor der gennemføres alternative udviklingsprojekter, ikke vil blive omfattet af programmer med sprøjtning fra luften, og den følger nøje situationen på stedet.

Denne holdning er i overensstemmelse med den holdning, Kommissionen indtager i EU, dvs. at sprøjtning fra luften fremover bør begrænses mest muligt eller forbydes fuldstændigt. Kommissionen har i sin meddelelse »Mod en tematisk strategi for bæredygtig anvendelse af pesticider« (1) foreslået et generelt forbud mod sprøjtning fra luften, idet den forudser, at medlemsstaterne kan give særlige dispensationer, hvis sprøjtning fra luften indebærer klare fordele og også er mere miljøvenligt sammenholdt med andre sprøjtemetoder i betragtning af de konsekvenser, som spredningen af pesticider kan have for menneskers sundhed, samt de eventuelle socioøkonomiske konsekvenser, især i områder, som ikke er omfattet af disse tiltag, bebyggede områder og vandreserver (2).

De alternative udviklingsprojekter, som Kommissionen yder støtte til i Colombia, tager sigte på frivillig manuel udryddelse af kokaafgrøderne.

Det næste møde i FN's Narkotikakommission afholdes i Wien fra den 15. til den 22. marts 2004. En ændring af FN's konventioner på narkotikaområdet eller klassifikation af kokablade inden for rammerne af disse konventioner er ikke på dagsordenen for dette møde i FN's Narkotikakommission. Kommissionen har ingen beføjelser med hensyn til klassifikation af kokablade.

---

(1)  KOM(2002) 349 endelig udg.

(2)  http://europa.eu.int/comm/environment/ppps/home.htm.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/175 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/175

---

(2004/C 88 E/0184)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0320/04

af Gary Titley (PSE) til Kommissionen

(6. februar 2004)

Om:   Ulovlig skovhugst og handel med tømmer

Som Kommissionen sikkert ved, har tømmerbaronerne indtil for nylig koncentreret sig om Indonesien og sat skub i ødelæggelsen af landets skove. Tilsyneladende fokuseres der nu på Vest-Papuas skove, som er i fare for at lide samme skæbne.

Den 21. maj 2003 offentliggjorde Kommissionen en EU-handlingsplan for retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet (FLEGT — Forest Law Enforcement, Governance and Trade). Kommissionen har meddelt, at den i 2004 vil fremsætte et forslag til forordning med det formål at gennemføre handlingsplanen og skabe basis for en frivillig partnerskabsordning med henblik på kontrol med ulovlig skovhugst.

Europa-Parlamentets Udvalg om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi nævner i sin udtalelse af 19. januar 2004, at det, selv om en frivillig licensordning ville forhindre, at ikke-godkendt tømmer fra deltagerlandene omsættes frit i EU, er usandsynligt, at alle producentlande vil indgå bilaterale aftaler. Udvalget foreslår, at der straks udarbejdes bindende lovgivning med henblik på at forbyde import og markedsføring af alle former for ulovligt fældet tømmer og skovbrugsprodukter uanset oprindelsesland, således at EU-medlemsstaternes myndigheder får mulighed for at retsforfølge virksomheder og enkeltpersoner.

Kan Kommissionen oplyse, om den vil indføre bindende lovgivning, og hvad dens næste skridt vil være?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(16. marts 2004)

Kommissionen er bekendt med, at den frivillige licensordning, som er foreslået i handlingsplanen for Retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet (FLEGT) (1), ikke omfatter alle tømmerproducerende lande, og der er derfor risiko for, at ulovligt skovet tømmer indføres i EU fra lande, der ikke er omfattet af sådanne ordninger. Hvis de lande, der har de alvorligste skovningsproblemer, indgår bilaterale aftaler med EU, ville det imidlertid have en betragtelig betydning.

Kommissionen angav i FLEGT-handlingsplanen, at den ville undersøge mulige supplerende lovgivningsforanstaltninger med sigte på at standse import og salg af ulovligt skovet tømmer, som ikke falder ind under den frivillige licensordning. Kommissionen vil forelægge Parlamentet og Rådet forslag til en sådan lovgivning i løbet af 2004. Afgørelsen om, hvorvidt der skal gennemføres yderligere lovgivning, vil afhænge af forslagenes gennemførlighed og art.

Det kunne umiddelbart virke fristende at indføre et generelt forbud mod import af ulovligt skovet tømmer, men en sådan løsning ville rejse visse vanskelige retlige og praktiske spørgsmål. Hvem skal f.eks. bestemme lovligheden i denne forbindelse, og hvordan skal træet spores fra skov til forarbejdning og videre til importstedet? Visse foranstaltninger kan endvidere henhøre under medlemsstaternes kompetence snarere end EU's, f.eks. hvor der er tale om strafferet. Kommissionen er imidlertid klar over alvoren ved problemet, som der henvises til i det ærede medlems spørgsmål, og vil arbejde for, at EU vedkender sig sit ansvar på dette område.

---

(1)  KOM(2003)251 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/176 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/176

---

(2004/C 88 E/0185)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0362/04

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(12. februar 2004)

Om:   Navne i lettiske pas

Kan Kommissionen oplyse, hvorfor enkeltpersoners navne i lettiske pas i henhold til Letlands lovgivning er underlagt lettiske sprogkrav? For eksempel kan en kvinde, der indgår ægteskab, ikke få ændret sit navn i passet til Smith, men må acceptere »Smite«, som er det nærmeste, man kan komme hendes nye navn på lettisk.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(22. marts 2004)

Kommissionen har altid behandlet »letlandiseringen« af navne i pas i sine årlige periodiske rapporter under de såkaldte Københavnskriterier, som vedrører respekt for demokrati, retsstaten, menneskerettigheder og beskyttelse af mindretal. Det er bestemt en individuel ret, der berører en persons værdighed og frihed, at den pågældendes navn respekteres af de offentlige myndigheder. Hvad angår ægtefæller, kan de desuden påberåbe sig statens forpligtelse til at respektere familielivet, således som det f.eks. er fastsat i artikel 7 i Den Europæiske Unions Charter om Grundlæggende Rettigheder.

Kommissionen omtalte i sin periodiske rapport for 2002 (1) de ændringer, der er gennemført af Letland i forlængelse af en afgørelse truffet af landets egen forfatningsdomstol. Disse ændringer medførte, at det oprindelige navn blev placeret et mere synligt sted i passet. Kommissionen kom imidlertid også ind på begrænsningerne ved disse ændringer, navnlig at den »letlandiserede« version af navnet stadig er den mest fremtrædende på siden med personlige oplysninger. Den konkluderede derfor, at der ud fra et menneskerettighedssynspunkt stadig kunne sættes spørgsmålstegn ved lovgivningen. Det er imidlertid op til domstolene og ikke til Kommissionen at træffe afgørelse om lovligheden af den lettiske lovgivning, medmindre der efter tiltrædelsen indgives en formel klage til Kommissionen for manglende efterlevelse af visse EU-lovbestemmelser.

---

(1)  KOM(2002) 700 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/177 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/177

---

(2004/C 88 E/0186)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0378/04

af Hartmut Nassauer (PPE-DE) og Bernd Lange (PSE) til Kommissionen

(12. februar 2004)

Om:   Planlagt udkast til det andet direktiv om grænseværdier, som har til formål at fastsætte en vejledende grænseværdi for erhvervsmæssig eksponering for bl.a. kvælstofmonoxid (NO)

Efter anbefaling fra SCOEL (Det Videnskabelige Udvalg vedrørende Grænseværdier for Erhvervsmæssig Eksponering for Kemiske Agenser) har Kommissionen til hensigt at sænke grænseværdien for erhvervsmæssig eksponering for kvælstofmonoxid mærkbart.

I den forbindelse trænger følgende spørgsmål sig på:

| 1. | Hvilken videnskabelig baggrund tager forslaget om en vejledende grænseværdi for kvælstofmonoxid på arbejdspladsen på 0,2 ppm udgangspunkt i? |
| --- | --- |

1.

Hvilken videnskabelig baggrund tager forslaget om en vejledende grænseværdi for kvælstofmonoxid på arbejdspladsen på 0,2 ppm udgangspunkt i?

| 2. | Bliver der taget højde for særlige vilkår i medlemsstaterne, først og fremmest i de forskellige industrier og her især minedriften i sine forskellige udformninger, i forbindelse med fastsættelsen af en grænseværdi — også selv om der kun er tale om en vejledende grænseværdi? |
| --- | --- |

2.

Bliver der taget højde for særlige vilkår i medlemsstaterne, først og fremmest i de forskellige industrier og her især minedriften i sine forskellige udformninger, i forbindelse med fastsættelsen af en grænseværdi — også selv om der kun er tale om en vejledende grænseværdi?

| 3. | I hvor stort omfang inddrages valide epidemiologiske undersøgelser i forbindelse med fastsættelsen af en grænseværdi for erhvervsmæssig eksponering? |
| --- | --- |

3.

I hvor stort omfang inddrages valide epidemiologiske undersøgelser i forbindelse med fastsættelsen af en grænseværdi for erhvervsmæssig eksponering?

| 4. | Hvilken metode er anvendelig til måling af kvælstofmonoxid i størrelsesordenen 0,2 ppm? Kan denne metode også anvendes på arbejdspladser i underjordiske miner? Hvilken målemetode har Kommissionen i forbindelse med fastsættelsen af grænseværdien for kvælstofmonoxid konstateret som værende en brugbar måleteknik i henhold til det fjortende særdirektiv, artikel 3, stk. 2? Er denne metode valideret? |
| --- | --- |

4.

Hvilken metode er anvendelig til måling af kvælstofmonoxid i størrelsesordenen 0,2 ppm? Kan denne metode også anvendes på arbejdspladser i underjordiske miner? Hvilken målemetode har Kommissionen i forbindelse med fastsættelsen af grænseværdien for kvælstofmonoxid konstateret som værende en brugbar måleteknik i henhold til det fjortende særdirektiv, artikel 3, stk. 2? Er denne metode valideret?

| 5. | Hvilke argumenter ligger til grund for stramningen af grænseværdierne for erhvervsmæssig eksponering for kvælstofmonoxid med en faktor 125 i forhold til de gældende grænseværdier i de fleste medlemsstater? |
| --- | --- |

5.

Hvilke argumenter ligger til grund for stramningen af grænseværdierne for erhvervsmæssig eksponering for kvælstofmonoxid med en faktor 125 i forhold til de gældende grænseværdier i de fleste medlemsstater?

| 6. | Hvorfor blev kvælstofmonoxid medtaget i det andet direktiv om grænseværdier, på trods af at der ikke er konstateret erhvervsbetingede sygdomme som følge af dette stof? |
| --- | --- |

6.

Hvorfor blev kvælstofmonoxid medtaget i det andet direktiv om grænseværdier, på trods af at der ikke er konstateret erhvervsbetingede sygdomme som følge af dette stof?

| 7. | Hvordan sammensættes SCOEL? Hvem vælger SCOELs medlemmer, og efter hvilke kriterier? |
| --- | --- |

7.

Hvordan sammensættes SCOEL? Hvem vælger SCOELs medlemmer, og efter hvilke kriterier?

| 8. | Har de af direktivet berørte parter haft mulighed for at fremføre deres argumenter? Med hvilken begrundelse har Kommissionen afvist industriens argumenter og konklusionerne fra Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og Sundhedsbeskyttelse på Arbejdspladsen (ACSHH), Det Stående Udvalg for Bedrifts sikkerhed og Sundhedsbeskyttelse i kulminer og i anden udvindingsindustri (SHCMOEI) og Det Sociale Udvalg for Dialog på området for minedrift? |
| --- | --- |

8.

Har de af direktivet berørte parter haft mulighed for at fremføre deres argumenter? Med hvilken begrundelse har Kommissionen afvist industriens argumenter og konklusionerne fra Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og Sundhedsbeskyttelse på Arbejdspladsen (ACSHH), Det Stående Udvalg for Bedrifts sikkerhed og Sundhedsbeskyttelse i kulminer og i anden udvindingsindustri (SHCMOEI) og Det Sociale Udvalg for Dialog på området for minedrift?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Stavros Dimas

(20. april 2004)

| 1. | Artikel 3, stk. 1, i Rådets direktiv 98/24/EF (1) forpligter Kommissionen til at evaluere »forbindelsen mellem farlige kemiske agensers indvirkning på helbredet og niveauet for erhvervsmæssig eksponering på grundlag af en uafhængig videnskabelig vurdering af de seneste tilgængelige videnskabelige data«.
  Denne uafhængige evaluering gennemføres af Det Videnskabelige Udvalg vedrørende Grænseværdier for Erhvervsmæssige Eksponering for Kemiske Agenser (SCOEL), som er oprettet til dette formål (2). SCOEL består af 21 højt kvalificerede uafhængige eksperter, som dækker hele det område af videnskabelig ekspertise, der er nødvendig for at opfylde mandatet, navnlig inden for kemi, toksikologi, epidemiologi, arbejdsmedicin og arbejdshygiejne og generel viden med hensyn til fastsættelse af grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering. SCOEL gennemfører sine evalueringer på baggrund af en etableret, godkendt og offentliggjort metode (EUR 19253-EN), som tager hensyn til disponible måleteknikker.
  Det videnskabelige grundlag for Kommissionens forslag er det endelige dokument SCOEL/SUM/89. Kommissionen har offentliggjort dette dokument inden for rammerne af rækken af SCOEL-anbefalinger (3). Der er henvist til alle videnskabelige undersøgelser, som SCOEL har behandlet, i SCOEL-dokumentet. |
| --- | --- |

1.

Artikel 3, stk. 1, i Rådets direktiv 98/24/EF (1) forpligter Kommissionen til at evaluere »forbindelsen mellem farlige kemiske agensers indvirkning på helbredet og niveauet for erhvervsmæssig eksponering på grundlag af en uafhængig videnskabelig vurdering af de seneste tilgængelige videnskabelige data«.

Denne uafhængige evaluering gennemføres af Det Videnskabelige Udvalg vedrørende Grænseværdier for Erhvervsmæssige Eksponering for Kemiske Agenser (SCOEL), som er oprettet til dette formål (2). SCOEL består af 21 højt kvalificerede uafhængige eksperter, som dækker hele det område af videnskabelig ekspertise, der er nødvendig for at opfylde mandatet, navnlig inden for kemi, toksikologi, epidemiologi, arbejdsmedicin og arbejdshygiejne og generel viden med hensyn til fastsættelse af grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering. SCOEL gennemfører sine evalueringer på baggrund af en etableret, godkendt og offentliggjort metode (EUR 19253-EN), som tager hensyn til disponible måleteknikker.

Det videnskabelige grundlag for Kommissionens forslag er det endelige dokument SCOEL/SUM/89. Kommissionen har offentliggjort dette dokument inden for rammerne af rækken af SCOEL-anbefalinger (3). Der er henvist til alle videnskabelige undersøgelser, som SCOEL har behandlet, i SCOEL-dokumentet.

| 2. | I henhold til artikel 3, stk. 1 til 3, i Rådets direktiv 98/24/EF er Fællesskabets vejledende grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering sundhedsbaserede, ikke-bindende værdier, som er fastlagt på grundlag af de seneste tilgængelige videnskabelige data og under hensyntagen til de til rådighed værende målemetoder, og som for ethvert givent stof fastsætter en grænseværdi for eksponering. Værdier herunder forventes ikke at medføre skadelige virkninger. De er mål, som skal nås, og er som sådan nødvendige for arbejdsgiverens fastlæggelse og vurdering af risici i henhold til artikel 4 i Rådets direktiv 98/24/EF.
  Den tekniske/videnskabelige karakter af de vejledende grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering anerkendes af lovgiverne, da direktivet indeholder bestemmelser om vedtagelse i overensstemmelse med procedurerne for tilpasning til den tekniske udvikling. I modsætning hertil er Fællesskabets bindende grænseværdier af politisk karakter: de fastlægges ikke blot på grundlag helbredsvirkningerne, men også på grundlag af det praktisk mulige, den socioøkonomiske betydning og omfanget af den risiko, som samfundet er villig til at acceptere. De fastlægges af de politiske myndigheder i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 137.
  Hvad angår NO er Kommissionen også bekendt med de specifikke målinger, der gennemføres i medlemsstaterne. For eksempel har Chemical Agents Occupational Hygiene Unit under Technology Division of the United Kingdom Health and Safety Executive gennemført en undersøgelse af brugen af og eksponeringen for nitrogenmonoxid og nitrogendioxid på en række arbejdspladser i Det Forenede Kongerige. De overordnede gennemsnitlige værdier for erhvervsmæssig eksponering i minesektoren lå på mellem 0,3 milliontedele (ppm) og 0,81 ppm. Kommissionen har endnu ikke vurderet, i hvilket omfang der kan tages hensyn til disse resultater, når der træffes beslutning om en ny vejledende grænseværdi for erhvervsmæssig eksponering for NO. |
| --- | --- |

2.

I henhold til artikel 3, stk. 1 til 3, i Rådets direktiv 98/24/EF er Fællesskabets vejledende grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering sundhedsbaserede, ikke-bindende værdier, som er fastlagt på grundlag af de seneste tilgængelige videnskabelige data og under hensyntagen til de til rådighed værende målemetoder, og som for ethvert givent stof fastsætter en grænseværdi for eksponering. Værdier herunder forventes ikke at medføre skadelige virkninger. De er mål, som skal nås, og er som sådan nødvendige for arbejdsgiverens fastlæggelse og vurdering af risici i henhold til artikel 4 i Rådets direktiv 98/24/EF.

Den tekniske/videnskabelige karakter af de vejledende grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering anerkendes af lovgiverne, da direktivet indeholder bestemmelser om vedtagelse i overensstemmelse med procedurerne for tilpasning til den tekniske udvikling. I modsætning hertil er Fællesskabets bindende grænseværdier af politisk karakter: de fastlægges ikke blot på grundlag helbredsvirkningerne, men også på grundlag af det praktisk mulige, den socioøkonomiske betydning og omfanget af den risiko, som samfundet er villig til at acceptere. De fastlægges af de politiske myndigheder i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 137.

Hvad angår NO er Kommissionen også bekendt med de specifikke målinger, der gennemføres i medlemsstaterne. For eksempel har Chemical Agents Occupational Hygiene Unit under Technology Division of the United Kingdom Health and Safety Executive gennemført en undersøgelse af brugen af og eksponeringen for nitrogenmonoxid og nitrogendioxid på en række arbejdspladser i Det Forenede Kongerige. De overordnede gennemsnitlige værdier for erhvervsmæssig eksponering i minesektoren lå på mellem 0,3 milliontedele (ppm) og 0,81 ppm. Kommissionen har endnu ikke vurderet, i hvilket omfang der kan tages hensyn til disse resultater, når der træffes beslutning om en ny vejledende grænseværdi for erhvervsmæssig eksponering for NO.

| 3. | SCOEL tager fuldt ud hensyn til alle valide epidemiologiske undersøgelser samt alle andre relevante videnskabelige data, når en vejledende grænseværdi for erhvervsmæssig eksponering anbefales. I den forbindelse og navnlig hvad angår NO, har SCOEL taget hensyn til de foreløbige resultater af en arbejdsmedicinsk undersøgelse omfattende mere end 400 minearbejdere i potaskeindustrien, som i 1998 blev offentliggjort af det tyske institut for arbejdsmiljø (BauA) og forskningsinstituttet for arbejdsgivernes ansvarsforsikringsselskab for mineindustrien (IGF) (1998, publikationsserien BAuA A/FB 791), og hvoraf det fremgik, at der ikke var nogen påviselig påvirkning af lungernes funktionsparametre. Når denne undersøgelse er færdig og til rådighed, vil SCOEL tage hensyn til den og om nødvendigt revidere anbefalingen. Ydermere overvejer Kommissionen at iværksætte en test på rotter med en varighed på 90 dage, som den pågældende industri har tilbudt at finansiere. Dette skulle i løbet af de næste tre år forbedre de oplysninger, som på nuværende tidspunkt er til rådighed om de videnskabelige data. Testen vil blive gennemført i overensstemmelse med kravene i direktiv 67/548/EØF (4). |
| --- | --- |

3.

SCOEL tager fuldt ud hensyn til alle valide epidemiologiske undersøgelser samt alle andre relevante videnskabelige data, når en vejledende grænseværdi for erhvervsmæssig eksponering anbefales. I den forbindelse og navnlig hvad angår NO, har SCOEL taget hensyn til de foreløbige resultater af en arbejdsmedicinsk undersøgelse omfattende mere end 400 minearbejdere i potaskeindustrien, som i 1998 blev offentliggjort af det tyske institut for arbejdsmiljø (BauA) og forskningsinstituttet for arbejdsgivernes ansvarsforsikringsselskab for mineindustrien (IGF) (1998, publikationsserien BAuA A/FB 791), og hvoraf det fremgik, at der ikke var nogen påviselig påvirkning af lungernes funktionsparametre. Når denne undersøgelse er færdig og til rådighed, vil SCOEL tage hensyn til den og om nødvendigt revidere anbefalingen. Ydermere overvejer Kommissionen at iværksætte en test på rotter med en varighed på 90 dage, som den pågældende industri har tilbudt at finansiere. Dette skulle i løbet af de næste tre år forbedre de oplysninger, som på nuværende tidspunkt er til rådighed om de videnskabelige data. Testen vil blive gennemført i overensstemmelse med kravene i direktiv 67/548/EØF (4).

| 4. | De markedsførte instrumenter til måling af NO-koncentrationer enten udendørs eller på arbejdspladsen findes med detektionsgrænser på ca. 5 milliardtedele (ppb) og svartider på nogle få minutter. Ydermere findes der passive prøvesamlere til NO, som ofte anvendes til at tilvejebringe data en lang række forskellige steder, med en mindstedosis på 0,07 ppm i timen. Den fælles publikation fra Verdenssundhedsorganisationen (WHO) og Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO) »Environmental Health Criteria 188. — Nitrogen Oxides (anden udgave)«, som er blevet udarbejdet inden for rammerne af det internationale program for sikkerhed i forbindelse med kemikalier (ICPS), giver en fuldstændigt oversigt over de metoder til analyse og prøveudtagning af NO, der findes på markedet. Udkastet til CEN-standard pr-EN 14211 »Ambient air quality — Measurement method for the determination of the concentration of nitrogen dioxide and nitrogen monoxide by chemiluminiscence« og ISO 7996: 1985 Ambient air determinations of nitrogen oxides giver en harmoniseret målemetode. Kommissionen vil vurdere mulighederne for målinger på arbejdspladsen og overensstemmelsen med kravene i EN 482 yderligere. |
| --- | --- |

4.

De markedsførte instrumenter til måling af NO-koncentrationer enten udendørs eller på arbejdspladsen findes med detektionsgrænser på ca. 5 milliardtedele (ppb) og svartider på nogle få minutter. Ydermere findes der passive prøvesamlere til NO, som ofte anvendes til at tilvejebringe data en lang række forskellige steder, med en mindstedosis på 0,07 ppm i timen. Den fælles publikation fra Verdenssundhedsorganisationen (WHO) og Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO) »Environmental Health Criteria 188. — Nitrogen Oxides (anden udgave)«, som er blevet udarbejdet inden for rammerne af det internationale program for sikkerhed i forbindelse med kemikalier (ICPS), giver en fuldstændigt oversigt over de metoder til analyse og prøveudtagning af NO, der findes på markedet. Udkastet til CEN-standard pr-EN 14211 »Ambient air quality — Measurement method for the determination of the concentration of nitrogen dioxide and nitrogen monoxide by chemiluminiscence« og ISO 7996: 1985 Ambient air determinations of nitrogen oxides giver en harmoniseret målemetode. Kommissionen vil vurdere mulighederne for målinger på arbejdspladsen og overensstemmelsen med kravene i EN 482 yderligere.

| 5. | Den eksisterende vejledende grænseværdi for erhvervsmæssig eksponering på 25 ppm for nitrogenmonoxid blev fastlagt i 1991 (5). Siden da er nye videnskabelige data, herunder resultaterne af et dyreforsøg, der blev gennemført i 1995, blevet tilgængelige, og fortolkningen heraf viste lungeskader ved eksponering for kun 0,5 ppm; SCOEL har evalueret disse resultater og mente ikke, at de var entydige, og der er derfor stadig tvivl om den potentielle genotoksicitet for NO in vivo. |
| --- | --- |

5.

Den eksisterende vejledende grænseværdi for erhvervsmæssig eksponering på 25 ppm for nitrogenmonoxid blev fastlagt i 1991 (5). Siden da er nye videnskabelige data, herunder resultaterne af et dyreforsøg, der blev gennemført i 1995, blevet tilgængelige, og fortolkningen heraf viste lungeskader ved eksponering for kun 0,5 ppm; SCOEL har evalueret disse resultater og mente ikke, at de var entydige, og der er derfor stadig tvivl om den potentielle genotoksicitet for NO in vivo.

| 6. | Direktiv 98/24/EF pålægger Kommissionen at fastlægge vejledende grænseværdier for eksponering, når den råder over alle de nødvendige elementer. |
| --- | --- |

6.

Direktiv 98/24/EF pålægger Kommissionen at fastlægge vejledende grænseværdier for eksponering, når den råder over alle de nødvendige elementer.

| 7. | Bestemmelserne om SCOEL's sammensætning samt reglerne for udnævnelse af medlemmer og disses opgaver findes i Kommissionens afgørelse af 12. juli 1995, som er nævnt ovenfor. |
| --- | --- |

7.

Bestemmelserne om SCOEL's sammensætning samt reglerne for udnævnelse af medlemmer og disses opgaver findes i Kommissionens afgørelse af 12. juli 1995, som er nævnt ovenfor.

| 8. | I henhold til den procedure, som SCOEL følger, blev udkastet til en henstilling vedrørende NO sendt til kontaktpunkterne, herunder industrisammenslutninger, som havde seks måneder til at indsende kommentarer. Alle de kommentarer, der blev indsendt, er blevet gennemgået omhyggeligt, og udkastet til henstillingen er blevet ændret på dette grundlag.
  Ydermere forelagde Kommissionen den reviderede henstilling for det tresidige rådgivende udvalg og Det Stående Udvalg for Bedriftssikkerhed og Sundhedsbeskyttelse i Kulminer og anden Udvindingsindustri (SHCMOEI), således at disse kunne udtale sig. Kommissionen er stadig i færd med at evaluere deres kommentarer. |
| --- | --- |

8.

I henhold til den procedure, som SCOEL følger, blev udkastet til en henstilling vedrørende NO sendt til kontaktpunkterne, herunder industrisammenslutninger, som havde seks måneder til at indsende kommentarer. Alle de kommentarer, der blev indsendt, er blevet gennemgået omhyggeligt, og udkastet til henstillingen er blevet ændret på dette grundlag.

Ydermere forelagde Kommissionen den reviderede henstilling for det tresidige rådgivende udvalg og Det Stående Udvalg for Bedriftssikkerhed og Sundhedsbeskyttelse i Kulminer og anden Udvindingsindustri (SHCMOEI), således at disse kunne udtale sig. Kommissionen er stadig i færd med at evaluere deres kommentarer.

---

(1)  Council Directive 98/24/EC of 7 April 1998 on the protection of the health and safety of workers from the risks related to chemical agents at work (fourteenth individual Directive within the meaning of Article 16(1) of Directive 89/391/EEC), OJ L 131, 5.5.1998.

(2)  95/320/EC: Commission Decision 95/320/EC of 12 July 1995 setting up a Scientific Committee for Occupational Exposure Limits to Chemical Agents, OJ L 188, 9.8.1995.

(3)  http://europa.eu.int/comm/employment_social/health_safety/publicat/sum_89_nitrogen_monoxide.pdf

http://europa.eu.int/comm/employment_social/health_safety/publicat/sum_89_nitrogen_monoxide.pdf

(4)  Council Directive 67/548/EEC of 27 June 1967 on the approximation of laws, regulations and administrative provisions relating to the classification, packaging and labelling of dangerous substances, OJ P 196, 6.8.1967.

(5)  Commission Directive 91/322/EEC of 29 May 1991 on establishing indicative limit values by implementing Council Directive 80/1107/EEC on the protection of workers from the risks related to exposure to chemical, physical and biological agents at work, OJ L 177, 5.7.1991.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/179 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/179

---

(2004/C 88 E/0187)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0382/04

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Kommissionen

(12. februar 2004)

Om:   Fri bevægelighed mellem Grækenland og det øvrige EU

EF-traktatens artikel 14 og 18 fastslår, at der er fri bevægelighed på det indre marked. Som det også fremgår af forslagene fra generaladvokat G. Kosmas i sag C-378/97 er bestemmelserne i disse to artikler i traktaten ikke ensbetydende i begrebsmæssig forstand men supplerer hinanden indbyrdes.

Under disse forudsætninger er det vanskeligt at forstå, hvorfor det i Grækenland fortsat betragtes som smugleri, at en EU-borger med fast bopæl i et andet EU-land, hvor han på lovlig vis har købt en bil, der er indregistreret i den medlemsstat, hvor han har valgt at slå sig ned, kører rundt i denne bil i Grækenland. Ifølge de internationale bestemmelser er bilen et stykke flytbart gods, der, som det er tilfældet med andre kategorier af transportmidler, juridisk set er underlagt lovgivningen i det land, hvor bilen er blevet indregistreret. Ikke desto mindre forekommer det ofte, at køretøjer med fællesskabsnummerplader beslaglægges i Grækenland, og at deres ejede arresteres eller pålægges bøder. Ejere af biler med fællesskabsnummerplader klager over, at der er uoverensstemmelse mellem denne omgående beslaglæggelse af et køretøj i Grækenland og artikel 129, stk. 5, i den nye græske toldkodeks, der giver mulighed for, at fællesskabskøretøjer inden, at betalingen af indregistreringsafgiften er blevet bekræftet, kan tilbagesendes til de øvrige EU-medlemsstater eller eksporteres til tredjelande. Som forholdene er nu, kan en bilist ikke tage sin bil med tilbage til et andet medlemsland uden for Grækenland, eftersom de græske myndigheder allerede har beslaglagt bilen.

Mener Kommissionen, at Grækenland overtræder traktatens artikel 14 og 18 med denne beslaglæggelse af privatbiler med fællesskabsnummerplader og arrestation af EU-borgere, der færdes i bilerne i Grækenland? Vil disse borgere på grundlag af fællesskabsbestemmelserne følgelig kunne kræve erstatning, eftersom de tydeligvis har lidt tab som følge af denne praksis fra de græske myndigheders side? Kan en EU-borger, der har bopæl i forskellige EU-medlemsstater, rejse frit fra det ene land til det andet uden hele tiden at skulle holde regnskab med, hvor mange dage han har tilbragt i de enkelte EU-lande? Hvad mener Kommissionen om indførelse af en fælles EU-nummerplade, der gensidigt anerkendes i samtlige medlemsstater, som det allerede er tilfældet med EU-førerbeviset, som (i henhold til direktiv 91/439/EØF (1)) gælder i samtlige medlemsstater?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(26. april 2004)

Kommissionen henviser det ærede medlem til svaret på medlemmets foregående skriftlige forespørgsel E-3819/03 (2), der vedrører indførsel af biler i Grækenland foretaget af EU-borgere med fast bopæl i en anden medlemsstat, i særdeleshed græske statsborgere.

Ifølge retspraksis kan en medlemsstat gøres erstatningspligtig, hvis den krænker fællesskabsretten, uanset hvilket statsligt organ, der har forårsaget skaden (jf. f.eks. EF-Domstolens dom af 19. november 1991 (forenede sager C-6/90 og C-9/90 »Francovich«) og af 5. marts 1996 (forenede sager C-46/93 »Brasserie du Pêcheur«).

Unionsborgere kan færdes frit og tage ophold i alle medlemsstaterne, hvis de overholder de betingelser, der er fastsat i fællesskabsretten. Fællesskabsretten er ikke til hinder for at have bopæle i forskellige medlemsstater.

Selv om det i princippet er muligt at indføre en europæisk nummerplade, ville det først kræve opfyldelse af en række betingelser, f.eks. harmonisering af de forskellige afgiftsordninger og bilinspektioner, oprettelse af de nødvendige netværk mellem registrerings- og politimyndigheder med henblik på bekæmpelse af kriminalitet og anvendelse af trafiklovgivningen. Det er imidlertid endnu ikke tilfældet, og Kommissionen har ikke til hensigt at fremsætte et sådant forslag. Kommissionen forelagde imidlertid i slutningen af 2003 et forslag til forordning (3) om adgang til Schengen-informationssystemet (SIS) for de tjenester i medlemsstaterne, der har ansvaret for udstedelse af registreringsattester for motorkøretøjer. Dette forslag følger den linje, der blev lagt med Rådets direktiv 1999/37/EF af 29. april 1999 om registrerings-dokumenter for motorkøretøjer (4).

Efter EF-Domstolens dom i sag C-262/99 og i lyset af de græske myndigheders fortsatte praksis indbragte Kommissionen den 25. marts Grækenland for EF-Domstolen for fortsat anvendelse af uforholdsmæssige sanktioner, bl.a. for påstået »smugling« over for personer, der betragtes som fast bosiddende i Grækenland. Derved overtræder Grækenland EF-traktatens artikel 90 og Rådets direktiv 83/182/EF af 28. marts 1983 om afgiftsfritagelse inden for Fællesskabet ved midlertidig indførsel af visse transportmidler (5), der forbyder, at man pålægger yderligere registreringsafgifter på midlertidigt indførte biler.

---

(1)  EFT L 237 af 24.8.1991, s. 1.

(2)  Se side 156.

(3)  KOM(2003) 510 endelig udg.

(4)  EFT L 138 af 1.6.1999.

(5)  EFT L 105 af 23.4.1983.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/181 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/181

---

(2004/C 88 E/0188)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0384/04

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(12. februar 2004)

Om:   Ansaldo Breda-fabrikkens overtrædelse af regler om beskyttelse af arbejdstagere udsat for asbest

I Ansaldo Breda-fabrikken i Pistoia, der er en italiensk togvognsfabrik, gennemførtes i perioden 1987 til 1991 en udskiftning af fabrikkens eternittag for at få arbejdspladsen til at leve op til de europæiske regler på sikkerhedsområdet.

Alt dette foregik uden at afbryde den normale arbejdsrutine, og uden at arbejderne blev forsynet med beskyttelsesudstyr og informeret om den reelle risiko ved under arbejdet at være udsat for asbeststøv. De ansatte fortæller, at de i den pågældende periode blev tvunget til dagligt at gøre deres arbejdsborde rene med trykluftsmaskiner, som fik det asbeststøv til at hvirvle op, som dryssede ned fra tagbelægningen.

Alt dette har bevirket, at dødeligheden af lungehindekræft, der en sjælden kræftform, som skyldes udsættelse for asbest, i disse år ligger betragteligt over landsgennemsnittet. De ansatte på fabrikken i Pistoia er derfor blevet tilkendt skadeserstatning for erhvervsbetinget sygdom inden for rammerne af den italienske lov nr. 257/92 i form af pensions- og forsikringsydelser, dog kun beregnet på grundlag af en periode indtil 1990.

I virkeligheden er noget af tagarbejdet først blevet udført efter 1991, og det er stadig i gang, men der er ikke er fastsat en lignende skadeserstatning for perioden fra 1991 og frem til i dag for de arbejdere, der fortsat er beskæftigede på fabrikken, for perioden fra 1991 og frem til i dag.

De italiensk retslige myndigheder er i færd med at undersøge sagen, og det fremgår af disse undersøgelser, at det lokale sundhedstilsyn efter at have kontrolleret graden af asbest-eksponering skal have vurderet den som acceptabel på nuværende tidspunkt. Denne oplysning strider dog imod det faktum, at tyve ansatte er døde af lungehindekræft i de sidste år.

Vil Kommissionen — i betragtning af EU's indsats for at beskytte arbejdstagerne, jf. for eksempel Europa-Parlamentets beslutning af 23. oktober om en ny fællesskabsstrategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen (2002-2006) (1) og Rådets afgørelse af 22. juli 2003 om nedsættelse af et rådgivende udvalg for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen (2) — oplyse:

| 1. | om den ikke mener, at dette strider imod artikel 137 i EF-traktaten og især direktiv 83/477/EØF (3), gennemført i italiensk lovgivning med dekret nr. 277/91? |
| --- | --- |

1.

om den ikke mener, at dette strider imod artikel 137 i EF-traktaten og især direktiv 83/477/EØF (3), gennemført i italiensk lovgivning med dekret nr. 277/91?

| 2. | om den ikke mener, at dette strider imod direktiv 2003/18/EF (4)? |
| --- | --- |

2.

om den ikke mener, at dette strider imod direktiv 2003/18/EF (4)?

| 3. | om den har kendskab til den asbestsanering, som virksomheden har iværksat, og hvor længe den har varet, om den stadig er i gang, om den er blevet udført under sikre forhold, og om de ansatte er blevet informeret ordentligt? |
| --- | --- |

3.

om den har kendskab til den asbestsanering, som virksomheden har iværksat, og hvor længe den har varet, om den stadig er i gang, om den er blevet udført under sikre forhold, og om de ansatte er blevet informeret ordentligt?

| 4. | om de lokale tilsynsmyndigheder fører korrekt tilsyn med, at EU's sikkerhedsbestemmelser overholdes på arbejdspladser med problemer med asbest? |
| --- | --- |

4.

om de lokale tilsynsmyndigheder fører korrekt tilsyn med, at EU's sikkerhedsbestemmelser overholdes på arbejdspladser med problemer med asbest?

| 5. | hvilke foranstaltninger der kan træffes for at sikre, at der tilkendes skadeserstatninger ud over den periode, der indtil nu er givet tilsagn om? |
| --- | --- |

5.

hvilke foranstaltninger der kan træffes for at sikre, at der tilkendes skadeserstatninger ud over den periode, der indtil nu er givet tilsagn om?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Stavros Dimas

(19. april 2004)

Bestemmelserne vedrørende arbejdstagernes eksponering for asbest er indeholdt i Rådets direktiv 83/477/EØF af 19. september 1983 om beskyttelse af arbejdstagere mod farerne ved under arbejdet at være udsat for asbest. Direktivet har til formål at beskytte arbejdstagerne mod farer for deres sundhed, herunder at forebygge farer, som opstår eller kan opstå ved under arbejdet at være udsat for asbest. I direktivet er der fastsat grænseværdier og andre særlige forskrifter. Direktivet er ikke til hinder for, at medlemsstaterne kan anvende eller indføre love eller administrative bestemmelser, der giver arbejdstagerne en bedre beskyttelse.

Gennemførelsen af direktivet er de enkelte medlemsstaters ansvar. Det er i første omgang op til de nationale myndigheder i Italien at sikre, at direktiver anvendes korrekt, samt at fastsætte bestemmelser om klageadgang og retsmidler i den nationale lovgivning. Hvis der er dokumentation for en generel tilsidesættelse af de nationale bestemmelser til gennemførelse af EF-direktiverne, kan Kommissionen dog i sin egenskab af EF-traktatens vogter gøre brug af mulighederne i traktaten, navnlig i artikel 226.

Italien har tilsendt Kommissionen de nationale bestemmelser, der er vedtaget for at efterkomme direktiv 83/477/EØF.

1. Det ærede medlems oplysninger vedrører gennemførelsen i praksis af den italienske lovgivning til gennemførelse af direktivet. Kontrollen med og overvågningen af disse gennemførelsesbestræbelser henhører helt og holdent under de nationale myndigheders kompetence. Det påhviler medlemsstaternes at sørge for, at myndighederne udfører deres opgaver på rette vis og fører effektiv kontrol med, at de nationale bestemmelser anvendes korrekt. Kommissionen kan ikke på grundlag af de foreliggende oplysninger vurdere de ansvarlige italienske myndigheders indsats i den konkrete sag.

2. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/18/EF af 27. marts 2003 om ændring af Rådets direktiv 83/477/EØF er et meget væsentligt skridt inden for beskyttelsen af udsatte arbejdstagere, for så vidt som direktivet indeholder bestemmelser om styrket forebyggelse.

Da fristen for at efterkomme direktivet først udløber i april 2006, kan der ikke på nuværende tidspunkt tales om overtrædelser. Under alle omstændigheder vedrører den sag, det ærede medlem henviser til, gennemførelsen i praksis af italiensk lovgivning, som allerede nævnt i punkt 1.

3. Kommissionen ligger ikke inde med officielle oplysninger fra de nationale myndigheder om den konkrete sag, der er genstand for denne skriftlige forespørgsel. Kommissionen agter derfor at anmode de italienske myndigheder om specifikke oplysninger om de forhold, der beskrives af det ærede medlem.

4. For så vidt angår spørgsmålet om anerkendelse af og erstatning for erhvervssygdomme er det de nationale myndigheder, der er eneansvarlige. I EF-regi har Kommissionen vedtaget henstillingen til medlemsstaterne af 19. september 2003 om den europæiske liste over erhvervssygdomme (5), som omfatter visse asbestfremkaldte sygdomme. Denne henstilling er imidlertid ikke bindende for medlemsstaterne, som fortsat har enekompetencen på dette område.

---

(1)  EUT C 300 E af 11.12.2003, s. 290.

(2)  EUT C 218 af 13.9.2003, s. 1.

(3)  EFT L 263 af 24.9.1983, s. 25.

(4)  EUT L 97 af 15.4.2003, s. 48.

(5)  EUT L 238 af 25.9.2003.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/183 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/183

---

(2004/C 88 E/0189)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0411/04

af Charles Tannock (PPE-DE) og John Bowis (PPE-DE) til Kommissionen

(17. februar 2004)

Om:   Forfølgelsen af Ahmadi-muslimerne i Bangladesh

Efter ændringsforslaget til menneskerettighedsbetænkningen i 2003 om den pakistanske regerings passivitet over for forfølgelsen af Ahmadi-muslimerne i dette land opfordrede Parlamentet den pakistanske regering til at sætte en stopper for al yderligere forfølgelse af denne minoritet i fremtiden.

Er Kommissionen i betragtning af dette ændringsforslag til menneskerettighedsbetænkningen for 2003 klar over, at Bangladesh' regering ligeledes har måttet berolige ekstreme religiøse grupper, der har påbegyndt en forfølgelseskampagne over for Ahmadi-muslimerne?

Hvilke skridt vil Kommissionen i så fald tage for at undgå en gentagelse af begivenhederne i 1974 i Pakistan (hvor man gav efter for fanatiske religiøse gruppers krav, hvilket medførte tre årtiers vedholdende forfølgelse og mord af Ahmadi-muslimer og nedbrænding af deres moskeer) i Bangladesh i dag?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(12. marts 2004)

Både Kommissionen og medlemsstaterne er yderst bekymrede over den forværrede menneskerettighedssituation for mindretal i Bangladesh, herunder Ahmadia-muslimerne. Efter angrebene på Ahmadia-muslimerne i slutningen af 2003 udtrykte en lokal EU-trojka den 23. december 2003 sin bekymring over overtrædelserne af menneskerettighederne over for den bangladeshiske regering.

Eftersom styrkelse af de demokratiske principper og menneskerettighederne optager en væsentlig del af Kommissionens forbindelser med Bangladesh, har Kommissionen til hensigt at tage spørgsmålet op på det næste møde i den blandede EU-Bangladesh-kommissions undergruppe, der efter de foreløbige planer skal afholdes i maj 2004. Sådanne møder udgør en formel platform for en struktureret dialog om menneskerettigheder og regeringsførelse. Endvidere forventer Kommissionen, at det internationale donorsamfund vil give udtryk for sin bekymring i forbindelse med det næste årlige bangladeshiske udviklings-forum, der også afholdes i maj 2004.

Kommissionen har endvidere til hensigt at øge sin støtte til specifikke aktiviteter på menneskerettigheds-og regeringsførelsesområdet i 2005 og 2006 inden for rammerne af det nationale vejledende program for Bangladesh, og den følger gennem sin delegation i Dhaka meget nøje situationen på menneskerettigheds-området i landet.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/183 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/183

---

(2004/C 88 E/0190)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0413/04

af Charles Tannock (PPE-DE) og Theresa Villiers (PPE-DE) til Kommissionen

(17. februar 2004)

Om:   Trækfugle og habitat-direktiverne i forbindelse med republikken Malta

I maj 2004 bliver Malta medlem af Den Europæiske Union. Det hævdes, at Malta kun gør lidt for at håndhæve EU's fugle- og habitatdirektiver. Drabene på de udmattede vandrerovfugle to gange om året fortsætter uformindsket.

Vil Kommissionen tilslutte sig Parlamentets fordømmelse af Malta for dens holdning til dette vigtige spørgsmål og træffe effektive foranstaltninger for at sikre, at de maltesiske myndigheder opfylder deres forpligtelser på området naturbeskyttelse og dyrevelfærd?

Dette spørgsmål er især vigtigt, fordi næste år er det 25. år for indførelsen af fugle- og habitatdirektiverne, som mange enkeltpersoner, organisationer, agenturer og regeringer har kæmpet for at indføre og gennemføre.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(12. marts 2004)

Malta skal gennemføre og håndhæve fugledirektivet fra tiltrædelsen den 1. maj 2004, med undtagelse af en overgangsperiode for fældefangst af syv finkearter indtil 31. december 2008 for at give Malta mulighed for at oprette et system til opdræt i fangenskab. Hvis EU-lovgivningen ikke gennemføres og håndhæves fra medlemskabets første dag, vil Kommissionen træffe de nødvendige foranstaltninger for at få Malta til at overholde gældende EU-lovgivning og -procedurer

I mellemtiden har Kommissionen allerede specielt henledt de maltesiske myndigheders opmærksomhed på problemet med utilstrækkelig håndhævelse af den eksisterende lovgivning om beskyttelse af fugle. Den maltesiske Ornis-komité (der har ansvaret for fuglebeskyttelse) har taget initiativer, som f.eks. indførelse af et tilsynssystem, til bedre håndhævelse af lovgivningen, men Kommissionen har understreget, at der først og fremmest bør lægges vægt på en vidtspændende strategi til håndhævelse af lovgivningen. Kommissionen fortsætter med at overvåge og rapportere om Maltas fremskridt med hensyn til overholdelse af forpligtelserne i forbindelse med fulgledirektivet og har offentliggjort en strategi for overvågning af processen op til medlemskabets første dag.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/184 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/184

---

(2004/C 88 E/0191)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0419/04

af Anna Karamanou (PSE) til Kommissionen

(17. februar 2004)

Om:   Kvindebrændinger i Pakistan

For nylig er der igen blevet rapporteret om den afskyelige praksis med kvindebrændinger, som stadig er almindelig i Pakistan, Indien og Bangladesh. Det drejer sig om en form for vold inden for familien, hvor kvinder brændes af deres egne ægtemænd eller svigerforældre. Grundene til disse forbrydelser rækker fra økonomiske uoverensstemmelser til berusede ægtemænd. Gerningsmændene overhælder kvinderne med benzin, stikker ild til dem eller kaster simpelthen syre på dem. Officielt forklares ulykkerne med, at der er sket et uheld under madlavningen. Resultatet er i hvert fald som regel, at ofret omkommer, enten omgående eller i tiden derefter på grund af utilstrækkelig behandling. Ulykkerne anmeldes sjældent, fordi kvinderne er bange.

På hvilken måde agter Kommissionen at lægge pres på Pakistans, Indiens og Bangladesh' regeringer for at sætte en stopper for den ligegyldige holdning og manglende politiske vilje til at bekæmpe dette kvindehad samt sikre eksemplarisk afstraffelse af de skyldige i disse forbrydelser?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

(23. marts 2004)

Kommissionen er klar over, hvilken praksis der finder sted i de tre lande, som det ærede medlem omtaler.

Brændinger, især syreangreb, er nogle af de mange former for vold, der udøves mod kvinder i Pakistan. Ifølge Menneskerettighedskommissionen i Pakistan blev der registreret 55 tilfælde i 2000, 63 i 2001 og 88 i 2002. Tilfældene rapporteres i stigende grad af medierne, hvilket har tvunget myndighederne til at anerkende problemet. Mediernes omtale har imidlertid også haft den utilsigtede virkning at udbrede denne praksis.

Der er tale om en meget vanskelig situation, fordi æresdrab har rod i hemmelige traditioner, som stadig regerer i de mere fjerntliggende områder i Pakistan. Ofte hersker der også forvirring mellem islamiske påbud og stammetraditioner. I Pakistan hører manddrab til privatsfæren, hvilket betyder, at staten ikke kan gribe ind, med mindre ofret og/eller hans eller hendes familie anlægger sag. Dette betyder, at der ofte lægges pres på ofret, eller at ofret og endda politiet bliver tilbudt penge for ikke at anlægge sag, hvilket igen betyder, at mange voldsmænd går fri, og at den normale retsproces tilsidesættes.

En effektiv løsning på problemet forudsætter en revision af strafferetten, uddannelse af politiet og massive oplysningskampagner. Der er registreret en vis positiv udvikling i de seneste seks måneder med en åben debat med regeringen og parlamentet om hustruvold, æresdrab og det specielle problem med syreangreb. Provinsernes lovgivende forsamlinger har vedtaget resolutioner om spørgsmålene, og selv præsident Pervez Musharraf har taget stilling i en bestemt sag. Men der er lang vej igen, før man når frem til et system, hvor ofrene beskyttes mod unødvendigt pres.

EU har gentagne gange rejst spørgsmålet om vold mod kvinder i forskellige diplomatiske demarcher til Pakistans justits- og menneskerettighedsministerium. Det er endvidere hensigten specifikt at nævne det stigende antal syreangreb i en ny diplomatisk demarche fra EU's side i løbet af de kommende uger.

Herudover lancerede Kommissionens delegation i Pakistan i slutningen af 2003 den første indkaldelse af forslag under programmet »det europæiske initiativ for demokrati og menneskerettigheder«, som yder støtte til mikroprojekter, der har til formål at stoppe volden mod kvinder. Man regner med at yde støtte til 12 projekter, som handler om forskellige former for vold i hjemmet og gennemføres af lokale ngo'er i hele landet. Projektaktiviteterne kan omfatte oplysningskampagner, juridisk og medicinsk bistand til ofrene samt inddragelse og uddannelse af lokale myndigheder.

Ligesom i Pakistan hænger kvindebrændinger og syreangreb i Bangladesh ofte sammen med medgiftens størrelse eller afvisning af et ægteskabstilbud. Den nuværende regering under ledelse af det nationale parti (Bangladesh National Party) har givet udtryk for, at den er fast besluttet på at bekæmpe denne særlig modbydelige form for kriminalitet, som ifølge »Acid Survivors« Foundation' steg til det dobbelte i 2002 med over 350 anmeldte angreb. Parlamentet gav i marts 2003 sin tilslutning til en lov om bekæmpelse af trusler om syreangreb og straffer nu de mest grusomme tilfælde med dødsstraf.

Kommissionen har gennem det europæiske initiativ for demokrati og menneskerettigheder ydet støtte dels til voldsofre, dels til at forbedre situationen for udsatte kvinder og børn. Samtidig er det Kommissionens hensigt at øge støtten til specifikke menneskerettighedsaktiviteter i 2005 og 2006 i forbindelse med revisionen af det nationale vejledende program for Bangladesh. Det kunne f.eks. være støtte til et program til fordel for sårbare unge, herunder også eventuelle ofre for syreangreb, under FN's børnefond (unicef). Spørgsmålet har også været rejst som led i Kommissionens formelle dialog med regeringen om menneskerettigheder og regeringsførelse.

I Indien brændes den kommende brud, hvis hun eller hendes familie ikke kan opfylde den kommende ægtemands eller hans families stadigt stigende krav til medgift. Kvindeafbrænding skal ses i lyset af kvindens underordnede stilling i det indiske samfund.

Kommissionen forsøger ved hjælp af udviklingsprogrammer i sundheds- og uddannelsessektoren at styrke kvinders stilling i Indien. Kommissionen har indgået forpligtelser for næsten en halv milliard EUR til sektorprogrammer for reproduktiv sundhed, som primært er til gavn for kvinder, og sektorprogrammer for grundlæggende uddannelse med særlig fokus på områder, hvor antallet af kvindelige analfabeter er stort.

I Indien har Kommissionen også ydet støtte til en række civilsamfundsprogrammer og ngo-programmer, som decideret handler om kønsrelaterede problemer. Som eksempel kan nævnes et uddannelsesinstitut for styrkelse af kvinders stilling (Training Institute for Women's Empowerment), der blev oprettet i New Delhi med EU-midler. Instituttet har blandt andet tilbudt uddannelse om kønsrelaterede problemer til indiske politimænd i håb om at gøre dem mere bevidste om en række problemer, herunder kvindebrændinger.

I alle tre lande lægger Kommissionen i udviklingssamarbejdet vægt på at forbedre adgangen til og kvaliteten af den grundlæggende uddannelse, som på mellemlang sigt forventes at føre til en holdningsændring.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/186 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/186

---

(2004/C 88 E/0192)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0429/04

af John Bowis (PPE-DE) til Kommissionen

(17. februar 2004)

Om:   Sagen vedrørende pastor Rinaldy Damanik, Indonesien

Er Kommissionen klar over, at pastor Rinaldy Damanik er blevet idømt tre års fængsel for ulovlig våbenbesiddelse i forbindelse med hvad der hævdes var en polisk retssag? Landsretten i Palu har siden stadfæstet underrettens dom, og pastor Damaniks advokater er nu ved at forberede en appel til højesteret i Jakarta.

Som chef for krisecentret i Centralsulawesi var han ansvarlig for at holde det internationale fællesskab orienteret om overtrædelse af menneskerettighederne mod kristne og muslimske samfund og for at yde praktisk assistance til de mange hjemløse inden for landets grænser, bl.a. evakuering af kristne under angreb fra militante grupper.

Vil Kommissionen foretage undersøgelser vedrørende hans situation og den procedure, som førte til hans arrestation og retsforfølgelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(12. marts 2004)

Kommissionen følger nøje sagen vedrørende pastor Rinaldy Damanik, hvis dom på tre års fængsel for ulovlig våbenbesiddelse i slutningen af 2003 blev stadfæstet af højesteretten i Jakarta. Eftersom Rinaldy Damanik allerede har tilbragt halvandet år i fængsel, er en snarlig løsladelse mulig.

Kommissionens delegation i Jakarta har været i kontakt med den organisation (PBHI), der tidligere bistod Rinaldy Damanik. Efter højesterets stadfæstelse af dommen vil den ikke længere kunne fortsætte dette arbejde, men en anden ikke-statslig menneskerettighedsgruppe, der har forbindelser til den indonesiske kirke, bistår nu i stedet Rinaldy Damanik. Delegationen har taget kontakt til denne organisation, og fik at vide, at den i øjeblikket undersøger mulighederne for på ny at optage sagen på grundlag af nyt materiale og nye vidner.

Kommissionen kan forsikre det ærede medlem om, at den gennem sin delegation i Jakarta nøje følger sagen. Desuden indgår støtte til organisationer, der forsvarer mindretalsrettigheder i Indonesien, i Fællesskabets samarbejdsprogram med Indonesien, navnlig gennem projekter, der støttes gennem det europæiske initiativ for demokrati og beskyttelse af menneskerettighederne.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/186 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/186

---

(2004/C 88 E/0193)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0465/04

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(23. februar 2004)

Om:   Kritik af »Made in EU«-mærket

Ifølge oplysninger, der netop er kommet til offentlighedens kendskab i en række medier, er Kommissionen i færd med at forberede fremlæggelsen af et forslag om indførelse af et »Made in EU«-mærke med en dertil hørende afskaffelse af nationale mærker.

Ifølge de nævnte oplysninger skal ideen stamme fra Italien og være en reaktion på de store tab, som den europæiske tekstilindustri påføres af eftergørelser fra udviklingslande, men der skal være tale om et generelt problem med mærkning af alle varer, som fremstilles i EU.

Kommissionen bedes derfor besvare følgende spørgsmål:

| — | er der hold i disse oplysninger? |
| --- | --- |

—

er der hold i disse oplysninger?

| — | er det Kommissionens hensigt at fremlægge forslag på dette område med det nævnte eller et andet indhold? |
| --- | --- |

—

er det Kommissionens hensigt at fremlægge forslag på dette område med det nævnte eller et andet indhold?

| — | dersom oplysningerne er korrekte, hvilke fordele og ulemper for den nationale mærkning vil indførelsen af »Made in EU«-mærket efter Kommissionens mening have? Hvilke undersøgelser bygger Kommissionen på, når den drager konklusioner om disse fordele og ulemper? Hvor store omkostninger vil denne foranstaltning indebære? |
| --- | --- |

—

dersom oplysningerne er korrekte, hvilke fordele og ulemper for den nationale mærkning vil indførelsen af »Made in EU«-mærket efter Kommissionens mening have? Hvilke undersøgelser bygger Kommissionen på, når den drager konklusioner om disse fordele og ulemper? Hvor store omkostninger vil denne foranstaltning indebære?

| — | mener Kommissionen ikke, at afskaffelsen af den nationale oprindelsesmærkning kan skade konkurrenceevnen for mange europæiske varer, hvis fordele på markedet netop består i, at de har oprindelse i en bestemt medlemsstat? |
| --- | --- |

—

mener Kommissionen ikke, at afskaffelsen af den nationale oprindelsesmærkning kan skade konkurrenceevnen for mange europæiske varer, hvis fordele på markedet netop består i, at de har oprindelse i en bestemt medlemsstat?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(11. marts 2004)

Da visse erhvervssektorer og medlemsstater på ny har givet udtryk for interesse i, at der fastlægges EU-bestemmelser for oprindelsesmærkning, har Kommissionen for at sætte gang i debatten udarbejdet et arbejdsdokument (1) om, hvad en sådan ordning vil indebære, der blev forelagt for Artikel 133-Udvalget den 19. december 2003.

I dokumentet anføres de valgmuligheder, der bør tages i betragtning, hvis det viser sig at være hensigtsmæssigt at indføre EU-bestemmelser:

| — | frivillig oprindelsesmærkning af både importerede varer og EU-fremstillede varer |
| --- | --- |

—

frivillig oprindelsesmærkning af både importerede varer og EU-fremstillede varer

| — | en blanding af obligatorisk oprindelsesmærkning af importerede varer og frivillig oprindelsesmærkning af EU-fremstillede varer |
| --- | --- |

—

en blanding af obligatorisk oprindelsesmærkning af importerede varer og frivillig oprindelsesmærkning af EU-fremstillede varer

| — | obligatorisk oprindelsesmærkning af både importerede varer og EU-fremstillede varer. |
| --- | --- |

—

obligatorisk oprindelsesmærkning af både importerede varer og EU-fremstillede varer.

I dokumentet gives der også et overblik over fordele og ulemper ved at indføre EU-bestemmelser om oprindelsesmærkning. Blandt fordelene kan nævnes bedre forbrugeroplysning, mindre forbrugervildledning og svigagtig oprindelsesmærkning, styrkelse af tanken om europæisk oprindelse som et tegn på kvalitet og øget synlighed for EU som et enhedsmarked, hvilket skal ses i forhold til ulemper som risikoen for ekstra omkostninger for producenter og myndigheder, praktiske vanskeligheder med at gennemføre en sådan ordning og usikkerheden med hensyn til, om nye bestemmelser vil være nødvendige og effektive.

Dokumentet kommer ikke ind på spørgsmålet om national oprindelsesmærkning (f.eks. »Made in Portugal«), og det skal understreges, at der ikke er fremsat noget forslag, der sætter spørgsmålstegn ved den fortsatte brug af denne mærkning. Geografiske betegnelser (f.eks. »Made in the Algarve«), som har mere at gøre med intellektuelle ejendomsrettigheder, tages heller ikke op i dokumentet.

Kommissionen har endnu ikke fremsat noget konkret forslag til foranstaltninger. Det er op til de berørte parter i medlemsstaterne og i EU at afgøre, om de har interesse i, at der fastlægges EU-bestemmelser om oprindelsesmærkning, herunder om der er fordele forbundet med oprindelsesbetegnelsen »made in the EU«, og i påkommende tilfælde at tage stilling til, hvilken form for bestemmelser der bør være tale om, og deres anvendelsesområde.

Kommissionen har allerede kontaktet forskellige repræsentanter for erhvervslivet og forbrugerne og modtager i øjeblikket deres bemærkninger og forlag. Medlemsstaterne er også blevet opfordret til at foretage nationale høringer om emnet.

---

(1)  Jf. http://trade-info.cec.eu.int/doclib/html/115557.htm.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/188 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/188

---

(2004/C 88 E/0194)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0501/04

af Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) til Kommissionen

(23. februar 2004)

Om:   Foranstaltninger til afhjælpning af Odysseus-syndromet

De psykiske lidelser, indvandrere i stadigt større omfang lider af som følge af den lange række af forhindringer, de må overvinde i deres stræben efter et bedre liv, udgør et voksende sundhedsproblem i de samfund, der er modtagere af indvandrere.

Odysseus-syndromet, eller det syndrom, der kendetegner en indvandrer med kronisk og multipel stress, udløses af en række smertefulde følelser, der skyldes tabet af noget for individet meget vigtigt: familien, venner, egen kultur, land, social position og fysisk sikkerhed.

Er Kommissionen klar over fænomenets eksistens, dets alvor og vigtighed, og forstår Kommissionen, at den må iværksætte lovmæssige foranstaltninger for at afhjælpe det?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(28. april 2004)

Kommissionen er opmærksom på, at indvandrere kan have helbredsproblemer i form af kronisk stress eller stress, der skyldes en række faktorer, som følge af tab af referencepunkter såsom familie og venner, egen kultur og land eller social stilling.

Kommissionen gjorde opmærksom på dette problem i sin meddelelse om indvandring, integration og beskæftigelse (1) og opfordrede medlemsstaterne til at tilrettelægge overordnede integrationspolitikker på nationalt plan, hvor der tages hensyn til integrationen af indvandrere i alle livets aspekter, herunder at sikre den nødvendige sundhedspleje og adgang til sociale tjenester. Kommissionen understregede også behovet for at lade specifikke indvandrings- og integrationsspørgsmål smitte af på alle politikområder på EU-plan, herunder Fællesskabets sundhedspolitik. Kommissionen har med henblik herpå finansieret et projekt under det tidligere program for sundhedsovervågning vedrørende overvågning og rapportering af de socioøkonomiske forskelle i sundhedsindikatorer i EU; et af resultaterne var en særrapport om uligheder på sundhedsområdet i EU og dårligt stillede gruppers situation. I rapporten blev indvandrernes særlige situation kommenteret.

Med hensyn til spørgsmålet om at fremsætte forslag til forskrifter på EU-plan for at løse dette problem skal det erindres, at det fortsat er medlemsstaterne, der har ansvaret for at sikre ordentlig sundhedspleje og løse indvandreres særlige sundhedsproblemer. Kommissionen har derfor ikke til hensigt at fremsætte forslag til særlige forskrifter på dette område.

---

(1)  KOM(2003) 336 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/188 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/188

---

(2004/C 88 E/0195)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0510/04

af Sérgio Marques (PPE-DE) til Kommissionen

(24. februar 2004)

Om:   Gennemførelse af nødhjælpen til Venezuela

Som følge af de tragiske oversvømmelser i Venezuela i december 1999 bevilgede Kommissionen, med henblik på støtte til genopbygning af de berørte områder, betydelige beløb, der skulle gå dels til støtte til genopbygning i staten delstaten Vargas og dels til støtte til risikoforebyggelse, det vil sige udformning og gennemførelse af programmer til forvaltning af naturbetingede risici på et stort område op til det, der blev ramt af oversvømmelserne i 1999, nemlig delstaterne Falcón, Miranda og Yaracuy.

Desværre er der trods Kommissionens bevilling af midler registreret successive forsinkelser med iværksættelsen af de pågældende projekter.

Ifølge oplysninger fra Kommissionen fra september 2003 afhænger Corpovargas' (Instituto Autónomo Corporación para la Recuperación y Desarrollo del estado de Vargas) iværksættelser af to projekter i delstatenstaten Vargas (»Støtte til genopbygning og forebyggelse af katastrofer i delstaten Vargas« og »Social genopbygning i delstaten Vargas«) af, at to europæiske faglig bistandsmedarbejdere kommer til Venezuela, idet finansieringsaftalerne allerede er underskrevet af den venezuelanske regering.

For så vidt angår projektet »Forebyggelse af oversvømmelse i delstaterne Fálcon, Yaracuy og Miranda«, og ifølge oplysninger fra Kommissionen af samme dato, mangler de tekniske bilag til finansieringsaftalerne at blive underskrevet, selv om de skulle have været underskrevet af Kommissionen og den venezuelanske regering senest den 31. december 2003.

På baggrund heraf bedes Kommissionen besvare følgende spørgsmål:

| 1. | Hvor langt er man fremme med gennemførelsen af projekterne i delstaten Vargas? |
| --- | --- |

1.

Hvor langt er man fremme med gennemførelsen af projekterne i delstaten Vargas?

| 2. | Har den venezuelanske regering truffet en beslutning om tilsynsmyndigheden, som kan sikre projektet »Forebyggelse af oversvømmelse i delstaterne Fálcon, Yaracuy og Miranda«? Hvornår vil Kommissionen og den venezuelanske regering underskrive finansiering saftalen vedrørende dette projekt og gennemførelsen heraf? |
| --- | --- |

2.

Har den venezuelanske regering truffet en beslutning om tilsynsmyndigheden, som kan sikre projektet »Forebyggelse af oversvømmelse i delstaterne Fálcon, Yaracuy og Miranda«? Hvornår vil Kommissionen og den venezuelanske regering underskrive finansiering saftalen vedrørende dette projekt og gennemførelsen heraf?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

(13. april 2004)

Projektet »forebyggelse af katastrofer og social genopbygning i delstaten Vargas« indledtes officielt den 1. september 2003 med to europæiske eksperters ankomst til projektforvaltningsenheden (Corpovargas). Disse eksperter, med en ansættelsesperiode på seks måneder, havde primært til opgave at dynamisere gennemførelsen af de første aktiviteter og at rådgive forvaltningsenheden ved udarbejdelsen af den foreløbige og den årlige operationelle plan for 2004. Desuden medvirkede eksperterne aktivt til udarbejdelsen af det nødvendige materiale til iværksættelse af det første internationale udbud om bygge-og anlægsarbejder (EuropeAid/117572/D/W/VE) for et beløb, der anslås til ca. 10 mio. EUR.

Den foreløbige operationelle plan, der beløber sig til 382 450 EUR, blev godkendt den 14. november 2003, mens proceduren for de første udbetalinger allerede var indledt. Det internationale hold, der skal yde langsigtet teknisk bistand, påbegyndte sit arbejde i februar 2004.

Kommissionen ønsker at understrege, at den nationale modpart trods gentagne opfordringer endnu ikke har ydet nogen del af sit bidrag til gennemførelsen af projektet. Det har medført, at den lokale tekniske bistand ikke har kunnet iværksættes, hvorfor tidsplanen for gennemførelsen af aktiviteterne risikerer at blive ændret.

Finansiering saftalen vedrørende »forebyggelse af oversvømmelser i delstaterne Falcón, Yaracuy og Mirador« trådte i kraft den 29. december 2003 og blev underskrevet af den venezuelanske udenrigsminister. Aftalen fastsætter opgaverne og funktionerne for viceministerkontoret under planlægnings- og udviklingsministeriet, som er tilsynsmyndighed og forvaltningsenhed for projektet. Aftalen om delegering mellem udenrigsministeriet og planlægnings- og udviklingsministeriet er nu på vej til at blive underskrevet.

Udbuddet vedrørende kontrakten om international bistand har allerede fundet sted. Bedømmelseskomitéen har udarbejdet sine konklusioner, og der foreligger et forslag om tildeling af kontrakten.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/190 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/190

---

(2004/C 88 E/0196)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0517/04

af Antonios Trakatellis (PPE-DE) til Kommissionen

(24. februar 2004)

Om:   Udslip af giftigt affald som følge af en brand på en fabrik i Thessaloniki og Grækenlands manglende efterkommelse af en dom fra Domstolen om farligt affald

Ved en eksplosion af 210 tons giftigt affald fra den tidligere fabrik »DIANA« i Thessaloniki på nogle midlertidige deponering s steder opstod der en brand, der frigjorde store mængder af giftige stoffer i luften og miljøet til fare for den offentlige sundhed. Miljøorganisationer klager over den midlertidige deponering af ca. 1 000 tons farlige pesticider i virksomhedens forladte og forfaldne anlæg. Af mine gentagne forespørgsler om den ukontrollerede bortskaffelse af farligt affald (P-2724/03 (1), E-3216/03 (2)) fremgår det, at stederne for den midlertidige deponering af de ca. 230 000 tons farligt affald ud af den samlede mængde på 390 000 tons affald, der hvert år produceres i Grækenland, stadig er ukendte, og der er dermed tale om overtrædelse af fællesskabslovgivningen (direktiv 91/689/EØF (3) om farligt affald som ændret ved direktiv 94/31/EF (4)).

| 1. | Hvilke omgående foranstaltninger vil der kunne træffes med henblik på beskyttelse af den offentlige sundhed og miljøet samt få lokaliseret de endelige deponerings- eller behandlingssteder for de 230 000 tons farligt affald, der hvert år produceres, og som for øjeblikket deponeres midlertidigt og udgør tidsindstillede bomber under den offentlige sundhed og miljøet? |
| --- | --- |

1.

Hvilke omgående foranstaltninger vil der kunne træffes med henblik på beskyttelse af den offentlige sundhed og miljøet samt få lokaliseret de endelige deponerings- eller behandlingssteder for de 230 000 tons farligt affald, der hvert år produceres, og som for øjeblikket deponeres midlertidigt og udgør tidsindstillede bomber under den offentlige sundhed og miljøet?

| 2. | Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet, og hvilke foranstaltninger agter den at træffe for at sikre overholdelsen af de fællesskabsbestemmelser, der vedrører sikker deponering, overvågning og identificering af giftige stoffer og affald i Grækenland? |
| --- | --- |

2.

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet, og hvilke foranstaltninger agter den at træffe for at sikre overholdelsen af de fællesskabsbestemmelser, der vedrører sikker deponering, overvågning og identificering af giftige stoffer og affald i Grækenland?

| 3. | På hvilken måde kan man undgå »dumping« i miljøet ved effektiv overholdelse af fællesskabslovgivningen i forbindelse med de produktionsaktiviteter, der udfoldes i Grækenland, samt undgå miljøforurening? |
| --- | --- |

3.

På hvilken måde kan man undgå »dumping« i miljøet ved effektiv overholdelse af fællesskabslovgivningen i forbindelse med de produktionsaktiviteter, der udfoldes i Grækenland, samt undgå miljøforurening?

| 4. | Hvor langt er man nået med proceduren med henblik på at pålægge Grækenland en bøde på grund af manglende efterkommelse af Domstolens dom af 13. juni 2002 (C-33/01), og hvad foreslår Kommissionen over for Domstolen? |
| --- | --- |

4.

Hvor langt er man nået med proceduren med henblik på at pålægge Grækenland en bøde på grund af manglende efterkommelse af Domstolens dom af 13. juni 2002 (C-33/01), og hvad foreslår Kommissionen over for Domstolen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(6. april 2004)

I forlængelse af svarene (5) på de skriftlige forespørgsler E-2645/02 (6), P-2724/03, E-3216/03 og E-2025/03 fra Mihail Papayannakis kan Kommissionen oplyse følgende:

| 1. | De græske myndigheder oplyser, at de kompetente myndigheder udsteder tilladelser til midlertidig deponering under løbende statskontrol for at beskytte sundhed og miljø. |
| --- | --- |

1.

De græske myndigheder oplyser, at de kompetente myndigheder udsteder tilladelser til midlertidig deponering under løbende statskontrol for at beskytte sundhed og miljø.

| 2. og 4. | Kommissionen har ingen oplysninger om, nøjagtigt hvor de 230 000 tons farligt affald deponeres midlertidigt. Derfor indledte den en overtrædelsesprocedure. Efter domstolens dom af 13. juni 2002 (7) har Kommissionen fået ufuldstændige oplysninger om, hvilke foranstaltninger Grækenland har truffet for at efterkomme dommen. Derfor var det Kommissionens opfattelse, at Grækenland ikke havde opfyldt sine forpligtelser efter EF-traktatens artikel 228, stk. 1, hvorfor den fremsendte en åbnings- skrivelse, jf. artikel 228, stk. 2. De græske myndigheders svar på åbningsskrivelsen gennemgås for tiden. Konstateres det, at Grækenland ikke har efterkommet dommen, vil Kommissionen ikke tøve med at afgive en begrundet udtalelse, jf. EF-traktatens artikel 228, stk. 2.
  Hvad angår Kommissionens skridt for at sikre, at Grækenland opfylder EF-reglerne om affald, skal der peges på, at Domstolen (8) for nylig har udtalt, at Grækenland ikke har opfyldt sine forpligtelser i henhold til artikel 4, stk. 1, og artikel 11 i Rådets direktiv 96/59/EF af 16. december 1996 om bortskaffelse af polychlorbiphenyler og polychlorterphenyler (PCB/PCT) (9). Dertil kommer, at Grækenland er indklaget for Domstolen (sag C-l63/03) i anledning af, at landet ikke har iværksat en fyldestgørende plan for forvaltning af farligt affald i regionen Thriassio Pedio (Attiki-præfekturet). Denne klage omfatter også manglende indsats for at undgå grundvandsforurening fra farligt affald.
  Kommissionen vil fortsat efterforske alle oplysninger, der giver tilstrækkeligt grundlag for at antage, at Grækenland ikke i fyldestgørende omfang anvender Fællesskabets lovgivning om farligt affald. |
| --- | --- |

2. og 4.

Kommissionen har ingen oplysninger om, nøjagtigt hvor de 230 000 tons farligt affald deponeres midlertidigt. Derfor indledte den en overtrædelsesprocedure. Efter domstolens dom af 13. juni 2002 (7) har Kommissionen fået ufuldstændige oplysninger om, hvilke foranstaltninger Grækenland har truffet for at efterkomme dommen. Derfor var det Kommissionens opfattelse, at Grækenland ikke havde opfyldt sine forpligtelser efter EF-traktatens artikel 228, stk. 1, hvorfor den fremsendte en åbnings- skrivelse, jf. artikel 228, stk. 2. De græske myndigheders svar på åbningsskrivelsen gennemgås for tiden. Konstateres det, at Grækenland ikke har efterkommet dommen, vil Kommissionen ikke tøve med at afgive en begrundet udtalelse, jf. EF-traktatens artikel 228, stk. 2.

Hvad angår Kommissionens skridt for at sikre, at Grækenland opfylder EF-reglerne om affald, skal der peges på, at Domstolen (8) for nylig har udtalt, at Grækenland ikke har opfyldt sine forpligtelser i henhold til artikel 4, stk. 1, og artikel 11 i Rådets direktiv 96/59/EF af 16. december 1996 om bortskaffelse af polychlorbiphenyler og polychlorterphenyler (PCB/PCT) (9). Dertil kommer, at Grækenland er indklaget for Domstolen (sag C-l63/03) i anledning af, at landet ikke har iværksat en fyldestgørende plan for forvaltning af farligt affald i regionen Thriassio Pedio (Attiki-præfekturet). Denne klage omfatter også manglende indsats for at undgå grundvandsforurening fra farligt affald.

Kommissionen vil fortsat efterforske alle oplysninger, der giver tilstrækkeligt grundlag for at antage, at Grækenland ikke i fyldestgørende omfang anvender Fællesskabets lovgivning om farligt affald.

| 3. | En effektiv gennemførelse af Fællesskabets lovgivning om farligt affald garanterer i sig selv et højt beskyttelsesniveau for miljøet. Selvom Kommissionen er ansvarlig for at overvåge, at fællesskabsretten finder anvendelse, er gennemførelsen af EU's lovgivning primært et medlemsstatsanliggende. Kommissionen støtter denne proces ved regelmæssige møder med de nationale myndigheder og andre berørte parter og ved at besvare disses tekniske og juridiske spørgsmål. Endelig kan medlemsstaterne gøre brug af de mange finansieringsinstrumenter og -ressourcer, der står til rådighed for at bistå dem med at opfylde deres forpligtelser efter EU's affaldslovgivning. |
| --- | --- |

3.

En effektiv gennemførelse af Fællesskabets lovgivning om farligt affald garanterer i sig selv et højt beskyttelsesniveau for miljøet. Selvom Kommissionen er ansvarlig for at overvåge, at fællesskabsretten finder anvendelse, er gennemførelsen af EU's lovgivning primært et medlemsstatsanliggende. Kommissionen støtter denne proces ved regelmæssige møder med de nationale myndigheder og andre berørte parter og ved at besvare disses tekniske og juridiske spørgsmål. Endelig kan medlemsstaterne gøre brug af de mange finansieringsinstrumenter og -ressourcer, der står til rådighed for at bistå dem med at opfylde deres forpligtelser efter EU's affaldslovgivning.

---

(1)  EUT C 70 E af 20.3.2004, s. 132.

(2)  EUT C 78 E af 27.3.2004, s. 490.

(3)  EFT L 377 af 31.12.1991, s. 20.

(4)  EFT L 168 af 2.7.1994, s. 28.

(5)  EUT C 51 E af 26.2.2004.

(6)  EUT C 110 E af 8.5.2003.

(7)  Judgment of 13 June 2002, Commission/Greece, case C-33/01, ECJ Reports s. 5447.

(8)  Judgement of 5 June 2003, Commission/Greece, case C-83/02, ECJ Reports s. 5639.

(9)  EFT L 243 af 24.9.1996.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/191 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/191

---

(2004/C 88 E/0197)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0545/04

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(26. februar 2004)

Om:   Den fælles landbrugspolitik: konsekvenser for mindre bedrifter af indkomstnedgangens fordeling i landbruget og finansieringen af dyre- og miljøvenlig teknik

| 1. | Er Kommissionen bekendt med, at den nederlandske minister for landbrug, naturforvaltning og fiskeri hos det landbrugsøkonomiske institut (LEI) har fået udarbejdet en analyse, der blev forelagt den 1. april 2003, og som omhandler konsekvenserne af ministeriets reformforslag for udviklingen i landbruget og navnlig landbrugsbedrifternes indkomster, og hvoraf det bl.a. fremgår, at arealerne til dyrkning af korn og majs i Nederlandene vil blive stærkt reduceret, medens dyrkningen af kartofler og grønsager vil stige, og græsningsarealet vil blive øget med 5 %, således at den nuværende familieindkomst på ca. 30 000 EUR vil falde med 28,4 % og helt op til 49 % for malkekvægbedrifter? |
| --- | --- |

1.

Er Kommissionen bekendt med, at den nederlandske minister for landbrug, naturforvaltning og fiskeri hos det landbrugsøkonomiske institut (LEI) har fået udarbejdet en analyse, der blev forelagt den 1. april 2003, og som omhandler konsekvenserne af ministeriets reformforslag for udviklingen i landbruget og navnlig landbrugsbedrifternes indkomster, og hvoraf det bl.a. fremgår, at arealerne til dyrkning af korn og majs i Nederlandene vil blive stærkt reduceret, medens dyrkningen af kartofler og grønsager vil stige, og græsningsarealet vil blive øget med 5 %, således at den nuværende familieindkomst på ca. 30 000 EUR vil falde med 28,4 % og helt op til 49 % for malkekvægbedrifter?

| 2. | Hvordan forventer Kommissionen, at denne indkomstnedgang for EU som helhed vil manifestere sig i bedriftsstørrelseskategorierne indtil 25ha, 25-50ha, 50-75ha, 75-100 ha, 100-500 ha, 500-1 000 og over 1 000 ha fordelt i procent efter de forskellige bedriftstyper inden for jordbrug og kvægavl? |
| --- | --- |

2.

Hvordan forventer Kommissionen, at denne indkomstnedgang for EU som helhed vil manifestere sig i bedriftsstørrelseskategorierne indtil 25ha, 25-50ha, 50-75ha, 75-100 ha, 100-500 ha, 500-1 000 og over 1 000 ha fordelt i procent efter de forskellige bedriftstyper inden for jordbrug og kvægavl?

| 3. | Hvordan vil Kommissionen sikre, at den velbegrundede vægt, der som supplerende støttebetingelser i reformplanerne vil blive lagt på dyre- og miljøvenligt landbrug, ikke kommer til at bevirke, at netop store bedrifter, der i højere grad råder over midler til at tage nye og dyre former for teknik i anvendelse, får hovedparten af støtten, og at små bedrifter, der allerede tidligere på egen hånd har valgt biologisk forsvarlige driftsmetoder, bliver stillet ugunstigt? |
| --- | --- |

3.

Hvordan vil Kommissionen sikre, at den velbegrundede vægt, der som supplerende støttebetingelser i reformplanerne vil blive lagt på dyre- og miljøvenligt landbrug, ikke kommer til at bevirke, at netop store bedrifter, der i højere grad råder over midler til at tage nye og dyre former for teknik i anvendelse, får hovedparten af støtten, og at små bedrifter, der allerede tidligere på egen hånd har valgt biologisk forsvarlige driftsmetoder, bliver stillet ugunstigt?

| 4. | Hvordan vil Kommissionen fremme, at navnlig mindre landbrugsbedrifter i de nye medlemsstater der i øjeblikket drives uden ny miljøvenlig teknik, ikke uden videre bliver ugunstigt stillet, når det gælder deres andel af bidragene til finansieringen af ønskelige tekniske fornyelser? |
| --- | --- |

4.

Hvordan vil Kommissionen fremme, at navnlig mindre landbrugsbedrifter i de nye medlemsstater der i øjeblikket drives uden ny miljøvenlig teknik, ikke uden videre bliver ugunstigt stillet, når det gælder deres andel af bidragene til finansieringen af ønskelige tekniske fornyelser?

| 5. | Vil de forventede uønskede virkninger foranledige Kommissionen til at tilpasse visse dele af reformplanerne? |
| --- | --- |

5.

Vil de forventede uønskede virkninger foranledige Kommissionen til at tilpasse visse dele af reformplanerne?

Supplerende svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(28. april 2004)

| 1. | Kommissionen er bekendt med den undersøgelse, som det landbrugsøkonomiske forskningsinstitut LEI har foretaget. Undersøgelsen går på Kommissionens forslag til reform af den fælles landbrugspolitik, der blev offentliggjort i januar 2003. I mellemtiden har LEI offentliggjort en ny undersøgelse, hvor virkningen af reformen af den fælles landbrugspolitik og Verdenshandelsorganisationens (WTO) Doha Runde (rapport nr. 6.04.03, februar 2004) vurderes. Resultaterne af sidstnævnte undersøgelse fra LEI ligger på linje med resultaterne af de fleste uafhængige videnskabelige undersøgelser af virkningen af reformen af den fælles landbrugspolitik. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen er bekendt med den undersøgelse, som det landbrugsøkonomiske forskningsinstitut LEI har foretaget. Undersøgelsen går på Kommissionens forslag til reform af den fælles landbrugspolitik, der blev offentliggjort i januar 2003. I mellemtiden har LEI offentliggjort en ny undersøgelse, hvor virkningen af reformen af den fælles landbrugspolitik og Verdenshandelsorganisationens (WTO) Doha Runde (rapport nr. 6.04.03, februar 2004) vurderes. Resultaterne af sidstnævnte undersøgelse fra LEI ligger på linje med resultaterne af de fleste uafhængige videnskabelige undersøgelser af virkningen af reformen af den fælles landbrugspolitik.

| 2. | Kommissionen har anslået, ligesom det anslås i en række uafhængige undersøgelser, at 2003-reformen af den fælles landbrugspolitik næsten ingen virkning får for indkomsten. Mens undersøgelsen for De Femten tyder på et lettere indkomstfald på 0,5 %, forventes indkomstudviklingen i De Femogtyve så at sige ikke at blive påvirket (+0,1 % ) af reformen af den fælles landbrugspolitik.
  Kommissionen har ikke offentliggjort detaljerede undersøgelser om indkomstvirkningen for de forskellige bedriftsstørrelseskategorier, da indkomstvirkningen i høj grad vil afhænge af medlemsstaternes gennemførelse af enkeltbetalingsordningen. I medlemsstater, der agter at foretage regionaliserede arealbetalinger, kan der forekomme omfordeling af indkomst fra landmænd med malkeko- og kødkvægsbesætninger, der for tiden modtager store direkte betalinger pr. ha, til landmænd, der dyrker markafgrøder. Hvis enkeltbetalingsordningen praktiseres på individuel basis, medfører dette ikke omfordeling af indkomsten, og indkomstvirkningen er neutral ifølge Kommissionens skøn. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen har anslået, ligesom det anslås i en række uafhængige undersøgelser, at 2003-reformen af den fælles landbrugspolitik næsten ingen virkning får for indkomsten. Mens undersøgelsen for De Femten tyder på et lettere indkomstfald på 0,5 %, forventes indkomstudviklingen i De Femogtyve så at sige ikke at blive påvirket (+0,1 % ) af reformen af den fælles landbrugspolitik.

Kommissionen har ikke offentliggjort detaljerede undersøgelser om indkomstvirkningen for de forskellige bedriftsstørrelseskategorier, da indkomstvirkningen i høj grad vil afhænge af medlemsstaternes gennemførelse af enkeltbetalingsordningen. I medlemsstater, der agter at foretage regionaliserede arealbetalinger, kan der forekomme omfordeling af indkomst fra landmænd med malkeko- og kødkvægsbesætninger, der for tiden modtager store direkte betalinger pr. ha, til landmænd, der dyrker markafgrøder. Hvis enkeltbetalingsordningen praktiseres på individuel basis, medfører dette ikke omfordeling af indkomsten, og indkomstvirkningen er neutral ifølge Kommissionens skøn.

| 3. | Enkeltbetalingsordningen er baseret på en historisk reference og ændrer som sådan ikke støtten til landmændene. Gradueringen vil dog medføre en positiv omfordeling til fordel for de mindre bedrifter på grund af frigrænsen som anført i svaret til det ærede medlems skriftlige spørgsmål E-0544/04 (1). Krydsoverensstemmelse skal ikke ses som en yderligere betingelse for direkte betalinger, men som et sanktionssystem for enhver landmand, der ikke overholder de lovgivningsbestemte forvaltningskrav i bilag III til Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 (2). For at lette overholdelsen af disse lovgivning sbestemte forvaltningskrav blev der indført en ny foranstaltning for at støtte alle landmænd under udviklingen af landdistrikterne. |
| --- | --- |

3.

Enkeltbetalingsordningen er baseret på en historisk reference og ændrer som sådan ikke støtten til landmændene. Gradueringen vil dog medføre en positiv omfordeling til fordel for de mindre bedrifter på grund af frigrænsen som anført i svaret til det ærede medlems skriftlige spørgsmål E-0544/04 (1). Krydsoverensstemmelse skal ikke ses som en yderligere betingelse for direkte betalinger, men som et sanktionssystem for enhver landmand, der ikke overholder de lovgivningsbestemte forvaltningskrav i bilag III til Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 (2). For at lette overholdelsen af disse lovgivning sbestemte forvaltningskrav blev der indført en ny foranstaltning for at støtte alle landmænd under udviklingen af landdistrikterne.

| 4. | Efter udvidelsen vil landbrugsarealet i EU stige med ca. 30 %, mens produktionen samlet set kun vil stige med 10 % og den samlede landbrugsindkomst med blot 6 % i sammenligning med De Femten. Dette tyder på en mindre intensiv produktion i de nye medlemsstater. For at hjælpe landmændene i de nye medlemsstater med at overholde de lovgivningsbestemte forvaltningskrav skal særlige foranstaltninger inkludere investeringer i foranstaltningen »overholdelse af krav«. |
| --- | --- |

4.

Efter udvidelsen vil landbrugsarealet i EU stige med ca. 30 %, mens produktionen samlet set kun vil stige med 10 % og den samlede landbrugsindkomst med blot 6 % i sammenligning med De Femten. Dette tyder på en mindre intensiv produktion i de nye medlemsstater. For at hjælpe landmændene i de nye medlemsstater med at overholde de lovgivningsbestemte forvaltningskrav skal særlige foranstaltninger inkludere investeringer i foranstaltningen »overholdelse af krav«.

| 5. | De mulige virkninger af 2003-reformen af den fælles landbrugspolitik for indkomsterne, de mindre landbrug og landmændene i de nye medlemsstater blev drøftet indgående inden vedtagelsen af reformpakken, og ovennævnte modforanstaltninger blev indføjet i den endelige aftale. Derfor har Kommissionen på nuværende tidspunkt ikke til hensigt at revidere disse seneste aftalte foranstaltninger. Kommissionen er dog klar over, at den fremtidige drøftelse af den nye generation af programmer for udvikling af landdistrikterne byder på en yderligere lejlighed for at overveje og om nødvendigt omorganisere støtten til disse foranstaltninger. |
| --- | --- |

5.

De mulige virkninger af 2003-reformen af den fælles landbrugspolitik for indkomsterne, de mindre landbrug og landmændene i de nye medlemsstater blev drøftet indgående inden vedtagelsen af reformpakken, og ovennævnte modforanstaltninger blev indføjet i den endelige aftale. Derfor har Kommissionen på nuværende tidspunkt ikke til hensigt at revidere disse seneste aftalte foranstaltninger. Kommissionen er dog klar over, at den fremtidige drøftelse af den nye generation af programmer for udvikling af landdistrikterne byder på en yderligere lejlighed for at overveje og om nødvendigt omorganisere støtten til disse foranstaltninger.

---

(1)  EFT C 84 E af 3.4.2004, s. 620.

(2)  Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 af 29. september 2003 om fastlæggelse af fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere, EFT L 270 af 21.10.2003.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/193 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/193

---

(2004/C 88 E/0198)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0559/04

af Mario Borghezio (NI) til Kommissionen

(26. februar 2004)

Om:   Yder EU støtte til Lady Arafats luksuriøse liv i Paris?

OLAF er i færd med at undersøge EU's støtte til Palæstina (ca. 350 mio. EUR årligt).

De franske justitsmyndigheder har iværksat en undersøgelse af Soho Arafat, som er gift med formanden for Den Palæstinensiske Myndighed, vedrørende hvidvaskning af penge, da betydelige summer (9 mio. EUR) er overført fra en schweizisk bank til konti, der tilhører Arafats hustru, i Arab bank og BNP.

En stor del af disse summer (2 mio. EUR) er endt på konti, der tilhører en kendt indretningsarkitekt fra Paris' jetset (studio Alberto Pinto).

På samme måde er støtte fra IMF til Palæstina overført til en særlig konto, der kontrolleres af Arafat.

Har Kommissionen i lyset af ovenstående til hensigt at undersøge, om den store støtte til bistandsformål, der er ydet til Den Palæstinensiske Myndighed, helt eller delvis i stedet anvendes til at finansiere Lady Arafats luksuriøse liv i hendes luksusbolig i Paris langt fra farerne og lidelserne i de hårdtprøvede palæstinensiske områder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

(1. april 2004)

Kommissionen skal meddele det ærede medlem, at den har været i nær kontakt med Den Palæstinensiske Myndighed for at vurdere, hvorvidt fællesskabsmidler, som er tildelt Den Palæstinensiske Myndighed, er blevet anvendt af Yassir Arafats hustru til personlige formål.

Den Palæstinensiske Myndighed står for øjeblikket over for et alvorligt finansielt underskud og har ikke kunnet betale sine ordinære regninger til den private sektor eller bidrage til sociale ydelser, hvilket har resulteret i en ophobning af restancer.

Kommissionens støtte har siden 2003 sigtet på at afvikle disse restancer for direkte at støtte den private og sociale sektor mest effektivt ved at yde nødhjælp og hjælpe med at bevare arbejdspladser og sociale ydelser. Disse betalinger er betinget af, at der gennemføres reformer inden for Den Palæstinensiske Myndighed, navnlig i forbindelse med yderligere forbedringer af den finansielle forvaltning og kontrol.

Kommissionen har oprettet et fagligt bistandshold, der kontrollerer og godkender alle fakturaer. Bistandsholdets kontrol suppleres med en yderligere kontrol af fakturaer foretaget af en revisor fra et nationalt europæisk revisionskontor for at sikre, at alle fakturaer vedrører virksomheder i den private sektor og sociale ydelser. Midlerne frigives først, når fakturaerne er blevet kontrolleret. Fakturaer for betalinger til Yassir Arafats hustru og andre ikke-støtteberettige tredjeparter vil være udelukket gennem dette kontrolsystem.

Kommissionen har intet kendskab til, at der, som det ærede medlem anfører, skulle være overført bidrag fra Den Internationale Valutafond (IMF) til en særlig konto, der kontrolleres af Arafat.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/194 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/194

---

(2004/C 88 E/0199)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0574/04

af Monica Frassoni (Verts/ALE) til Kommissionen

(26. februar 2004)

Om:   Kernekraftanlægget i Garigliano

Kernekraftanlægget i Garigliano blev opført i 1964 i Sessa Aurunca kommune i Caserta ved Garigliano floden. Anlægget lukkede i 1978, blev endeligt nedlagt i 1982, og som det i sin tid blev besluttet af den italienske regering, er det det første anlæg, som skal dekommissioneres.

Borgere og miljøorganisationer fra kommuner i det nordlige Campania og det sydlige Lazio har med deres andragende af 28. maj 2003, som er registreret med nr. 2003/4763 — SG (2003) A/7079 af Kommissionens generalsekretær, i detaljer påvist, at EU's lovgivning er blevet overtrådt under det hidtidige arbejde med at dekommissionere værket.

I lyset af ovenstående bedes Kommissionen svare på følgende spørgsmål:

| 1. | Når det tages i betragtning, at der ved floden Gariglianos udmunding og i pinjeskovene i området er hele tre lokaliteter af fællesskabsbetydning (SPA og SAC) inden for rammerne af Natura 2000, skal der da under dekommissioneringen af værket og transport af brændselsstave til Saluggia foretages en vurdering af indvirkningen på miljøet, som fastsat i direktiv 85/337/EØF (1), der blev ændret med direktiv 97/11/EF (2) (gennemført i Italien med DPCM (dekret fra ministerpræsidenten) af 10. juli 1988 og DPCM af 27. december 1988 og efterfølgende ændringer) og en vurdering af indvirkningen på miljøet, som fastsat i habitatdirektivet (92/43/EØF (3) og ministerdekret af 3. september 2002 offentliggjort i den italienske officielle tidende (Gazzetta Ufficiale) nr. 224 af 24. september 2002)? |
| --- | --- |

1.

Når det tages i betragtning, at der ved floden Gariglianos udmunding og i pinjeskovene i området er hele tre lokaliteter af fællesskabsbetydning (SPA og SAC) inden for rammerne af Natura 2000, skal der da under dekommissioneringen af værket og transport af brændselsstave til Saluggia foretages en vurdering af indvirkningen på miljøet, som fastsat i direktiv 85/337/EØF (1), der blev ændret med direktiv 97/11/EF (2) (gennemført i Italien med DPCM (dekret fra ministerpræsidenten) af 10. juli 1988 og DPCM af 27. december 1988 og efterfølgende ændringer) og en vurdering af indvirkningen på miljøet, som fastsat i habitatdirektivet (92/43/EØF (3) og ministerdekret af 3. september 2002 offentliggjort i den italienske officielle tidende (Gazzetta Ufficiale) nr. 224 af 24. september 2002)?

| 2. | Er det i overensstemmelse med gældende lovgivning at erklære undtagelsestilstand i forbindelse med bortskaffelsen af det radioaktive affald, som findes i regionerne Lazio, Campania, Emilia Romagna, Basilicata og Piemonte under maksimale sikkerhedsforhold indtil den 31. december 2003, og udnævne en særlig kommissær, nemlig formanden for administrationsselskabet for den italienske kernekraft SO.G.I.N. (Società di Gestione degli Impianti Nucleari) S.p.A., der skal garantere en sikker håndtering af det radioaktive materiale, især brugt nukleart brændsel og højaktivt radioaktivt affald, og udarbejde planer for dekommissioneringen af kernekraftværkerne i Garigliano, Trino Vercellese, Caorso og Latina i strid med med italienske lov nr. 349 af 8. juli 1986, art. 6, og gældende regionale bestemmelser vedrørende vurdering af indvirkning på miljøet? |
| --- | --- |

2.

Er det i overensstemmelse med gældende lovgivning at erklære undtagelsestilstand i forbindelse med bortskaffelsen af det radioaktive affald, som findes i regionerne Lazio, Campania, Emilia Romagna, Basilicata og Piemonte under maksimale sikkerhedsforhold indtil den 31. december 2003, og udnævne en særlig kommissær, nemlig formanden for administrationsselskabet for den italienske kernekraft SO.G.I.N. (Società di Gestione degli Impianti Nucleari) S.p.A., der skal garantere en sikker håndtering af det radioaktive materiale, især brugt nukleart brændsel og højaktivt radioaktivt affald, og udarbejde planer for dekommissioneringen af kernekraftværkerne i Garigliano, Trino Vercellese, Caorso og Latina i strid med med italienske lov nr. 349 af 8. juli 1986, art. 6, og gældende regionale bestemmelser vedrørende vurdering af indvirkning på miljøet?

| 3. | Kan nedrivningen af skorstenen, der er forurenet med radioaktivt støv, foretages uden en vurdering af indvirkningen på miljøet? |
| --- | --- |

3.

Kan nedrivningen af skorstenen, der er forurenet med radioaktivt støv, foretages uden en vurdering af indvirkningen på miljøet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(22. april 2004)

En miljøindvirkningsvurdering (VVM) er obligatorisk ifølge Rådets direktiv 85/337/EØF af 27. juni 1985, som ændret ved direktiv 97/11/EF af 3. marts 1997 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet, når det drejer sig om demontering og nedlukning af kernekraftværker eller reaktorer. For så vidt angår det ærede medlems første og tredje spørgsmål, er der intet i direktivet, der peger i retning af, at nogen del af nedlukningsprocessen kan fritages fra VVM-vurderingen.

Kommissionen har allerede registreret en klage over kernekraftværket i Garigliano, som omtalt af det ærede medlem, vedrørende ukorrekt anvendelse af direktiv 85/337/EØF om VVM, som ændret ved direktiv 97/11/EF, og af Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter. Oplysningerne fra det ærede medlem indgår nu i klagesagens akter, som Kommissionen er ved at se nærmere på.

Skulle Kommissionen nå til den slutning, at fællesskabslovgivningen er blevet overtrådt i den foreliggende sag, vil den som EF-traktatens vogter ikke tøve med at træffe alle de nødvendige foranstaltninger, herunder indlede overtrædelsesprocedurer efter EF-traktatens artikel 226, for at sikre overholdelsen af den relevante fællesskabslovgivning. Kommissionen vil endvidere undersøge, om de planlagte operationer opfylder bestemmelserne i Euratom-traktatens afsnit II, kapitel 3.

---

(1)  EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40.

(2)  EFT L 73 af 14.3.1997, s. 5.

(3)  EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/195 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/195

---

(2004/C 88 E/0200)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0583/04

af Nirj Deva (PPE-DE) til Kommissionen

(26. februar 2004)

Om:   Økonomisk EU-hjælp til Zimbabwe

I lyset af oplysningerne i Revisionsrettens årsberetning for regnskabsåret 2002, i det afsnit, der har overskriften »Beretning om 6., 7. og 8. Europæiske Udviklingsfonds aktiviteter, kapitel V — Et særligt tilfælde: Rådets beslutning (almindelige anliggender) og den valutamæssige situation i Zimbabwe«, som er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (1), vil jeg gerne vide, hvad Kommissionen påtænker at gøre ved det spild af Den Europæiske Udviklingsfonds (EUF) midler (som ifølge Revisionsrettens årsberetning, kapitel V, punkt 68 (a) indebærer en reduktion af værdien af EUFs ressourcer på 89 %), samt det misbrug af disse midler, som de medlemmer af Zimbabwes regering, der er opført på listen i Rådets forordning (EF) nr. 310/2002 (2) om visse restriktive foranstaltninger over for Zimbabwe (artikel 2 og appendiks 1) har foretaget, men som ikke desto mindre er istand til at erhverve sig udenlandsk valuta til en fast kurs på 55 Zimbabwe-dollars for en amerikansk dollar, mens den resterende del af befolkningen tvinges til at betale 1 500 Zimbabwe-dollars for en amerikansk dollar.

Vil Kommissionen i lyset af dette skandaløse misbrug af EUs midler stoppe denne mulighed for valutaveksling med lande, der insisterer på at have faste valutakurser, eller vil Kommissionen tillade, at dette også vil foregå fremover?

Kan Kommissionen redegøre for, hvorfor Kommissionens delegation »efter at (den) havde gjort opmærksom på denne udvikling, fik (...) instruks om fortsat at anvende den officielle kurs, når den indbetalte midler på de konti, der var oprettet til fordel for de projekter og programmer, Fællesskabet finansierede« (se Revisionsrettens årsberetning 2002, kapitel V, punkt 63), på trods af, at »Kommissionen led et meget stort tab, hver gang den i regnskabsåret 2002 indbetalte midler på de projektkonti, der føres i Zimbabwe-dollars« (se Revisionsrettens årsberetning 2002, kapitel V, punkt 64)?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(6. april 2004)

Kommissionen er ikke enig i Revisionsrettens analyse af situationen af følgende grunde:

| — | Anvendelsen af den parallelle vekselkurs til officielle transaktioner, som bankerne i Zimbabwe foretog, var ulovlig (jf. Kommissionens svar på afsnit 62 i Revisionsrettens beretning); nationalbanken har således ved flere lejligheder truet med at retsforfølge banker, der handler på det sorte marked. Delegationen fik derfor instruks om — i afventning af resultatet af drøftelserne med regeringen og bankerne — at anvende den officielle kurs, når den indbetalte midler på de konti, der var oprettet til fordel for de projekter og programmer, Fællesskabet finansierede. |
| --- | --- |

—

Anvendelsen af den parallelle vekselkurs til officielle transaktioner, som bankerne i Zimbabwe foretog, var ulovlig (jf. Kommissionens svar på afsnit 62 i Revisionsrettens beretning); nationalbanken har således ved flere lejligheder truet med at retsforfølge banker, der handler på det sorte marked. Delegationen fik derfor instruks om — i afventning af resultatet af drøftelserne med regeringen og bankerne — at anvende den officielle kurs, når den indbetalte midler på de konti, der var oprettet til fordel for de projekter og programmer, Fællesskabet finansierede.

| — | I 2002 var Kommissionen, for så vidt angår bistand fra Den Europæiske Udviklingsfond, bundet af Lomé-konventionernes procedurer, der gav den nationale anvisningsberettigede klare beføjelser med hensyn til forvaltningen af midlerne og de vedtagne gennemførelsesbestemmelser. Da den officielle vekselkurs er et anliggende, der henhører under national suverænitet, er den eneste mulighed for at anvende en anden kurs at forhandle med den nationale anvisningsberettigede og landets banker. Dette var netop, hvad Kommissionen gjorde, da den officielle vekselkurs blev urealistisk. |
| --- | --- |

—

I 2002 var Kommissionen, for så vidt angår bistand fra Den Europæiske Udviklingsfond, bundet af Lomé-konventionernes procedurer, der gav den nationale anvisningsberettigede klare beføjelser med hensyn til forvaltningen af midlerne og de vedtagne gennemførelsesbestemmelser. Da den officielle vekselkurs er et anliggende, der henhører under national suverænitet, er den eneste mulighed for at anvende en anden kurs at forhandle med den nationale anvisningsberettigede og landets banker. Dette var netop, hvad Kommissionen gjorde, da den officielle vekselkurs blev urealistisk.

| — | Kommissionen er således af den opfattelse, at tallet på en »reduceret værdi« på 89 %, som Revisionsretten anvender på udbetalinger, der i alt beløber sig til 4,5 mio. EUR (mindre end 5 % af den samlede fællesskabsbistand til Zimbabwe i 2002), hverken afspejler den faktiske situation eller de omstændigheder, Kommissionen stod over for, såfremt udbetalingerne skulle forblive lovlige og regelmæssige. |
| --- | --- |

—

Kommissionen er således af den opfattelse, at tallet på en »reduceret værdi« på 89 %, som Revisionsretten anvender på udbetalinger, der i alt beløber sig til 4,5 mio. EUR (mindre end 5 % af den samlede fællesskabsbistand til Zimbabwe i 2002), hverken afspejler den faktiske situation eller de omstændigheder, Kommissionen stod over for, såfremt udbetalingerne skulle forblive lovlige og regelmæssige.

| — | Ud over gennemførelsen af forhandlingerne om en »blandingskurs« for at opveje virkningerne af forskellen mellem den officielle vekselkurs og den »parallelle« markedssats traf Kommissionen og delegationen følgende vigtige foranstaltninger:






  — | Nedbringelse af udbetalingerne i lokal valuta til et minimum. |
| --- | --- | --- |

—

Ud over gennemførelsen af forhandlingerne om en »blandingskurs« for at opveje virkningerne af forskellen mellem den officielle vekselkurs og den »parallelle« markedssats traf Kommissionen og delegationen følgende vigtige foranstaltninger:

—

Nedbringelse af udbetalingerne i lokal valuta til et minimum.

| — | Udbetalinger i euro uden for landet i de tilfælde, hvor det var muligt (for eksempel ved at fokusere næsten udelukkende på fremskaffelse af lægemidler under sundhedsprogrammet). |
| --- | --- |

—

Udbetalinger i euro uden for landet i de tilfælde, hvor det var muligt (for eksempel ved at fokusere næsten udelukkende på fremskaffelse af lægemidler under sundhedsprogrammet).

| — | Sikring af, at forskudsforvaltningen af lokale projektprogrammer indeholdt euro-komponenter. |
| --- | --- |

—

Sikring af, at forskudsforvaltningen af lokale projektprogrammer indeholdt euro-komponenter.

Den samlede fællesskabsbistand til Zimbabwe i 2002 beløb sig til 94 mio. EUR, hvoraf kun 8 mio. EUR blev brugt i selve landet. Fødevarehjælp, landbrugsinput og lægemidler blev således indkøbt i nabolandene.

---

(1)  EUT C 286 28.11.2003, s. 355 ff.

(2)  EFT L 50 af 21.2.2002, s. 4.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/196 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/196

---

(2004/C 88 E/0201)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0585/04

af Bill Miller (PSE) til Kommissionen

(26. februar 2004)

Om:   Verdenshandelsorganisationen WTO's forhandlinger i Cancún og Genève

Efter sammenbruddet af WTO-forhandlingerne i Cancún og genoptagelsen af forhandlingerne i Genève, kan Kommissionen så opsummere, hvilke fremskridt der er gjort?

Insisterer EU fortsat på at tage nye problemstillinger op?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Patrick Lamy

(17. marts 2004)

Efter sammenbruddet af konferencen i Cancún har Kommissionen revideret sin holdning, som det fremgår af meddelelsen til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg af 26. november 2003 om »Nyt liv i forhandlingerne inden for rammernne af Doha-udviklingsrunden — EU-perspektivet« (1). Retningslinjerne heri godkendtes af Rådet den 9. december 2003 (2). Det kan konstateres, at EU har indtaget en anderledes og mere fleksibel holdning til nogle af de nye spørgsmål, som det ærede medlem henviser til.

Europa-Parlamentet drøftede udsigterne for Doha-udviklingsrunden på dets møde den 13. januar 2004. Kommissionen er meget tilfreds med den brede støtte til forslaget om at give prioritet til multilaterale forhandlinger, at ville udvise mere fleksibilitet på visse områder, herunder de såkaldte Singapore-spørgsmål, og at styrke dialogen med handelspartnere med henblik på at udnytte de kommende måneder til at fremskynde de forhandlinger, hvilket burde være sket i 2003.

Efter mødet i WTO's Almindelige Råd den 15. december, hvor alle WTO-medlemmer klart udtrykte deres politiske vilje til at fortsætte forhandlingerne inden for Doha-udviklingsrunden, har kommissæren med ansvar for handel deltaget i et møde med G-20 i Brasilien, besøgt Indien, Bangladesh, Indonesien og Kenya, truffet G90 i Genève, deltaget i Den Blandede Parlementariske Forsamling AVS-EU i Addis Ababa, besøgt Washington og afholdt andre møder i Bruxelles. Yderligere drøftelser af denne art vil blive afholdt inden mødet i WTO's Almindelige Råd i maj.

---

(1)  KOM(2003) 734 endelig (Den danske udgave er ikke til rådighed).

(2)  15535/03 af 5.12.2003.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/197 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/197

---

(2004/C 88 E/0202)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0624/04

af Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) til Kommissionen

(1. marts 2004)

Om:   Dumping af regnbueørreder importeret fra Norge og Færøerne

Lige nu drøftes en forlængelse (5 år) af de midlertidige antidumpingbestemmelser, som Kommissionen fastsatte i september med hensyn til store regnbueørreder fra Norge og Færøerne. Kommissionen har foreslået en dumpingtold på 19,9 % for regnbueørreder fra Norge.

For EU's fiskeopdrættere er en indførelse af den foreslåede told vigtig for erhvervets overlevelse. I 2003 eksporterede Norge op mod 7 millioner kilo regnbueørred til EU's medlemslande til bundprisen, nemlig 2,46 EUR/kg. Produktionsomkostningerne i Norge og i for eksempel Finland er på omkring 3,50 EUR kiloet.

Norges dumping skyldes overproduktion. Den norske stat gav sidste år 50 nye produktionstilladelser og udbød ved årets udgang yderligere 60 nye tilladelser til salg. I 2002 var fiskeopdrætternes tab 190 mio. EUR i Norge, og sidste år var tabet endnu større. Regnbueørred udgør omkring 20 % af produktionen.

Hvilke foranstaltninger og hvilken køreplan har Kommissionen som det indre markeds vogter tænkt sig at følge, for at markedet kan komme af med denne usunde dumping?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(2. april 2004)

Efter at der i september 2003 blev indført foreløbig antidumpingtold på import af store regnbueørreder med oprindelse i Norge og på Færøerne, har Kommissionen undersøgt alle indlæg fra de interesserede parter vedrørende de foreløbige konklusioner. I januar blev der godtaget et pristilsagn fra færøske eksportører.

De foreløbige konklusioner er efter en tilbundsgående undersøgelse blevet bekræftet af medlemsstaterne. Der blev derfor ved Rådets forordning (EF) nr. 437/2004 (1) indført en endelig told på 19,9 % på import af store regnbueørreder med oprindelse i Norge og på mellem 42,6 % og 54,4 % på import af samme vare fra Færøerne, med undtagelse af importen fra de eksportører, der havde afgivet det pristilsagn, der blev godtaget af Kommissionen. Disse foranstaltninger skal afhjælpe den skadelige dumping, der blev konstateret ved Kommissionens undersøgelse. Det ventes, at der således vil blive genindført »ensartede spilleregler« på EU-markedet, og at EU-erhvervsgrenen vil blive beskyttet mod illoyal konkurrence. De endelige antidumpingforanstaltninger vil være gyldige i en periode på fem år, som er det tidsrum, der normalt er nødvendigt til at modvirke skadelig dumping.

---

(1)  Rådets forordning (EF) nr. 437/2004 af 8. marts 2004 om indførelse af endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af store regnbueørreder med oprindelse i Norge og på Færøerne EFT L 72 af 11.3.2004.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/197 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/197

---

(2004/C 88 E/0203)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0640/04

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(3. marts 2004)

Om:   Overraskende omtale af EU-organer som f.eks. OLAF i forvirrede meddelelser fra israelske institutioner vedrørende den palæstinensiske præsidents anvendelse af EU-midler

I noget der ligner resultatet af et bevist forsøg på bagtalelse fra israelske regeringsorganers og civile institutioners side dukkede der for nylig i spansk presse oplysninger op, hvori overvejelser vedrørende indbetalinger af midler til en konto i Paris, der står i den palæstinensiske præsidentfrues navn, sættes i forbindelse med en undersøgelse, som en delegation fra OLAF skulle være i gang med at foretage af et såkaldt Arafat-dossier, der er organiseret af Israels nuværende sundhedsminister, og hvori der omtales dokumenter, som den israelske hær har tilvejebragt under opførelsen af den ulovlige og skandaløse mur, der har til formål at indskrænke palæstinensernes område på Vestbredden og isolere beboerne. Hvilken betydning har OLAF's påståede aktion i denne forvirrede situation? Har Kommissionens tjenester allerede reageret på disse oplysninger, der tilsyneladende har til formål atter at forgifte det politiske klima netop nu, hvor der er tale om den israelske regerings fremmøde for Domstolen i Haag i forbindelse med opførelsen af muren og premierminister Sharons egne problemer med det israelske retsvæsen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

(26. april 2004)

Det ærede medlem henvises til det svar, Kommissionen har afgivet på skriftlig forespørgsel E-0559/04 fra Mario Borghezio (1).

Kommissionen skal ligeledes oplyse det ærede medlem om, at Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) har indledt en undersøgelse, som har til formål at kontrollere mistanken om eventuel omdirigering af fællesskabsmidler, der er blevet udbetalt til støtte for Den Palæstinensiske Myndigheds driftsbudget, samt en undersøgelse af finansieringen af humanitære projekter og udviklingsprojekter, der er blevet forelagt af palæstinensiske sammenslutninger og organisationer.

---

(1)  Se side 193.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/198 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/198

---

(2004/C 88 E/0204)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0649/04

af Esko Seppänen (GUE/NGL) til Kommissionen

(8. marts 2004)

Om:   Romaernes situation i Slovakiet

Har Kommissionen kendskab til den slovakiske regerings beslutning om at nedsætte socialsikringsydelser til romaerne i landet og de heraf følgende uroligheder, bl.a. i Trhoviste? Anser Kommissionen den slovakiske regerings menneskerettighedspolitik for at være i overensstemmelse med den politik, som en EU-medlemsstat skal og bør føre?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(21. april 2004)

Kommissionen har noteret sig, at der er indført et nyt socialsikringssystem i Slovakiet, som har ført til en væsentlig nedsættelse af socialsikringsydelserne siden starten af marts 2004. Den har også været bekymret over uroligheder og plyndringer blandt romaerne i det østlige Slovakiet.

Generelt fordømmer Kommissionen selvfølgelig anvendelsen af enhver form for vold som et middel til at få opfyldt sociale eller andre krav. Kommissionen har været i kontakt med de slovakiske myndigheder angående dette spørgsmål og har udtrykt håb om, at den slovakiske regering omgående vil anvende alle de midler, den har til sin rådighed, til at nå frem til en fornuftig og velovervejet løsning på dette følsomme spørgsmål. Der skal især fokuseres på at lette byrderne for de fattigste dele af befolkningen, da det sandsynligvis er dem, der vil blive hårdest ramt af nedsættelsen af ydelserne. Jobmulighederne skal øges i de fattigste egne af landet og især i det østlige Slovakiet. I den forbindelse bifalder Kommissionen et dokument med 14 punkter, som de slovakiske myndigheder præsenterede for nylig, med tiltag, der skal forbedre de dårligst stillede borgeres situation, især romaernes. De slovakiske myndigheder har igen forsikret Kommissionen om, at de nøje vil overvåge politiets adfærd i den østlige del af landet.

Kommissionen er fast besluttet på at støtte de slovakiske myndigheder så meget, den kan for at løse dette problem så hurtigt som muligt.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/199 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/199

---

(2004/C 88 E/0205)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0660/04

af Roger Helmer (PPE-DE) til Kommissionen

(9. marts 2004)

Om:   Ngo-finansiering

Kan Kommissionen oplyse:

| — | størrelsen af det samlede EU-budget, der som engangsbeløb eller vedvarende finansiering er ydet til ngo'er, grupper i civilsamfundet, politiske organisationer eller oplysningsforbund? |
| --- | --- |

—

størrelsen af det samlede EU-budget, der som engangsbeløb eller vedvarende finansiering er ydet til ngo'er, grupper i civilsamfundet, politiske organisationer eller oplysningsforbund?

| — | hvilke ngo'er modtager bevillinger, finansiering eller støtte fra EU, hvor store beløb er der tale om, og hvor ofte ydes de? |
| --- | --- |

—

hvilke ngo'er modtager bevillinger, finansiering eller støtte fra EU, hvor store beløb er der tale om, og hvor ofte ydes de?

| — | ud fra hvilke kriterier vælges hvilke ngo'er, der kan få bevillinger, finansiering eller støtte fra EU? |
| --- | --- |

—

ud fra hvilke kriterier vælges hvilke ngo'er, der kan få bevillinger, finansiering eller støtte fra EU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer

(28. april 2004)

Finansforordningen og gennemførelsesbestemmelserne hertil indeholder ingen særlige bestemmelser vedrørende ikke-statslige organisationer (ngo'er); de behandles derfor på samme måde som fysiske eller juridiske personer. De skal således overholde de generelle udelukkelses- og udvælgelseskriterier for alle støttemodtagere. Del II, afsnit IV i finansforordningen indeholder imidlertid en række særlige bestemmelser for eksterne foranstaltninger. Der kan desuden i forbindelse med handlingsprogrammer og indkaldelser af forslag vedørende de forskellige foranstaltninger fastsættes særlige kriterier for at være støtteberettiget.

Ngo'erne samarbejder med Kommissionen om gennemførelsen af en lang række foranstaltninger, både i og uden for EU. Da de normalt ikke behandles anderledes end andre organisationer, organer eller virksomheder, er ngo'erne gennemførelsespartnere og ikke slutmodtagere af støtte i forbindelse med fællesskabsforanstaltninger. Kommissionen kan derfor ikke besvare det første af det ærede medlems to spørgsmål.

Det er imidlertid muligt at få mange oplysninger om samarbejdet med ngo'er på Europa-web stedet, herunder foranstaltninger i EU på uddannelses- og kulturområdet (http://europa.eu.int/comm/dgs/educationculture/civilsociety/en.htm) eller inden for international udvikling (http://europa.eu.int/comm/europeaid/projects/ong_cd/index_en.htm).

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/199 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/199

---

(2004/C 88 E/0206)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0665/04

af Gerhard Schmid (PSE) til Kommissionen

(9. marts 2004)

Om:   Sikkerhedsstandarder for billedbearbejdning ved indskanning af pengesedler

Det er ikke muligt med det nye software fra Adobe Photoshop CS og fra Paint Shop Pro at indlæse og bearbejde billeder fra pengesedler. Denne mekanisme, som er udviklet af Central Bank Counterfeit Deterrence (CBCDG), en sammenslutning af centralbanker fra hele verden, er et vigtigt middel til at bekæmpe forfalskning af pengesedler.

| 1. | Har Kommissionen kendskab til denne mekanisme? |
| --- | --- |

1.

Har Kommissionen kendskab til denne mekanisme?

| 2. | Har Kommissionen planer om at indføre denne mekanisme som en bindende sikkerhedsstandard? |
| --- | --- |

2.

Har Kommissionen planer om at indføre denne mekanisme som en bindende sikkerhedsstandard?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer

(28. april 2004)

Kommissionen er opmærksom på den indsats, Central Bank Counterfeit Deterrence Group (CBCDG) gør for at udvikle teknologi, der skal forhindre digital reproduktion af billeder på pengesedler med henblik på at bekæmpe forfalskning af disse.

Kommissionen finder det vigtigt, at denne teknologi anvendes.

Kommissionen har været i kontakt med Den Europæiske Centralbank (ECB) vedrørende spørgsmålet om at vedtage forskrifter, der gør det obligatorisk at anvende denne teknologi i forbindelse med produkter, der kan behandle digitale billeder.

ECB er efter aftale med Kommissionen på nuværende tidspunkt ved at foretage en foreløbig vurdering direkte sammen med industrien.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/200 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/200

---

(2004/C 88 E/0207)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0666/04

af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen

(9. marts 2004)

Om:   Overtrædelse af miljølovgivningen

Ved afgørelse nr. 1070/13.5.2002 fra Skovdirektoratet for Thessalien godkendtes oprettelsen af et stenbrud til udvindelse og forarbejdning af inert materiale i Xera i skovforvaltningsområdet Potamia i Ajia kommune på et græsningsareal på 30,615 ha.

Under henvisning til, at:

| — | det pågældende areal er blevet udnævnt til beskyttet område og optaget i Natura 2000-nettet, |
| --- | --- |

—

det pågældende areal er blevet udnævnt til beskyttet område og optaget i Natura 2000-nettet,

| — | Ministeriet for Udvikling med sit dokument (A.P.D 10/B/F6.12.Gen/6422/9.5.2000) til Industridirektoratet for Larisa har afgivet udtalelse om, at artikel 4 i lov nr. 2115/93 forbyder oprettelse af stenbrud i områder inden for en radius på 2 km fra områder, der er udpeget som arkæologiske steder eller beskyttede områder, og at det derfor ikke er muligt at oprette et stenbrud inden for et areal, der er optaget i Natura 2000-nettet, |
| --- | --- |

—

Ministeriet for Udvikling med sit dokument (A.P.D 10/B/F6.12.Gen/6422/9.5.2000) til Industridirektoratet for Larisa har afgivet udtalelse om, at artikel 4 i lov nr. 2115/93 forbyder oprettelse af stenbrud i områder inden for en radius på 2 km fra områder, der er udpeget som arkæologiske steder eller beskyttede områder, og at det derfor ikke er muligt at oprette et stenbrud inden for et areal, der er optaget i Natura 2000-nettet,

| — | de ekstraktive industrier producerer betydelige mængder af affald, der indvirker på miljøet, idet det indeholder komponenter, der har indflydelse på kvaliteten af overflade- og grundvandet, den naturlige stabilitet, støv og erosion samt kvaliteten af levesteder på landjorden og i havet, |
| --- | --- |

—

de ekstraktive industrier producerer betydelige mængder af affald, der indvirker på miljøet, idet det indeholder komponenter, der har indflydelse på kvaliteten af overflade- og grundvandet, den naturlige stabilitet, støv og erosion samt kvaliteten af levesteder på landjorden og i havet,

| — | stenbruddets placering i nærheden af bebyggelser vil skabe problemer for landbrugsindkomsterne, eftersom den vil influere på fåreholdet og æbledyrkningen i området, og |
| --- | --- |

—

stenbruddets placering i nærheden af bebyggelser vil skabe problemer for landbrugsindkomsterne, eftersom den vil influere på fåreholdet og æbledyrkningen i området, og

| — | at der vil opstå trafikproblemer på hovedvejen, der forbinder Larisa, Ajia og kystområdet i præfekturet Larisa, eftersom det allerede overbelastede net kommer til at bære hele trafikken af tunge køretøjer, der skal transportere det inerte materiale, hvilket især vil kunne mærkes i sommermånederne, hvor der allerede er trafikproblemer, bedes Kommissionen besvare følgende: |
| --- | --- |

—

at der vil opstå trafikproblemer på hovedvejen, der forbinder Larisa, Ajia og kystområdet i præfekturet Larisa, eftersom det allerede overbelastede net kommer til at bære hele trafikken af tunge køretøjer, der skal transportere det inerte materiale, hvilket især vil kunne mærkes i sommermånederne, hvor der allerede er trafikproblemer, bedes Kommissionen besvare følgende:

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at få standset udviklingen af en aktivitet, der så klart er i modstrid med såvel fællesskabsbestemmelserne som den græske miljølovgivning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(22. april 2004)

Kommissionen er ikke kompetent til at udtale sig om eventuelle overtrædelser af bestemmelser i den græske lovgivning eller om, hvorvidt et anlægsprojekt skal gennemføres eller ej. De græske myndigheder skal dog opfylde forpligtelserne fastsat i Rådets direktiv 97/11/EF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet (1), ændret ved Rådets direktiv 97/11/EF af 3. marts 1997 (2), og Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (3).

Ifølge direktiv 85/337/EØF skal projekter, der kan få væsentlig indvirkning på miljøet, undergives en tilladelsesprocedure og en vurdering af denne indvirkning, inden der gives tilladelse. Disse projekter er defineret i artikel 4, hvor der henvises til direktivets bilag I og II. Bl.a. er stenbrud, hvor minestedets areal er over 25 hektar, (direktivets bilag I, pkt. 19) undergivet en tilladelsesprocedure og en vurdering af miljøvirkningerne. Desuden kræves en sådan procedure i den græske lovgivning, som omsætter direktivet, for stenbrud, hvis areal ligger under denne tærskel (bilag II, pkt. 2, litra a).

De foreliggende oplysninger tyder på, at det omtalte stenbrud befinder sig på grænsen af en lokalitet af fællesskabsbetydning benævnt »Karla — Mavrovouni — Kefalovryso Velestinou — Neochori« (kode GR1420004), og det er foreslået af de græske myndigheder i henhold til direktiv 92/43/EØF med henblik på optagelse i Natura 2000-nettet. Som følge heraf finder bestemmelserne i direktiv 92/43/EØF, bl.a. artikel 6, stk. 3, anvendelse.

I forbindelse med vurderingen af miljøvirkningerne vedtager de græske nationale myndigheder, dvs. miljøministeriet og ikke de regionale myndigheder i Thessalien, en »afgørelse om godkendelse af miljøvirkningerne« for projektet. Denne afgørelse, som træffes på grundlag af en vurdering af miljøvirkningerne og en offentlig høring, er beregnet til at afgrænse projektets udstrækning, evaluere væsentlige negative virkninger, som projektet forventes at ville indebære, og fastsætte forebyggende og begrænsende foranstaltninger. Da dette projekt endvidere må forventes at påvirke en lokalitet af fællesskabsbetydning i væsentlig grad, skal »afgørelsen om godkendelse af miljøvirkningerne« for projektet ligeledes omfatte en passende evaluering af projektets konsekvenser for lokaliteten i lyset af lokalitetens bevaringsmål.

Ud fra de foreliggende fakta kan Kommissionen ikke konstatere nogen overtrædelse af de ovennævnte direktiver. Hvis det ærede medlem råder over yderligere oplysninger, som kunne påvise, at projektet er i strid med fællesskabslovgivningen, opfordrer Kommissionen til at fremlægge disse.

---

(1)  EFT L 175 af 5.7.1985.

(2)  EFT L 73 af 14.3.1997.

(3)  EFT L 206 af 22.7.1992.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/201 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/201

---

(2004/C 88 E/0208)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0667/04

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(9. marts 2004)

Om:   Genåbning af den vestlige jernbanestrækning mellem Sligo og Cork i Irland

Vil Kommissionen — som følge af offentliggørelsen af »West on Track«-rapporten, hvori det vurderes, at den vestlige jernbanestrækning mellem Sligo og Cork i Irland vil kunne genåbnes for under 250 mio. EUR, og at der vil være et betydeligt potentiale for godstransport på ruten, og som følge af, at den irske transportminister åbenbart har afvist sin regerings strategiske jernbaneundersøgelse, som konkluderede, at strækningen ikke ville være levedygtig — oplyse, om spørgsmålet om genåbning af strækningen er taget op med den irske regering? Hvordan ville Kommissionen forholde sig til et sådant forslag? Mener Kommissionen, at et sådant forslag eller dele heraf ville kunne modtage EU-støtte igennem Marco Polo-programmet eller andre EU-programmer?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/202 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/202

---

(2004/C 88 E/0209)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0674/04

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(9. marts 2004)

Om:   Iarnrod Eireanns jernbanetransporter

Som Kommissionen ved, er Iarnrod Eireann det eneste jernbanetransportselskab i EU, som ikke modtager statsstøtte til sine jernbanetransporter.

Udvidelsen af jernbanetransporten er en af hovedmålsætningerne i Marco Polo-programmet og i Kommissionens hvidbog om transport fra september 2001, og den irske regering er for tiden ved at udføre en strategisk undersøgelse af jernbanenettet. Hvordan vil Kommissionen i betragtning heraf forholde sig, såfremt den irske regering skulle overveje at yde statsstøtte til Iarnrod Eireanns jernbanetransporter?

Hvilke EU-regler omfatter bestemmelser om tildeling af en sådan støtte?

Samlet svar

afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

på skriftlige forespørgsler E-0667/04 og E-0674/04

(30. april 2004)

Jernbanesektoren er et nøgleelement i EU's fælles transportpolitik, som søger at udvikle et bæredygtigt transportsystem ved at ændre fordelingen mellem de forskellige transportformer. Denne politik er beskrevet i hvidbogen »Den Europæiske transportpolitik frem til 2010 — De svære valg« (1) af 12. september 2001.

Kommissionen har i denne forbindelse etableret Marco Polo-programmet, som skal hjælpe med at igangsætte innovative transporttjenester. Hovedsigtet med Marco Polo-programmet er at mindske vejtrafikken og forbedre miljøpræstationen for hele transportsystemet ved at flytte fragt fra vejtransportsektoren til kystnær transport, jernbaner og transport ad indre vandveje.

Hvad infrastrukturen angår, så hører linjen Sligo-Cork ikke til det transeuropæiske net (TEN) og kan derfor ikke modtage midler fra TEN-budgettet eller Samhørighedsfonden. Selv om linjen ville kunne modtage støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, omfatter de aktioner, der er udpeget til at modtage EU-støtte i den nuværende programperiode (2000-2006), ikke genåbning af nedlagte linjer.

Foruden støtte fra programmer som Marco Polo har hver medlemsstat ret til at anvende offentlige midler til at støtte nationale mål, f.eks. hvis målet er at puste nyt liv i transport af gods via jernbane. Al statsstøtte skal dog overholde EF-traktatens konkurrenceregler. Generelt forbyder EF-traktaten statsstøtte, som fordrejer konkurrencen på det indre marked. Traktaten giver dog mulighed for undtagelser fra forbuddet mod statsstøtte, hvor støtten fremmer Fællesskabets interesser: artikel 87, stk. 3, litra c) i EF-traktaten tillader statsstøtte til visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner. Ifølge EF-traktatens artikel 73 er støtte, som modsvarer behovet for en samordning af transportvæsenet forenelig med traktaten. Det bør også bemærkes, at Kommissionen har vedtaget en række retningslinjer og rammebestemmelser for at afklare statsstøttepolitikken på en række områder, f.eks. miljøbeskyttelse eller redning og omstrukturering af virksomheder i vanskeligheder, som skal indgå i overvejelserne, når Kommissionen vurderer en statsstøtteforanstaltning.

For hver statsstøttesag undersøges situationen derfor med hensyn til gældende lov og praksis. Endelig bør det nævnes, at jernbaneselskaberne kan modtage støtte fra medlemsstaterne, hvis der er tale om godtgørelse for forpligtelser i forbindelse med levering af forsyningspligtydelser.

Hvad jernbanemarkedet angår, bør det nævnes, at Irland kunne åbne sit hjemmemarked for konkurrence for godstransport ad jernbane. Denne fremgangsmåde kunne eventuelt tiltrække en ny markedsaktør med interesse i at tilbyde sådanne tjenester, medens den nationale operatør ikke nødvendigvis er interesseret i at levere disse ydelser på grund af andre prioriteter.

---

(1)  KOM(2001) 370 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/203 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/203

---

(2004/C 88 E/0210)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0670/04

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(9. marts 2004)

Om:   Kommissionens undersøgelser om olieudslip ved Poolbeg Peninsula, Dublin

Hvilket svar — om noget — har Kommissionen modtaget fra Irland på den åbningsskrivelse, som landet fik tilsendt i april 2003, og som blev offentliggjort i IP/03/544, angående den irske regerings manglende samarbejde i forbindelse med Kommissionens undersøgelse om klager over olieudslip i farvandet omkring et særligt beskyttet område på Poolbeg Peninsula i august 2002 samt om Irlands overholdelse af direktivet om forurening, der er forårsaget af udledning af visse farlige stoffer i Fællesskabets vandmiljø (76/464/EØF (1)), og af habitatdirektivet (92/43/EØF (2))?

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet eller påtænker den at træffe i denne sag?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(21. april 2004)

Kommissionens åbningsskrivelse, som det ærede medlem nævner, drejede sig om Irlands manglende samarbejde, idet landet ikke svarede på en anmodning om oplysninger vedrørende overensstemmelse med miljølovgivningen på Poolbeg-halvøen i Dublin. Irland svarede ikke på åbningsskrivelsen, og følgelig sendte Kommissionen en begrundet udtalelse i december 2003. Ireland sendte efterfølgende et detaljeret svar på Kommissionens oprindelige anmodning om oplysninger. Dette svar anses for at have afsluttet overtrædelsen af manglende samarbejde baseret på EF-traktatens artikel 10, og der overvejes i øjeblikket ikke nogen videre foranstaltninger på dette grundlag. Kommissionen undersøger stadig de indholdsmæssige spørgsmål, der blev stillet i forbindelse med den oprindelige klage (3).

---

(1)  EFT L 129 af 18.5.1976, s. 23.

(2)  EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7.

(3)  P2001/4789.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/203 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/203

---

(2004/C 88 E/0211)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0675/04

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(9. marts 2004)

Om:   Forordning om overvågning af og kontrol med overførsel af affald inden for, til og fra EU

Hvilket svar — om noget — har Kommissionen modtaget fra Irland på den åbningsskrivelse, som landet fik tilsendt i april 2003, og som blev offentliggjort i IP/03/544, angående den irske regerings manglende efterkommelse af Kommissionens anmodning om oplysninger om Irlands overholdelse af forordning (EØF) nr. 259/93 om overvågning af og kontrol med overførsel af affald inden for, til og fra Det Europæiske Fællesskab (1) som følge af en klage over uregelmæssigheder i de påkrævede papirer om Irlands eksport af affald?

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet eller påtænker den at træffe i denne sag?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(21. april 2004)

Kommissionen modtog svar fra Irland på den nævnte åbningsskrivelse i juni 2003. Dette svar blev anset for tilstrækkeligt til at indstille den overtrædelsesprocedure, der var igangsat som følge af manglende samarbejde fra irsk side (EF-traktatens artikel 10), og der påregnes ikke længere truffet foranstaltninger på dette grundlag. Kommissionen overvejer dog stadig de væsentlige punkter i klagen.

---

(1)  EFT L 30 af 6.2.1993, s. 1.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/204 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/204

---

(2004/C 88 E/0212)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0684/04

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(9. marts 2004)

Om:   Parmalat og Nederlandenes afvigende skattelovgivning, som tiltrækker udenlandske virksomheder med uærlige hensigter

| 1. | Har Kommissionen kendskab til, at Forum Administrations, som er et datterselskab af det store nederlandske advokatfirma Nauta Dutilh, forvalter mindst en stiftelse og fem anpartsselskaber i Nederlandene, hvoraf størsteparten af aktierne er på italienske hænder, og som har forbindelser til den italienske mejerikoncern Parmalat, som er kommet i miskredit? |
| --- | --- |

1.

Har Kommissionen kendskab til, at Forum Administrations, som er et datterselskab af det store nederlandske advokatfirma Nauta Dutilh, forvalter mindst en stiftelse og fem anpartsselskaber i Nederlandene, hvoraf størsteparten af aktierne er på italienske hænder, og som har forbindelser til den italienske mejerikoncern Parmalat, som er kommet i miskredit?

| 2. | Har Kommissionen kendskab til, at der via denne nederlandske kanal er blevet udstedt Parmalat-obligationer til en værdi af næsten 6 mia. EUR, at den seneste udstedelse på 350 mio. EUR fandt sted så sent som i september 2003, og at disse obligationer i mellemtiden er værdiløse? |
| --- | --- |

2.

Har Kommissionen kendskab til, at der via denne nederlandske kanal er blevet udstedt Parmalat-obligationer til en værdi af næsten 6 mia. EUR, at den seneste udstedelse på 350 mio. EUR fandt sted så sent som i september 2003, og at disse obligationer i mellemtiden er værdiløse?

| 3. | Har Kommissionen endvidere kendskab til, at der ifølge den nederlandske centralbank er blevet registreret besiddelser på 800 mia. EUR hos 181 nederlandske forvaltningsselskaber? |
| --- | --- |

3.

Har Kommissionen endvidere kendskab til, at der ifølge den nederlandske centralbank er blevet registreret besiddelser på 800 mia. EUR hos 181 nederlandske forvaltningsselskaber?

| 4. | Kan Kommissionen bekræfte, at iøjnefaldende mange selskaber, der ikke har hovedsæde og udøver deres hovedvirksomhed i Nederlandene, på indeværende tidspunkt forsøger at regulere deres finansiering og skatter via dette land som følge af de skattefordele, som de forventer at finde der? |
| --- | --- |

4.

Kan Kommissionen bekræfte, at iøjnefaldende mange selskaber, der ikke har hovedsæde og udøver deres hovedvirksomhed i Nederlandene, på indeværende tidspunkt forsøger at regulere deres finansiering og skatter via dette land som følge af de skattefordele, som de forventer at finde der?

| 5. | På hvilken måde er den nuværende skattelovgivning i Nederlandene, som blev tilpasset i 1990'erne, usædvanlig i sammenligning med andre EU-medlemsstater? Hvad er det, der gør den nederlandske skattelovgivning så tiltrækkende for udenlandske virksomheder? |
| --- | --- |

5.

På hvilken måde er den nuværende skattelovgivning i Nederlandene, som blev tilpasset i 1990'erne, usædvanlig i sammenligning med andre EU-medlemsstater? Hvad er det, der gør den nederlandske skattelovgivning så tiltrækkende for udenlandske virksomheder?

| 6. | Giver den nuværende nederlandske skattelovgivning virksomheder mulighed for især at omgå andre landes bestemmelser, og giver den dermed dem, der selv ønsker at opnå fordele, mulighed for at forfordele andre virksomheder, myndigheder, arbejdstagere, aktionærer, obligationsindehavere, leverandører og aftagere? |
| --- | --- |

6.

Giver den nuværende nederlandske skattelovgivning virksomheder mulighed for især at omgå andre landes bestemmelser, og giver den dermed dem, der selv ønsker at opnå fordele, mulighed for at forfordele andre virksomheder, myndigheder, arbejdstagere, aktionærer, obligationsindehavere, leverandører og aftagere?

| 7. | Gør en juridisk persons ejendom i Nederlandene det lettere også at udnytte skattefordelene på de seks øer i Vestindien, som hører til Kongeriget Nederlandene men ikke til EU, hvor Parmalat også har datterselskaber? |
| --- | --- |

7.

Gør en juridisk persons ejendom i Nederlandene det lettere også at udnytte skattefordelene på de seks øer i Vestindien, som hører til Kongeriget Nederlandene men ikke til EU, hvor Parmalat også har datterselskaber?

| 8. | Hvilke ændringer bør der efter Kommissionens opfattelse foretages i den nederlandske skattelovgivning? |
| --- | --- |

8.

Hvilke ændringer bør der efter Kommissionens opfattelse foretages i den nederlandske skattelovgivning?

Kilde: Det nederlandske dagblad »de Volkskrant« af 22. januar 2004.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(26. april 2004)

| 1., 2. og 3. | Kommissionen er bekendt med de spørgsmål, der blev rejst i en artikel i avisen »De Volkskrant« den 22. januar 2004, og med problemerne med Parmalat. Kommissionen er også klar over, at der er en forbindelse mellem nogle af de grundliggende spørgsmål i Parmalat-sagen og spørgsmålet om oplysningskrav, og har derfor til hensigt at foreslå passende ændringer til fjerde og syvende selskabsdirektiv til efteråret. |
| --- | --- |

1., 2. og 3.

Kommissionen er bekendt med de spørgsmål, der blev rejst i en artikel i avisen »De Volkskrant« den 22. januar 2004, og med problemerne med Parmalat. Kommissionen er også klar over, at der er en forbindelse mellem nogle af de grundliggende spørgsmål i Parmalat-sagen og spørgsmålet om oplysningskrav, og har derfor til hensigt at foreslå passende ændringer til fjerde og syvende selskabsdirektiv til efteråret.

| 4. | Kommissionen råder ikke over officielle oplysninger om antallet af selskaber, der er registreret i Nederlandene, som anvendes til at omdirigere økonomiske midler med henblik på at mindske den samlede skattebyrde for den pågældende koncern. |
| --- | --- |

4.

Kommissionen råder ikke over officielle oplysninger om antallet af selskaber, der er registreret i Nederlandene, som anvendes til at omdirigere økonomiske midler med henblik på at mindske den samlede skattebyrde for den pågældende koncern.

| 5. | Den nederlandske skattelovgivning indrømmer skattefritagelse for udbyttefordeling og kapitalvindinger i forbindelse med datterselskaber, der har hovedsæde i andre lande, med henblik på at undgå dobbeltbeskatning. Dette princip til at mindske dobbeltbeskatning er et internationalt anerkendt princip, og visse andre medlemsstater har tilsvarende systemer. Den nederlandske holding-ordning er imidlertid blevet undersøgt nøje på grundlag af adfærdskodeksen for erhvervsbeskatning, som medlemsstaterne har vedtaget med henblik på at forhindre skadelig skattekonkurrence. Den endelige konklusion var, at Nederlandene burde styrke deres foranstaltninger til at hindre misbrug af ordningen, hvilket Nederlandene nu har gjort. |
| --- | --- |

5.

Den nederlandske skattelovgivning indrømmer skattefritagelse for udbyttefordeling og kapitalvindinger i forbindelse med datterselskaber, der har hovedsæde i andre lande, med henblik på at undgå dobbeltbeskatning. Dette princip til at mindske dobbeltbeskatning er et internationalt anerkendt princip, og visse andre medlemsstater har tilsvarende systemer. Den nederlandske holding-ordning er imidlertid blevet undersøgt nøje på grundlag af adfærdskodeksen for erhvervsbeskatning, som medlemsstaterne har vedtaget med henblik på at forhindre skadelig skattekonkurrence. Den endelige konklusion var, at Nederlandene burde styrke deres foranstaltninger til at hindre misbrug af ordningen, hvilket Nederlandene nu har gjort.

| 6. | Kommissionen har ikke kendskab til en nederlandsk skattelovgivning, der især giver mulighed for at omgå andre landes bestemmelser. Som nævnt ovenfor, har Nederlandene taget skridt til at hindre potentielt misbrug af det nederlandske system ved at skærpe reglerne mod misbrug inden for rammerne af adfærdskodeksen for erhvervsbeskatning. |
| --- | --- |

6.

Kommissionen har ikke kendskab til en nederlandsk skattelovgivning, der især giver mulighed for at omgå andre landes bestemmelser. Som nævnt ovenfor, har Nederlandene taget skridt til at hindre potentielt misbrug af det nederlandske system ved at skærpe reglerne mod misbrug inden for rammerne af adfærdskodeksen for erhvervsbeskatning.

| 7. | Som led i undersøgelsen på grundlag af adfærdskodeksen blev skattereglerne på De Nederlandske Antiller og Aruba også undersøgt nøje. Som resultat blev det påbudt såvel De Nederlandske Antiller som Aruba at ophæve deres skadelige skatteforanstaltninger, dvs. de skattefordele, som Rådet anså for at være skadelige. Fordelen for en nederlandsk resident ved at drive virksomhed i De Nederlandske Antiller og Aruba vil derfor nu kun være, at der findes en aftale mellem de tre dele af Kongeriget Nederlandene om at forhindre dobbelt beskatning, som er næsten identisk med de bilaterale skatteaftaler til forhindring af dobbeltbeskatning, som medlemsstaterne og OECD-medlemslandene indgår indbyrdes og med andre lande. |
| --- | --- |

7.

Som led i undersøgelsen på grundlag af adfærdskodeksen blev skattereglerne på De Nederlandske Antiller og Aruba også undersøgt nøje. Som resultat blev det påbudt såvel De Nederlandske Antiller som Aruba at ophæve deres skadelige skatteforanstaltninger, dvs. de skattefordele, som Rådet anså for at være skadelige. Fordelen for en nederlandsk resident ved at drive virksomhed i De Nederlandske Antiller og Aruba vil derfor nu kun være, at der findes en aftale mellem de tre dele af Kongeriget Nederlandene om at forhindre dobbelt beskatning, som er næsten identisk med de bilaterale skatteaftaler til forhindring af dobbeltbeskatning, som medlemsstaterne og OECD-medlemslandene indgår indbyrdes og med andre lande.

| 8. | Medlemsstaterne kan frit udforme deres beskatningssystemer, så længe reglerne er i overensstemmelse med EU-retten, især reglerne for statsstøtte, de grundlæggende frihedsrettigheder i EF-traktaten og principperne i adfærdskodeksen for erhvervsbeskatning. |
| --- | --- |

8.

Medlemsstaterne kan frit udforme deres beskatningssystemer, så længe reglerne er i overensstemmelse med EU-retten, især reglerne for statsstøtte, de grundlæggende frihedsrettigheder i EF-traktaten og principperne i adfærdskodeksen for erhvervsbeskatning.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/205 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/205

---

(2004/C 88 E/0213)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0686/04

af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen

(9. marts 2004)

Om:   Europæisk hydrogenplatform

Spørgeren noterede med tilfredshed, at der var blevet etableret en europæisk platform til fremme af europæisk hydrogen- og brændstofcelleteknologi (European Hydrogen and Fuel Cell Technology), men var overrasket over at konstatere, at der blandt de 35 medlemmer af det rådgivende nævn for denne platform ikke fandtes en eneste portugiser.

Spørgeren minder Kommissionen om, at laboratoriet for havmiljø og -teknologi (Laboratório de Ambiente Marínho e Tecnologias) på Azorerne spiller en ledende rolle i udviklingen af hydrogenbaseret teknik.

Mener Kommissionen dermed, at forskning i et af Unionens randområder ikke har samme værdi som forskning i de store lande, som er repræsenteret i det rådgivende nævn?

Finder Kommissionen det ikke nødvendigt, at man i forbindelse med et initiativ af denne art inddrager alle berørte parter, uanset deres størrelse?

Overvejer Kommissionen at udvide det rådgivende nævn, således at for eksempel ovenævnte laboratorium for havmiljø og -teknologi får mulighed for at deltage?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin

(21. april 2004)

Platformen for hydrogen- og brændselscelleteknologi, som blev oprettet i januar 2004, er et initiativ, hvormed det tilsigtes at inddrage alle aktører og aktiviteter i Europa, som arbejder med udviklingen af teknologier, der kan føre til en hydrogenøkonomi i fremtiden. Det rådgivende råd er et af platformens de vigtigste organer, da dette vil styre og vejlede platformens forskellige komponenter og aktører.

Det første rådgivende råd er valgt for en første periode på 18 måneder, og det er sammensat af højtstående personligheder, som repræsenterer forskellige aktører i Europas økonomi og samfund, herunder forskningsfællesskabet og de væsentligste erhvervssektorer, der beskæftiger sig aktivt med udviklingen af de relevante teknologier.

Skønt ingen af de nuværende medlemmer er portugisere, vil portugisiske interessenter helt givet deltage i platformens forskellige organer og strukturer, f.eks. i medlemsstaternes følgegruppe, ledelsespaneler og initiativgrupper og, hvad vigtigere er, i platformens foranstaltninger, hvor alle relevante igangværende aktiviteter, for hvilke der tilkendegives interesse for deltagelse, hilses velkommen. Kommissionen noterer sig, at »Laboratorio de Ambiente Marínho e Tecnologias, da Universidade dos Açores« kunne være interesseret i at deltage.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/206 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/206

---

(2004/C 88 E/0214)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0724/04

af María Herranz García (PPE-DE) til Kommissionen

(11. marts 2004)

Om:   Regler for mærkning af vin

Gennem adskillige års forhandlinger med USA og flere tredjelande om beskyttelse af de europæiske vines geografiske betegnelser og appellationer har EU på det kraftigste modsat sig enhver form for misbrug af disse betegnelser fra tredjelandes side. Men nu har Kommissionen opgivet den hårde linje og besluttet sig for at give efter for presset udefra, idet forvaltningskomitéen har vedtaget en ændring af reglerne for vinmærkning, selv om de førende vinproducerende lande stemte imod.

Fra nu af kan ethvert tredjeland, der kan påvise, at det i en periode på mindst ti år har benyttet betegnelser som »reserva«»gran reserva« og »crianza«, ikke alene fortsætte med at anvende disse betegnelser, men også markedsføre sine produkter med disse appellationer på det europæiske marked.

Vil Kommissionen forklare, hvad denne 180-graders vending skyldes, en vending, der kan svække vores position i de forhandlinger, der foregår i Verdenshandelsorganisationen (WTO) med hensyn til at opnå beskyttelse af vores geografiske betegnelser? Hvad er det, Europa-Kommissionen med denne beslutning forventer at opnå til gengæld?

Når der faktisk foreligger klager fra et eller flere lande til WTO over den forordning om mærkning af vin, der blev vedtaget i 2002, hvorfor har Kommissionen så ikke i det mindste ventet på Verdenshandelsorganisationens afgørelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(19. april 2004)

Kommissionen har måttet vedtage nye regler om beskrivelse, betegnelse og beskyttelse af visse vinprodukter for at hindre, at der nedsættes et WTO-panel, hvad der ville have medført en alvorlig trussel for EU's bestemmelser om mærkning af vin.

Efter at forordning (EF) nr. 753/2002 (1) er blevet meddelt Verdenshandelsorganisationen, har flere lande sendt deres kommentarer til og udtrykt forbehold over for WTO. I Genève er der blevet afholdt to konsultationsmøder om dette spørgsmål. Tredjelandene betragtede den eksklusive beskyttelse af visse traditionelle udtryk (del B) som en ny intellektuel ejendomsret for EU i forbindelse med aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder (ADPIC), som supplerer de geografiske betegnelser. Et WTO-panel om dette spørgsmål kunne være til fare for EU's bestemmelser om beskyttelse af geografiske betegnelser og skulle derfor undgås.

I lyset af tredjelandenes bemærkninger besluttede Kommissionen at gennemføre ændringer af den pågældende forordning. Ændringerne giver især tredjelandene mulighed for at anvende visse traditionelle udtryk under overholdelse af de regler, der også gælder for medlemsstaterne. Der skulle også tages hensyn til, at mange tredjelande ikke anvender centrale forskrifter for vinsektoren. EU's krav til forskrifterne er derfor blevet ændret, og princippet om »forskrifter« er blevet ændret til princippet om »gældende regler«. Reglerne omfatter dem, som stammer fra repræsentative erhvervsorganisationer. Der er også indføjet en definition af »repræsentativitet«.

Det bør også understreges, at der i Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 (2) slet ikke henvises til de to typer traditionelle udtryk i modsætning til bilag III til forordning (EF) nr. 753/2002, men kun til den mulighed, Kommissionen har for at vedtage normer for de traditionelle udtryk i overensstemmelse med de i medlemsstaterne gældende regler.

De nye betingelser for tredjelandenes anvendelse af EU's traditionelle udtryk svarer til dem, der tidligere gjaldt for anvendelsen af de traditionelle udtryk i bilag III, del A, til forordning (EF) nr. 753/2002.

Disse betingelser omfatter, jf. artikel 1, stk. 10, i forordning (EF) nr. 316/2004 (3) om ændring af artikel 37, stk. 1, litra e), i forordning (EF) nr. 753/2002, følgende:

| — | tredjelandet skal forelægge Kommissionen en begrundet anmodning og fremsende de oplysninger, som berettiger til at godkende det traditionelle udtryk |
| --- | --- |

—

tredjelandet skal forelægge Kommissionen en begrundet anmodning og fremsende de oplysninger, som berettiger til at godkende det traditionelle udtryk

| — | det traditionelle udtryk skal være affattet på det officielle sprog i det tredjeland, der fremsætter anmodningen, og udtrykket skal på dette sprog have været anvendt i mindst ti år |
| --- | --- |

—

det traditionelle udtryk skal være affattet på det officielle sprog i det tredjeland, der fremsætter anmodningen, og udtrykket skal på dette sprog have været anvendt i mindst ti år

| — | er det traditionelle udtryk ikke affattet på det officielle sprog, skal anvendelsen af udtrykket være fastsat i det pågældende tredjelands lovgivning; i så fald skal det traditionelle udtryk på dette sprog have været anvendt uafbrudt i mindst de sidste 25 år |
| --- | --- |

—

er det traditionelle udtryk ikke affattet på det officielle sprog, skal anvendelsen af udtrykket være fastsat i det pågældende tredjelands lovgivning; i så fald skal det traditionelle udtryk på dette sprog have været anvendt uafbrudt i mindst de sidste 25 år

| — | andre kriterier som udtrykkets »specificitet« og »særegne karakter« og umuliggørelse af misbrug skal også være opfyldt. |
| --- | --- |

—

andre kriterier som udtrykkets »specificitet« og »særegne karakter« og umuliggørelse af misbrug skal også være opfyldt.

Hvad angår netop de spanske traditionelle udtryk »Gran Reserva« og »Crianza«, der er nævnt i den skriftlige forespørgsel til Kommissionen, forbliver betingelserne for tredjelandenes anvendelse af dem uændrede, fordi disse udtryk allerede fandtes i bilag III, del A, til forordning (EF) nr. 753/2002.

---

(1)  Kommissionens forordning (EF) nr. 753/2002 af 29. april 2002 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 for så vidt angår beskrivelse, betegnelse, præsentation og beskyttelse af visse vinprodukter, EFT L 118 af 4.5.2002.

(2)  Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for vin, EFT L 179 af 14.7.1999.

(3)  Kommissionens forordning (EF) nr. 316/2004 af 20. februar 2004 om ændring af forordning (EF) nr. 753/2002 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 for så vidt angår beskrivelse, betegnelse, præsentation og beskyttelse af visse vinprodukter, EFT L 55 af 24.2.2004.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/207 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/207

---

(2004/C 88 E/0215)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0749/04

af Paul Rübig (PPE-DE) til Kommissionen

(11. marts 2004)

Om:   Indførelse af en sektorspecifik tilgang i udviklingssamarbejdet i EU

Kommissionens samarbejde om udvikling har siden indførelsen af den sektorspecifikke tilgang (»sector approach«), som i stigende grad sigter mod at yde direkte budgetstøtte til modtagerlandene, ændret sig markant. Omfanget af budgetmidler, der står til rådighed for europæiske rådgivningsvirksomheder til tekniske støtteprojekter, er derfor støt faldende, idet omfattende opgaver fremover skal løftes af modtagerstaten og dennes forvaltning alene.

Hvordan vurderer Kommissionen, f.eks. ud fra en statistik, den absolutte (i euro) og relative udvikling i den tekniske støtte (inkl. indkøb) som procentdel af Kommissionens anslåede udviklingsbudget (f.eks. projekter/budgetstøtte/samlet budget) fra 1996 til i dag og som overslag frem til udgangen af indeværende budgetperiode?

Svaf afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(30. april 2004)

Kommissionen er medlem af udviklingsbistandsudvalget (DAC) under Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) og har dermed pligt til at sørge for fuld og regelmæssig indberetning af den samlede udviklingsbistand, i overenstemmelse med DAC's standardiserede indberetningsformat.

En af de indberettede oplysninger er det beløb, som afsættes til teknisk samarbejde (TCO). I henhold til DAC omfatter teknisk samarbejde tilvejebringelse af ressourcer, hvor hovedsigtet er at øge den menneskelige intellektuelle kapital, dvs. viden, færdigheder, teknisk ekspertise mv., samt beløb, der i første række tager sigte på bistand til gennemførelsen af et projekt.

Vedlagte skema viser, hvor store beløb der er blevet indberettet til DAC som teknisk samarbejde i perioden 1996-2002, som procentdel af den samlede officielle udviklingsbistand (ODA), der blev ydet i form af forpligtelser og udbetalinger i samme periode. Denne procentsats har ligget mellem 5,4 % og 3,2 % for forpligtelser og mellem 5,2 % og 3,1 % for udbetalinger.

Teknisk samarbejde indberettet af EU til DAC, i forhold til den samlede bilaterale officielle bistand

| (mio. EUR) |
| --- |
| år | Udbetalinger | Forpligtelser |
| Bilateral officiel udviklingsbistand | Teknisk samarbejde | % | Bilateral officiel udviklingsbistand | Teknisk samarbejde | % |
| 1996 | 4 297,28 | 178,13 | 4,1 % | 6 098,27 | 226,83 | 3,7 % |
| 1997 | 4 549,91 | 235,48 | 5,2 % | 5 251,81 | 286,04 | 5,4 % |
| 1998 | 4 580,58 | 192,54 | 4,2 % | 6 929,46 | 322,10 | 4,6 % |
| 1999 | 4 593,19 | 181,93 | 4,0 % | 7 009,32 | 248,99 | 3,6 % |
| 2000 | 4 789,75 | 228,93 | 4,8 % | 7 841,43 | 247,03 | 3,2 % |
| 2001 | 6 160,42 | 199,74 | 3,2 % | 6 286,88 | 199,49 | 3,2 % |
| 2002 | 6 645,80 | 203,81 | 3,1 % | 6 854,94 | 246,94 | 3,6 % |

(mio. EUR)

år

Udbetalinger

Forpligtelser

Bilateral officiel udviklingsbistand

Teknisk samarbejde

%

Bilateral officiel udviklingsbistand

Teknisk samarbejde

%

1996

4 297,28

178,13

4,1 %

6 098,27

226,83

3,7 %

1997

4 549,91

235,48

5,2 %

5 251,81

286,04

5,4 %

1998

4 580,58

192,54

4,2 %

6 929,46

322,10

4,6 %

1999

4 593,19

181,93

4,0 %

7 009,32

248,99

3,6 %

2000

4 789,75

228,93

4,8 %

7 841,43

247,03

3,2 %

2001

6 160,42

199,74

3,2 %

6 286,88

199,49

3,2 %

2002

6 645,80

203,81

3,1 %

6 854,94

246,94

3,6 %

Der træffes beslutning i hvert enkelt projekt/program om, hvorvidt der skal tilbydes teknisk samarbejde, og det er således ikke muligt at fremlægge prognoser om forpligtelser og udbetalinger.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/208 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/208

---

(2004/C 88 E/0216)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0762/04

af José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) til Kommissionen

(11. marts 2004)

Om:   Kommissionens forslag om opfølgning på handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser

Kommissionen har til hensigt i løbet af 2004 at iværksætte en meget stor høring for at afgøre, om og i givet fald hvordan der skal følges op på den handlingsplan for finansielle tjenesteydelser, som den gennemførte i slutningen af 1990'erne. Er det ikke usædvanligt, at Kommissionen med hensyn til EU's økonomiske strategi ikke udarbejder for eksempel en hvidbog, hvori den beskriver den udvikling i den politiske strategi, som den selv planlægger, før denne høring iværksættes?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(26. april 2004)

Via den omfattende høringsrunde, som Kommissionen har lanceret med hensyn til integrationen på det finansielle område, vil der blive gjort status over de hidtidige fremskridt på et tidspunkt, hvor den lovgivningsmæssige fase af handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser nærmer sig sin afslutning. Høringen tjener til at vurdere, hvordan det er gået med opfyldelsen af de policy-mål, der blev fastsat ved indledningen af processen, dvs. effektivt fungerende finansmarkeder i Europa, investorbeskyttelse og finansiel stabilitet. Det er Kommissionens opfattelse, at disse grundlæggende målsætninger med stor sandsynlighed vil forblive centrale begreber for evalueringen af EU's politik på dette område på lang sigt.

Kommissionens arbejde med integrationen på det finansielle område indgår i den overordnede Lissabon-strategi for global konkurrencedygtighed. Den lader sig inspirere af de igangværende drøftelser om strukturreformer som led i de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer, herunder Parlamentets synspunkter om sidstnævnte. Den tager til fulde hensyn til diverse overvejelser med hensyn til den langsigtede politik, f.eks. rapporten fra den uafhængige gruppe på højt plan om »en dagsorden for et Europa i vækst« (Sapir-rapporten). Kommissionen mener, at dens anstrengelser på dette område udgør en integrerende del af en bredere og veltilrettelagt økonomisk strategi.

Høringsrunden om finansiel integration vil give feedback »nedefra« om en vigtig del af den politik, der føres for at gennemføre strukturelle reformer. Dette vil sætte EU-institutionerne i stand til at finjustere deres fremtidige arbejde på dette område og maksimere bidraget til opfyldelsen af de overordnede økonomisk-politiske målsætninger. Alle de politiske retningslinjer, der måtte blive udledt af dette forsøg på at gøre status, vil også blive debatteret åbent og sendt til høring.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/209 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/209

---

(2004/C 88 E/0217)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0763/04

af José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) til Kommissionen

(11. marts 2004)

Om:   De offentlige myndigheders rolle i perioden efter handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser

I den opfølgning på sin handlingsplan for finansielle tjenesteydelser, som Kommissionen påtænker, vil de offentlige myndigheder og navnlig de nationale myndigheder komme til at spille en afgørende rolle i forbindelse med gennemførelsen af bestemmelserne i de forskellige direktiver, især direktiverne på niveau 2.

Vil de eksisterende strukturer og navnlig de nationale overvågnings- og reguleringsudvalg kunne nå Lamfalussy-procedurens mål om en fleksibel og ensartet gennemførelse af direktivernes tekniske bestemmelser?

Bør disse strukturer ikke styrkes, og i givet fald hvordan?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frits Bolkestein

(28. april 2004)

Efter at EU-institutionerne for nylig nåede til enighed om at udvide strukturen for det nye udvalg for finansielle tjenesteydelser til at omfatte bankvæsen, forsikring og arbejdsmarkedspensioner samt UCITS, har man banet vej for en fleksibel og ensartet gennemførelse af de tekniske bestemmelser i direktiverne.

I Lamfalussy-rapporten definerede man, hvilken rolle Det Europæiske Værdipapirtilsynsudvalg (CESR) skille spille under niveau 3. En af CESR's hovedopgaver er at medvirke til, at de nationale myndigheder fortolker og gennemfører lovgivning på både niveau 1 og 2 på ensartet måde.

I denne forbindelse har CESR til opgave:

| — | at udarbejde konsekvente retningslinjer for de administrative bestemmelser, der skal vedtages på nationalt plan |
| --- | --- |

—

at udarbejde konsekvente retningslinjer for de administrative bestemmelser, der skal vedtages på nationalt plan

| — | at sammenligne og revidere myndighedernes praksis for at sikre en effektiv gennemførelse i hele EU og for at finde frem til den bedste praksis |
| --- | --- |

—

at sammenligne og revidere myndighedernes praksis for at sikre en effektiv gennemførelse i hele EU og for at finde frem til den bedste praksis

| — | at lade de berørte selv foretage regelmæssige gennemgange af de administrative bestemmelser og reguleringspraksis i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

—

at lade de berørte selv foretage regelmæssige gennemgange af de administrative bestemmelser og reguleringspraksis i medlemsstaterne.

I overensstemmelse hermed er CESR — sideløbende med initiativer fra Kommissionens side — i færd med at planlægge ad hoc-møder for at drøfte potentielle problemer i forbindelse med direktivet om markedsmisbrug (1).

Ved udarbejdelsen af retningslinjer eller rådgivning af Kommissionen om niveau 2 i forbindelse med udarbejdelsen af lovgivning om niveau 2, søger CESR at nå frem til løsninger, der er acceptable for alle medlemmerne. Kommissionen finder, at denne proces kan bidrage til at sikre konvergens blandt de nationale myndigheder, når de gennemfører og anvender EU-lovgivning.

Inden for bankvæsen og forsikring har Det Europæiske Banktilsynsudvalg (CEBS) og Det Europæiske Tilsynsudvalg for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger (CEIOPS) for nylig påbegyndt deres arbejde. De kommer til at spille en afgørende rolle for at sikre ensartet anvendelse af ny lovgivning som de nye direktiver om kapitalgrundlag og solvens (CAD III og Solvency II).

CEBS har vedtaget et ambitiøst arbejdsprogram for at sikre, at der anvendes samme tilsynspraksis i forbindelse med vigtige aspekter af de kommende bestemmelser om kapitalgrundlag, f.eks. om validering af interne metoder til måling af kreditrisici og operationelle risici og om den tilsynsproces, der fører til finjustering af de individuelle kapitalkrav.

Kommissionen vil arbejde sammen med alle tilsynsudvalg for at sikre, at den bedste praksis gennemføres.

Under alle omstændigheder skal det erindres, at Kommissionen i kraft af sin institutionelle rolle som EF-traktatens vogter er ansvarlig for at kontrollere gennemførelsen og tilsynet med en gennemførelse af høj kvalitet i medlemsstaterne. Kommissionen kan levere fortolkningsinstrumenter og formidle kontakter, der kan lette gennemførelsen, sikre gennemførelse af god kvalitet og undgå overtrædelsesprocedurer ved EF-Domstolen — hvilket udgår en del af niveau 4 i forbindelse med Lamfalussy-processen.

Der er iværksat en række initiativer i forbindelse med Det Europæiske Værdipapirudvalg (f.eks. er der oprettet kontaktpunkter for gennemførelse af de enkelte »Lamfalussy-direktiver«) og planlagt en række møder for at skaffe fortolkningsinstrumenter, der kan lette gennemførelsen af direktiverne om markeds-misbrug og prospekter (2). CESR-initiativer kan supplere Kommissionens bestræbelser for at forbedre gennemførelsen og håndhævelsen.

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/6/EF af 28. januar 2003 om insiderhandel og kursmanipulation (markedsmisbrug), EFT L 96 af 12.4.2003.

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/71/EF af 4. november 2003 om det prospekt, der skal offentliggøres, når værdipapirer udbydes til offentligheden eller optages til handel, og om ændring af direktiv 2001/34/EF, EFT L 345 af 31.12.2003.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/210 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/210

---

(2004/C 88 E/0218)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0764/04

af José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) til Kommissionen

(11. marts 2004)

Om:   Anvendelse af førtiltrædelsesmidler

Kan Kommissionen oplyse, hvor mange revisioner der allerede er gennemført i de nye medlemsstater vedrørende den effektive anvendelse af førtiltrædelsesmidlerne?

Hvad er de væsentligste resultater?

Hvilke svagheder er der oftest konstateret vedrørende disse landes anvendelse af midlerne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(30. april 2004)

Som svar på det ærede medlems første spørgsmål er det vigtigt at understrege, at revisionerne vedrørende førtiltrædelsesmidlerne hovedsagelig har taget sigte på forvaltningskontrol, og at de pågældende transaktioner henhører under kandidatlandenes decentraliserede ansvar (kandidatlandenes nationale myndigheder har i reglen fået overdraget forvaltningen af førtiltrædelsesmidlerne på et tidligt tidspunkt, så de kunne forberede sig til deres fremtidige forpligtelse til ansvarlig økonomisk forvaltning af fællesskabsmidlerne).

Der er udført to former for revision, nemlig enten afslutningsrevisioner, der går på transaktionernes korrekthed og lovlighed, eller såkaldte systemrevisioner.

Alle kontrakter, der finansieres som led i førtiltrædelsesbistanden og forvaltes af de nationale myndigheder i kandidatlandene, skal gennem Kommissionens forudgående kontrol indtil tiltrædelsesdatoen, hvorefter nye kontrakter, der indgås, normalt forvaltes fuldt ud af de nye medlemsstater selv ifølge det såkaldte EDIS-system (1) og uden Kommissionens forudgående kontrol.

Afslutningsrevisioner fungerer derfor i høj grad som et yderligere kontrollag over Kommissionens forudgående kontrol. Afslutningsrevisioner udføres pr. definition ved et programs afslutning og har for det meste vedrørt Phare-førtiltrædelsesbistand, da programmerne i forbindelse med det strukturpolitiske førtiltrædelsesinstrument (ISPA) og det særlige tiltrædelsesprogram for landbruget og udvikling af landdistrikterne (Sapard) først startede for forholdsvis nylig og endnu ikke er afsluttet. Programmer er ikke klar til afslutningsrevision før år n+4, idet n er programmeringsåret. Før 2000 blev der foretaget afslutningsrevisioner af 139 Phare-programmer. Siden 2001 er der foretaget afslutningsrevisioner af yderligere 149 Phare-programmer, især i perioden 1992-1999. Disse revisioner vil fortsætte.

Systemrevisioner går ud på at undersøge hele det system for forvaltning og kontrol af førtiltrædelses-bistand, som de nationale myndigheder i kandidatlandet har oprettet. Der er allerede foretaget fuldstændige systemrevisioner i forbindelse med EDIS-ansøgningerne vedrørende Phare i de fleste af de ti nye medlemsstater (knyttet til EDIS-kontrolprocessen). Disse vil i 2005 blive fulgt af Bulgarien og Rumænien. Der er også foretaget en systemrevision af de tyrkiske nationale myndigheder, før det blev besluttet at betro Tyrkiet den decentraliserede forvaltning af førtiltrædelsesstøtten.

Med hensyn til førtiltrædelsesbistand under ISPA er der indtil dato aflagt i alt 32 systemrevisionsbesøg (2). For tre landes vedkommende er der også aflagt EDIS-kontrolbesøg. Efter den 1. maj 2004 vil yderligere revisioner i de nye medlemsstater være omfattet af forordningen om Samhørighedsfonden.

Som det ærede medlem måske ved, har førtiltrædelsesinstrumentet Sapard altid hvilet på et fuldstændig decentraliseret grundlag, hvilket betyder, at der ikke er frigivet førtiltrædelsesmidler, før de nationale myndigheders kontorer efter omfattende systemrevisioner er blevet EDIS-akkrediteret. Revisioner af forvaltningsoverdragelse har dannet grundlag for Kommissionens beslutning om forvaltningsoverdragelse. Der er blevet foretaget i alt 21 revisioner af forvaltningsoverdragelse. Efter forvaltningsoverdragelsen blev der aflagt kontrolbesøg i fire lande. Desuden blev der for Sapards vedkommende foretaget finansielle revisioner i fire lande i 2002 og i otte lande i 2003. Disse revisioner tager sigte på de af Sapard-kontoret forelagte regnskabers integritet, nøjagtighed og pålidelighed og på Sapard-eurokontoen. Desuden blev der udført overensstemmelsesrevisioner i otte lande mellem september 2003 og marts 2004.

Med hensyn til de vigtigste resultater/mangler ligner de dem, man har konstateret i systemerne i de nuværende medlemsstater, og er af mindre betydning. F.eks. gælder de arkivering af udbudsmateriale i forbindelse med kontraktrevision, og her skal det lige nævnes, at sådanne revisioner finder sted nogle år efter kontraktindgåelsen. Ikke desto mindre er disse kontrakter på et tidligere stadium blevet forudgodkendt af Kommissionen. Systemrevisionerne har vist tegn på svagheder — der er blevet korrigeret i EDIS-akkrediteringsprocessen — såsom mangel på egnet personale eller uddannelse, begyndende gennemførelse af lokal intern revision og manglende forberedelse til de mere ikke-standardprægede kontrakter, f.eks. om parvist samarbejde, nuklear sikkerhed osv.

For så vidt angår Sapard, har svaghederne under revisionerne af forvaltningsoverdragelse været af mindre betydning. De kompetente myndigheder har fået en skrivelse med bemærkninger om disse svagheder, og Kommissionen har fulgt gennemførelsen af de tilsvarende anbefalinger op. De finansielle revisioner har medført anbefalinger om forvaltningen af Sapard-eurokontoen. I forbindelse med overensstemmelses-revisionerne har der i nogle tilfælde været konstateret mindre svagheder, som kandidatlandene er blevet orienteret om gennem observationer og anbefalinger.

---

(1)  EDIS (udvidet centralt gennemførelsessystem) er en akkrediteringsproces, hvorved Kommissionen akkrediterer systemerne i de nationale kontorer, der forvalter førtiltrædelsesmidlerne, på nogenlunde samme måde som for Samhørighedsfondens og strukturfondenes vedkommende, idet der kan gives afkald på Kommissionens forudgående kontrol af udbud og kontraktindgåelse (og projektudvælgelse i tilfælde af tilskud). Før tiltrædelsen har alle lande gennemført en systemforbedringsproces og indgivet ansøgninger om akkreditering ifølge EDIS-processen (undtagen i nogle ISPA-tilfælde, hvor retsgrundlaget ændres ved tiltrædelsen).

(2)  Alle tiltrædende lande, undtagen Cypern og Malta, samt desuden Bulgarien og Rumænien.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/212 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/212

---

(2004/C 88 E/0219)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0765/04

af José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) til Kommissionen

(11. marts 2004)

Om:   Kreditvurderingsinstitutters adgang til fortrolige oplysninger

I henhold til hvilket/hvilke EU-retsgrundlag har kreditvurderingsinstitutter mulighed for at få adgang til fortrolige oplysninger fra virksomheder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(26. april 2004)

I henhold til artikel 3, litra a), og artikel 6, stk. 3, første afsnit, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/6/EF af 28. januar 2003 om insiderhandel og kursmanipulation (markedsmisbrug (1)) må en udsteder (eller en person, der handler på dennes vegne eller for dennes regning) meddele tredjemand intern viden som et normalt led i udøvelsen af sin beskæftigelse, sit erhverv eller sin funktion. Udstederen skal offentliggøre den pågældende viden samtidig med, at den meddeles tredjemand, eller hurtigt derefter, medmindre den person, der modtager den interne viden, er pålagt tavshedspligt, uanset om denne pligt er fastsat ved lov, administrative bestemmelser, vedtægter eller en kontrakt. På denne måde kan kreditvurderingsinstitutter få adgang til intern viden fra udstedere, hvis de er pålagt en sådan tavshedspligt.

Da kreditvurderingsinstitutter imidlertid ikke er udtrykkeligt nævnt i ovennævnte bestemmelser, er det i praksis medlemsstaterne selv, der må afgøre, om de har ret til at modtage intern viden fra udstedere eller ej. Der findes endnu ingen harmoniseret lovgivning i EU på dette område. Det gør der til gengæld i USA, hvor officielt anerkendte kreditvurderingsinstitutter har ret til at modtage sådanne oplysninger.

Det er årsagen til, at det daværende medlem af Kommissionen med ansvar for beskæftigelse og sociale anliggender under debatten den 9. februar 2004 om Europa-Parlamentets betænkning om kreditvurderingsinstitutter (ordfører: Giorgos Katiforis) udtalte, at der var mindst fire spørgsmål, der skulle løses i forbindelse med kreditvurderingsinstitutterne: »For det første er den lovgivningsmæssige behandling af spørgsmålet om kreditvurderingsinstitutternes adgang til intern information fra udstederne ikke afklaret i Europa. Der findes ingen harmoniseret europæisk lovgivning eller national regulering for den sags skyld. Hvis vurderingsinstitutterne skal have adgang til intern information fra udstederne, må vi sikre, at de samme oplysninger er tilgængelige for alle vurderingsinstitutter. Jeg mener, at det fremgår af hr. Katiforis« betænkning. (...) Vi bør snarest gribe ind på disse (...) områder. Europa-Kommissionen gav tilsagn herom på Det Europæiske Råd i Oviedo i april 2002. Vi må holde vores løfter, inden der kommer en ny skandale. Europa-Kommissionen vil følgelig tage stilling til denne sag senest i løbet af sommeren eller efteråret 2004. Hr. Katiforis betænkning vil bl.a. udgøre et vigtigt bidrag til vores overvejelser.

Med hensyn til andre typer fortrolige oplysninger, som ikke opfylder de specifikke kriterier i definitionen på »intern viden« i artikel 1, nr. 1, i direktiv 2003/6/EF, er disse hverken behandlet i dette direktiv eller i nogen anden EU-retsakt. Der findes heller ingen EU-regler om andre virksomheder end udstedere eller personer, der handler på deres vegne eller for deres regning.

---

(1)  EUT L 96 af 12.4.2003.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/213 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/213

---

(2004/C 88 E/0220)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0773/04

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(11. marts 2004)

Om:   Krænkelse af religionsfriheden i Belgien

Der henvises til:

| — | artikel 9 i konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder; |
| --- | --- |

—

artikel 9 i konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder;

| — | artikel 10 og 22 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

—

artikel 10 og 22 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder;

| — | EU-traktatens artikel 6; |
| --- | --- |

—

EU-traktatens artikel 6;

| — | den internationale rapport fra 2003 om religionsfrihed fra det amerikanske udenrigsministerium; |
| --- | --- |

—

den internationale rapport fra 2003 om religionsfrihed fra det amerikanske udenrigsministerium;

Ud fra følgende betragtninger:

| — | at udenlandske lærere fra Assemblies of God i Belgien tidligere fik særlige visa for missionærer, hvorfor en arbejdstilladelse ikke var nødvendig; |
| --- | --- |

—

at udenlandske lærere fra Assemblies of God i Belgien tidligere fik særlige visa for missionærer, hvorfor en arbejdstilladelse ikke var nødvendig;

| — | at der, eftersom særlige visa til missionærer er afskaffet, nu kræves en arbejdstilladelse, men det angives ikke hvilken konkret type arbejdstilladelse, og derfor ved missionærerne ikke, hvilken type de skal ansøge om, hvilket udgør en administrativ hindring for dem; |
| --- | --- |

—

at der, eftersom særlige visa til missionærer er afskaffet, nu kræves en arbejdstilladelse, men det angives ikke hvilken konkret type arbejdstilladelse, og derfor ved missionærerne ikke, hvilken type de skal ansøge om, hvilket udgør en administrativ hindring for dem;

| — | at Jesu Kristi Kirke af Sidste Dages Hellige fortsat arbejder på at løse problemet med at opnå visa til dens missionærer: |
| --- | --- |

—

at Jesu Kristi Kirke af Sidste Dages Hellige fortsat arbejder på at løse problemet med at opnå visa til dens missionærer:

Kan Kommissionen bekræfte, at den har kendskab til de beskrevne situationer?

Mener Kommissionen, at de beskrevne handlinger er en krænkelse af de grundlæggende rettigheder, der er garanteret i artikel 10 og 22 i EU's charter om grundlæggende rettigheder, og at de derfor angriber det væsentligste indhold i disse, som beskyttes udtrykkeligt i chartrets artikel 52?

Mener Kommissionen ligeledes, at disse situationer er i modstrid med EU-traktatens artikel 6 og dermed de principper, som alle medlemsstaterne har til fælles, om respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder?

Kan Kommissionen oplyse, hvordan den agter at få Kongeriget Belgien til ikke at udvise denne adfærd, der er i strid med retten til religionsfrihed?

Såfremt Kommissionen ikke udtrykkeligt fordømmer de af denne institution beskrevne handlinger, hvilke retlige principper vil den da lægge til grund?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(28. april 2004)

Kommissionen kender ikke til de forhold, det ærede medlem omtaler.

Med hensyn til udstedelsen af en særlig arbejdstilladelse til religiøse overhoveder, der er tredjelandsstatsborgere, minder Kommissionen om, at der på nuværende tidspunkt ikke findes fællesskabsregler vedrørende tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold med henblik på at arbejde, og at alle beslutninger desangående henhører under medlemsstaternes kompetence.

Kommissionen har i øvrigt kun kompetence til at gribe ind over for eventuelle overtrædelser af grundlæggende rettigheder, bl.a. religionsfriheden, når disse sker inden for rammerne af fællesskabsretten og gennemførelsen heraf.

Det skal desuden påpeges, at hvis en person finder, at den pågældendes grundlæggende rettigheder er blevet overtrådt, har han eller hun, efter at alle indenlandske klagemuligheder er opbrugt, mulighed for at klage ved Menneskerettighedsdomstolen.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/214 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/214

---

(2004/C 88 E/0221)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0774/04

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(11. marts 2004)

Om:   Krænkelse af religionsfriheden i Cypern

Der henvises til:

| — | EU-traktatens artikel 6; |
| --- | --- |

—

EU-traktatens artikel 6;

| — | artikel 10 og 22 om religionsfrihed og kulturel og religiøs mangfoldighed i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

—

artikel 10 og 22 om religionsfrihed og kulturel og religiøs mangfoldighed i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder;

| — | konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder fra 1950 (navnlig artikel 9); |
| --- | --- |

—

konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder fra 1950 (navnlig artikel 9);

| — | den internationale rapport fra 2003 om religionsfrihed fra det amerikanske udenrigsministerium; |
| --- | --- |

—

den internationale rapport fra 2003 om religionsfrihed fra det amerikanske udenrigsministerium;

| — | Kommissionens udtalelse af 19. februar 2003 om Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens, Den Slovakiske Republiks, Den Tjekkiske Republiks og Republikken Ungarns ansøgning om tiltrædelse af Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

—

Kommissionens udtalelse af 19. februar 2003 om Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens, Den Slovakiske Republiks, Den Tjekkiske Republiks og Republikken Ungarns ansøgning om tiltrædelse af Den Europæiske Union;

| — | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet »Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram for 2004« af 29. oktober 2003 (1); |
| --- | --- |

—

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet »Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram for 2004« af 29. oktober 2003 (1);

| — | de politiske Københavnskriterier, for så vidt angår retten til religionsfrihed; |
| --- | --- |

—

de politiske Københavnskriterier, for så vidt angår retten til religionsfrihed;

Ud fra følgende betragtninger:

| — | at medlemmer af Jehovas Vidner i Cypern har oplyst, at de har problemer med at få tilladelse til militærnægtelse af samvittighedsgrunde og fritagelse fra militærtjenestens reserve i den græsk-cypriotiske nationalgarde; |
| --- | --- |

—

at medlemmer af Jehovas Vidner i Cypern har oplyst, at de har problemer med at få tilladelse til militærnægtelse af samvittighedsgrunde og fritagelse fra militærtjenestens reserve i den græsk-cypriotiske nationalgarde;

| — | at Vakf (en muslimsk institution, der regulerer det tyrkisk-cypriotiske samfunds religiøse aktiviteter) på den nordlige del af øen på grundlag af forfatningen fra 1960 betaler udgifterne til aktiviteterne og de religiøse muslimske lederes løn, er fritaget for skatter med hensyn til dens religiøse aktiviteter og modtager offentlig støtte; at ingen anden religiøs organisation er fritaget for skatter eller modtager støtte; |
| --- | --- |

—

at Vakf (en muslimsk institution, der regulerer det tyrkisk-cypriotiske samfunds religiøse aktiviteter) på den nordlige del af øen på grundlag af forfatningen fra 1960 betaler udgifterne til aktiviteterne og de religiøse muslimske lederes løn, er fritaget for skatter med hensyn til dens religiøse aktiviteter og modtager offentlig støtte; at ingen anden religiøs organisation er fritaget for skatter eller modtager støtte;

| — | at tyrkisk-cypriotiske borgere har oplyst, at de træge formaliteter ved grænseområdets kontrolpunkter har begrænset antallet af personer, der kan passere igennem det for at besøge religiøse lokaliteter i ferier. |
| --- | --- |

—

at tyrkisk-cypriotiske borgere har oplyst, at de træge formaliteter ved grænseområdets kontrolpunkter har begrænset antallet af personer, der kan passere igennem det for at besøge religiøse lokaliteter i ferier.

Under henvisning til at Cypern er et af de lande, der tiltræder EU den 1. maj 2004:

| — | Har Kommissionen fuldt ud kendskab til de beskrevne situationer? Hvilken holdning har den i givet fald til dem? |
| --- | --- |

—

Har Kommissionen fuldt ud kendskab til de beskrevne situationer? Hvilken holdning har den i givet fald til dem?

| — | Eftersom religions- og forsamlingsfrihed er prioriterede områder for EU og under henvisning til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet »Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram for 2004« af 29. oktober 2003, hvor det påpeges, at EU's og de nye medlemsstaters retlige forpligtelser i forbindelse med gældende fællesskabsret skal opfyldes fra dag 1 efter tiltrædelsen, kan Kommissionen oplyse, om den agter at give disse to landes myndigheder besked om sine hensigter på dette område? Med andre ord, hvordan vil Kommissionen få disse lande til at opfylde gældende fællesskabsret fra dag 1 efter tiltrædelsen af EU, hvis der samtidig finder en krænkelse sted af disse rettigheder, hvis overholdelse er strengt nødvendig for selve tiltrædelsen? |
| --- | --- |

—

Eftersom religions- og forsamlingsfrihed er prioriterede områder for EU og under henvisning til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet »Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram for 2004« af 29. oktober 2003, hvor det påpeges, at EU's og de nye medlemsstaters retlige forpligtelser i forbindelse med gældende fællesskabsret skal opfyldes fra dag 1 efter tiltrædelsen, kan Kommissionen oplyse, om den agter at give disse to landes myndigheder besked om sine hensigter på dette område? Med andre ord, hvordan vil Kommissionen få disse lande til at opfylde gældende fællesskabsret fra dag 1 efter tiltrædelsen af EU, hvis der samtidig finder en krænkelse sted af disse rettigheder, hvis overholdelse er strengt nødvendig for selve tiltrædelsen?

| — | I betragtning af at de politiske kriterier fastlagt i Kommissionens udtalelse af 19. februar 2003 kræver, at ansøgerlandene skal have opnået stabile institutioner, der kan garantere demokratiet, retsstaten, menneskerettighederne og respekten for og beskyttelsen af mindretallene, mener Kommissionen da ikke, at disse situationer er en hindring for disse landes tiltrædelse af EU, og at de dermed er i modstrid med den gældende fællesskabsret, og at de lande, hvor de beskrevne begivenheder har fundet sted, slet ikke opfylder nævnte kriterier? |
| --- | --- |

—

I betragtning af at de politiske kriterier fastlagt i Kommissionens udtalelse af 19. februar 2003 kræver, at ansøgerlandene skal have opnået stabile institutioner, der kan garantere demokratiet, retsstaten, menneskerettighederne og respekten for og beskyttelsen af mindretallene, mener Kommissionen da ikke, at disse situationer er en hindring for disse landes tiltrædelse af EU, og at de dermed er i modstrid med den gældende fællesskabsret, og at de lande, hvor de beskrevne begivenheder har fundet sted, slet ikke opfylder nævnte kriterier?

| — | Agter Kommissionen at anvende alle til rådighed stående midler for at sætte en stopper for denne krænkelse af retten til religionsfrihed og tilbedelse? |
| --- | --- |

—

Agter Kommissionen at anvende alle til rådighed stående midler for at sætte en stopper for denne krænkelse af retten til religionsfrihed og tilbedelse?

---

(1)  KOM(2003) 645 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/215 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/215

---

(2004/C 88 E/0222)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0777/04

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(11. marts 2004)

Om:   Krænkelse af religionsfriheden i Ungarn

Under henvisning til:

| — | artikel 6 i EU-traktaten, |
| --- | --- |

—

artikel 6 i EU-traktaten,

| — | artikel 10 og 22 om religionsfrihed og kulturel og religiøs mangfoldighed i EU's charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

artikel 10 og 22 om religionsfrihed og kulturel og religiøs mangfoldighed i EU's charter om grundlæggende rettigheder,

| — | den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder fra 1950 (især artikel 9), |
| --- | --- |

—

den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder fra 1950 (især artikel 9),

| — | det amerikanske udenrigsministeriums årsrapport fra 2003 om religionsfrihed, |
| --- | --- |

—

det amerikanske udenrigsministeriums årsrapport fra 2003 om religionsfrihed,

| — | Kommissionens udtalelse af 19. februar 2003 om Den Tjekkiske Republiks, Estlands, Cyperns, Letlands, Litauens, Ungarns, Maltas, Polens, Sloveniens og Slovakiets ansøgning om tiltrædelse af Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

Kommissionens udtalelse af 19. februar 2003 om Den Tjekkiske Republiks, Estlands, Cyperns, Letlands, Litauens, Ungarns, Maltas, Polens, Sloveniens og Slovakiets ansøgning om tiltrædelse af Den Europæiske Union,

| — | meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet »Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram for 2004« af 29. oktober 2003 (1), |
| --- | --- |

—

meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet »Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram for 2004« af 29. oktober 2003 (1),

| — | de politiske Københavnskriterier for så vidt angår retten til religionsfrihed, |
| --- | --- |

—

de politiske Københavnskriterier for så vidt angår retten til religionsfrihed,

og ud fra følgende betragtninger:

| — | den ungarske regering har vist vilje til at behandle flertalsreligionerne eller de religioner, der har været etableret længst, mere gunstigt end mindretallenes religiøse samfund, |
| --- | --- |

—

den ungarske regering har vist vilje til at behandle flertalsreligionerne eller de religioner, der har været etableret længst, mere gunstigt end mindretallenes religiøse samfund,

| — | forskellige love og regeringsdekreter garanterer specifikt rettigheder og privilegier for historiske religioner, som f.eks. dekretet om militærreligiøs bistand, som ikke er garanteret andre religiøse grupper, |
| --- | --- |

—

forskellige love og regeringsdekreter garanterer specifikt rettigheder og privilegier for historiske religioner, som f.eks. dekretet om militærreligiøs bistand, som ikke er garanteret andre religiøse grupper,

| — | der er oplysninger om, at regeringen har forsinket, og i nogle tilfælde nægtet, mindre, nyetablerede religioner, tilladelse til at drive skoler i strid med loven; regeringen har derimod ikke gjort ansøgninger om tilladelse for »historiske« religioner til genstand for en lignende undersøgelse. |
| --- | --- |

—

der er oplysninger om, at regeringen har forsinket, og i nogle tilfælde nægtet, mindre, nyetablerede religioner, tilladelse til at drive skoler i strid med loven; regeringen har derimod ikke gjort ansøgninger om tilladelse for »historiske« religioner til genstand for en lignende undersøgelse.

Da Ungarn er et af de lande, der den 1. maj 2004 bliver medlem af EU, spørger jeg Kommissionen:

| — | Har Kommissionen kendskab til de beskrevne forhold i deres helhed? I bekræftende fald hvad mener den herom? |
| --- | --- |

—

Har Kommissionen kendskab til de beskrevne forhold i deres helhed? I bekræftende fald hvad mener den herom?

| — | Da religions- og foreningsfrihed hører til Unionens prioriterede temaer, og under henvisning til meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet »Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram for 2004« af 29. oktober 2003, hvori det understreges, at de lovbestemte forpligtelser vedrørende den gældende EU-ret, som påhviler Unionen og medlemsstaterne, skal være overholdt fra den første dag som medlemmer af Unionen, kan Kommissionen da præcisere, om den agter at lade myndighederne i dette land vide, hvad den vil gøre i denne forbindelse? Hvorledes vil Kommissionen få disse lande til at gennemføre bestemmelserne i EU-retten fra den første dag, de er medlemmer af EU, hvis der på samme tid foregår en krænkelse af de samme rettigheder, hvis overholdelse er strengt nødvendig for at blive medlem af EU? |
| --- | --- |

—

Da religions- og foreningsfrihed hører til Unionens prioriterede temaer, og under henvisning til meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet »Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram for 2004« af 29. oktober 2003, hvori det understreges, at de lovbestemte forpligtelser vedrørende den gældende EU-ret, som påhviler Unionen og medlemsstaterne, skal være overholdt fra den første dag som medlemmer af Unionen, kan Kommissionen da præcisere, om den agter at lade myndighederne i dette land vide, hvad den vil gøre i denne forbindelse? Hvorledes vil Kommissionen få disse lande til at gennemføre bestemmelserne i EU-retten fra den første dag, de er medlemmer af EU, hvis der på samme tid foregår en krænkelse af de samme rettigheder, hvis overholdelse er strengt nødvendig for at blive medlem af EU?

| — | I betragtning af at de politiske kriterier, der er etableret i Kommissionens udtalelse af 19. februar 2003, kræver, at kandidatstaterne skal have opnået stabile institutioner, der kan garantere demokratiet, retsstaten, menneskerettighederne og respekten for og beskyttelsen af mindretallene, betragter Kommissionen da de nævnte forhold som en hindring i forbindelse med disse landes tiltrædelse af EU og i modstrid med gældende EU-ret, og mener den, at de lande, hvor de beskrevne forhold har fundet sted, tilsidesætter de nævnte kriterier? |
| --- | --- |

—

I betragtning af at de politiske kriterier, der er etableret i Kommissionens udtalelse af 19. februar 2003, kræver, at kandidatstaterne skal have opnået stabile institutioner, der kan garantere demokratiet, retsstaten, menneskerettighederne og respekten for og beskyttelsen af mindretallene, betragter Kommissionen da de nævnte forhold som en hindring i forbindelse med disse landes tiltrædelse af EU og i modstrid med gældende EU-ret, og mener den, at de lande, hvor de beskrevne forhold har fundet sted, tilsidesætter de nævnte kriterier?

| — | Vil Kommissionen benytte sig af alle til rådighed stående midler for at bringe denne krænkelse af retten til religionsfrihed til ophør? |
| --- | --- |

—

Vil Kommissionen benytte sig af alle til rådighed stående midler for at bringe denne krænkelse af retten til religionsfrihed til ophør?

---

(1)  KOM(2003) 645 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/216 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/216

---

(2004/C 88 E/0223)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0778/04

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(11. marts 2004)

Om:   Krænkelse af religionsfriheden i Litauen

Under henvisning til:

| — | artikel 6 i EU-traktaten, |
| --- | --- |

—

artikel 6 i EU-traktaten,

| — | artikel 10 og 22 om religionsfrihed og kulturel og religiøs mangfoldighed i EU's charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

artikel 10 og 22 om religionsfrihed og kulturel og religiøs mangfoldighed i EU's charter om grundlæggende rettigheder,

| — | den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder fra 1950 (især artikel 9 og 14), |
| --- | --- |

—

den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder fra 1950 (især artikel 9 og 14),

| — | Kommissionens udtalelse af 19. februar 2003 om Den Tjekkiske Republiks, Estlands, Cyperns, Letlands, Litauens, Ungarns, Maltas, Polens, Sloveniens og Slovakiets ansøgning om tiltrædelse af Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

Kommissionens udtalelse af 19. februar 2003 om Den Tjekkiske Republiks, Estlands, Cyperns, Letlands, Litauens, Ungarns, Maltas, Polens, Sloveniens og Slovakiets ansøgning om tiltrædelse af Den Europæiske Union,

| — | meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet »Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram for 2004« af 29. oktober 2003 (1), |
| --- | --- |

—

meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet »Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram for 2004« af 29. oktober 2003 (1),

| — | det amerikanske udenrigsministeriums årsrapport 2003 om religionsfrihed, |
| --- | --- |

—

det amerikanske udenrigsministeriums årsrapport 2003 om religionsfrihed,

| — | de politiske Københavnskriterier for så vidt angår retten til religionsfrihed, |
| --- | --- |

—

de politiske Københavnskriterier for så vidt angår retten til religionsfrihed,

og ud fra følgende betragtninger:

| — | i henhold til forfatningen er statslig og lokal undervisning og uddannelsesinstitutionerne i Litauen verdslige, |
| --- | --- |

—

i henhold til forfatningen er statslig og lokal undervisning og uddannelsesinstitutionerne i Litauen verdslige,

| — | alligevel anerkendte viceministeren for uddannelse i februar 2003, at katolske præster på grund af en aftale med Vatikanet har den endelige afgørelse ved ansættelse af lærere til religionsundervisning i offentlige skoler, |
| --- | --- |

—

alligevel anerkendte viceministeren for uddannelse i februar 2003, at katolske præster på grund af en aftale med Vatikanet har den endelige afgørelse ved ansættelse af lærere til religionsundervisning i offentlige skoler,

Eftersom Litauen er et af de lande, som den 1. maj 2004 bliver medlem EU, spørger jeg Kommissionen:

| — | Har Kommissionen kendskab til de beskrevne forhold i deres helhed? I bekræftende fald hvad mener den herom? |
| --- | --- |

—

Har Kommissionen kendskab til de beskrevne forhold i deres helhed? I bekræftende fald hvad mener den herom?

| — | Da religions- og foreningsfrihed hører til Unionens prioriterede temaer, og under henvisning til meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet »Kommissionen lovgivnings- og arbejdsprogram for 2004«, af 29. oktober 2003, hvori det understreges, at de lovbestemte forpligtelser vedrørende den gældende EU-ret, som påhviler Unionen og medlemsstaterne, skal være overholdt fra den første dag som medlemmer af Unionen, kan Kommissionen da præcisere, om den agter at lade myndighederne i dette land vide, hvad den vil gøre i denne forbindelse? Hvorledes vil Kommissionen få disse lande til at gennemføre bestemmelserne i EU-retten fra den første dag, de er medlemmer af EU, hvis der på samme tid foregår en krænkelse af de samme rettigheder, hvis overholdelse er strengt nødvendig for at blive medlem af EU? |
| --- | --- |

—

Da religions- og foreningsfrihed hører til Unionens prioriterede temaer, og under henvisning til meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet »Kommissionen lovgivnings- og arbejdsprogram for 2004«, af 29. oktober 2003, hvori det understreges, at de lovbestemte forpligtelser vedrørende den gældende EU-ret, som påhviler Unionen og medlemsstaterne, skal være overholdt fra den første dag som medlemmer af Unionen, kan Kommissionen da præcisere, om den agter at lade myndighederne i dette land vide, hvad den vil gøre i denne forbindelse? Hvorledes vil Kommissionen få disse lande til at gennemføre bestemmelserne i EU-retten fra den første dag, de er medlemmer af EU, hvis der på samme tid foregår en krænkelse af de samme rettigheder, hvis overholdelse er strengt nødvendig for at blive medlem af EU?

| — | I betragtning af at de politiske kriterier, der er etableret i Kommissionens udtalelse af 19. februar 2003, kræver, at kandidatstaterne skal have opnået stabile institutioner, der kan garantere demokratiet, retsstaten, menneskerettighederne og respekten for og beskyttelsen af mindretallene, betragter Kommissionen da de nævnte forhold som en hindring i forbindelse med disse landes tiltrædelse af EU og i modstrid med gældende EU-ret, og mener den, at de lande, hvor de beskrevne forhold har fundet sted, tilsidesætter de nævnte kriterier? |
| --- | --- |

—

I betragtning af at de politiske kriterier, der er etableret i Kommissionens udtalelse af 19. februar 2003, kræver, at kandidatstaterne skal have opnået stabile institutioner, der kan garantere demokratiet, retsstaten, menneskerettighederne og respekten for og beskyttelsen af mindretallene, betragter Kommissionen da de nævnte forhold som en hindring i forbindelse med disse landes tiltrædelse af EU og i modstrid med gældende EU-ret, og mener den, at de lande, hvor de beskrevne forhold har fundet sted, tilsidesætter de nævnte kriterier?

| — | Vil Kommissionen benytte sig af alle til rådighed stående midler for at bringe denne krænkelse af retten til religionsfrihed til ophør? |
| --- | --- |

—

Vil Kommissionen benytte sig af alle til rådighed stående midler for at bringe denne krænkelse af retten til religionsfrihed til ophør?

---

(1)  KOM(2003) 645 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/217 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/217

---

(2004/C 88 E/0224)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0779/04

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(11. marts 2004)

Om:   Krænkelse af religionsfriheden i Polen

Under henvisning til:

| — | artikel 6 i EU-traktaten, |
| --- | --- |

—

artikel 6 i EU-traktaten,

| — | artikel 10 og 22 om religionsfrihed og kulturel og religiøs mangfoldighed i EU's charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

artikel 10 og 22 om religionsfrihed og kulturel og religiøs mangfoldighed i EU's charter om grundlæggende rettigheder,

| — | den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder fra 1950 (især artikel 9), |
| --- | --- |

—

den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder fra 1950 (især artikel 9),

| — | det amerikanske udenrigsministeriums årsrapport fra 2003 om religionsfrihed, |
| --- | --- |

—

det amerikanske udenrigsministeriums årsrapport fra 2003 om religionsfrihed,

| — | Kommissionens udtalelse af 19. februar 2003 om Den Tjekkiske Republiks, Estlands, Cyperns, Letlands, Litauens, Ungarns, Maltas, Polens, Sloveniens og Slovakiets ansøgning om tiltrædelse af Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

Kommissionens udtalelse af 19. februar 2003 om Den Tjekkiske Republiks, Estlands, Cyperns, Letlands, Litauens, Ungarns, Maltas, Polens, Sloveniens og Slovakiets ansøgning om tiltrædelse af Den Europæiske Union,

| — | meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet »Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram for 2004« af 29. oktober 2003 (1) |
| --- | --- |

—

meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet »Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram for 2004« af 29. oktober 2003 (1)

| — | de politiske Københavnskriterier for så vidt angår retten til religionsfrihed, |
| --- | --- |

—

de politiske Københavnskriterier for så vidt angår retten til religionsfrihed,

og ud fra følgende betragtninger:

| — | i Polen har ortodokse oplyst om diskriminerende forhold mod deres samfund, |
| --- | --- |

—

i Polen har ortodokse oplyst om diskriminerende forhold mod deres samfund,

| — | der er oplysninger om utilstrækkelige midler, som ikke står i forhold til formålet i forbindelse med kulturarrangementer forbundet med den ortodokse kirke, |
| --- | --- |

—

der er oplysninger om utilstrækkelige midler, som ikke står i forhold til formålet i forbindelse med kulturarrangementer forbundet med den ortodokse kirke,

| — | der er ligeledes registreret afskedigelser, hvor de ortodokse var de første, ligesom det er registreret, at i den lokale presse ansås katolicismen for at være nødvendig for et ægte borgerskab. |
| --- | --- |

—

der er ligeledes registreret afskedigelser, hvor de ortodokse var de første, ligesom det er registreret, at i den lokale presse ansås katolicismen for at være nødvendig for et ægte borgerskab.

Da Polen er et af de lande, der den 1. maj 2004 bliver medlem af EU, spørger jeg Kommissionen:

| — | Har Kommissionen kendskab til de beskrevne forhold i deres helhed? I bekræftende fald hvad mener den herom? |
| --- | --- |

—

Har Kommissionen kendskab til de beskrevne forhold i deres helhed? I bekræftende fald hvad mener den herom?

| — | Da religions- og foreningsfrihed hører til Unionens prioriterede temaer, og under henvisning til meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet »Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram for 2004« af 29. oktober 2003, hvori det understreges, at de lovbestemte forpligtelser vedrørende den gældende EU-ret, som påhviler Unionen og medlemsstaterne, skal være overholdt fra den første dag som medlemmer af Unionen, kan Kommissionen da præcisere, om den agter at lade myndigheder i dette land vide, hvad den vil gøre i denne forbindelse? Hvorledes vil Kommissionen få disse lande til at gennemføre bestemmelserne i EU-retten fra den første dag, de er medlemmer af EU, hvis der på samme tid foregår en krænkelse af de samme rettigheder, hvis overholdelse er strengt nødvendig for at blive medlem af EU? |
| --- | --- |

—

Da religions- og foreningsfrihed hører til Unionens prioriterede temaer, og under henvisning til meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet »Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram for 2004« af 29. oktober 2003, hvori det understreges, at de lovbestemte forpligtelser vedrørende den gældende EU-ret, som påhviler Unionen og medlemsstaterne, skal være overholdt fra den første dag som medlemmer af Unionen, kan Kommissionen da præcisere, om den agter at lade myndigheder i dette land vide, hvad den vil gøre i denne forbindelse? Hvorledes vil Kommissionen få disse lande til at gennemføre bestemmelserne i EU-retten fra den første dag, de er medlemmer af EU, hvis der på samme tid foregår en krænkelse af de samme rettigheder, hvis overholdelse er strengt nødvendig for at blive medlem af EU?

| — | I betragtning af at de politiske kriterier, der er etableret i Kommissionens udtalelse af 19. februar 2003, kræver, at kandidatstaterne skal have opnået stabile institutioner, der kan garantere demokratiet, retsstaten, menneskerettighederne og respekten for og beskyttelsen af mindretallene, betragter Kommissionen da de nævnte forhold som en hindring i forbindelse med disse landes tiltrædelse af EU og i modstrid med gældende EU-ret, og mener den, at de lande, hvor de beskrevne forhold har fundet sted, tilsidesætter de nævnte kriterier? |
| --- | --- |

—

I betragtning af at de politiske kriterier, der er etableret i Kommissionens udtalelse af 19. februar 2003, kræver, at kandidatstaterne skal have opnået stabile institutioner, der kan garantere demokratiet, retsstaten, menneskerettighederne og respekten for og beskyttelsen af mindretallene, betragter Kommissionen da de nævnte forhold som en hindring i forbindelse med disse landes tiltrædelse af EU og i modstrid med gældende EU-ret, og mener den, at de lande, hvor de beskrevne forhold har fundet sted, tilsidesætter de nævnte kriterier?

| — | Vil Kommissionen benytte sig af alle til rådighed stående midler for at bringe denne krænkelse af retten til religionsfrihed til ophør? |
| --- | --- |

—

Vil Kommissionen benytte sig af alle til rådighed stående midler for at bringe denne krænkelse af retten til religionsfrihed til ophør?

Samlet svar

afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

på skriftlige forespørgsler E-0774/04, E-0777/04, E-0778/04 og E-0779/04

(30. april 2004)

Kommissionen anser de problemer, det ærede medlem rejser i forbindelse med de fire spørgsmål om krænkelse af religionsfrihed i de nye medlemsstater, for meget vigtige.

Overholdelse af religionsfrihed indgår i de politiske kriterier for medlemskab af Den Europæiske Union, som blev fastlagt af Det Europæiske Råd i København i 1993. Siden Kommissionen i 1997 fremsatte sine udtalelser om ansøgningerne om medlemskab, har den overvåget og årligt i sine rapporter evalueret de tiltrædende landes fremskridt i forhold til Københavnskriterierne, herunder også religionsfrihed. Disse rapporter bekræftede, at landene fortsat opfyldte de politiske Københavnskriterier, selv om der stadig skulle gøres en indsats på visse områder.

På denne baggrund blev der afsluttet tiltrædelsesforhandlinger med ti tiltrædende stater i december 2002. Efter at være blevet godkendt af Parlamentet blev tiltrædelsestraktaten underskrevet i april 2003 og siden hen ratificeret af samtlige lande.

Det skal især bemærkes, at alle tiltrædende stater ifølge tiltrædelsestraktaten senest 1. maj 2004 skal gennemføre direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (2), der forbyder forskelsbehandling med hensyn til beskæftigelse og uddannelse på grund af bl.a. religion eller tro.

Kommissionen minder det ærede medlem om, at der hverken foreligger fællesskabskompetence eller særlige fællesskabsretlige krav til, hvordan religionssamfund skal behandles. Dette falder i tråd med erklæring nr. 11 i Amsterdam-traktaten. Derfor bevarer EU-regeringerne en skønsbeføjelse i spørgsmål som anerkendelse, krav til registrering eller offentlig finansiering af religionssamfund, så længe de grundlæggende rettigheder respekteres som generelle principper for fællesskabsretten (artikel 6, stk. 2, i TEU), der finder anvendelse på enhver foranstaltning, en medlemsstat træffer inden for fællesskabsrettens område. Kommissionen fører kontrol med, at disse principper respekteres, og vil i tilfælde af mistanke om overtrædelser anvende alle de midler, den har til rådighed, for at sætte en stopper for dem.

Med hensyn til de punkter, det ærede medlem rejser om bestemte nye medlemsstater, har Kommissionen følgende bemærkninger:

| — | Vedrørende Polen noterer Kommissionen sig bemærkningerne om behandlingen af den polske ortodokse kirke. Tilfælde med diskriminering af enkeltpersoner eller grupper kan forelægges Kommissionen efter tiltrædelsen og vil blive behandlet ud fra ovennævnte retsregler og principper. |
| --- | --- |

—

Vedrørende Polen noterer Kommissionen sig bemærkningerne om behandlingen af den polske ortodokse kirke. Tilfælde med diskriminering af enkeltpersoner eller grupper kan forelægges Kommissionen efter tiltrædelsen og vil blive behandlet ud fra ovennævnte retsregler og principper.

| — | Vedrørende Litauen er Kommissionen bekendt med aftalen mellem Litauen og pavestolen om uddannelses- og kultursamarbejde. Aftalen blev underskrevet den 5. maj 2000 og er en juridisk bindende international aftale.
  Ifølge denne aftale undervises studerende, der har valgt kurser i katolsk religion, af katolske lærere. Kvalifikation som lærer i katolsk religion tildeles ifølge den procedure, der er fastsat i Republikken Litauens retsakter, under behørig hensyntagen til de normer, der er fastlagt af konferencen af litauiske biskopper. Lærere i katolsk religion skal have opnået et eksamensbevis (missio canonica) i undervisning i katolsk religion, der udstedes af den lokale biskop. Dette krav gælder kun lærere i katolsk religion og har derfor ikke betydning generelt for religionsundervisning af studerende af andre trosretninger.
  På denne baggrund mener Kommissionen, at religions- og gudsdyrkelsesfrihed fuldt ud respekteres i Litauen, og har ikke til hensigt at træffe forholdsregler på det område. |
| --- | --- |

—

Vedrørende Litauen er Kommissionen bekendt med aftalen mellem Litauen og pavestolen om uddannelses- og kultursamarbejde. Aftalen blev underskrevet den 5. maj 2000 og er en juridisk bindende international aftale.

Ifølge denne aftale undervises studerende, der har valgt kurser i katolsk religion, af katolske lærere. Kvalifikation som lærer i katolsk religion tildeles ifølge den procedure, der er fastsat i Republikken Litauens retsakter, under behørig hensyntagen til de normer, der er fastlagt af konferencen af litauiske biskopper. Lærere i katolsk religion skal have opnået et eksamensbevis (missio canonica) i undervisning i katolsk religion, der udstedes af den lokale biskop. Dette krav gælder kun lærere i katolsk religion og har derfor ikke betydning generelt for religionsundervisning af studerende af andre trosretninger.

På denne baggrund mener Kommissionen, at religions- og gudsdyrkelsesfrihed fuldt ud respekteres i Litauen, og har ikke til hensigt at træffe forholdsregler på det område.

| — | Med hensyn til Ungarn fastslår forfatningen, at den ungarske stat religiøst set er neutral. Kirke og stat er adskilt. Ungarske statsborgere har ret til at praktisere deres tro frit. Enhver kirke kan blive registreret officielt, forudsat at den samler underskrifter fra mindst 100 trostilhængere. Registreringsmyndigheden stiller hverken krav til eller kontrollerer indholdet, men kirken skal afgive en erklæring om, at dens målsætninger ikke strider mod den ungarske forfatning.
  Den ungarske stat yder kirker finansielle fordele, der er baseret på deres størrelse og levering af offentlige serviceydelser. De fire største kirker i 2001 er den katolske, den lutherske og den calvinistiske kirke samt det jødiske samfund. Den lovgivning, der sætter disse fire kirker på listen over »historiske kirker«, er regeringsdekretet om »Military Chaplain Service« fra 1994 (61/1994). Dekretet sikrer alle soldater ret til religiøse tjenester efter eget valg fra enhver registreret kirke. Forfatningsdomstolen har afsagt kendelse om, at dette dekret ikke krænker religionsfriheden (kendelse 970/B/1994).
  Ifølge lov om offentlig undervisning (79/1993) har alle registrerede ungarske kirker ret til at åbne skoler. De ungarske myndigheder har ingen ret til at nægte tilladelse, forudsat at skolen opfylder alle de almindelige kriterier (om undervisning, sundhed, sikkerhed osv.), der er beskrevet i loven. |
| --- | --- |

—

Med hensyn til Ungarn fastslår forfatningen, at den ungarske stat religiøst set er neutral. Kirke og stat er adskilt. Ungarske statsborgere har ret til at praktisere deres tro frit. Enhver kirke kan blive registreret officielt, forudsat at den samler underskrifter fra mindst 100 trostilhængere. Registreringsmyndigheden stiller hverken krav til eller kontrollerer indholdet, men kirken skal afgive en erklæring om, at dens målsætninger ikke strider mod den ungarske forfatning.

Den ungarske stat yder kirker finansielle fordele, der er baseret på deres størrelse og levering af offentlige serviceydelser. De fire største kirker i 2001 er den katolske, den lutherske og den calvinistiske kirke samt det jødiske samfund. Den lovgivning, der sætter disse fire kirker på listen over »historiske kirker«, er regeringsdekretet om »Military Chaplain Service« fra 1994 (61/1994). Dekretet sikrer alle soldater ret til religiøse tjenester efter eget valg fra enhver registreret kirke. Forfatningsdomstolen har afsagt kendelse om, at dette dekret ikke krænker religionsfriheden (kendelse 970/B/1994).

Ifølge lov om offentlig undervisning (79/1993) har alle registrerede ungarske kirker ret til at åbne skoler. De ungarske myndigheder har ingen ret til at nægte tilladelse, forudsat at skolen opfylder alle de almindelige kriterier (om undervisning, sundhed, sikkerhed osv.), der er beskrevet i loven.

| — | Når det gælder Cypern, er Kommissionen ikke bekendt med, at medlemmer af Jehovas Vidner møder vanskeligheder med at blive anerkendt som militærnægtere. Kommissionen er ikke blevet orienteret om nogen form for klage i den retning.
  Hvad angår situationen på øens nordlige del og ved overgangsstederne, skal det bemærkes, at Republikken Cyperns regering ikke udøver egentlig kontrol i disse områder. Ifølge artikel 1, stk. 1, i protokol nr. 10 i tiltrædelsesakten fra 2003 suspenderes EU-lovgivningen i disse områder, indtil der findes en løsning. Kommissionen kan ikke bekræfte, at forfatningen fra 1960 rummer mulighed for særlige bestemmelser for Evkaf. Med hensyn til langsommelige procedurer ved kontrolstederne skal det bemærkes, at der kun er fire overgangssteder. Derfor blev ventetiden for at komme over længere, når der var store menneskemængder, der ville krydse demarkationslinjen, umiddelbart efter at den var blevet åbnet for privatpersoner, især på ferie- og helligdage og i weekender. Kommissionen kan ikke se nogen forbindelse med religionsfriheden eller uvilje fra de pågældende myndigheders side. I mellemtiden er den længere ventetid ved overgangene stort set ophørt. |
| --- | --- |

—

Når det gælder Cypern, er Kommissionen ikke bekendt med, at medlemmer af Jehovas Vidner møder vanskeligheder med at blive anerkendt som militærnægtere. Kommissionen er ikke blevet orienteret om nogen form for klage i den retning.

Hvad angår situationen på øens nordlige del og ved overgangsstederne, skal det bemærkes, at Republikken Cyperns regering ikke udøver egentlig kontrol i disse områder. Ifølge artikel 1, stk. 1, i protokol nr. 10 i tiltrædelsesakten fra 2003 suspenderes EU-lovgivningen i disse områder, indtil der findes en løsning. Kommissionen kan ikke bekræfte, at forfatningen fra 1960 rummer mulighed for særlige bestemmelser for Evkaf. Med hensyn til langsommelige procedurer ved kontrolstederne skal det bemærkes, at der kun er fire overgangssteder. Derfor blev ventetiden for at komme over længere, når der var store menneskemængder, der ville krydse demarkationslinjen, umiddelbart efter at den var blevet åbnet for privatpersoner, især på ferie- og helligdage og i weekender. Kommissionen kan ikke se nogen forbindelse med religionsfriheden eller uvilje fra de pågældende myndigheders side. I mellemtiden er den længere ventetid ved overgangene stort set ophørt.

---

(1)  KOM(2003) 645 endelig udg.

(2)  EUT L 103 af 2.12.2000.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/220 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/220

---

(2004/C 88 E/0225)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0784/04

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(11. marts 2004)

Om:   Familiesammenføring

Holder Kommissionen øje med følgerne af den irske regerings nylige beslutning om ikke længere rutinemæssigt at bevilge familiesammenføring til forældre til børn, der er statsborgere i Irland/EU, og som ønsker at blive forenede med andre familiemedlemmer i Irland?

Har Kommissionen været i kontakt med den irske regering angående nødvendigheden af at skabe et konsekvent system for ansøgninger om familiesammenføring fra forældre til statsborgere i Irland/EU og statsborgere fra tredjelande, som ikke er flygtninge, og som er lovligt bosat i Irland? Er Kommissionen enig i, at ved at forhindre statsborgere fra tredjelande, som er lovligt bosiddende i EU, i at blive genforenede med deres familier udvises der mangel på respekt for internationale menneskerettighedsstandarder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(22. april 2004)

Det ærede medlems spørgsmål vedrører familiesammenføring af både tredjelandsstatsborgere i Irland, unionsborgere og nationale statsborgere.

Familiesammenføring af tredjelandsstatsborgere behandles i det nye direktiv om ret til familiesammenføring, som blev vedtaget den 22. september 2003, hvori der fastsættes fælles regler for familiemedlemmernes indrejse. Direktivet skal inden udgangen af 2005 være gennemført i alle medlemsstaterne med undtagelse af Danmark, Irland og Det Forenede Kongerige, som i medfør af deres respektive protokoller ikke deltager i den fælles indvandringspolitik.

Hvad angår unionsborgeres familiemedlemmer, som er tredjelandsstatsborgere, fastsættes det i den afledte fællesskabslovgivning om opholdsret, at de kan familiesammenføres med unionsborgeren, når denne enten er arbejdstager eller har tilstrækkelige midler til, at han ikke under opholdet bliver en byrde for værtsmedlemsstatens sociale system, og er omfattet af en fuldstændig sygeforsikring. Der kan kun ske familiesammenføring med slægtninge i opstigende linje, hvis unionsborgeren har forsørgerpligt over for dem; man må antage, at forældrene til mindreårige barn som hovedregel ikke forsørges af disse.

Domstolen bekræftede dog i sin dom af 17. september 2002 i sagen C-413/99, Baumbast og R, det princip, som den havde fastslået i sin dom af 11. juli 2002 i sagen C-60/00, Carpenter, om, at fællesskabsrettens bestemmelser om fri bevægelighed for personer skal fortolkes på baggrund af kravet om respekt for familielivet ifølge artikel 8 i den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder (EMRK), idet denne respekt er en del af de grundlæggende rettigheder, som er anerkendt i fællesskabsretten.

I medfør af dette princip fastslår Domstolen, at såfremt børn har ret til at opholde sig i en medlemsstat for at følge almindelig undervisning dér i henhold til artikel 12 i forordning (EØF) nr. 1612/68 (1), skal denne bestemmelse for ikke at fratages sin effektive virkning fortolkes således, at den berettiger den af forældrene, der faktisk passer børnene, uanset den pågældendes nationalitet, til at opholde sig sammen med dem for at lette udøvelsen af den nævnte ret, selv om forældrene i mellemtiden er blevet skilt, eller den forælder, der er EU-borger, ikke længere er vandrende arbejdstager i værtsmedlemsstaten.

Det følger af denne retspraksis, at den af forældrene, der passer børnene, uanset den pågældendes nationalitet, selv om han ikke udøver nogen erhvervsvirksomhed i værtsmedlemsstaten, har ret til at opholde sig i medlemsstaten, uden at han kan forpligtes til at bevise, at han råder over tilstrækkelige midler og er omfattet af en sygeforsikring, fordi hans opholdsret hviler på artikel 12 i forordning 1612/68, som ikke indeholder sådanne betingelser.

Domstolen er i gang med at behandle en anden sag vedrørende spørgsmålet om den opholdsret, som kan tilkomme forældrene som følge af deres børns situation (sag C-200/02, Chen). Sagen vedrører opholdsret for den kinesiske mor til et irsk barn. Den kinesiske mor fødte i Irland et barn, som fik irsk statsborgerskab. Efter at være taget til Det Forenede Kongerige gjorde hun med henvisning til fællesskabs- retten gældende, at hun havde ret til ophold i denne medlemsstat. Domstolen skal udtale sig om, hvorvidt det mindreårige barn har ret til ophold i Det Forenede Kongerige i henhold til fællesskabsretten, og hvorvidt moderen på grund af barnet kan få ret til ophold i Det Forenede Kongerige, selv om hun ikke forsørges af barnet.

Endelig er indrejse for udenlandske familiemedlemmer til statsborgere, som ikke har udøvet deres ret til fri bevægelighed for personer, underlagt den enkelte medlemsstats nationale lovgivning og er på nuværende tidspunkt ikke omfattet af nogen fællesskabsregler.

---

(1)  Rådets forordning (EØF) nr. 1612/68 af 15. oktober 1968 om arbejdskraftens frie bevægelighed inden for Fællesskabet, EFT L 257 af 19.10.1968.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/221 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/221

---

(2004/C 88 E/0226)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0789/04

af Cristiana Muscardini (UEN), Sergio Berlato (UEN), Roberta Angelilli (UEN), Roberto Bigliardo (UEN), Antonio Mussa (UEN), Sebastiano Musumeci (UEN), Mauro Nobilia (UEN), Adriana Poli Bortone (UEN) og Franz Turchi (UEN) til Kommissionen

(11. marts 2004)

Om:   International piratkopiering af vine — ændring af forordning (EF) nr. 753/2002

Forvaltningskomitéen for Vin bekræftede den 10. februar 2004 med et snævert flertal resultatet af afstemningen af 27. januar 2004, hvorved en udtalelse om ændring af forordning (EF) nr. 753/2002 (1), nærmere betegnet kapitlet vedrørende beskrivelse, betegnelse, præsentation og beskyttelse af visse produkter, vedtoges. Udtalelsen godkendtes for nylig af Europa-Kommissionen og offentliggjordes i Den Europæiske Unions Tidende (2). Den nye ordning træder i kraft den 15. marts 2004.

Kommissionens forordning (EF) nr. 316/2004 (3) om ændring af forordning (EF) nr. 753/2002 liberaliserer bl.a. den internationale anvendelse af 17 traditionelle udtryk for italiensk vin, der således fra den 15. marts 2004 kan benyttes i forbindelse med vine, som er produceret i tredjelande, når blot bestemte krav er opfyldt, herunder oplysning om tidligere anvendelse af udtrykket.

Det vil imidlertid ikke være nødvendigt, at udtrykket anerkendes eller beskyttes inden for rammerne af en national lovgivning, således som det var tilfældet under det tidligere regelsæt. Følgelig vil vine med traditionelle italienske udtryk, men som ikke er produceret i Italien, frit eller i hvert fald lettere kunne markedsføres på verdensmarkederne.

Vi ønsker at vide, om Kommissionen:

| — | ikke finder, at det foreslåede nye regelsæt strider mod gældende EU-lovgivning om etikettering og forbrugerbeskyttelse |
| --- | --- |

—

ikke finder, at det foreslåede nye regelsæt strider mod gældende EU-lovgivning om etikettering og forbrugerbeskyttelse

| — | ikke finder, at det bør være påbudt, at udtrykkene på vinetiketten oplyser om karakterisering, lagring, kvalitet og farve, og om, hvorledes disse karakteristika er opnået ved en særlig produktionsmetode på et område, der er nært knyttet til den etiketterede vins historie og kultur |
| --- | --- |

—

ikke finder, at det bør være påbudt, at udtrykkene på vinetiketten oplyser om karakterisering, lagring, kvalitet og farve, og om, hvorledes disse karakteristika er opnået ved en særlig produktionsmetode på et område, der er nært knyttet til den etiketterede vins historie og kultur

| — | ikke finder, at ændringerne af forordning (EF) nr. 753/2002, som er indeholdt i forordning (EF) nr. 316/2004, strider mod målsætningen om at bekæmpe piratkopiering af landbrugsprodukter, der udgør et grundlæggende element i WTO-forhandlingerne, med det formål at sikre loyal handelspraksis og beskytte traditionelle produkter mod international varemærkeforfalskning til gavn for lokaludviklingen i alle lande |
| --- | --- |

—

ikke finder, at ændringerne af forordning (EF) nr. 753/2002, som er indeholdt i forordning (EF) nr. 316/2004, strider mod målsætningen om at bekæmpe piratkopiering af landbrugsprodukter, der udgør et grundlæggende element i WTO-forhandlingerne, med det formål at sikre loyal handelspraksis og beskytte traditionelle produkter mod international varemærkeforfalskning til gavn for lokaludviklingen i alle lande

| — | ikke finder, at et strengt regelsæt til beskyttelse af typiske fødevarer, som trues af efterligninger, er afgørende for den markedsgennemsigtighed, der tjener til at beskytte forbrugeren, og som for Europa også har store økonomiske og beskæftigelsesmæssige følger |
| --- | --- |

—

ikke finder, at et strengt regelsæt til beskyttelse af typiske fødevarer, som trues af efterligninger, er afgørende for den markedsgennemsigtighed, der tjener til at beskytte forbrugeren, og som for Europa også har store økonomiske og beskæftigelsesmæssige følger

| — | ikke finder, at det nye foreslåede regelsæt i sidste ende fremhjælper den internationale piratkopiering af vine? |
| --- | --- |

—

ikke finder, at det nye foreslåede regelsæt i sidste ende fremhjælper den internationale piratkopiering af vine?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(28. april 2004)

Efter notifikationen af forordning (EF) nr. 753/2002 (4) til Verdenshandelsorganisationen (WTO) har flere tredjelande meddelt WTO deres kommentarer og forbehold. Den eksklusive beskyttelse af visse traditionelle udtryk (del B) blev af tredjelandene betragtet som en ny intellektuel ejendomsret for EU inden for rammerne af aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder (TRIPS) som supplement til aftalen om de geografiske betegnelser.

Kommissionen har vedtaget forordning (EF) nr. 316/2004 (5) om ændring af forordning (EF) nr. 753/2002 om nye vinetiketteringsregler som følge af visse tredjelandes krav efter høringerne i Genève (WTO).

De ændringer af forordning (EF) nr. 753/2002, som Kommissionen har vedtaget, er ikke i strid med de europæiske vinetiketteringsregler. Det er relevant at nævne, at forordning (EF) nr. 1493/1999 (6) ikke henviser til de to typer traditionelle udtryk (del A og del B) i modsætning til forordning (EF) nr. 753/2002.

De pågældende ændringer tager heller ikke sigte på at gennemføre en liberalisering på internationalt plan af anvendelsen af de traditionelle udtryk, der fandtes i bilag III, del B, i forordning (EF) nr. 753/2002, men blot på at fastsætte betingelser svarende til dem, der gjaldt forinden for anvendelsen af de traditionelle udtryk, der findes i del A i samme bilag.

Blandt disse betingelser er ifølge artikel 1, punkt 10, i forordning (EF) nr. 316/2004 om ændring af artikel 37, stk. 1, litra e), i forordning (EF) nr. 753/2002 følgende:

| 1. | Tredjelandet skal indgive en begrundet anmodning til Kommissionen og fremsende de elementer, som kan begrunde godkendelsen af det traditionelle udtryk. |
| --- | --- |

1.

Tredjelandet skal indgive en begrundet anmodning til Kommissionen og fremsende de elementer, som kan begrunde godkendelsen af det traditionelle udtryk.

| 2. | Sproget for det traditionelle udtryk skal være det officielle sprog i det tredjeland, der har fremsat anmodningen, og udtrykket på det pågældende sprog skal være blevet anvendt i mindst 10 år. |
| --- | --- |

2.

Sproget for det traditionelle udtryk skal være det officielle sprog i det tredjeland, der har fremsat anmodningen, og udtrykket på det pågældende sprog skal være blevet anvendt i mindst 10 år.

| 3. | Hvis sproget for det traditionelle udtryk ikke er det officielle sprog, skal dets anvendelse være fastsat i det pågældende tredjelands lovgivning; i så tilfælde skal det traditionelle udtryk på det pågældende sprog løbende være blevet anvendt i mindst de seneste 25 år. |
| --- | --- |

3.

Hvis sproget for det traditionelle udtryk ikke er det officielle sprog, skal dets anvendelse være fastsat i det pågældende tredjelands lovgivning; i så tilfælde skal det traditionelle udtryk på det pågældende sprog løbende være blevet anvendt i mindst de seneste 25 år.

| 4. | Også andre kriterier, der er fastsat i samme forordning, skal være opfyldt, såsom at udtrykket er »særligt« og »karakteristisk« og ikke vildledende. |
| --- | --- |

4.

Også andre kriterier, der er fastsat i samme forordning, skal være opfyldt, såsom at udtrykket er »særligt« og »karakteristisk« og ikke vildledende.

Hvad angår de udtryk, der angiver produktets kategori, farve eller forarbejdningsmetode, er der tale om fakultative angivelser for medlemsstaterne såvel som tredjelandene, som kan anføres på etiketten, såfremt anvendelsesbetingelserne er i overensstemmelse med de regler, der gælder for vinproducenterne, herunder dem, der fastsættes af repræsentative erhvervsorganisationer.

Ud fra disse betragtninger mener Kommissionen, at ændringen af forordning (EF) nr. 753/2002 er i overensstemmelse med de gældende regler vedrørende forbrugerbeskyttelse, og at den ikke fremmer internationale forfalskninger og efterligninger.

---

(1)  EFT L 118 af 4.5.2002, s. 1.

(2)  EUT L 55 af 24.2.2004.

(3)  EUT L 55 af 24.2.2004, s. 16.

(4)  Kommissionens forordning (EF) nr. 753/2002 af 29. april 2002 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 for så vidt angår beskrivelse, betegnelse, præsentation og beskyttelse af visse vinprodukter, EFT L 118 af 4.5.2002.

(5)  Kommissionens forordning (EF) nr. 316/2004 af 20. februar 2004, EFT L 55 af 24.2.2004.

(6)  Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for vin, EFT L 179 af 14.7.1999.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/223 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/223

---

(2004/C 88 E/0227)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0790/04

af Roberto Bigliardo (UEN) til Kommissionen

(11. marts 2004)

Om:   Forekomst af farlig dioxin i Acerra kommune (Na), Italien

I marts 2003 gav analyser af mælk fra får, der græsser frit i Acerra, en folkerig kommune i provinsen Napoli i Italien, som først blev offentliggjort i oktober 2003, et foruroligende resultat, idet der blev registreret en forekomst af 12 picogram dioxin imod de 3 picogram, som er foreskrevet i lovgivningen.

Over for et så alarmerende og sigende tal, som allerede da tydede på en alvorlig miljøskade, har regionen Campania, som har til opgave at føre kontrol og træffe egnede foranstaltninger, vendt det døve øre til alle nmodninger fra den kommunale forvaltning i Acerra om at sætte de nødvendige arbejder i gang med henblik på dekontaminering af området.

Ikke engang den kompetente lokale sundhedsmyndighed har truffet nogen foranstaltninger.

Situationen er i dag yderst farlig for befolkningen (ca. 50 000 indbyggere) i byen. De seneste analyser, som Istituto Mario Negri i Milano har foretaget, viser en ekstraordinært høj dioxinforekomst i mælk fra samme får, nemlig: 50 pgTe/g.

Der er her tale om et foruroligende højt tal, der ikke tidligere er registreret i området, og som viser, at der i dette er en vedvarende forekomst af dioxin med høje forureningsfaktorer; et forhold, som lokale politiske repræsentanter fra Alleanza Nazionale med rette anmeldte til statsadvokaturen i Nola den 31. oktober 2003.

Undertegnede har allerede skrevet til formanden for Udvalget for Andragender og bedt denne tage initiativ til en fyldestgørende undersøgelse af den faktiske miljøsituation i Acerra-området. Jeg ønsker derfor at vide, om Europa-Kommissionen agter at gribe ind over for regionen Campania for at redde ikke kun miljøet, men også de mange tusinde indbyggere i byen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(30. april 2004)

Kommissionen blev underrettet om den pågældende forurening den 26. marts og oplysningen blev videresendt til medlemsstaternes myndigheder via systemet til hurtig udveksling af oplysninger om fødevarer og foder den 28. marts 2003. Forureningen blev opdaget, da man analyserede fåremælksprøver udtaget i henhold til den overvågningsplan, der blev vedtaget ved Rådets direktiv 96/23/EF af 29. april 1996 om de kontrolforanstaltninger, der skal iværksættes for visse stoffer og restkoncentrationer heraf i levende dyr og produkter heraf og om ophævelse af direktiv 85/358/EØF og 86/469/EØF og beslutning 89/187/EØF og 91/664/EØF (1). Forekomsterne oversteg langt de grænseværdier for dioxin, der blev fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 466/2001 af 8. marts 2001 om fastsættelse af grænseværdier for bestemte forurenende stoffer i levnedsmidler (2) som ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 2375/2001 af 29. november 2001 (3).

I overensstemmelse med Kommissionens henstilling 2002/201/EF af 4. marts 2002 om reduktion af forekomsten af dioxiner, furaner og PCB i foderstoffer og fødevarer (4) blev der iværksat undersøgelser for at fastslå forureningskilden og for at træffe foranstaltninger til at mindske eller fjerne forureningskilden. Undersøgelserne viste, at en af forureningskilderne kunne være ukontrolleret afbrænding af materialer dumpet i naturen.

Ifølge oplysningerne fra de italienske myndigheder var forureningen begrænset til dele af provinsen Caserta og tilstødende kommuner i den nordlige del af Napoli. De forurenede områder blev afgrænset. Der blev i handelen ikke fundet foder med dioxinrestkoncentrationer over grænseværdierne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/32/EF af 7. maj 2002 om uønskede stoffer i foderstoffer (5) som ændret ved Kommissionens direktiv 2003/57/EF af 17. juni 2003 (6).

De italienske myndigheder har garanteret, at de:

| — | fjerner den nævnte forureningskilde og foretager yderligere undersøgelser med henblik på at identificere andre forureningskilder og genoprette de forurenede områder |
| --- | --- |

—

fjerner den nævnte forureningskilde og foretager yderligere undersøgelser med henblik på at identificere andre forureningskilder og genoprette de forurenede områder

| — | fjerner andre mulige forureningskilder |
| --- | --- |

—

fjerner andre mulige forureningskilder

| — | permanent overvåger miljøet, landbrugsbedrifterne, foderstofferne og produkterne i de forurenede områder |
| --- | --- |

—

permanent overvåger miljøet, landbrugsbedrifterne, foderstofferne og produkterne i de forurenede områder

| — | trækker forurenede produkter tilbage fra markedet og destruerer dem under kontrollerede forhold. |
| --- | --- |

—

trækker forurenede produkter tilbage fra markedet og destruerer dem under kontrollerede forhold.

På baggrund af disse garantier og under forudsætning af, at ovennævnte foranstaltninger anvendes strengt, mener Kommissionen, at foranstaltningerne er tilstrækkelige til at beskytte folkesundheden og miljøet.

---

(1)  EFT L 125 af 23.5.1996.

(2)  EFT L 77 af 16.3.2001.

(3)  EFT L 321 af 6.12.2001.

(4)  EFT L 67 af 9.3.2002.

(5)  EFT L 140 af 30.5.2002.

(6)  EUT L 151 af 19.6.2003.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/224 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/224

---

(2004/C 88 E/0228)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0794/04

af Paul Rübig (PPE-DE) til Kommissionen

(11. marts 2004)

Om:   Forordning (EF) nr. 141/2000 om lægemidler til sjældne sygdomme — sjældne lægemidler

I forbindelse med forordning (EF) nr. 141/2000 (1) om lægemidler til sjældne sygdomme beder vi om svar på følgende spørgsmål:

| 1. | Kan et lægemiddel fortsat være udpeget som sjældent lægemiddel, når der efter udpegelsen af lægemidlet og inden udstedelsen af den centrale godkendelse af lægemidlet på nationalt plan i flere medlemsstater er blevet godkendt andre lægemidler dels med et andet og dels med samme aktivstof til samme indikation? |
| --- | --- |

1.

Kan et lægemiddel fortsat være udpeget som sjældent lægemiddel, når der efter udpegelsen af lægemidlet og inden udstedelsen af den centrale godkendelse af lægemidlet på nationalt plan i flere medlemsstater er blevet godkendt andre lægemidler dels med et andet og dels med samme aktivstof til samme indikation?

| 2. | Kan et lægemiddel opretholde udpegelsen sjældent, når Udvalget for Sjældne Lægemidler kun har anbefalet en »2nd line«-indikation, og når det foretrukne middel ikke er godkendt i alle medlemsstater? |
| --- | --- |

2.

Kan et lægemiddel opretholde udpegelsen sjældent, når Udvalget for Sjældne Lægemidler kun har anbefalet en »2nd line«-indikation, og når det foretrukne middel ikke er godkendt i alle medlemsstater?

| 3. | Består der et modsætningsforhold mellem en »2nd line«-indikation til fordel for én investor og udpegelsen af samme aktivstof som sjældent lægemiddel med »1st line«-indikation til fordel for en anden investor? |
| --- | --- |

3.

Består der et modsætningsforhold mellem en »2nd line«-indikation til fordel for én investor og udpegelsen af samme aktivstof som sjældent lægemiddel med »1st line«-indikation til fordel for en anden investor?

| 4. | Kan en investor ansøge om udpegelse af et aktivstof som sjældent lægemiddel, når der allerede foreligger en national godkendelse for et lignende lægemiddel fra en anden farmaceutisk virksomhed? |
| --- | --- |

4.

Kan en investor ansøge om udpegelse af et aktivstof som sjældent lægemiddel, når der allerede foreligger en national godkendelse for et lignende lægemiddel fra en anden farmaceutisk virksomhed?

| 5. | Kan et aktivstof udpeges som sjældent lægemiddel til en bestemt indikation, selv om læger allerede anvender dette lægemiddel ved denne indikation uden godkendelse, og investoren herved opnår gode fortjenester? Kan et lægemiddel udpeges som sjældent lægemiddel, selv om der ved anvendelsen af dette lægemiddel ved en anden indikation opnås gode fortjenester, som også bidrager til finansieringen af udviklingen til en sjælden indikation? Er forudsætningen i artikel 3, stk. 1, litra a, i forordning (EF) nr. 141/2000 opfyldt i disse tilfælde? |
| --- | --- |

5.

Kan et aktivstof udpeges som sjældent lægemiddel til en bestemt indikation, selv om læger allerede anvender dette lægemiddel ved denne indikation uden godkendelse, og investoren herved opnår gode fortjenester? Kan et lægemiddel udpeges som sjældent lægemiddel, selv om der ved anvendelsen af dette lægemiddel ved en anden indikation opnås gode fortjenester, som også bidrager til finansieringen af udviklingen til en sjælden indikation? Er forudsætningen i artikel 3, stk. 1, litra a, i forordning (EF) nr. 141/2000 opfyldt i disse tilfælde?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(20. april 2004)

De rejste spørgsmål er behandlet i Kommissionens meddelelse fra juli 2003 (2). Efter de første tre års anvendelse af forordningen og for at imødekomme en række anmodninger om fortolkning og præcisering ønskede Kommissionen at gøre nærmere rede for sin holdning til visse spørgsmål angående gennemførelse af bestemmelserne om udpegelse og eksklusiv ret på markedet. Fortolkningerne skulle tjene som vejledning for Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering, medlemsstaterne, medicinalindustrien og andre berørte parter. Der blev også foretaget flere præciseringer for at sikre, at det egentlige formål med forordningen blev fastholdt. Meddelelsen behandlede derfor forskellige aspekter af artikel 3 (udpegelses-kriterier), 5 (udpegelses- og slettelsesprocedure) og 7 (markedsføringstilladelse i Fællesskabet) i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 141/2000 af 16. december 1999 om lægemidler til sjældne sygdomme.

| 1. | Et lægemiddel kan fortsat være udpeget som et sjældent lægemiddel, hvis »der efter udpegelsen af lægemidlet og inden udstedelsen af den centrale godkendelse, på nationalt plan i flere medlemsstater er blevet godkendt andre lægemidler dels med andre og dels med samme aktive bestanddele til samme indikation«. Det hedder dog i artikel 5, stk. 12, at: »Et udpeget lægemiddel slettes af fællesskabsregisteret for lægemidler til sjældne sygdomme: a) efter anmodning fra sponsor, b) hvis det, før markedsføringstilladelsen udstedes, fastslås, at de i artikel 3 nævnte kriterier ikke længere er opfyldt for så vidt angår det pågældende lægemiddel, c) ved udløbet af den i artikel 8 omhandlede eksklusive ret på markedet.« Med henvisning til artikel 5, stk. 12, litra b), hedder det i del B.2.3 i Kommissionens meddelelse fra juli 2003: »Ifølge Kommissionens fortolkning betyder dette, at udpegelseskriterierne skal gennemgås, før der udstedes en markedsføringstilladelse«. |
| --- | --- |

1.

Et lægemiddel kan fortsat være udpeget som et sjældent lægemiddel, hvis »der efter udpegelsen af lægemidlet og inden udstedelsen af den centrale godkendelse, på nationalt plan i flere medlemsstater er blevet godkendt andre lægemidler dels med andre og dels med samme aktive bestanddele til samme indikation«. Det hedder dog i artikel 5, stk. 12, at: »Et udpeget lægemiddel slettes af fællesskabsregisteret for lægemidler til sjældne sygdomme: a) efter anmodning fra sponsor, b) hvis det, før markedsføringstilladelsen udstedes, fastslås, at de i artikel 3 nævnte kriterier ikke længere er opfyldt for så vidt angår det pågældende lægemiddel, c) ved udløbet af den i artikel 8 omhandlede eksklusive ret på markedet.« Med henvisning til artikel 5, stk. 12, litra b), hedder det i del B.2.3 i Kommissionens meddelelse fra juli 2003: »Ifølge Kommissionens fortolkning betyder dette, at udpegelseskriterierne skal gennemgås, før der udstedes en markedsføringstilladelse«.

| 2. | Andet spørgsmål forudsætter, at udpegelsen af et lægemiddel er baseret på væsentlig gavn. Det er Udvalget for Sjældne Lægemidler (COMP), der vurderer, om et lægemiddel er til væsentlig gavn. I del A.4, afsnit 5, i Kommissionens meddelelse anføres det: »Med hensyn til et lægemiddels potentielle tilgængelighed for Fællesskabets befolkning kan et lægemiddel, der er tilladt og tilgængeligt i alle medlemsstater, være til væsentlig gavn i sammenligning med et lignende produkt, der kun er tilladt i nogle medlemsstater«. |
| --- | --- |

2.

Andet spørgsmål forudsætter, at udpegelsen af et lægemiddel er baseret på væsentlig gavn. Det er Udvalget for Sjældne Lægemidler (COMP), der vurderer, om et lægemiddel er til væsentlig gavn. I del A.4, afsnit 5, i Kommissionens meddelelse anføres det: »Med hensyn til et lægemiddels potentielle tilgængelighed for Fællesskabets befolkning kan et lægemiddel, der er tilladt og tilgængeligt i alle medlemsstater, være til væsentlig gavn i sammenligning med et lignende produkt, der kun er tilladt i nogle medlemsstater«.

| 3. | Det samme virksomme stof kan udpeges mere end én gang for de samme eller overlappende terapeutiske indikationer. |
| --- | --- |

3.

Det samme virksomme stof kan udpeges mere end én gang for de samme eller overlappende terapeutiske indikationer.

| 4. | Sponsor kan ansøge om en udpegelse i det tilfælde, der er nævnt i dette spørgsmål. COMP vil dog være nødt til at vurdere, om lægemidlet vil være til væsentlig gavn for personer med den pågældende lidelse. Del A.4, afsnit 5, i Kommissionens meddelelse er også relevant her. |
| --- | --- |

4.

Sponsor kan ansøge om en udpegelse i det tilfælde, der er nævnt i dette spørgsmål. COMP vil dog være nødt til at vurdere, om lægemidlet vil være til væsentlig gavn for personer med den pågældende lidelse. Del A.4, afsnit 5, i Kommissionens meddelelse er også relevant her.

| 5. | Formålet med forordning (EF) nr. 141/2000 anføres i artikel 1: »Formålet med denne forordning er at fastlægge en fællesskabsprocedure for udpegelse af lægemidler som lægemidler til sjældne sygdomme og at fremme forskning i, samt udvikling og markedsføring af lægemidler, der er udpeget som lægemidler til sjældne sygdomme«. Endvidere fastslås det i forordningens første betragtning: »Nogle sygdomme er så sjældne, at udgifterne til udvikling og markedsføring af lægemidler, der er beregnet til diagnosticering, forebyggelse eller behandling af disse, ikke vil kunne afskrives gennem det forventede salg af produktet; den farmaceutiske industri vil ikke være tilbøjelig til at udvikle sådanne lægemidler på normale markedsvilkår; de benævnes »lægemidler til sjældne sygdomme««. Kriterierne i artikel 3, stk. 1, litra a), der skal vurderes af COMP, kan opfyldes, selv om sponsor har opnået fortjeneste i de situationer, der er beskrevet i dette spørgsmål, dvs. fortjeneste ved en ikke-godkendt anvendelse af lægemidlet til den lidelse, der ansøges om udpegelse for, eller fortjeneste ved anvendelse af lægemidlet til en anden lidelse. Forordningens artikel 1 er klar: fremme af forskning i, samt udvikling og markedsføring af lægemidler. |
| --- | --- |

5.

Formålet med forordning (EF) nr. 141/2000 anføres i artikel 1: »Formålet med denne forordning er at fastlægge en fællesskabsprocedure for udpegelse af lægemidler som lægemidler til sjældne sygdomme og at fremme forskning i, samt udvikling og markedsføring af lægemidler, der er udpeget som lægemidler til sjældne sygdomme«. Endvidere fastslås det i forordningens første betragtning: »Nogle sygdomme er så sjældne, at udgifterne til udvikling og markedsføring af lægemidler, der er beregnet til diagnosticering, forebyggelse eller behandling af disse, ikke vil kunne afskrives gennem det forventede salg af produktet; den farmaceutiske industri vil ikke være tilbøjelig til at udvikle sådanne lægemidler på normale markedsvilkår; de benævnes »lægemidler til sjældne sygdomme««. Kriterierne i artikel 3, stk. 1, litra a), der skal vurderes af COMP, kan opfyldes, selv om sponsor har opnået fortjeneste i de situationer, der er beskrevet i dette spørgsmål, dvs. fortjeneste ved en ikke-godkendt anvendelse af lægemidlet til den lidelse, der ansøges om udpegelse for, eller fortjeneste ved anvendelse af lægemidlet til en anden lidelse. Forordningens artikel 1 er klar: fremme af forskning i, samt udvikling og markedsføring af lægemidler.

---

(1)  EUT L 18 af 22.1.2000, s. 1.

(2)  EUT C 178 af 29.7.2003.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/226 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/226

---

(2004/C 88 E/0229)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0795/04

af Patricia McKenna (Verts/ALE) til Kommissionen

(11. marts 2004)

Om:   Moseskred forårsaget af Derrybrien vindmøllepark

I henhold til Kommissionens svar på min forespørgsel P-3350/03 (1) bekræftes det i de rapporter, der blev bestilt af ESB's datterselskab, Hibernian Wind Power Ltd., og Galway amtsråd, og som for nylig er blevet offentliggjort, at vindmølleprojektet er skyld i det store moseskred samt i adskillige forudgående mindre moseskred. I rapporterne udpeges flere områder på lokationen, hvor der er en lignende fare, hvorved det i særdeleshed påvises, at et moseskred direkte over landsbyen som følge af lave stabilitetsniveauer ikke kan udelukkes. De to rapporter hæfter sig derimod ikke synderligt ved dynamiske kræfters indvirkning på tørvemosen, og størsteparten af sikkerhedsanalysen synes at være udarbejdet på grundlag af statiske belastninger alene. Herved ses der fuldstændigt bort fra, hvilken indvirkning rystelser fra tunge lastbiler og kraner eller fra anvendelsen af eksplosiver på lokationen vil have på de »flydende veje«. Endvidere er der i sikkerhedsanalysen i høj grad blevet fokuseret på risici på selve lokationen, og ikke uden for denne. Der er foretaget krydsreferencer af rapporterne, og de viser en overraskende overensstemmelse. Desuden er det kendt, at svarene på dette spørgsmål fra de to grupper af rådgivere var samstemmende, hvilket gør, at deres uafhængighed drages yderligere i tvivl.

Vil Kommissionen med henblik på at sikre vindenergiens fremtid i Irland nu forlange, at der på grundlag af en passende og fuldstændig VVM-undersøgelse af det konkrete, foreslåede projekt foretages en planlægning allerede fra projektets påbegyndelse, og ligeledes kræve, at enhver fortsættelse af projektet bliver betinget af en ny planlægningstilladelse? Vil Kommissionen hjælpe de lokale myndigheder med at bestille en helt igennem uafhængig undersøgelse af projektet og dets indvirkninger, således som de har foreslået det, med det primære formål at undgå yderligere negative indvirkninger på miljøet eller tilmed dødsfald, hvilket uden tvivl ville blive konsekvenserne af et moseskred over landsbyen Derrybrien?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(27. april 2004)

Kommissionen kan bekræfte, at den som led i flere klager har modtaget kopi af de to omtalte rapporter. Den kan ligeledes bekræfte, at den har modtaget yderligere, omfattende dokumentation vedrørende de forskellige projekttilladelsesprocedurer, der er fulgt i forbindelse med vindmølleprojektet i Derrybrien. Det er ikke muligt for Kommissionen at komme nærmere ind på, hvilke skridt der bør tages, før konklusionerne af gennemgangen af de pågældende dokumenter foreligger.

---

(1)  EUT C 78 E af 27.3.2004, s. 528.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/226 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/226

---

(2004/C 88 E/0230)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0798/04

af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen

(11. marts 2004)

Om:   Amfilohia og Ramsar-konventionen

Ifølge nogle lokale organisationer er der ved indfaldsvejen til byen Amfilohia ved Arta efter en afgørelse fra Amfilohias skovdirektorat blevet fældet 120 over hundrede år gamle eukalyptustræer. Kan Kommissionen, eftersom området er beskyttet under Ramsar-konventionen, oplyse, i hvor høj grad en sådan handling er i overensstemmelse med de forpligtelser, som påhviler medlemsstaterne i henhold til denne konvention?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(22. april 2004)

Kommissionen skal gøre det ærede medlem opmærksom på, at Ramsar-konventionen ikke indeholder udtrykkelige bestemmelser om forbud mod fældning af gamle træer i områder, der er optaget på konventionens liste. Konventionen, hvis fulde navn er »Konventionen om beskyttelse af vådområder af international betydning, navnlig som levesteder for vandfugle«, afspejler konventionens oprindelige vægtlægning på bevaring og fornuftig udnyttelse af vådområder, primært som levesteder for vandfugle. I årenes løb er konventionens anvendelsesområde imidlertid blevet udvidet, så det nu dækker alle aspekter af bevaring af vådområder og fornuftig udnyttelse, idet vådområder anses for at være økosystemer af meget stor betydning for bevaringen af biodiversiteten generelt og for menneskers trivsel. Efter konventionen har de kontraherende parter en generel forpligtelse til at tage hensyn til bevaring af vådområder i deres nationale arealanvendelsesplanlægning. De forpligter sig til at udforme og gennemføre deres planlægning med henblik på så vidt muligt at fremme »en fornuftig anvendelse af vådområder inden for deres territorium« (konventionens artikel 3, stk. 1). »Retningslinjerne for fornuftig udnyttelse« understreger vådområdernes værdi for kontrollen med sedimenter og erosion; bekæmpelse af oversvømmelser; bevaring af vandkvaliteten og bekæmpelse af forurening; bevaring af overflade- og grundvandsressourcerne; underlag for fiskeri, græsning og landbrug; udendørs rekreative aktiviteter og undervisning samt klimastabilitet.

Efter Kommissionens oplysninger er tilladelserne til at fælde eukalyptustræerne i byen Amfilokhia udstedt af det regionale kontor under skovstyrelsen, som er den myndighed, der har kompetence til at udstede sådanne tilladelser. Kommissionen går ud fra, at den pågældende myndighed har undersøgt stedets status i Ramsar-sammenhæng og de foreliggende forvaltningsplaner for stedet, før de udstedte den pågældende tilladelse, og at de har fulgt de relevante nationale retsprocedurer.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/227 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/227

---

(2004/C 88 E/0231)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0800/04

af María Bergaz Conesa (GUE/NGL) til Kommissionen

(11. marts 2004)

Om:   Hospitalet »Doctor Moliner de Serra« (Valencia) og spildevandsbehandling

Hospitalet »Doctor Moliner de Serra« (Valencia, Spanien) har i et år ledt urenset spildevand og andet forurenende vand ud i en slugt i Calderona naturpark. Disse udledninger forurener adskillige brøndes vandførende lag, og disse brønde forsyner en stor del af områdets befolkning med drikkevand.

De forhold, vandet udledes under, den lange periode, udledningen har stået på, de skadevirkninger, den forårsager samt den potentielle risiko, den udgør for såvel miljøet som folkesundheden, vidner om de kompetente myndigheders (Valencias autonome regionalstyre) manglende interesse for at få problemet løst.

Kan Kommissionen anmode om oplysninger vedrørende sammensætningen af dette spildevand, som hospitalet til stadighed leder urenset ud i området?

Kan Kommissionen afgøre, om direktiv 98/15/EF (1) om rensning af spildevand og direktiv 80/68/EØF (2) om beskyttelse af grundvandet mod forurening forårsaget af visse farlige stoffer bliver overtrådt?

Kan Kommissionen få vished for, at vandet fra de nævnte brønde er af en sådan kvalitet, at det er egnet som drikkevand i henhold til direktiv 98/83/EF (3) om kvaliteten af drikkevand?

Hvilke foranstaltninger påtænker Kommissionen at iværksætte i lyset af nærværende sags alvor med henblik på at sikre en korrekt og streng håndhævelse af fællesskabsretten på området, herunder særligt de nævnte direktiver?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(21. april 2004)

Afhængig af de enkelte omstændigheder kan udledninger fra det hospital, som det ærede medlem nævner, kræve en godkendelse eller tilladelse fra de spanske myndigheder i overensstemmelse med Fællesskabets miljølovgivning.

Med hensyn til drikkevandsforsyningen i dette område skal den være i overensstemmelse med Rådets direktiv 98/83/EF af 3. november 1998 om kvaliteten af drikkevand, forudsat at ingen af undtagelserne i direktivets artikel 3 finder anvendelse. I dette direktiv er der fastsat specifikke standarder for drikkevand, herunder nul tilstedeværelse af Ε-coli bakterier.

Hvad angår Rådets direktiv 91/271/EØF af 21. maj 1991 om rensning af byspildevand (4), skal medlemsstaterne sikre, at alle byområder med mere end 2 000 populationsækvivalenter (PE — måleenhed for den organiske forurening, der repræsenterer den gennemsnitlige forurening frembragt pr. person pr. dag) forsynes med byspildevandsopsamlings- og -behandlingssystemer. Mindre byområder skal være udstyret med passende behandling, hvis spildevandet opsamles. I henhold til foreliggende oplysninger er størrelsen af byområdet Serra udtrykt i populationsækvivalenter under 2 000 PE, og derfor er dette byområde ikke omfattet af forpligtelsen i direktiv 91/271/EØF.

Byspildevand kan indeholde stoffer (såsom phosphor og tungmetaller), der er opført i liste II i Rådets direktiv 80/68/EØF af 17. december 1979 om beskyttelse af grundvandet mod forurening forårsaget af visse farlige stoffer.

Ifølge direktiv 80/68/EØF skal der på forhånd foretages en undersøgelse, inden der gives tilladelse, af forurenende udledninger eller affaldsdeponering, der måtte medføre udledninger til grundvandet (artikel 5). Der er ligeledes tilknyttede forpligtelser med hensyn til indholdet af undersøgelser og tilladelser samt overvågning, og der skal føres fortegnelser herover (artikel 7-16).

Kommissionen vil følgelig anmode de spanske myndigheder om oplysninger for yderligere at kunne vurdere dette tilfælde og overveje, om der skal træffes yderligere foranstaltninger.

---

(1)  EFT L 67 af 7.3.1998, s. 29.

(2)  EFT L 20 af 26.1.1980, s. 43.

(3)  EFT L 330 af 5.12.1998, s. 32.

(4)  EFT L 135 af 30.5.1991, som ændret ved Kommissionens direktiv 98/15/EF af 27. februar 1998.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/228 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/228

---

(2004/C 88 E/0232)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0801/04

af Monica Frassoni (Verts/ALE) til Kommissionen

(11. marts 2004)

Om:   Jagtundtagelse og beskyttelse af vilde fugle — Sardinien

Den selvstyrende region Sardinien har vedtaget regionallov nr. 2 af 13. februar 2004, der muliggør den såkaldte jagtundtagelse i henhold til artikel 9 i direktiv 79/409/EØF (1). Denne undtagelse blev i Italien indført ved lov nr. 221 af 2002. Ved efterfølgende dekret nr. 3/V af 18. februar 2004 fra formanden for det regionale miljøudvalg blev der undtagelsesvis givet tilladelse til jagt på spansk spurv (Passer hispaniolensis), skovspurv (Passer montanus), stær (Sturnus vulgaris), sangdrossel (Turdus philomelos) og vindrossel (Turdus iliacus) i dagene 21., 22., 26. og 29. februar 2004 med mulighed for, at de ca. 50 000 sardiske jægere potentielt nedlægger hele 6 000 000 eksemplarer.

Jagtundtagelsen er blevet indført på grund af de påståede skader på afgrøderne og de ikke-eksisterende »invasioner« af drosler, spurve og stære, og dette er sket efter anmodning fra formanden for udvalget om landbrug og landbrugsreformer (notat nr. 296/Gab. af 13. februar 2004).

Sardiniens regionallov nr. 2/2004 lader til at være i strid med direktiv 79/409/EØF, 85/411/EØF (2) og 91/244/EØF (3), eftersom der indføres en jagtundtagelse for alle »varmblodede vilde dyr« uden skelnen og uden nogen teknisk-videnskabelig udtalelse fra anerkendte specialiserede institutter.

Udvalgsdekret nr. 3/V af 18. februar 2004 lader i endnu højere grad til at være i strid med fællesskabslovgivningen på området, eftersom der indføres en jagtundtagelse, uden at man har forsøgt nogen alternative løsninger eller ført bevis for de påståede skader på landmændenes afgrøder, og idet man lader den gælde for fuglearter, der allerede er genstand for den almindelige og netop afsluttede jagtsæson (jagtsæsonens forlængelse er tilsyneladende det eneste, som den selvstyrende region Sardinien reelt er interesseret i), og giver tilladelse til en potentiel jagt, som er alt andet end beskeden og marginal, midt i trækperioden og parrings- og yngletiden, hvilket er i klar modstrid med Domstolens retspraksis på dette område (jf. dom af 16. oktober 2003 i sag C-182/02, dom af 7. december 2000 i sag C-38/99, dom af 19. januar 1994 i sag C-435/92 og dom af 17. januar 1991 i sag C-157/89).

Miljøorganisationerne Lega per l'Abolizione della Caccia, Amici della Terra, Gruppo d'Intervento Giuridico, Movimento U.N.A. og L.A.V. har anmeldt sagen (brev af 13. februar 2004 og brev af 20. februar 2004) til de nationale myndigheder og til fællesskabsmyndighederne.

Har Kommissionen kendskab til ovenstående?

Har Kommissionen undersøgt, om lovgivningen om beskyttelse af vilde fugle er blevet overholdt?

Agter Kommissionen at træffe passende foranstaltninger i den forbindelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(23. april 2004)

Kommissionen har allerede registreret en klage over regionen Sardiniens jagtlovgivning, som det ærede medlem henviser til, angående en mulig ukorrekt anvendelse af Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle, som ændret ved Kommissionens direktiv 91/244/EØF af 6. marts 1991.

Det ærede medlems oplysninger er føjet til den klagesag, som Kommissionen for øjeblikket vurderer.

Skulle Kommissionen nå til den slutning, at fællesskabslovgivningen er blevet overtrådt i den foreliggende sag, vil den som EF-traktatens vogter ikke tøve med at træffe alle de nødvendige foranstaltninger, herunder indlede overtrædelsesprocedurer efter EF-traktatens artikel 226, for at sikre overholdelsen af den relevante fællesskabslovgivning.

---

(1)  EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1.

(2)  EFT L 233 af 30.8.1985, s. 33.

(3)  EFT L 115 af 8.5.1991, s. 41.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/229 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/229

---

(2004/C 88 E/0233)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0808/04

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(15. marts 2004)

Om:   Garantier til ofre for forskelsbehandling eller tilsidesættelse ved vurdering af eksamensbeviser fra andre medlemsstater om fortsat bevarelse af de samme rettigheder

| 1. | Hvordan sikrer EU under de omstændigheder, som jeg beskrev i min forespørgsel i dag om »manglende gyldighed af flyvercertifikat til civilluftfart ved brug i en anden medlemsstat eller efter revision af reglerne for ATPL-certifikater«, at eksamensbeviser erhvervet i én medlemsstat giver kompetence til også at kunne udføre samme arbejde i en anden medlemsstat? |
| --- | --- |

1.

Hvordan sikrer EU under de omstændigheder, som jeg beskrev i min forespørgsel i dag om »manglende gyldighed af flyvercertifikat til civilluftfart ved brug i en anden medlemsstat eller efter revision af reglerne for ATPL-certifikater«, at eksamensbeviser erhvervet i én medlemsstat giver kompetence til også at kunne udføre samme arbejde i en anden medlemsstat?

| 2. | Hvordan sikrer EU under de i spørgsmål 1 beskrevne omstændigheder, at der ved senere ændringer af reglerne — f.eks. ved efterfølgende udstedelse af dokumenter til erstatning for udenlandske certifikater eller ved udstedelse af en anden slags dokumenter — ikke udøves nogen form for forskelsbehandling af EU-borgere på grund af deres oprindelses-, opholds-, uddannelses- eller beskæftigelsesland? |
| --- | --- |

2.

Hvordan sikrer EU under de i spørgsmål 1 beskrevne omstændigheder, at der ved senere ændringer af reglerne — f.eks. ved efterfølgende udstedelse af dokumenter til erstatning for udenlandske certifikater eller ved udstedelse af en anden slags dokumenter — ikke udøves nogen form for forskelsbehandling af EU-borgere på grund af deres oprindelses-, opholds-, uddannelses- eller beskæftigelsesland?

| 3. | Hvilke muligheder har personer, der først har lidt under en utilstrækkelig harmonisering af eksamensbeviser og dernæst under en fornyelse af kravene til eksamensbeviser, nu for at få ret til at videreføre eller genoptage deres tidligere erhverv? |
| --- | --- |

3.

Hvilke muligheder har personer, der først har lidt under en utilstrækkelig harmonisering af eksamensbeviser og dernæst under en fornyelse af kravene til eksamensbeviser, nu for at få ret til at videreføre eller genoptage deres tidligere erhverv?

| 4. | Hvordan forhindres det, at de pågældende kun kan håndhæve deres ret til ligebehandling ved ofte langvarige, bekostelige retssager med et uvist udfald? |
| --- | --- |

4.

Hvordan forhindres det, at de pågældende kun kan håndhæve deres ret til ligebehandling ved ofte langvarige, bekostelige retssager med et uvist udfald?

| 5. | Hvis de i spørgsmål 3 omhandlede muligheder ikke længere findes i fyldestgørende omfang, hvilke forhold bør der så efter Kommissionens opfattelse ændres på? Har Kommissionen til hensigt at træffe de nødvendige foranstaltninger i denne forbindelse? |
| --- | --- |

5.

Hvis de i spørgsmål 3 omhandlede muligheder ikke længere findes i fyldestgørende omfang, hvilke forhold bør der så efter Kommissionens opfattelse ændres på? Har Kommissionen til hensigt at træffe de nødvendige foranstaltninger i denne forbindelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(30. april 2004)

Ifølge direktiv 91/670/EØF (1) kan den enkelte medlemsstat selv bestemme, hvilken fremgangsmåde den vil følge for at anerkende et certifikat, der er udstedt af en anden medlemsstat. Desuden skal en pilot som følge af forskellene i medlemsstaternes lovgivning på dette område søge om anerkendelse af sit certifikat i hver af de stater, hvor han ønsker at gøre brug af det.

Formålet med direktiv 91/670/EØF er netop at fremme overholdelsen af forpligtelserne i henhold til EF-traktaten og sikre bevægeligheden for cockpitpersonale i Fællesskabet.

Kommissionen skal føre tilsyn med, at bestemmelserne i EF-traktaten og den afledte ret overholdes. Den undersøger i givet fald de sager, som det ærede medlem måtte ønske at forelægge den.

I tilfælde af overtrædelse af fællesskabsretten kan borgerne både benytte de klagemuligheder, der findes i den medlemsstat, der formodes at have overtrådt fællesskabsretten, og indgive en klage til Kommissionen.

Kommissionen fremsætter inden for de kommende måneder et forordningsforslag om, at Europa-Parlamentets og Rådets forordning 1592/2002 af 15. juli 2002 om fælles regler for civil luftfart og om oprettelse af et europæisk luftfartssikkerhedsagentur (2) også skal omfatte udstedelse af certifikater til flybesætninger. Certifikater til flybesætninger vil således blive udstedt på et fælles grundlag og automatisk blive anerkendt inden for Fællesskabet. Hvis denne forordning vedtages, vil de vanskeligheder, som det ærede medlem har påpeget, blive løst.

---

(1)  Rådets direktiv 91/670/EØF af 16. december 1991 om gensidig anerkendelse af personcertifikater, der giver adgang til udøvelse af funktioner i civil luftfart, EFT L 373 af 31.12.1991.

(2)  EFT L 240 af 7.9.2002.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/230 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/230

---

(2004/C 88 E/0234)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0817/04

af Stefano Zappalà (PPE-DE) til Kommissionen

(15. marts 2004)

Om:   Finske toldgebyrer

Claudio Oliviero er italiensk statsborger og siden 1. januar 2004 bosiddende i Finland. Han er dyrlæge og har af arbejdsmæssige årsager valgt at medbringe sit italiensk registrerede køretøj til Finland.

Efter finsk lov er han tvunget til at betale 7 000 EUR i told for at kunne benytte sit køretøj.

For at blive fritaget fra denne afgift kræves følgende:

| 1) | man skal have været bosiddende i mere end et år i sit oprindelsesland |
| --- | --- |

1)

man skal have været bosiddende i mere end et år i sit oprindelsesland

| 2) | man skal have erhvervet sit køretøj mindst seks måneder før flytningen til Finland. |
| --- | --- |

2)

man skal have erhvervet sit køretøj mindst seks måneder før flytningen til Finland.

Claudio Oliviero opfylder det første krav, men ikke det andet, fordi han først har købt sit køretøj to og en halv måned før, han flyttede til Finland.

Hvis ovenstående er korrekt, hvad er da Kommissionens holdning til en eventuel overtrædelse af EU's lovgivning om personers og varers fri bevægelighed samt af principperne for det indre marked?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frits Bolkestein

(14. april 2004)

Det fremgår ikke klart af den skriftlige forespørgsel, præcist hvilke afgifter Claudio Olivieros bil er blevet pålagt. Under alle omstændigheder drejer det sig ikke i modsætning til hvad klageindgiveren hævder om »told«, eftersom Finland ikke pålægger køretøjer fra andre medlemsstater told. Til gengæld skal man for at kunne indregistrere og benytte en bil fra en anden medlemsstat betale en motorkøretøjsafgift (»autovero«) samt en merværdiafgift på motorkøretøjsafgiften.

Efter de gældende fællesskabsregler kan visse afgifter opkræves i bestemmelsesmedlemsstaten, selv om lignende afgifter allerede er blevet betalt i oprindelsesmedlemsstaten, men medlemsstaternes muligheder på dette område er under alle omstændigheder i henhold til fællesskabsretten underlagt visse begrænsninger.

I den forbindelse skal man notere sig, at klageren havde købt sin bil i Italien to og en halv måned før han flyttede til Finland, og at han derfor har været nødt til at betale 7 000 EUR i afgifter for at kunne indregistrere sin bil i Finland.

Dette skal i første omgang ses i lyset af bestemmelserne i Rådets direktiv 83/183/EØF af 28. marts 1983 om afgiftsfritagelse ved privatpersoners endelige indførsel af personlige ejendele fra en medlemsstat (1). Klageren opfylder imidlertid ikke betingelserne for, at dette direktivs bestemmelser kan komme i anvendelse, idet bilen ikke har været i brug mindst seks måneder før bopælsskiftet.

I klagerens tilfælde skal de pågældende afgifter altså betragtes som indenlandske afgifter, hvilket kun er i modstrid med fællesskabsretten, hvis der er tale om en overtrædelse af artikel 90 i EF-traktaten, og det er kun tilfældet, hvis varer fra andre medlemsstater direkte eller indirekte beskattes hårdere end lignende indenlandske varer.

I det foreliggende tilfælde har Kommissionen ikke tilstrækkeligt med oplysninger til at afgøre, om artikel 90 i EF-traktaten er blevet overtrådt. Det skal imidlertid i den forbindelse bemærkes, at Kommissionen i øjeblikket undersøger, om det finske beskatningssystem for import af køretøjer udgør en overtrædelse af fællesskabsretten. Der blev i den forbindelse afsendt en åbningsskrivelse til den finske regering i 2003. I dette brev henledte Kommissionen de finske myndigheders opmærksomhed på, at den finske lovgivning skal være i overensstemmelse med artikel 90 i EF-traktaten. Den finske lovgivning er siden blevet ændret. Kommissionen undersøger i øjeblikket, hvorvidt denne nye lovgivning er i overensstemmelse med fællesskabsretten.

For yderligere oplysninger om beskatning af køretøjer, der overføres fra en medlemsstat til en anden, henvises til følgende Internetadresse: (http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/taxation/vehicles_taxa-tion/index.htm).

---

(1)  EFT L 105 af 23.4.1983.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/232 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/232

---

(2004/C 88 E/0235)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0820/04

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(15. marts 2004)

Om:   Landbrug — Forhandlinger i WTO

Kommissær Franz Fischler sagde i nogle taler, han for nylig holdt i USA (i Arlington, Virginia og i Washington, DC, begge gange den 19. februar 2004), at mandatet fra Doha også drejer sig om eksportkredit og afsætning af overskudslagre forklædt som »fødevarebistand«, som det hovedsageligt praktiseres af USA. Det drejer sig om eksportmonopoler, det være sig canadiske, australske eller fra New Zealand. Den kendsgerning, at både USA og Canada i en strid for nylig kunne erklære sig for sejrherre, er en tydelig demonstration af manglen på klare WTO-regler på dette område. Det drejer sig også om andre mindre diskuterede former for eksportforvridning, sådan som virkningen af den differentierede eksportafgift i Argentina på dets handel med sojabønner antyder.

På baggrund af ovenstående bedes Kommissionen oplyse, hvilke oplysninger den har i forbindelse med disse situationer, som kommissær Franz Fischler har beskrevet i sine taler i USA.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(29. april 2004)

I forbindelse med forhandlingerne som led i Doha-udviklingsdagsordenen stræber Kommissionen efter »fuld parallelisme« med hensyn til alle instrumenter i konkurrencen på eksportområdet. Dette betyder, at der må fastsættes regler for alle former for eksportsubsidier i denne runde. Det var ikke tilfældet under Uruguay-runden, hvor EU blev pålagt en forpligtelse til at nedsætte sine eksportsubsidier. Andre instrumenter i konkurrencen på eksportområdet, såsom afsætning af overskud forklædt som fødevarehjælp og visse fremgangsmåder, der benyttes af statshandelsvirksomheder, blev der imidlertid ikke fastsat regler for. Handelsforvridende fremgangsmåder, såsom differentierede eksportafgifter, må også tages i betragtning. Eksportkreditter er, selv om de ofte har form af eksportsubsidier, som er underlagt visse regler i henhold til WTO-landbrugsaftalen, heller ikke omfattet af forpligtelser til at foretage nedsættelser, som det er tilfældet med andre eksportsubsidier.

For at nævne nogle få eksempler på disse fremgangsmåder har USA for nylig opbygget lagre af skummetmælkspulver på omkring 500 000 t samtidig med, at afsætningen af disse lagre i form af international fødevarehjælp er steget til omkring 70 000 t årligt og efter al sandsynlighed fortrænger kommercielle transaktioner. Den samlede verdenshandel med dette produkt udgør ca. 1 mio. t, og USA's fødevarehjælp tegner sig for en betydelig andel af denne verdenshandel. EU, Canada, Australien og New Zealand har udtrykt meget store betænkeligheder ved denne udvikling. Kommissionen bragte for nylig dette spørgsmål op i FAO's rådgivende underudvalg for afsætning af overskud.

USA har også et budget på ca. 4,5 mia. USD til eksportkreditgarantier for 2005 og brugte 3,2 mia. USD til denne type eksportstøtte i 2003. Disse eksportkreditgarantier letter eksporten i tilfælde, hvor en sådan eksport ellers næppe ville have fundet sted. Kommissionen har fulgt OECD's arbejde i forbindelse med regler for landbrugseksportkreditter.

Kommissionen nærer også betænkeligheder ved nogle statshandelsvirksomheders monopolistiske praksis. Som et eksempel kan nævnes, at Fonterra i New Zealand ifølge sine egne data kontrollerer 1,6 mio. t af eksporten af mejeriprodukter, hvoraf der i alt produceres 1,8 mio. t. Hvad angår eksportafgifter, kan Kommissionen som eksempel nævne argentinske oliemøller, der får tilført råvarer afgiftsfrit, mens udenlandske møller, hvis de får argentinske sojabønneleverancer, foruden prisen for råvaren skal betale afgift. Afgiften betragtes derfor som handelsforvridende.

I betragtning af ovenstående er det indlysende, at eventuelle nye forpligtelser for EU med hensyn til eksportrestitutioner må modsvares af andre WTO-medlemmers forpligtelser med hensyn til deres instrumenter i konkurrencen på eksportområdet.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/233 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/233

---

(2004/C 88 E/0236)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0835/04

af Antonio Di Pietro (ELDR) til Kommissionen

(15. marts 2004)

Om:   Ændring af forordningen om mærkning af vin

Kommissionen har netop ændret forordning nr. 753/2002 (1) om mærkning af vin, hvad der indebærer, at tredjelande kan anvende de samme traditionelle betegnelser, som anvendes i medlemsstaterne, forudsat bestemte vilkår er opfyldt.

Med den nye forordning er de to kategorier af traditionelle betegnelser, som kan forekomme på etiketterne med henblik på at definere kvalitetsvine, således blevet samlet i én kategori. I kategori A optrådte der 50 italienske benævnelser, bl.a. Classico, Cacc'e mitte, Fine, Passito m.fl., der var omfattet af en begrænset beskyttelse og som også kunne benyttes af udenlandske producenter på bestemte betingelser. I kategori Β var der opregnet sytten benævnelser eller geografiske betegnelser, bl.a. Amarone, Brunello, Gutturnio, Recioto og Sforzato, som udelukkende var forbeholdt de italienske vine.

Konsekvensen af denne ændring er, at fremover er disse benævnelser ikke længere forbeholdt producenterne i et specifikt område, men de kan også benyttes af ikke-europæiske lande, forudsat vinene er i overensstemmelse med de gældende bestemmelser i det pågældende land. Således kan australske eller chilenske vine benytte etiketter med fantasinavne, hvor der optræder betegnelser på de mest berømte italienske vine, hvad der kan forvirre forbrugerne.

Dertil kommer, at mens man for at kunne benytte disse benævnelser for italienske vine og andre vine i EU skal opholde de særdeles strenge europæiske VQPRD-regler, anerkendes det med ændringen af forordningen, at der i forbindelse med ikke-europæiske vine på etiketten kan benyttes betegnelser, som producentsammenslutningerne selv kan give tilladelse til og forvalte, hvad der helt klart indebærer en risiko for, at oplysningerne ikke er korrekte og velbegrundede.

Mener Kommissionen ikke, at det i den fastsatte overgangsperiode frem til 15. marts meget hurtigt skal vurderes, hvordan svig og vildledning af de europæiske forbrugere bedst kan undgås, og hvordan der kan sikres et marked for vin, som er karakteriseret ved gennemsigtighed og kvalitet?

Mener Kommissionen ikke, at den i stedet for at dække sig ind mod eventuelle indvendinger fra ikke-europæiske lande under WTO-forhandlingerne i højere grad burde beskytte den europæiske vinsektor i betragtning af, at forordningen er blevet godkendt af Forvaltningskomiteen for Vin til trods for, at de vinproducerende lande Italien, Frankrig, Portugal, Grækenland og Luxembourg stemte imod?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(19. april 2004)

Hvad angår de grunde, der foranledigede Kommissionen til at vedtage de nye regler om mærkning, bør det erindres, at visse vinproducerende tredjelande efter meddelelsen af forordning (EF) nr. 753/2002 (2) til WTO alvorligt kritiserede forordningens indhold. For at tydeliggøre forordningen over for tredjelandene blev der afholdt to konsultationsmøder i Genève.

Tredjelandene anså Kommissionens bestemmelser om visse traditionelle udtryk (del B) for et nyt eksempel på EU's forsøg på at opnå eksklusiv beskyttelse som en industriel ejendomsret i forbindelse med aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder (ADPIC) på samme måde som de geografiske betegnelser. Dette kunne have været til fare for EU's bestemmelser om beskyttelse af de geografiske betegnelser og øget risikoen for, at der oprettes et WTO-panel mod enhver politik, som Kommissionen måtte føre for mærkning af vin.

I lyset af tredjelandenes bemærkninger og for at fjerne enhver trussel, der måtte opstå for den juridiske soliditet af de nuværende bestemmelser om mærkning, besluttede Kommissionen at gennemføre ændringer af forordningen og indføre en ordning, der uden forskelsbehandling beskytter de traditionelle udtryk både internt og for importerede vine.

De nuværende betingelser for tredjelandenes anvendelse af traditionelle udtryk svarer til dem, der tidligere gjaldt for anvendelse af de traditionelle udtryk i bilag III, del A, til forordning (EF) nr. 753/2002.

Disse betingelser omfatter, jf. artikel 1, stk. 10, i forordning (EF) nr. 316/2004 (3) om ændring af artikel 37, stk. 1, litra e), i forordning (EF) nr. 753/2002, følgende:

| a) | tredjelandet skal forelægge Kommissionen en begrundet anmodning og fremsende de oplysninger, som berettiger til at godkende det traditionelle udtryk |
| --- | --- |

a)

tredjelandet skal forelægge Kommissionen en begrundet anmodning og fremsende de oplysninger, som berettiger til at godkende det traditionelle udtryk

| b) | det traditionelle udtryk skal være affattet på det officielle sprog i det tredjeland, der fremsætter anmodningen, og udtrykket skal på dette sprog have været anvendt i mindst ti år |
| --- | --- |

b)

det traditionelle udtryk skal være affattet på det officielle sprog i det tredjeland, der fremsætter anmodningen, og udtrykket skal på dette sprog have været anvendt i mindst ti år

| c) | er det traditionelle udtryk ikke affattet på det officielle sprog, skal anvendelse af udtrykket være fastsat i det pågældende tredjelands lovgivning; i så fald skal det traditionelle udtryk på dette sprog have været anvendt uafbrudt i mindst de sidste 25 år |
| --- | --- |

c)

er det traditionelle udtryk ikke affattet på det officielle sprog, skal anvendelse af udtrykket være fastsat i det pågældende tredjelands lovgivning; i så fald skal det traditionelle udtryk på dette sprog have været anvendt uafbrudt i mindst de sidste 25 år

| d) | andre kriterier som udtrykkets »specificitet« og »særegne karakter« og umuliggørelse af misbrug skal også være opfyldt. |
| --- | --- |

d)

andre kriterier som udtrykkets »specificitet« og »særegne karakter« og umuliggørelse af misbrug skal også være opfyldt.

Hvad angår netop de italienske traditionelle udtryk, skal flere betingelser altså være opfyldt for, at tredjelandene kan anvende dem i EU. Det betyder, at for at et traditionelt udtryk som »Brunello« eller »Amarone« kan anvendes, så skal italiensk være det officielle sprog i tredjelandet, og det traditionelle udtryk skal have været anvendt i mindst ti år, eller hvis italiensk er anerkendt som det andet officielle sprog i det pågældende tredjeland, så skal udtrykket have været anvendt i mindst de sidste 25 år. Udtrykket skal envidere være specifikt og karakteristisk, så det ikke virker vildledende på forbrugerne, når vinen afsættes i EU. Udtrykket anvendelse i tredjelandet skal også være udtryk for en vis tradition.

Der erindres om, at medlemsstaterne i Forvaltningskomitéen for Vin deltager i beslutningen, fordi enhver anmodning fra et tredjeland skal forelægges komitéen til udtalelse.

---

(1)  EFT L 118 af 4.5.2002, s. 1.

(2)  Kommissionens forordning (EF) nr. 753/2002 af 29. april 2002 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 for så vidt angår beskrivelse, betegnelse, præsentation og beskyttelse af visse vinprodukter, EFT L 118 af 4.5.2002.

(3)  Kommissionens forordning (EF) nr. 316/2004 af 20. februar 2004 om ændring af forordning (EF) nr. 753/2002 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 for så vidt angår beskrivelse, betegnelse, præsentation og beskyttelse af visse vinprodukter, EUT L 55 af 24.2.2004.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/234 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/234

---

(2004/C 88 E/0237)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0845/04

af Giorgio Celli (Verts/ALE) til Kommissionen

(19. marts 2004)

Om:   Opførelse af termalklinik i vådområdet d'Es Salobrar — Es Trenc på Mallorca (De Baleariske Øer)

Den 22. december 2002 vedtog Balearernes regionalstyre ved hjælp af loven om beskatningsmæssige og administrative foranstaltninger, der ledsager finansloven, at tillade Campos kommune på Mallorca at opføre en termalklinik i vådområdet d'Es Salobror — Es Trenc. Det bebyggede område vil udgøre 70 000 m2. Tilladelsen til at opføre termalklinikken er i virkeligheden en tilladelse til en udvidelse af det tidligere kursteds bebyggede område for således at muliggøre opførelsen af et luksushotel. Bygherren er den tyske virksomhed Dieter Steymachec.

Konsekvenserne for både miljø og landskab vil være alvorlige. Dette vådområde er af stor miljømæssig værdi og er et det mest usædvanlige naturområder på Mallorca, da der findes 17 forskellige naturtyper på dette meget velbevarede kystområde. Det er et meget vigtigt område for trækfugle, særligt vadefugle, ud over at være ynglested for fugle som stylteløber, klyde, præstekrave, sanger og triel. Vådområdet er udpeget som særligt beskyttelsesområde for fugle (nummer 198709) samt område af fællesskabsbetydning (nummer 200007) som foreskrevet i Rådets direktiv 92/43/EØF om naturtyper (1) samt direktiv 79/409/EØF (2) om vilde fugle i EU.

Har Kommissionen kendskab til dette projekt?

Da det ikke drejer sig om et projekt til gavn for den almindelige offentlighed, hvordan kan opførelsen af byggeprojektet så tillades i en zone, der er påtænkt at udgøre en del af NATURA 2000, det europæiske netværk af beskyttede områder?

Hvilke foranstaltninger påtænker Kommissionen at iværksætte for at beskytte dette vådområde, samt for, at det planlagte byggeprojekt om nødvendigt opføres et andet sted?

Kan Kommissionen meddele, om projektet modtager finansiel støtte fra EU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(30. april 2004)

Kommissionen har ikke kendskab til det projekt, som det ærede medlem nævner, nemlig opførelsen af en termalklinik i vådområdet d'Es Salobrar — Es Trenc i den sydlige del af øen Mallorca, som muligvis vil kunne medføre opførelsen af et luksushotel i området.

Kommissionen har kontrolleret, at det af det ærede medlem nævnte område er blevet udlagt som særligt beskyttet område for fugle i henhold til artikel 4 i Rådets direktiv 79/409/EØF (3) af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle.

Det skal bemærkes, at området »Es trenc — Salobrar de Campos ES0000037« på 1 442 ha ligeledes er blevet foreslået af de spanske myndigheder som lokalitet af fællesskabsbetydning, som vil kunne indgå i Natura 2000-nettet i henhold til Rådets direktiv 92/43/EØF (4) af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter.

Kommissionen har rettet henvendelse til de spanske myndigheder for at høre deres bemærkninger vedrørende anvendelsen af ovennævnte direktiver i det konkrete tilfælde og for at fastslå, om det pågældende projekt kan forventes at få en betydelig indvirkning på den pågældende lokalitet under hensyn til målsætningerne for direktiv 92/43/EØF, i hvilket tilfælde den vil anvende den procedure, der er fastsat i direktivets artikel 6.

Under alle omstændigheder vil Kommissionen i sin egenskab af traktaternes vogter træffe alle nødvendige forholdsregler med henblik på at sikre, at fællesskabsretten overholdes i det foreliggende tilfælde.

Desuden skal det bemærkes, at investeringer i sundhed ikke berettiger til medfinansiering fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) i regionerne under mål 2. Derimod kan der opnås medfinansiering fra denne Fond i forbindelse med støtte til hotel- og turistvirksomheder.

---

(1)  EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7.

(2)  EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1.

(3)  EFT L 103 af 25.4.1979.

(4)  EFT L 206 af 22.7.1992.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/235 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/235

---

(2004/C 88 E/0238)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0847/04

af Monica Frassoni (Verts/ALE) til Kommissionen

(19. marts 2004)

Om:   Anlæg til udvinding af mineralvand i Padernello di Paese (Treviso)

Taget i betragtning at:

| — | Regionen Veneto har gennem regionens tekniske udvalg for udvindingsaktiviteter med dekret nr. 3123 af 8. november 2002 godkendt en anmodning fra San Benedetto Spa om i Paese kommune (Treviso) at indlede en undersøgelse af en mineralvandskilde, som skal bære navnet »Padernello«. |
| --- | --- |

—

Regionen Veneto har gennem regionens tekniske udvalg for udvindingsaktiviteter med dekret nr. 3123 af 8. november 2002 godkendt en anmodning fra San Benedetto Spa om i Paese kommune (Treviso) at indlede en undersøgelse af en mineralvandskilde, som skal bære navnet »Padernello«.

| — | Den tilladelse, som regionen Veneto havde givet, var begrænset til en undersøgelse og omfattede ikke udvinding med henblik på aftapning på flasker, den var af et års varighed og kunne forlænges i yderligere et år efter indgivelse af en teknisk undersøgelse af foreneligheden med miljøet, som skulle gennemføres af den virksomhed, der havde fået en tilladelse. |
| --- | --- |

—

Den tilladelse, som regionen Veneto havde givet, var begrænset til en undersøgelse og omfattede ikke udvinding med henblik på aftapning på flasker, den var af et års varighed og kunne forlænges i yderligere et år efter indgivelse af en teknisk undersøgelse af foreneligheden med miljøet, som skulle gennemføres af den virksomhed, der havde fået en tilladelse.

| — | Den 15. oktober 2003 forlængede regionalstyrets direktorat for geologi og vandressourcer med dekret nr. 263 tilladelsen til at foretage undersøgelsen. |
| --- | --- |

—

Den 15. oktober 2003 forlængede regionalstyrets direktorat for geologi og vandressourcer med dekret nr. 263 tilladelsen til at foretage undersøgelsen.

Taget i betragtning at:

| — | Problemerne i forbindelse med den nævnte udvinding — som endnu ikke har nået sit fulde omfang — har allerede ført til en sænkning af grundvandstanden, som er af afgørende betydning for, at Parco del Sile kan eksistere, ligesom der er opstået problemer i den nærliggende bebyggelse, idet der på den allerede stærkt belastede provinslandevej Postumia i gennemsnit kører yderligere 200 lastbiler om dagen. |
| --- | --- |

—

Problemerne i forbindelse med den nævnte udvinding — som endnu ikke har nået sit fulde omfang — har allerede ført til en sænkning af grundvandstanden, som er af afgørende betydning for, at Parco del Sile kan eksistere, ligesom der er opstået problemer i den nærliggende bebyggelse, idet der på den allerede stærkt belastede provinslandevej Postumia i gennemsnit kører yderligere 200 lastbiler om dagen.

| — | Virksomheden S. Benedetto har dækket et areal på 175 000 m2, den har opført byggeri på 2 625 000 m3 over jorden og 450 000 m3 under jorden, ligesom der til Paese kommune allerede er blevet indgivet en anmodning om yderligere udstykning. |
| --- | --- |

—

Virksomheden S. Benedetto har dækket et areal på 175 000 m2, den har opført byggeri på 2 625 000 m3 over jorden og 450 000 m3 under jorden, ligesom der til Paese kommune allerede er blevet indgivet en anmodning om yderligere udstykning.

| — | Til trods for, at regionens tilladelse og forlængelsen af disse kun omfatter en undersøgelse af forekomsten af det mineralholdige vand, har virksomheden S. Benedetto ved flere lejligheder officielt meddelt, at den i marts 2004 ville indlede kommercielle aktiviteter og foretage aftapning på flasker. I øvrigt hævder virksomheden i den tekniske rapport, som ledsagede anmodningen om en udstykning, og som blev indgivet til borgmesteren i Paese, at udvindingen af mineralvand, når denne havde nået sit fulde omfang, ville udgøre 2 500 millioner liter årligt, dvs. dobbelt så meget som der var anmodet om i ansøgningen til regionen Veneto om iværksættelse af en undersøgelse. |
| --- | --- |

—

Til trods for, at regionens tilladelse og forlængelsen af disse kun omfatter en undersøgelse af forekomsten af det mineralholdige vand, har virksomheden S. Benedetto ved flere lejligheder officielt meddelt, at den i marts 2004 ville indlede kommercielle aktiviteter og foretage aftapning på flasker. I øvrigt hævder virksomheden i den tekniske rapport, som ledsagede anmodningen om en udstykning, og som blev indgivet til borgmesteren i Paese, at udvindingen af mineralvand, når denne havde nået sit fulde omfang, ville udgøre 2 500 millioner liter årligt, dvs. dobbelt så meget som der var anmodet om i ansøgningen til regionen Veneto om iværksættelse af en undersøgelse.

| — | En så omfattende investering og ressourceanvendelse står ikke i noget rimeligt forhold til den etårige tilladelse til at foretage en undersøgelse, som eventuelt kunne forlænges i et år. |
| --- | --- |

—

En så omfattende investering og ressourceanvendelse står ikke i noget rimeligt forhold til den etårige tilladelse til at foretage en undersøgelse, som eventuelt kunne forlænges i et år.

| — | Udvindingen foregår på et område, der støder op til Parco del Sile, pSIC IT3240011, der i lighed med hele det omgivende område ville lide uoprettelig skade ved de planlagte indgreb. |
| --- | --- |

—

Udvindingen foregår på et område, der støder op til Parco del Sile, pSIC IT3240011, der i lighed med hele det omgivende område ville lide uoprettelig skade ved de planlagte indgreb.

Kommissionen bedes derfor svare på:

| — | om de tilladelser, der er givet af regionen Veneto og den iværksatte udvinding samt den udvinding, som virksomheden S. Benedetto planlægger, er i overensstemmelse med Fællesskabets miljøbestemmelser, bl.a. om beskyttelse af grundvand og om evaluering af indvirkningen på miljøet? |
| --- | --- |

—

om de tilladelser, der er givet af regionen Veneto og den iværksatte udvinding samt den udvinding, som virksomheden S. Benedetto planlægger, er i overensstemmelse med Fællesskabets miljøbestemmelser, bl.a. om beskyttelse af grundvand og om evaluering af indvirkningen på miljøet?

| — | hvilke foranstaltninger den vil iværksætte for at beskytte pSIC IT3240011? |
| --- | --- |

—

hvilke foranstaltninger den vil iværksætte for at beskytte pSIC IT3240011?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(22. april 2004)

Udvinding af grundvand i mængder på mindre end 10 millioner kubikmeter falder ind under bilag II til Rådets direktiv 85/337/EØF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet (1) (VVM-direktivet), som ændret ved Rådets Direktiv 97/11/EF af 3. marts 1997 (2). Ifølge VVM-direktivet skal medlemsstaterne sikre, at projekter, der bl.a. på grund af deres art, dimensioner eller placering, kan få væsentlig indvirkning på miljøet, undergives en vurdering af denne indvirkning, inden der gives tilladelse. Ud fra de forelagte oplysninger er det ikke klart, om virksomheden San Benedetto har fået tilladelse til at udvinde 2 500 millioner liter vand om året. Det eneste, der står klart, er, at regionen har givet tilladelse til en undersøgelse af mulighederne for grundvandsudvinding. Først når der foreligger en ansøgning om tilladelse til rent faktisk at udvinde grundvand, vil de italienske myndigheder være forpligtet til at afgøre — enten på grundlag af en undersøgelse af den enkelte sag eller på grundlag af grænseværdier eller kriterier — om projektet skal undergives en vurdering, fordi det forventes at få stor indvirkning på miljøet, under hensyn til de relevante kriterier i bilag III til direktivet.

Artikel 6, stk. 3 og 4, i Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (3) fastlægger den procedure, der skal følges, før der godkendes planer eller projekter, der forventes at have en væsentlig indvirkning på en Natura 2000-lokalitet. Navnlig skal planerne eller projekterne vurderes med hensyn til deres virkninger på lokaliteten under hensyn til bevaringsmålsætnin- gerne for denne. Det er de italienske myndigheders ansvar at vurdere, om projektet kan forventes at påvirke den pågældende lokalitet, »Sile: sorgenti, paludi di Morgano e S.Cristina«, væsentligt, og i givet fald følge den procedure, der er fastlagt i direktivet, inden projektet godkendes.

Det ærede medlem fremlægger ikke nogen konkrete oplysninger, der viser en reel forringelse af Natura 2000-lokaliteten, og derfor kan Kommissionen ikke tage stilling til, om der er tale om en mulig overtrædelse af fællesskabslovgivningen. Hvis det ærede medlem kan fremskaffe detaljerede oplysninger, der sætter Kommissionen i stand til at vurdere dette spørgsmål i forhold til ovennævnte direktiv, vil Kommissionen kunne undersøge sagen nærmere.

---

(1)  EFT L 175 af 5.7.1985.

(2)  EFT L 73 af 14.3.1997.

(3)  EFT L 206 af 22.7.1992.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/237 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/237

---

(2004/C 88 E/0239)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0850/04

af Salvador Jové Peres (GUE/NGL) til Kommissionen

(11. marts 2004)

Om:   Korrektion af uberettiget tildeling af supplerende kvoter for forarbejdede tomater

Kommissionens beslutning af 4. februar 2004 (2004/136/CE) (1) medfører en korrektion af tilskuddet til Spanien på 8,7 millioner euro, på grund af uberettiget tildeling af supplerende kvoter for forarbejdede tomater samt utilstrækkelig kvalitetskontrol af de forarbejdede varer.

Hvori har utilstrækkelighederne i kvalitetskontrollerne af de forarbejdede varer bestået? I hvilke produktionsår?

Hvilke uregelmæssigheder har ligget til grund for korrektionen i tilfældet med den uberettigede tildeling af supplerende kvoter for forarbejdede tomater? I hvilke produktionsår har de forekommet? Hvad var omfanget af uberettiget tildelte supplerende kvoter i hvert produktionsår? Hvor mange virksomheder har benyttet sig af de uberettiget tildelte supplerende kvoter i hvert af de produktionsår, hvor kvotetildelingen er blevet korrigeret? Hvor mange virksomheder havde mulighed for at benytte sig af de supplerende kvoter i hvert af de produktionsår, hvor kvotetildelingen er blevet korrigeret?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(2. april 2004)

Som svar på spørgsmålene er et uddrag af den sammenfattende rapport blevet sendt direkte til det ærede medlem og til Parlamentets generalsekretariat, hvori det begrundes, hvorfor der er foretaget den finansielle korrektion i beslutning 2004/136/CE (2) om tomater, der er forarbejdet i Spanien.

Bemærk også venligst følgende oplysninger:

| — | Følgende produktionsår er berørt af korrektionen: 1997/1998 (et meget lille beløb, der kun vedrører korrektionen for kvalitetskontrol af færdigvarer), 1998/1999, 1999/2000, 2000/2001; |
| --- | --- |

—

Følgende produktionsår er berørt af korrektionen: 1997/1998 (et meget lille beløb, der kun vedrører korrektionen for kvalitetskontrol af færdigvarer), 1998/1999, 1999/2000, 2000/2001;

| — | Omfanget af tildelte supplerende kvoter er følgende: 35 027tons (1998/1999), 14 341 tons (1999/2000), 21 224tons (2000/2001). |
| --- | --- |

—

Omfanget af tildelte supplerende kvoter er følgende: 35 027tons (1998/1999), 14 341 tons (1999/2000), 21 224tons (2000/2001).

I princippet kunne alle de virksomheder, der til minimumsprisen havde købt en mængde råvarer ud over de kvoter, de havde fået tildelt ved produktionsårets begyndelse, benytte sig af de supplerende kvoter.

I princippet kunne alle de virksomheder, der var rede til at indgå kontrakter for supplerende mængder, benytte sig af de supplerende kvoter.

---

(1)  EUT L 40 af 12.2.2004, s. 31.

(2)  Beslutning 2004/136/EF: Kommissionens beslutning af 4. februar 2004 om udelukkelse fra EF-finansiering af visse udgifter, som medlemsstaterne har afholdt for Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), Garantisektionen.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/238 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/238

---

(2004/C 88 E/0240)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0864/04

af Nelly Maes (Verts/ALE) til Kommissionen

(22. marts 2004)

Om:   Sproglig mangfoldighed

Under henvisning til skriftlig spørgsmål E-2825/03 (1) af 25. september 2003 og kommissær Redings svar på vegne af Kommissionen af 23. oktober 2003 bedes Kommissionen besvare følgende supplerende spørgsmål.

Beskyttelsen af mindretalssprog indgår i henhold til Københavnskriterierne som et led i en god mindretalspolitik. Gælder det ikke længere efter tiltrædelsen? Hvordan agter Den Europæiske Union og Kommissionen konkret at overvåge dette aspekt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(30. april 2004)

De tiltrædende lande bliver fra 1. maj 2004 fuldgyldige medlemmer af Den Europæiske Union, og det vil således ikke længere være Københavnskriterierne, der finder anvendelse, men Unionens almindelige arbejdsbetingelser.

Unionen bygger i denne henseende og i henhold til artikel 6 i traktaten om Den Europæiske Union på principperne om frihed, demokrati og respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, der alle er principper, som medlemsstaterne har til fælles. Hvis en medlemsstat groft eller vedvarende krænker et af disse principper, kan Kommissionen eller en tredjedel af medlemsstaterne indbringe sagen for Rådet i dets sammensætning af stats- og regeringschefer.

Disse rettigheder er desuden blevet stadfæstet ved Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, hvor der i artikel 21, stk. 1, henvises til forbuddet mod enhver forskelsbehandling på grund af bl.a. etnisk oprindelse, sprog, religion eller tro eller tilhørsforhold til et nationalt mindretal, og hvor det i artikel 22 er fastsat, at Unionen respekterer den kulturelle, religiøse og sproglige mangfoldighed.

---

(1)  EUT C 65 E af 13.3.2004, s. 225.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/238 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/238

---

(2004/C 88 E/0241)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0868/04

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(22. marts 2004)

Om:   Børnerige familier

Kommissionen påpeger i sin nyligt offentliggjorte beretning til Det Europæiske Råds forårsmøde om gennemførelse af Lissabon-strategien — Reformer for den udvidede Europæiske Union (1) følgende i punkt 2.4.1. vedrørende styrkelse af den sociale samhørighed: »Fænomenet [fattigdom] er tæt knyttet til arbejdsløshed, idet det berører 38 % af de arbejdsløse. Den rammer også de børnerige familier, ældre kvinder, der bor alene, samt eneforsørgere (hvoraf 71 % er kvinder)«.

Opmærksomheden henledes på, at Det Europæiske Råd har sat sig som mål at bidrage aktivt til at nedbringe fattigdommen inden 2010, og at Kommissionen i den forbindelse ved flere lejligheder har gjort sig til talsmand for vedtagelsen af nationale strategier for social integration (jf. den fælles rapport om social integration med resumé af resultaterne af gennemgangen af de nationale handlingsplaner for social integration (2003-2005) (2), samt at det heraf fremgår, at også »store husstande med tre eller flere mindreårige børn er særligt udsat for indkomstfattigdom. Risikoen er størst i Irland, Italien, Spanien og Portugal (mellem 34 % og 49 % i forhold til et EU-gennemsnit på 27 %)«.

Kommissionens bedes på den baggrund besvare følgende spørgsmål:

| — | I betragtning af at børnerige familier er særligt udsat for at blive ramt af fattigdom, hvilke konkrete foranstaltninger har Kommissionen da foreslået medlemsstaterne for at mindske denne sårbarhed og gøre en indsats for, at Lissabon-strategien gennemføres i fuldt omfang til gavn for alle i samfundet? Skyldes denne særlige sårbarhed efter Kommissionens opfattelse delvis det forhold, at mange sociale politikker samt flere skatte- og afgiftspolitiske aspekter ofte er udformet med sigte på enkeltpersoner eller husstande bestående af kun to personer og derfor objektivt set diskriminerer familien, og stiller denne endnu dårligere, jo flere medlemmer den består af? |
| --- | --- |

—

I betragtning af at børnerige familier er særligt udsat for at blive ramt af fattigdom, hvilke konkrete foranstaltninger har Kommissionen da foreslået medlemsstaterne for at mindske denne sårbarhed og gøre en indsats for, at Lissabon-strategien gennemføres i fuldt omfang til gavn for alle i samfundet? Skyldes denne særlige sårbarhed efter Kommissionens opfattelse delvis det forhold, at mange sociale politikker samt flere skatte- og afgiftspolitiske aspekter ofte er udformet med sigte på enkeltpersoner eller husstande bestående af kun to personer og derfor objektivt set diskriminerer familien, og stiller denne endnu dårligere, jo flere medlemmer den består af?

| — | Har Kommissionen til hensigt at pålægge sine tjenestegrene at foretage en undersøgelse og forelægge forslag med henblik på at finde frem til mere effektive løsninger, og agter den især i den forbindelse at tilstræbe en tværgående udveksling af bedste praksis? Vil det efter Kommissionens opfattelse være relevant at træffe foranstaltninger på EU-plan ved hjælp af den åbne koordineringsmetode? |
| --- | --- |

—

Har Kommissionen til hensigt at pålægge sine tjenestegrene at foretage en undersøgelse og forelægge forslag med henblik på at finde frem til mere effektive løsninger, og agter den især i den forbindelse at tilstræbe en tværgående udveksling af bedste praksis? Vil det efter Kommissionens opfattelse være relevant at træffe foranstaltninger på EU-plan ved hjælp af den åbne koordineringsmetode?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Stavros Dimas

(30. april 2004)

Kommissionen er enig med det ærede medlem i, at børnerige familier er særlig sårbare og udsatte for risikoen for fattigdom. Hertil kommer, at der i disse familier — ligesom i eneforsørgerfamilier — er størst risiko for at overføre fattigdom og social udstødelse til børnene. De forskellige skattebegunstigelsesordninger spiller i denne henseende en væsentlig rolle, og deres betydning for de børnerige familier varierer meget fra medlemsstat til medlemsstat afhængig af, i hvilket omfang disse familier kan drage fordel af kontante ydelser, tilskud og skattelempelser. Inden for rammerne af den fælles målsætning, der blev fastlagt i Nice, og som pålægger medlemsstaterne at iværksætte foranstaltninger med henblik på at beskytte familiesammenholdet i alle dets former og eliminere situationer, hvor social udstødelse rammer børn, har Kommissionen og Rådet for nylig i deres fælles rapport om social integration anbefalet, at medlemsstaterne som en prioriteret opgave over de næste to år sætter særlig fokus på at afskaffe fattigdom og social udstødelse blandt børn.

For at nå denne målsætning vil det kræve en lang række forskellige politikker, der bl.a. går ud på at skabe beskæftigelsesmuligheder af høj kvalitet; at forbedre nettoindkomsten for lavtlønnede familieforsørgere, enten gennem mere gunstige skatteregler, socialsikringssystemer eller mindstelønsregler; at øge indkomststøtten til børnefamilier; at sikre, at alle får tilbudt og har råd til børnepasningsordninger af høj kvalitet; og at give alle adgang til sunde og anstændige boliger samt de nødvendige basisydelser (f.eks. elektricitet, vand og varme).

Kommissionen finder det dog ikke relevant at vedtage fællesskabsforanstaltninger i henhold til den åbne koordinationsmetode, da den ikke har retlig kompetence til dette. Det er de enkelte medlemsstater, der er ansvarlige for de relevante centrale politikområder.

Kommissionen har allerede og vil fortsat indtage en aktiv rolle med hensyn til at fremme udvekslingen på tværs af grænserne af medlemsstaternes erfaringer og eksempler på bedst praksis på dette område, idet den bl.a.:

| — | opfordrer til udveksling af eksempler på bedst praksis vedrørende børnefattigdom gennem det tværnationale udvekslingsprogram inden for rammerne af EF-handlingsprogrammet om bekæmpelse af social udstødelse og gennem sin støtte til et europæisk netværk af organisationer på dette område |
| --- | --- |

—

opfordrer til udveksling af eksempler på bedst praksis vedrørende børnefattigdom gennem det tværnationale udvekslingsprogram inden for rammerne af EF-handlingsprogrammet om bekæmpelse af social udstødelse og gennem sin støtte til et europæisk netværk af organisationer på dette område

| — | har givet Dortmunds universitet i opdrag at foretage en komparativ undersøgelse af politikkerne til bekæmpelse af børnefattigdom; idet den endelige rapport vil ligge klar om kort tid |
| --- | --- |

—

har givet Dortmunds universitet i opdrag at foretage en komparativ undersøgelse af politikkerne til bekæmpelse af børnefattigdom; idet den endelige rapport vil ligge klar om kort tid

| — | giver finansiel støtte til Det Europæiske Observationscenter for den Sociale Situation, Demografi og Familiepolitik, der overvåger de demokratiske, socioøkonomiske og politiske tendenser i EU med særlig fokus på de familierelaterede anliggender og politikkerne på området |
| --- | --- |

—

giver finansiel støtte til Det Europæiske Observationscenter for den Sociale Situation, Demografi og Familiepolitik, der overvåger de demokratiske, socioøkonomiske og politiske tendenser i EU med særlig fokus på de familierelaterede anliggender og politikkerne på området

| — | udvikler et undersøgelsesprogram og foretager analyser af sociale tendenser og demografi, herunder af de familie- og fattigdomsrelaterede aspekter, inden for rammerne af den årlige rapport om »den sociale situation i Den Europæiske Union«. |
| --- | --- |

—

udvikler et undersøgelsesprogram og foretager analyser af sociale tendenser og demografi, herunder af de familie- og fattigdomsrelaterede aspekter, inden for rammerne af den årlige rapport om »den sociale situation i Den Europæiske Union«.

---

(1)  KOM(2004) 29 endelig udg./2.

(2)  KOM(2003) 773.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/240 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/240

---

(2004/C 88 E/0242)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0876/04

af Struan Stevenson (PPE-DE) til Kommissionen

(22. marts 2004)

Om:   Illegalt fiskeri i farvandet omkring Azorerne

De portugisiske myndigheder har offentligt afsløret, at 63 fremmede fartøjer fiskede i farvandet omkring Azorerne i januar og februar, 20 inden for grænsen på 100 sømil.

De portugisiske medier har hævdet, at Kommissionens holdning i denne sag er, at den opfatter disse fiskeriaktiviteter som værende lovlige, da de er i overensstemmelse med holdningen i Kommissionens juridiske tjeneste.

Ikke desto mindre fastslås det ganske tydeligt i artikel 15 i Rådets forordning (EF) nr. 1954/2003, at det gamle system til beskyttelse af farvandene omkring Azorerne, først vil blive ophævet efter den 1. august 2004, eller efter vedtagelsen af en ny lovgivning for fiskeriindsatsen.

Påtager Kommissionen sig det fulde ansvar for det nuværende ukontrollerede og ubegrænsede fiskeri i farvandet omkring Azorerne?

Såfremt dette ikke er tilfældet, hvad vil Kommissionen så foretage sig?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(26. april 2004)

Kommissionen kan bekræfte over for det ærede medlem, at den har taget stilling til spørgsmålet om anvendelsen af forordning (EF) nr. 1954/2003 (1). Dette standpunkt blev fremført for medlemsstaterne i form af et talepunkt på mødet i Rådets arbejdsgruppe vedrørende den interne/eksterne fiskeripolitik den 19. februar 2004.

Det fremgår af dette dokument, at fiskeri fra andre EU-fartøjer end de portugisiske i det område, der ligger mellem 100 og 200 sømil fra Azorerne, er lovligt i henhold til de relevante bestemmelser i ovennævnte forordning.

Kommissionen har ikke kendskab til ukontrollerede eller ulovlige aktiviteter i de nævnte farvande. Hvis EU-retten ikke overholdes, påhviler det under alle omstændigheder de nationale (administrative eller retlige) myndigheder at træffe passende foranstaltninger med henblik på korrekt anvendelse af EU-reglerne. Kommissionen kan desuden indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 226 over for en medlemsstat, der ikke overholder EU-retten.

Det skal naturligvis understreges, at Kommissionen ønsker, at fiskeriet i dette område foregår på betingelser, der er tilfredsstillende og acceptable for alle berørte parter.

---

(1)  Rådets forordning (EF) nr. 1954/2003 af 4. november 2003 om forvaltning af fiskeriindsatsen for så vidt angår visse fiskerizoner og visse fiskeressourcer i EF, om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 685/95 og (EF) nr. 2027/95, EUT L 289 af 7.11.2003.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/241 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/241

---

(2004/C 88 E/0243)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0881/04

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(22. marts 2004)

Om:   Opførelse af et forbrændingsanlæg i Centro-regionen (Portugal)

Den nationale naturbeskyttelsesforening Quercus forelagde i oktober 2003 Kommissionen en detaljeret rapport om de vigtigste problemer i forbindelse med forvaltning og genvinding af emballage i Portugal.

Quercus protesterer nu også mod opførelsen af et anlæg til forbrænding af over 90 % af fast byaffald i Centro-regionen som foreslået af ERSUC (Empresa de Resíduos Sólidos Urbanos do Centro), idet dette efter Quercus' opfattelse er den mest forurenende, mindst effektive og dyreste løsning.

Kommissionen bedes på den baggrund oplyse følgende:

| 1. | Hvordan forholder den sig til den rapport, som Quercus har forelagt om problemerne i forbindelse med forvaltning og genvinding af emballage i Portugal? |
| --- | --- |

1.

Hvordan forholder den sig til den rapport, som Quercus har forelagt om problemerne i forbindelse med forvaltning og genvinding af emballage i Portugal?

| 2. | Har den kendskab til den undersøgelse, som ERSUC har foretaget med henblik på opførelse af et forbrændingsanlæg i Centro-regionen? Hvordan stiller den sig til dette projekt? |
| --- | --- |

2.

Har den kendskab til den undersøgelse, som ERSUC har foretaget med henblik på opførelse af et forbrændingsanlæg i Centro-regionen? Hvordan stiller den sig til dette projekt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(30. april 2004)

| 1. | Kommissionen er i færd med at kontrollere dataene i den rapport, som det ærede medlem nævner. Kommissionen har imidlertid endnu ikke modtaget officielle data for genanvendelse af emballage fra Portugal for året 2002. I henhold til Kommissionens beslutning 97/138/EF (1) skal disse data forelægges senest den 30. juni 2004.
  Dataene for genanvendelse af emballageaffald, som Quercus har forelagt for 2002, afviger betydeligt fra de officielle tal for årene 1998 til 2001. Ifølge de officielle data for 2001, som Portugal har forelagt, blev i alt 484,225 tons emballageaffald genanvendt, mens der ifølge dataene fra Quercus kun blev genanvendt i alt 193,502 tons emballageaffald. Tilsvarende er den officielt rapporterede genanvendelsessats for 2001 38 %, mens den af Quercus rapporterede genanvendelsessats for 2002 er 15 %. I rapporten fra Quercus gives der ikke nogen forklaring på denne forskel, der dog næppe kan skyldes forskellige referenceår.
  Mens de ovennævnte data refererer til genanvendelse i henhold til direktiv 94/62/EF (2) (ændret ved direktiv 2004/12/EF (3)), er det eneste mål, der blev sat for Portugal for 2001, et mål på 25 % nyttiggørelse eller forbrænding i affaldsforbrændingsanlæg med energiudnyttelse. Ifølge dataene fra Portugal for 2001 skulle i alt 667,916tons emballagemateriale henhøre under denne kategori. Den resulterende sats for nyttiggørelse eller forbrænding i affaldsforbrændingsanlæg med energiudnyttelse er 52 %. Derfor har Kommissionen for øjeblikket ikke tilstrækkeligt mange oplysninger til, at den kan nå frem til den opfattelse, at Portugal ikke har opfyldt sit mål for 2001. Kommissionen vil dog kontrollere de officielle data for 2002 og andre relevante oplysninger, der måtte blive forelagt.
  Quercus-rapporten henviser også til andre spørgsmål (åbenhed, særlige afgiftsordninger (Green Dot fees), supermarkeder, genbrug, industriemballager, medicinalvareemballager, mere favorabel behandling af visse virksomheder og emballagetyper og situationen på Azorerne). Disse spørgsmål sorterer dog under de nationale myndigheder, og Kommissionen kan for øjeblikket ikke indkredse nogen elementer, der indebærer en overtrædelse af direktivet om emballage og emballageaffald eller andre EU-retsakter. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen er i færd med at kontrollere dataene i den rapport, som det ærede medlem nævner. Kommissionen har imidlertid endnu ikke modtaget officielle data for genanvendelse af emballage fra Portugal for året 2002. I henhold til Kommissionens beslutning 97/138/EF (1) skal disse data forelægges senest den 30. juni 2004.

Dataene for genanvendelse af emballageaffald, som Quercus har forelagt for 2002, afviger betydeligt fra de officielle tal for årene 1998 til 2001. Ifølge de officielle data for 2001, som Portugal har forelagt, blev i alt 484,225 tons emballageaffald genanvendt, mens der ifølge dataene fra Quercus kun blev genanvendt i alt 193,502 tons emballageaffald. Tilsvarende er den officielt rapporterede genanvendelsessats for 2001 38 %, mens den af Quercus rapporterede genanvendelsessats for 2002 er 15 %. I rapporten fra Quercus gives der ikke nogen forklaring på denne forskel, der dog næppe kan skyldes forskellige referenceår.

Mens de ovennævnte data refererer til genanvendelse i henhold til direktiv 94/62/EF (2) (ændret ved direktiv 2004/12/EF (3)), er det eneste mål, der blev sat for Portugal for 2001, et mål på 25 % nyttiggørelse eller forbrænding i affaldsforbrændingsanlæg med energiudnyttelse. Ifølge dataene fra Portugal for 2001 skulle i alt 667,916tons emballagemateriale henhøre under denne kategori. Den resulterende sats for nyttiggørelse eller forbrænding i affaldsforbrændingsanlæg med energiudnyttelse er 52 %. Derfor har Kommissionen for øjeblikket ikke tilstrækkeligt mange oplysninger til, at den kan nå frem til den opfattelse, at Portugal ikke har opfyldt sit mål for 2001. Kommissionen vil dog kontrollere de officielle data for 2002 og andre relevante oplysninger, der måtte blive forelagt.

Quercus-rapporten henviser også til andre spørgsmål (åbenhed, særlige afgiftsordninger (Green Dot fees), supermarkeder, genbrug, industriemballager, medicinalvareemballager, mere favorabel behandling af visse virksomheder og emballagetyper og situationen på Azorerne). Disse spørgsmål sorterer dog under de nationale myndigheder, og Kommissionen kan for øjeblikket ikke indkredse nogen elementer, der indebærer en overtrædelse af direktivet om emballage og emballageaffald eller andre EU-retsakter.

| 2. | Kommissionens ansvarlige tjenestegren ligger ikke inde med et eksemplar af ERSUC-undersøgelsen om installering af et forbrændingsanlæg i Centro-regionen i Portugal. Forskellige relevante oplysninger fra internettet er dog blevet gennemgået. Så længe betingelserne i EU's retsforskrifter for affaldsforvaltning er overholdt, kan medlemsstaterne frit vælge metoderne til affaldsforvaltning. Dette gælder navnlig den måde, hvorpå målene for nedsættelse af mængden af bionedbrydeligt affald, der går til deponeringsanlæg, opfyldes. Portugal har annonceret, at der skal bygges et nyt forbrændingsanlæg i Litoral Centro, i sin nationale strategi for nedsættelse af mængden af bionedbrydeligt affald, der går til deponeringsanlæg. Det bør endvidere bemærkes, at meddelelse af tilladelser sorterer under de nationale myndigheder og ikke skal anmeldes til Kommissionen. Uden oplysninger, der viser, at det modsatte er tilfældet, ser Kommissionen ingen grund til at antage, at Portugal ikke anvender de relevante EU-retsforskrifter om affald. |
| --- | --- |

2.

Kommissionens ansvarlige tjenestegren ligger ikke inde med et eksemplar af ERSUC-undersøgelsen om installering af et forbrændingsanlæg i Centro-regionen i Portugal. Forskellige relevante oplysninger fra internettet er dog blevet gennemgået. Så længe betingelserne i EU's retsforskrifter for affaldsforvaltning er overholdt, kan medlemsstaterne frit vælge metoderne til affaldsforvaltning. Dette gælder navnlig den måde, hvorpå målene for nedsættelse af mængden af bionedbrydeligt affald, der går til deponeringsanlæg, opfyldes. Portugal har annonceret, at der skal bygges et nyt forbrændingsanlæg i Litoral Centro, i sin nationale strategi for nedsættelse af mængden af bionedbrydeligt affald, der går til deponeringsanlæg. Det bør endvidere bemærkes, at meddelelse af tilladelser sorterer under de nationale myndigheder og ikke skal anmeldes til Kommissionen. Uden oplysninger, der viser, at det modsatte er tilfældet, ser Kommissionen ingen grund til at antage, at Portugal ikke anvender de relevante EU-retsforskrifter om affald.

---

(1)  Kommissionens beslutning 97/138/EF af 3. februar 1997 om fastlæggelse af de skemaer, der i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/62/EF om emballage og emballageaffald skal benyttes i forbindelse med databasesystemet, EFT L 52 af 22.2.1997.

(2)  Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 94/62/EF af 20. december 1994 om emballage og emballageaffald, EFT L 365 af 31.12.1994.

(3)  Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 2004/12/EF af 11. februar 2004, EFT L 47 af 18.2.2004.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/242 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/242

---

(2004/C 88 E/0244)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0902/04

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(19. marts 2004)

Om:   Forhandlinger om en løsning på Cypern-spørgsmålet

På sit møde den 23. februar 2004 udtrykte Rådet »tilfredshed med, at Europa-Kommissionen beredvilligt har påtaget sig en støttefunktion, hvilket der også er udtrykt anerkendelse af på flere møder i Det Europæiske Råd, ved at yde den bistand, som FN's generalsekretær har anmodet om«.

I lyset af den rolle, som FN's generalsekretær har opfordret Kommissionen til at spille, bedes Kommissionen besvare følgende: Er Kommissionen på grundlag af de hidtidige forhandlinger i stand til at bekræfte, at der er taget hensyn til nødvendigheden af at gennemføre den gældende fællesskabsret på hele øen og nødvendigheden af en funktionsdygtig stat, der er i stand til at opfylde kravene forbundet med et medlemskab af Den Europæiske Union?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(20. april 2004)

Kommissionen kan bekræfte, at den samlede løsning på Cypern-problemet, der er forelagt FN's generalsekretær, tager hensyn til nødvendigheden af at gennemføre den gældende fællesskabsret på hele øen. Et af FN's underudvalg beskæftiger sig udelukkende med harmoniseringen af fremtidige føderale love og delstatslove med fællesskabslovgivningen. Møderne i dette underudvalg ledes af FN-eksperter med EU-erfaring. Disse eksperter tager også hensyn til det genforenede Cyperns evne til at opfylde sine forpligtelser i henhold til EU-lovgivningen og til at deltage fuldt ud i EU.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/242 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/242

---

(2004/C 88 E/0245)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0904/04

af Richard Corbett (PSE) til Kommissionen

(24. marts 2004)

Om:   Garanti på Mercedes-Benz-biler

Er Kommissionen klar over, at Mercedes-Benz giver tre års garanti på alle biler, der købes i Det Forenede Kongerige, men kun giver to års garanti på biler, der købes på det europæiske fastland?

Da denne situation kan opfattes som et forsøg på at fratage britiske borgere lysten til at købe Mercedes-Benz-biler i andre EU-medlemsstater, anser Kommissionen dette som en hindring for den frie handel i EU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(22. april 2004)

Hvad angår det første spørgsmål i det ærede medlems forespørgsel, er Kommissionen bekendt med, at der på visse mærker, herunder Mercedes, tilbydes tre års garanti i Det Forenede Kongerige og kun to år i andre medlemsstater.

Kommissionen finder, at længden af garantien på Mercedes-køretøjer alene afhænger af Daimler-Chryslers europæiske markedsføringspolitik. Såfremt denne garanti opfylder bestemmelserne i Kommissionens forordning (EF) nr. 1400/2002 af 31. juli 2002 (1) om motorkøretøjsbranchen (f.eks. om forbrugeren har mulighed for at gøre sin garanti gældende over for et medlem af køretøjsfabrikantens værkstedsnet inden for EU), finder Kommissionen ikke, at en længerevarende garanti er en restriktiv fælles praksis, som kan forhindre frihandel i Europa.

En længere garanti er i lighed med rabatter et godt kommercielt incitament, men den fratager ikke forbrugeren muligheden for at anskaffe et køretøj uden for Det Forenede Kongerige, hvis han/hun mener at kunne gøre en bedre forretning ved at købe i udlandet.

---

(1)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1400/2002 af 31. juli 2002 om anvendelse af traktatens artikel 81, stk. 3, på kategorier af vertikale aftaler og samordnet praksis inden for motorkøretøjsbranchen, EFT L 203 af 1.8.2002.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/243 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/243

---

(2004/C 88 E/0246)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0905/04

af Richard Corbett (PSE) til Kommissionen

(24. marts 2004)

Om:   Cykelhjelme

Er Kommissionen klar over, at Det Europæiske Cyklistforbund er imod indførelse af lovgivning, der skal gøre det obligatorisk for alle cyklister at bære cykelhjelm? Har Kommissionen kendskab til de undersøgelser, de henviser til, der viser, at obligatorisk brug af cykelhjelme ikke mindsker antallet af ulykker, der involverer cyklister?

Er Kommissionen villig til at undersøge spørgsmålet og i givet fald tage nødvendigheden af en sådan lovgivning op til fornyet overvejelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(30. april 2004)

Kommissionen er bekendt med Det Europæiske Cyklistforbunds holdning til brugen af cykelhjelm, og ikke mindst med den undersøgelse, som det ærede medlem nævner.

Kommissionen har endnu ikke taget stilling til, om der skal indføres fællesskabslovgivning om brugen af cykelhjelm. I det tredje europæiske handlingsprogram for trafiksikkerheden, der blev vedtaget i 2003 (1), og som udgør referencerammen for Kommissionens initiativer indtil 2010, meddelte Kommissionen, at den har planer om at gennemføre en statistisk undersøgelse af brugen af cykelhjelm i EU og af hjelmens effektivitet med hensyn til at mindske risikoen for kranielæsioner, navnlig hos de 10-14-årige, som er den mest udsatte gruppe. Det skal ligeledes undersøges, hvorvidt et krav om at bære cykelhjelm vil få en positiv eller negativ virkning på brugen af cyklen, samt hvilke foranstaltninger der i givet fald bør træffes på fællesskabsplan. Da denne undersøgelse ikke har højeste prioritet, vil den imidlertid ikke blive gennemført før 2005.

---

(1)  »Halvering af antallet af trafikofre i Den Europæiske Union inden 2010: en fælles opgave« — meddelelse fra Kommissionen, KOM(2003) 311 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/244 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/244

---

(2004/C 88 E/0247)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0908/04

af Paolo Bartolozzi (PPE-DE) til Kommissionen

(24. marts 2004)

Om:   Forsyningspligtydelser

Europa-Kommissionen har offentliggjort en grønbog om forsyningspligtydelser (1), som Europa-Parlamentet vedtog en beslutning om den 14. januar 2004.

I dokumentet opregner Kommissionen sundhedspleje blandt de ikke-økonomiske forsyningspligtydelser, og Kommissionen anser i øvrigt sondringen mellem tjenesteydelser af økonomisk art og tjenesteydelser af ikke-økonomisk art for at være grundlæggende, eftersom disse to kategorier ikke er underlagt de samme bestemmelser i traktaten.

Tydeligvis »giver de ikke-økonomiske forsyningspligtydelser« — heriblandt sundhed og sociale tjenester — »anledning til bekymring på europæisk plan, f.eks. vedrørende indholdet af den europæiske samfundsmodel«.

Det påpeges i denne forbindelse, at:

| — | Sundhedssektoren er karakteriseret ved etiske og sociale værdier, da den skal værne om sundheden, som er en umistelig menneskeret. Dette indebærer dog ikke, at de ydelser, der tjener dette formål, er af ikke-økonomisk karakter, hvad angår deres organisering og forvaltning. |
| --- | --- |

—

Sundhedssektoren er karakteriseret ved etiske og sociale værdier, da den skal værne om sundheden, som er en umistelig menneskeret. Dette indebærer dog ikke, at de ydelser, der tjener dette formål, er af ikke-økonomisk karakter, hvad angår deres organisering og forvaltning.

| — | »Økonomiske og ikke-økonomiske tjenester kan (...) eksistere side om side inden for samme sektor«, da »sondringen mellem økonomiske og ikke-økonomiske aktiviteter har været dynamisk og i stadig udvikling«. |
| --- | --- |

—

»Økonomiske og ikke-økonomiske tjenester kan (...) eksistere side om side inden for samme sektor«, da »sondringen mellem økonomiske og ikke-økonomiske aktiviteter har været dynamisk og i stadig udvikling«.

| — | I de reformer, der er blevet gennemført i mange medlemsstater, har det fælles mål været at værne om velfærdsprincipperne, hvilket betragtes som et samfundsvalg, gennem indførelsen af konkurrence-mekanismer mellem en bred vifte af offentlige og private forsyningspligtudbydere, som borgerne helt frit kan vælge imellem. |
| --- | --- |

—

I de reformer, der er blevet gennemført i mange medlemsstater, har det fælles mål været at værne om velfærdsprincipperne, hvilket betragtes som et samfundsvalg, gennem indførelsen af konkurrence-mekanismer mellem en bred vifte af offentlige og private forsyningspligtudbydere, som borgerne helt frit kan vælge imellem.

Af ovennævnte grunde virker klassificeringen af sundhed blandt de ikke-økonomiske forsyningspligtydelser og dermed som ydelser, der — som det hedder i grønbogen — ikke reguleres specifikt på fællesskabsplan og heller ikke er omfattet af traktatens bestemmelser vedrørende det indre marked, begrænsende.

Vil Kommissionen på denne baggrund oplyse følgende:

| — | Hvad er grunden til, at sundhed ikke medregnes blandt tjenesteydelser af almen økonomisk interesse — i betragtning af, at der også for disse er fastsat fælles krav af hensyn til borgerne, f.eks. at de skal være universelle, kontinuerlige, af høj kvalitet, tilgængelige og sikre? |
| --- | --- |

—

Hvad er grunden til, at sundhed ikke medregnes blandt tjenesteydelser af almen økonomisk interesse — i betragtning af, at der også for disse er fastsat fælles krav af hensyn til borgerne, f.eks. at de skal være universelle, kontinuerlige, af høj kvalitet, tilgængelige og sikre?

| — | Risikerer man ikke — ved således at fjerne sundhed fra gennemførelsen af det indre marked — at fravige det mål, som mange medlemsstater allerede har stillet sig i udsigt, nemlig at kunne nyde godt af effektivitetsfordele på det frie marked uden dog at forsømme social retfærdighed, som er sikret ved statens styring, kontrol og ansvar? |
| --- | --- |

—

Risikerer man ikke — ved således at fjerne sundhed fra gennemførelsen af det indre marked — at fravige det mål, som mange medlemsstater allerede har stillet sig i udsigt, nemlig at kunne nyde godt af effektivitetsfordele på det frie marked uden dog at forsømme social retfærdighed, som er sikret ved statens styring, kontrol og ansvar?

| — | Hvad er grunden til, at sundhed ikke er medtaget i de generelle retningslinjer, der skitseres i Kommissionens meddelelse om »En strategi for tjenester i det indre marked«? Vil henregning af sundhed til de såkaldte tjenesteydelser af almen økonomisk interesse — hvor sundhed altså udsættes for egentlig konkurrence i kvalitetshenseende — ikke snarere fremme den faktiske opfølgning af den fælles målsætning om et højt sundhedsbeskyttelsesniveau? |
| --- | --- |

—

Hvad er grunden til, at sundhed ikke er medtaget i de generelle retningslinjer, der skitseres i Kommissionens meddelelse om »En strategi for tjenester i det indre marked«? Vil henregning af sundhed til de såkaldte tjenesteydelser af almen økonomisk interesse — hvor sundhed altså udsættes for egentlig konkurrence i kvalitetshenseende — ikke snarere fremme den faktiske opfølgning af den fælles målsætning om et højt sundhedsbeskyttelsesniveau?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(30. april 2004)

Sundhedssystemer, der opfylder offentlige målsætninger, er i princippet tjenesteydelser af almen interesse, uanset om de betragtes som økonomiske eller ej. Det er imidlertid op til medlemsstaterne at fastsætte de forskellige forsyningspligtkrav som led i deres overordnede ansvar for udformningen af sundhedssystemerne. At de nationale sundhedssystemer er udformet forskelligt, betyder, at der gør sig forskellige retlige forhold gældende med hensyn til EU-lovgivningen og bestemmelserne om tjenester af almen interesse. I den forbindelse kan det være relevant at sondre mellem selve leveringen af sundhedstjenester og de systemer, der er etableret med henblik på finansieringen af dem. Sundhedstjenester, der ydes mod betaling, er en økonomisk aktivitet som defineret i EF-traktaten, uanset hvordan de finansieres (jf. C-158/96 Kohll og C-157/99 Smits-Peerbooms). Sociale kasser og fonde, der er solidaritetsbaserede, og som ikke drives med vinding for øje, er ikke virksomheder i henhold til EF-traktatens konkurrence-bestemmelser (jf. C-159/91 og C-160/91 Poucet-Pistre og dom af 16. marts 2004, C-264/01, C-306/01, C-354/01 og C-355/01 ΑΟΚ Bundesverband). Hvordan disse nationale sundhedssystemer skal kategoriseres, afhænger dog af, hvordan de nærmere er udformet, og hvilken status de har.

Alle sundhedssystemer i EU bygger imidlertid på fælles værdier som adgang, kvalitet og økonomisk bæredygtighed, selv om de er forskellige. De potentielle fordele ved mobilitet og samarbejde i Europa kan desuden udnyttes af patienter, tjenesteydere og de sundhedssystemansvarlige. Bestemmelserne om koordinering af de sociale sikringsordninger (som er ved at blive forenklet) og det europæiske sygesikringskort, der er undervejs, giver patienterne en effektiv mulighed for at få adgang til sundhedstjenester i hele EU og for at få godtgjort udgifterne. Kommissionen har også fremsat et direktivforslag om tjenesteydelser i det indre marked (2), som vil gøre det lettere at levere tjenesteydelser på tværs af grænserne, og som indebærer en præcisering hvad angår godtgørelse af sundhedsudgifter.

Sundhedsministrene og andre aktører i sundhedssektoren har holdt møder på højt plan om patientmobilitet og udviklingen i sundhedssektoren i EU. Refleksionsgruppens rapport indeholder 19 anbefalinger vedrørende europæisk samarbejde med henblik på at muliggøre en bedre anvendelse af ressourcerne, det behov for oplysninger, som patienter, ansatte i sundhedssektoren og politiske beslutningstagere har, adgangen til og kvaliteten af sundhedspleje, en hensigtsmæssig reaktion på udvidelsen gennem investering i sundhed og overensstemmelse mellem den nationale sundhedspolitik og forpligtelser på europæisk plan. Kommissionen har reageret på disse anbefalinger ved at foreslå, at den åbne koordinationsmetode udvides til også at omfatte sundhedspleje og langtidsbehandling. Alle disse forskellige initiativer udgør tilsammen en integreret strategi, der skal give patienterne mulighed for at udøve de rettigheder til sundhedspleje, som de har i henhold til EU-lovgivningen, i andre medlemsstater og lette det europæiske samarbejde mellem sundhedssystemerne, samtidig med at der ikke røres ved medlemsstaternes kompetence til at tilrettelægge og fastsætte bestemmelserne for levering af sundhedstjenester og sundhedspleje.

---

(1)  KOM(2003)270.

(2)  KOM(2004) 2 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/245 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/245

---

(2004/C 88 E/0248)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0913/04

af Philip Bradbourn (PPE-DE) til Kommissionen

(19. marts 2004)

Om:   Kontrol af lastbilchaufførernes papirer

Kan Kommissionen oplyse, hvor stor en procentdel af de lastbilchauffører, der kører ind i EU fra tredjelande, regelmæssigt kontrolleres i overensstemmelse med bestemmelserne om chaufførernes papirer, når de når EU's fælles grænser, især Tyskland og Østrig?

Hvilken mindste procentdel af sådanne kontroller foreslår Kommissionen og medlemsstaterne for at sikre, at de nye grænser efter udvidelsen vil blive fuldstændig kontrolleret med hensyn til chaufførernes papirer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(23. april 2004)

I forordning (EØF) nr. 881/92 (1) som ændret ved forordning (EF) nr. 484/2002 (2) fastsættes, at førerattesten udstedes af medlemsstaten på anmodning af indehaveren af fællesskabstilladelsen for hver fører, der er statsborger i et tredjeland, og som er lovligt beskæftiget eller lovligt stillet til rådighed for indehaveren. Dette medfører, at kun de førere, der er statsborgere i et tredjeland, og som udfører international vejgodstransport med køretøjer, der er indregistreret i Fællesskabet (på grundlag af en EF-tilladelse) skal være i besiddelse af en førerattest, når køretøjet bl.a. også kontrolleres ved EU's ydre grænse.

I princippet bliver alle førere, der er omfattet af forordning (EØF) nr. 881/92, nu kontrolleret ved den ydre grænse, når de kører ind i Fællesskabet. Det vil også være tilfældet efter udvidelsen.

Desuden er det i nævnte forordning fastsat, at de kompetente myndigheder i etableringsmedlemsstaten regelmæssigt kontrollerer, om betingelserne for udstedelse af førerattesten stadig er opfyldt, idet de hvert år kontrollerer mindst 20 % af de gyldige attester, som er udstedt i denne medlemsstat.

Endelig er formålet med forordning (EF) nr. 484/2002 ikke at beskytte det indre marked mod konkurrencedygtige virksomheder i tredjelande, men at sikre et velfungerende indre marked for vejtransport i Fællesskabet.

---

(1)  EFT L 95 af 9.4.1992.

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 484/2002 af 1. marts 2002 om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 881/92 og Rådets forordning (EØF) nr. 3118/93 med henblik på at indføre en førerattest, EFT L 76 af 19.3.2002.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/246 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/246

---

(2004/C 88 E/0249)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0914/04

af Caroline Lucas (Verts/ALE) til Kommissionen

(24. marts 2004)

Om:   Ulovlig fuglefangst på Cypern

Hvert år indfanges omkring 12 millioner fugle ulovligt, når de er på træk over Cypern. Brugen af fangstmetoder som anvendelsen af spejlnet og limpinde strider imod reglerne i fugledirektivet, men er fortsat udbredt.

I betragtning af, at Cypern er forpligtet til at indføre og rette sig efter direktivet om beskyttelse af vilde fugle (79/409/EØF (1)) samt direktivet om naturtyper (92/43/EØF (2)) fra den 1. maj 2004, hvilke tiltag iværksætter Kommissionen for at stoppe den ulovlige fuglefangst samt for at garantere fuld indførelse og overholdelse fra tiltrædelsesdatoen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(30. april 2004)

Kommissionen påpegede klart under tiltrædelsesforhandlingerne og i den efterfølgende førtiltrædelsesperiode, at visse fældefangstmetoder til fugle, bl.a. anvendelse af spejlnet og limpinde, strider mod bestemmelserne i fugledirektivet (Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle, ændret ved Kommissionens direktiv 91/244/EØF af 6. marts 1991 (3)). Denne praksis er ulovlig på Cypern, og de stedlige myndigheder har givet Kommissionen tilsagn om, at de ville skærpe håndhævelsen af den pågældende lovgivning.

Cypern er forpligtet til at sikre fuldstændig gennemførelse af fugledirektivet og habitatdirektivet (Rådets direktiv 92/43/EØF af 31. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter) fra datoen for dets tiltræden af EU. Kommissionen vil fra og med den 1. maj 2004 følge den samme fremgangsmåde for Cypern som for enhver anden medlemsstat og således træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at disse direktiver gennemføres til fulde.

I førtiltrædelsesperioden har Cypern omsat de to direktiver i national ret og er derfor nu forpligtet til at håndhæve i overensstemmelse med landets lovgivning.

---

(1)  EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1.

(2)  EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7.

(3)  EFT L 115 af 8.5.1991.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/247 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/247

---

(2004/C 88 E/0250)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0916/04

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(26. marts 2004)

Om:   Irland og lovgivning vedrørende sikkerheden til søs

Hvilket eventuelle svar har Kommissionen modtaget fra Irland som svar på iværksættelsen af retsforfølgning, som blev meddelt i juli 2003 (pressemeddelelse IP/03/1116) vedrørende Irlands manglende overholdelse af direktiv 2001/105/EF (1) om inspektion og syn af skibe og direktiv 2001/106/EF (2) om havnestatskontrol? Hvilke skridt har Kommissionen taget eller påtænker den at tage i denne sag?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(23. april 2004)

Ved brev af 25. juli 2003 har Irland givet Kommissionen meddelelse om de nationale gennemførelsesforanstaltninger (European Communities (Ship Inspection and Survey Organisations) Regulations 2003 — S.I. No. 301) til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/105/EF af 19. december 2001 om inspektion af skibe (3).

Ved brev af 1. juli 2003 har Irland givet Kommissionen meddelelse om de nationale gennemførelsesforanstaltninger (European Communities Merchant Shipping (Port State Control) (Amendment) Regulations 2003 - S.I. No. 243 of 2003) til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/106/EF af 19. december 2001 om havnestatskontrol (3).

Derfor har Kommissionen ved beslutning af 15. oktober 2003 henlagt overtrædelsesprocedurerne mod Irland for manglende meddelelse af gennemførelsesforanstaltninger til de ovennævnte direktiver.

---

(1)  EFT L 19 af 22.1.2002, s. 9.

(2)  EFT L 19 af 22.1.2002, s. 17.

(3)  EFT L 19 af 22.1.2002.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/247 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/247

---

(2004/C 88 E/0251)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0917/04

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(26. marts 2004)

Om:   Irlands overholdelse af affaldsrammedirektivet i forbindelse med behandling af byspildevand

Min skriftlige forespørgsel E-0077/04 (1) søgte at fastslå, om Irland havde besvaret den begrundede udtalelse, som Kommissionen fremsendte i juli 2003 (meddelt i pressemeddelelse IP/03/1108) vedrørende behandling af byspildevand i Irland og Irlands eventuelle manglende overholdelse af affaldsrammedirektivet fra 1975, og at fastslå Kommissionens holdning i denne sag.

Kommissionen syntes imidlertid i sit svar på den forespørgsel, som blev givet den 2. marts 2004, at henvise til en begrundet udtalelse fremsendt den 7. oktober 2002 vedrørende et helt andet lovgivningsmæssigt problem henhørende under Rådets direktiv 91/271/EØF (2) om rensning af byspildevand.

Vil Kommissionen nu oplyse, hvilket eventuelle svar, den har modtaget fra den irske regering i forbindelse med den begrundede udtalelse, som den sendte Irland i juli 2003 (og meddelt i IP/03/1108) vedrørende Irlands undladelse af at bringe sin lovgivning i overensstemmelse med kravene i affaldsrammedirektivet (Rådets direktiv 75/442/EØF (3) om affald som ændret ved direktiv 91/156/EØF (4)) i forbindelse med anlæg til behandling af byspildevand og særligt Irlands manglende sikring af, at anlæg til behandling af byspildevand underkastes systemet med tilladelser, som kræves i dette direktiv, der bl.a. gør det muligt at regulere og kontrollere lugte fra disse anlæg.

Hvad er Kommissionens holdning til den irske regerings svar, og hvilke skridt tager den nu eller påtænker den at tage i denne sag?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(30. april 2004)

Den begrundede udtalelse, som det ærede medlem henviser til, vedrører Irlands overholdelse af Rådets direktiv 75/442/EØF af 15. juli 1975 om affald, som ændret ved Rådets direktiv 91/156/EØF af 18. marts 1991. Mere specifikt vedrører den Irlands overholdelse af direktivets bestemmelser i forbindelse med lugtemissioner fra spildevandsrensningsanlæg. Ifølge direktivets artikel 2, stk. 1 (5), falder spildevand uden for direktivets anvendelsesområde, »hvis de(t) allerede er undergivet andre bestemmelser«. Kommission havde fremført som argument, at lugtemissioner fra irske spildevandsrensningsanlæg skulle reguleres efter direktiv 91/156/EØF, medmindre der forelå anden lovgivning. Den 7. august 2003 anmodede Irland om en forlængelse af svarfristen. Inden der var modtaget noget svar, afsagde EF-Domstolen den 11. september 2003 en dom i sag C-114/01, AvestaPolarit Chrome Oy, der indeholdt en fortolkning af sætningen »hvis de allerede er undergivet andre bestemmelser«, der står i direktivets artikel 2, stk. 1. For at tage højde for konsekvenserne af denne dom for både spildevand og en række andre spildevandskategorier, der er nævnt i artikel 2, stk. 1, sendte Kommission den 19. december 2003 Irland en supplerende åbningsskrivelse som led i samme overtrædelsesprocedure (6). Irland anmodede efterfølgende om to måneders forlængelse af fristen for at svare herpå, hvilket blev bevilget.

---

(1)  EFT C 84 E af 3.4.2004, s. 759.

(2)  EFT L 135 af 30.5.1991, s. 40.

(3)  EFT L 194 af 25.7.1975, s. 39.

(4)  EFT L 78 af 26.3.1991, s. 32.

(5)  Direktivets artikel 2, stk. 1, indeholder følgende bestemmelse: Følgende falder uden for dette direktivs anvendelsesområde:

| a) | luftformige stoffer, der udsendes i atmosfæren |
| --- | --- |

a)

luftformige stoffer, der udsendes i atmosfæren

| b) | hvis de allerede er undergivet andre bestemmelser:






  i) | radioaktivt affald |
| --- | --- | --- |

b)

hvis de allerede er undergivet andre bestemmelser:

i)

radioaktivt affald

| ii) | affald fra prospektering, udvinding, behandling og oplagring af mineralske ressourcer, samt fra stenbrudsdrift |
| --- | --- |

ii)

affald fra prospektering, udvinding, behandling og oplagring af mineralske ressourcer, samt fra stenbrudsdrift

| iii) | døde dyr og følgende landbrugsaffald: fækalier og andre naturlige, ikke-farlige stoffer, som anvendes i landbrugsdriften |
| --- | --- |

iii)

døde dyr og følgende landbrugsaffald: fækalier og andre naturlige, ikke-farlige stoffer, som anvendes i landbrugsdriften

| iv) | spildevand med undtagelse af affald i flydende form |
| --- | --- |

iv)

spildevand med undtagelse af affald i flydende form

| v) | udrangeret sprængstof. |
| --- | --- |

v)

udrangeret sprængstof.

(6)  2000/4158.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/248 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/248

---

(2004/C 88 E/0252)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0920/04

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(26. marts 2004)

Om:   Behandling af olieaffald i Irland

Hvilket eventuelle svar har Kommissionen modtaget fra Irland som svar på den begrundede udtalelse, den sendte Irland i juli 2001 (som meddelt i pressemeddelelse IP/01/1144) vedrørende Irlands manglende prioritering af genvinding af olieaffald frem for bortskaffelse heraf i overensstemmelse med affaldsdirektivet (75/439/EØF (1))? Hvilke efterfølgende foranstaltninger har Kommissionen truffet eller overvejer den stadig at træffe i forbindelse med denne sag?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(30. april 2004)

Den begrundede udtalelse, som det ærede medlem henviser til, vedrørte Irlands overholdelse af en bestemmelse i Rådets direktiv 75/439/EØF af 16. juli 1975, der kræver, at medlemsstaterne prioriterer genanvendelse af olieaffald frem for bortskaffelse af det. Kommissionen har truffet lignende foranstaltninger over for flere andre medlemsstater. Den 14. november 2001 svarede de irske myndigheder og forklarede, at på grund af mængden af olieaffald i Irland kunne det ikke betale sig at genanvende det. Den 25. april 2002 fremsendte de kopier af to undersøgelser, som efter deres opfattelse støttede denne konklusion. En gennemgang af undersøgelserne afslørede mere omfattende problemer med overholdelsen af direktivet, bl.a. mange tilfælde af uregistreret bortskaffelse af olieaffald i Irland. For at tage fat på de mere omfattende problemer, fremsendte Kommissionen den 11. juli 2003 en supplerende åbningsskrivelse, som Irland besvarede den 27. november 2003. Kommissionen vil senere i 2004 træffe yderligere afgørelse i sagen.

---

(1)  EFT L 194 af 25.7.1975, s. 23.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/249 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/249

---

(2004/C 88 E/0253)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0929/04

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(26. marts 2004)

Om:   Markedsføring af mejeriprodukter

Jeg har modtaget en skrivelse fra en vælger fra min valgkreds, som spørger, om der findes ordninger for markedsføring af mejeriindustrien i Det Forenede Kongerige. Vedkommende, som sælger mælkebaserede produkter, så de EU-finansierede reklamer for mælk på tv og spørger, om der findes flere finansierede ordninger.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(29. april 2004)

Det salgsfremstød, som det ærede medlem henviser til, er et led i en national reklamekampagne for mælk, der er tilrettelagt af Dairy Council (Mejerirådet), og som finansieres af Det Forenede Kongerige (50 % ) med støtte fra Den Europæiske Union.

Kommissionen medfinansierer programmer, der har til formål at fremme forbruget af visse EU-pro-ducerede landbrugsprodukter, og mælk og mejeriprodukter er blandt de produkter, der er støtteberettigede. Sådanne reklamekampagner er generiske og slår ikke til lyd for noget bestemt varemærke eller selskab. De fremhæver fordelene ved EU-produkter med hensyn til kvalitet, fødevaresikkerhed, ernæring, mærkning, dyrevelfærd og respekt for miljøet.

Fremgangsmåden er, at medlemsstatens ansvarlige myndighed, (i Det Forenede Kongerige er der tale om Rural Payments Agency), opfordrer erhvervs- og brancheorganisationer, der er repræsentative for den eller de pågældende sektorer, til at forelægge forslag til programmer for oplysningskampagner eller salgsfremstød. Dernæst udarbejder erhvervs- eller brancheorganisationen i samarbejde med et gennemførelses-organ, der udvælges efter indkaldelse af bud, et program, der skal opfylde en række strenge støtteberettigelseskriterier. Der skal desuden oplyses, at programmet gennemføres med støtte fra EU.

Yderligere oplysninger findes på GD Landbrugs websted på følgende adresse: (http://europa.eu.int/comm/ agriculture/prom/index_en.htm). Her findes en detaljeret forklaring, herunder oplysninger om programmernes retsgrundlag (forordning (EF) nr. 2826/2000 (1) og (EF) nr. 94/2002 (2)).

Ud over det program, der er tilrettelagt af Dairy Council, gennemføres der i øjeblikket en EU-støttet reklamekampagne for mælk i skoler i Det Forenede Kongerige, som er tilrettelagt af Dairy Industry Association Ltd.

---

(1)  Rådets forordning (EF) nr. 2826/2000 af 19. december 2000 om oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter på det indre marked, EFT L 328 af 23.12.2000.

(2)  Kommissionens forordning (EF) nr. 94/2002 af 18. januar 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2826/2000 om oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter på det indre marked, EFT L 17 af 19.1.2002.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/250 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/250

---

(2004/C 88 E/0254)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0933/04

af John Purvis (PPE-DE) til Kommissionen

(26. marts 2004)

Om:   Energi fra SNG

Hvilke planer har Kommissionen om at forbedre elektricitetsnettets forbindelser mellem SNG og EU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(30. april 2004)

Kommissionen støtter den undersøgelse, som Unionen for samordning af elektricitetstransmission (UCTE) — det organ, der er ansvarligt for koordinering af driften af det kontinentaleuropæiske elnet — og dets modparter i Rusland og De Nye Uafhængige Stater har i gang for at undersøge mulighederne for sammenkobling mellem det integrerede system i Samfundet af Uafhængige Stater (SNG) og EU's elnet. Sammenkoblinger med Rusland og andre SNG (1)-stater såsom Ukraine er anført i bilag III (Projekter af fælles interesse) til Rådets beslutning nr. 1229/2003/EF af 26. juni 2003 om opstilling af et sæt retningslinjer for transeuropæiske net på energiområdet og om ophævelse af beslutning nr. 1254/96/EF (2) og er derfor berettiget til eventuel finansiel støtte.

En klar forudsætning for integrering i EU's og dets nabolandes elmarked er dog, at der overholdes ensartede spilleregler med hensyn til markeds- og miljøstandarder, inkl. nuklear sikkerhed.

---

(1)  Communauté des Etats Indépendants.

(2)  EUT L 176 af 15.7.2003.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/250 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/250

---

(2004/C 88 E/0255)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0935/04

af Hans Kronberger (NI) til Kommissionen

(22. marts 2004)

Om:   Europæisk strategi for miljø og sundhed — SCALE

Tidligt på sommeren sidste år forelagde Kommissionen sin europæiske strategi for miljø og sundhed (SCALE).

I en pressemeddelelse (IP/03/823) af 11. juni 2003 redegør Kommissionen for de fem kerneelementer i strategien. Som andet kerneelement anføres »børn«, da disse reagerer særlig følsomt på miljøpåvirkninger. Kommissionen taler i denne forbindelse om 157mio. børn, der lider under forskellige miljøbetingede problemer.

Ifølge »Nøgletal for de femten EU-lande«, 2000-udgaven, androg antallet af børn mellem 0 og 14 år i 1998 under 20 % af EU's befolkning. Tages der udgangspunkt i ca. 370 mio. EU-borgere, medfører dette, at antallet af børn under 15 år allerhøjst kan være 74 millioner. Selv under hensyntagen til væksten i EU's befolkning som følge af udvidelsen kan tallet næppe nå op på 157 mio. børn.

Kommissionen bedes derfor besvare følgende spørgsmål:

| 1. | På hvilket grundlag har Kommissionen regnet sig frem til et antal på 157 mio. børn i Europa? |
| --- | --- |

1.

På hvilket grundlag har Kommissionen regnet sig frem til et antal på 157 mio. børn i Europa?

| 2. | Kan der være tale om en skrivefejl i forbindelse med Kommissionens tal? |
| --- | --- |

2.

Kan der være tale om en skrivefejl i forbindelse med Kommissionens tal?

| 3. | Kan Kommissionen i bekræftende fald oplyse det faktiske antal børn, der i Europa konkret lider under miljøbetingede problemer? |
| --- | --- |

3.

Kan Kommissionen i bekræftende fald oplyse det faktiske antal børn, der i Europa konkret lider under miljøbetingede problemer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(30. april 2004)

| 1. | Kommissionen angav antallet af børn i Europa til 157 millioner på grundlag af De Forenede Nationers (FN's) befolkning sdatabase, da der ikke forelå nogen data fra Eurostat på det tidspunkt. Tallet henviser til populationen af børn i alderen 0-15 år i Europa i 2000, og der er tale om det samlede antal børn, der bor i Europa og ikke antallet af børn, som lider af miljøbetingede sygdomme. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen angav antallet af børn i Europa til 157 millioner på grundlag af De Forenede Nationers (FN's) befolkning sdatabase, da der ikke forelå nogen data fra Eurostat på det tidspunkt. Tallet henviser til populationen af børn i alderen 0-15 år i Europa i 2000, og der er tale om det samlede antal børn, der bor i Europa og ikke antallet af børn, som lider af miljøbetingede sygdomme.

| 2. | Der er ikke tale om en skrivefejl i forbindelse med det tal, Kommissionen nævner, jf. netstedet (www.un.org/popin/data.html). |
| --- | --- |

2.

Der er ikke tale om en skrivefejl i forbindelse med det tal, Kommissionen nævner, jf. netstedet (www.un.org/popin/data.html).

| 3. | Kommissionen har ikke for øjeblikket pålidelige tal, der viser, hvor mange børn der lider af miljøbetingede sygdomme i Europa. Det anslås, at op til en femtedel af forekomsten af sygdomme i de industrialiserede lande kan tilskrives miljøfaktorer (1). I den forbindelse udgør børn en vigtig gruppe, fordi de er særligt følsomme overe for miljøpåvirkninger. Der er således sket en kraftig stigning i forekomsten af astma hos børn i de vestlige industrisamfund, hvor ca. 10 % af børnene har astmasymptomer. På grundlag af den miljø- og sundhedsovervågning, der skal gennemføres som et kerneelement i EU-strategien for miljø og sundhed, vil der kunne udarbejdes specifikke skøn over antallet af børn, der er ramt af miljøbetingede sygdomme. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har ikke for øjeblikket pålidelige tal, der viser, hvor mange børn der lider af miljøbetingede sygdomme i Europa. Det anslås, at op til en femtedel af forekomsten af sygdomme i de industrialiserede lande kan tilskrives miljøfaktorer (1). I den forbindelse udgør børn en vigtig gruppe, fordi de er særligt følsomme overe for miljøpåvirkninger. Der er således sket en kraftig stigning i forekomsten af astma hos børn i de vestlige industrisamfund, hvor ca. 10 % af børnene har astmasymptomer. På grundlag af den miljø- og sundhedsovervågning, der skal gennemføres som et kerneelement i EU-strategien for miljø og sundhed, vil der kunne udarbejdes specifikke skøn over antallet af børn, der er ramt af miljøbetingede sygdomme.

---

(1)  How much global ill health is attributable to environmental factors?, K. R. Smith et al, Epidemiology 1999.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/251 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/251

---

(2004/C 88 E/0256)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0938/04

af Margrietus van den Berg (PSE) til Kommissionen

(26. marts 2004)

Om:   Religiøse mindretal i Gujarat

Efter Kommissionens svar af 15. maj 2003 på min og nogle kollegers skriftlige forespørgsel af 9. april 2003 (E-1417/03 (1)) er der næsten ikke sket nogen forbedring i situationen i Gujarat, for så vidt angår domfældelsen af de skyldige i massemordet i februar 2002 og rehabiliteringen af ofrene og/eller deres nærmeste familie. I november 2003 berettede Amnesty International endnu engang om de ulovlige tilbageholdelser af muslimer i Gujarat. Der forelå allerede en rapport fra Human Rights Watch om truslerne mod menneskerettighedsforkæmpere i Gujarat. AWAAZ South Asia Watch konkluderede for nylig i sin rapport »In Bad Faith? British Charity and Hindu Extremism«, at det yderligtgående hinduistiske RSS's paraplyorganisationer under falske påskud har indsamlet i millionvis af pund i den britiske offentlighed, som de har kanaliseret til organisationer, som er involveret i vold i stor målestok og anstiftelse af had mod mindretal. Endelig foreligger der forskellige beretninger om forskelsbehandling af muslimer på arbejdsmarkedet.

| 1. | Har Kommissionen kendskab til de ovennævnte rapporter fra Amnesty International, Human Rights Watch og AWAAZ? |
| --- | --- |

1.

Har Kommissionen kendskab til de ovennævnte rapporter fra Amnesty International, Human Rights Watch og AWAAZ?

| 2. | Har Kommissionen truffet foranstaltninger på dette område? |
| --- | --- |

2.

Har Kommissionen truffet foranstaltninger på dette område?

| 3. | I bekræftende fald med hvilket resultat? I benægtende fald hvorfor ikke? |
| --- | --- |

3.

I bekræftende fald med hvilket resultat? I benægtende fald hvorfor ikke?

| 4. | Har den nuværende situation i Gujarat indvirkning på, hvorvidt europæiske virksomheder rent faktisk kan anvende princippet om ikke-forskelsbehandling i deres personalepolitik? |
| --- | --- |

4.

Har den nuværende situation i Gujarat indvirkning på, hvorvidt europæiske virksomheder rent faktisk kan anvende princippet om ikke-forskelsbehandling i deres personalepolitik?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(30. april 2004)

Kommissionen er bekendt med de rapporter, det ærede medlem nævner, og følger fortsat nøje udviklingen i Gujarat. Den er fuldt ud enig i, at gerningsmændene til forbrydelserne bør bringes for retten, ofrene rehabiliteres og religiøse mindretals rettigheder beskyttes.

Kommissionen har reageret på voldsomhederne i Gujarat ved at yde nødhjælp til ofrene gennem Kontoret for Humanitær Bistand (ECHO).

EU har desuden vedtaget at behandle alle spørgsmål vedrørende demokrati og menneskerettigheder i Indien gennem sin løbende konstruktive dialog med den indiske regering.

Indien og EU har for nylig indledt Athen-processen, hvor EU afholder regelmæssige drøftelser om menneskerettighedsspørgsmålet med de indiske myndigheder med henblik på at udveksle synspunkter om spørgsmål, der volder bekymring. Lederne af EU-medlemsstaternes missioner i New Delhi (herunder lederen af Kommissionens delegation) følger nøje menneskerettighedsspørgsmålene, og er især opmærksomme på situationen i Gujarat og spørgsmålet om religionsfrihed.

Kommissionen har ikke kompetence til at rette specifikke henstillinger til private virksomheder, om hvordan de skal forholde sig i tredjelande. Den har imidlertid forpligtet sig til at opfordre virksomheder til at handle i overensstemmelse med FN's og EU's retningslinjer for virksomhedernes sociale ansvar. Disse retningslinjer påviser klart nødvendigheden af at beskytte og fremme menneskerettighederne for de ansatte og undgå diskriminering af mindretalsgrupper.

---

(1)  Se side 30.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/252 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/252

---

(2004/C 88 E/0257)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0940/04

af Robert Evans (PSE) til Kommissionen

(26. marts 2004)

Om:   Kirker i Indonesien

Spørgeren har modtaget adskillige breve fra vælgere vedrørende pastor Rinaldy Damanik, leder af det protestantiske kristne samfund i det centrale Sulawesi i Indonesien. Er Kommissionen i besiddelse af yderligere oplysninger om hans situation, ud over hvad den kunne oplyse i sit svar på skriftlig forespørgsel E-2815/03 (1) i oktober 2003?

Er Kommissionen endvidere bekendt med den nylige lukning af adskillige kirker i Indonesien og den manglende beslutsomhed i forbindelse med den tvungne omvendelse af tusinder af kristne til islam i forbindelse med den sekteriske konflikt på Molukkerne? Har Kommissionen rettet henvendelse til den indonesiske regering for at tilskynde den til at sætte en stopper for disse og andre eksempler på forfølgelse af kristne i Indonesien?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(23. april 2004)

Kommissionen følger løbende sagen vedrørende pastor Rinaldy Damanik, hvis dom på tre års fængsel for ulovlig våbenbesiddelse blev stadfæstet af højesteret i slutningen af 2003. Da pastor Damanik allerede har afsonet halvandet års fængsel, er der en mulighed for, at han bliver løsladt før tiden.

Kommissionens delegation i Jakarta har kontaktet en ngo med tilknytning til Den Indonesiske Kirke, som har overtaget bistanden til pastor Damanik efter højesterets dom og som har oplyst, at den undersøger muligheden for at rejse en ny sag med nyt bevismateriale og nye vidner.

For så vidt angår de områder i Indonesien, hvor der er stærke religiøse spændinger, har Kommissionen som et opmuntrende tegn, modtaget underretning fra lokale religiøse grupper om, at der er blevet oprettet tværreligiøse grupper, der sigter på samarbejde og gensidig beskyttelse og forsvar. Kommissionen har for nylig modtaget en af disse tværreligiøse grupper, der er aktiv i Maluku-provinsen.

Kommissionen følger nøje situationen med hensyn til religionsfrihed i Indonesien. Støtte til organisationer, der forsvarer mindretalsrettigheder i Indonesien, indgår desuden i Fællesskabets samarbejdsprogram med dette land, navnlig gennem projekter, der støttes via det europæiske initiativ for demokrati og beskyttelse af menneskerettighederne.

---

(1)  Se side 117.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/253 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/253

---

(2004/C 88 E/0258)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0941/04

af Robert Evans (PSE) til Kommissionen

(26. marts 2004)

Om:   Gmo-afgrøder

Er Kommissionen bekendt med retssagen Percy Scmeiser mod Monsanto, der for øjeblikket verserer ved Canadas højesteret? Sagen vedrører spørgsmålet om placering af ansvar i tilfælde af, at genmodificerede afgrøder breder sig til konventionelt dyrkede og økologisk dyrkede afgrøder, samt spredning af genmodificerede afgrøder i miljøet og krænkelse af patentrettigheder?

I forbindelse med retssagen er spørgsmålet blevet rejst, om der foreligger krænkelse af patentrettigheder i de tilfælde, hvor de landmænd, der beskyldes for sådanne krænkelser, selv er ofre for ikke-forsætlig spredning af gmo-afgrøder.

I sit svar på skriftlig forespørgsel E-0819/03 (1) henviste Kommissionen til sine internationale drøftelser om ansvar og godtgørelse inden for rammerne af biosikkerhedsprotokollen. Agter Kommissionen at sørge for at få indført en »liability-forpligtelse« for at undgå retssager af den art for fremtiden?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(30. april 2004)

I sin forespørgsel nævner det ærede medlem sagen Percy Schmeiser mod Monsanto, der verserer ved Canadas højesteret, og som vedrører en påstået krænkelse af et patent efter spredning af genmateriale til konventionelle afgrøder.

I EU henhører krænkelse af patenter under medlemsstaternes lovgivning. Kommissionen er ikke bekendt med nogen problemer af den pågældende art inden for EU.

Det ærede medlem henviser navnlig til drøftelserne om ansvar og godtgørelse i forbindelse med grænseoverskridende overførsler af genetisk modificerede organismer (GMO) som led i Cartagena-protokollen om biosikkerhed.

På det første møde mellem parterne i Cartagena-protokollen om biosikkerhed til konventionen om biologisk mangfoldighed, der blev afholdt i Kuala Lumpur i februar 2004, enedes man om at iværksætte en proces for udarbejdelse af hensigtsmæssige internationale regler og procedurer, når det gælder ansvar og godtgørelse. Med henblik herpå blev der på mødet mellem parterne oprettet en ad hoc-arbejdsgruppe bestående af juridiske og tekniske eksperter på området ansvar og godtgørelse — åben for alle parter — der skal holde møde fem gange i perioden 2005-2007, og vedtog et bredt mandat for denne gruppe. Desuden blev det på mødet mellem parterne besluttet, at en teknisk ekspertgruppe senere i 2004 skal holde møde for at udføre det nødvendige indledende arbejde i forbindelse med denne proces.

Det mandat, der blev vedtaget på mødet mellem parterne, er ret bredt og stiller parterne frit i drøftelserne. På dette tidlige stadium er det derfor umuligt at sige noget om omfanget og arten af de regler og procedurer, der skal vedtages ved forhandlingsprocessens afslutning.

Kommissionen kan forsikre det ærede medlem om, at den under de kommende forhandlinger vil gøre sit yderste for at opnå hensigtsmæssige og effektive regler og procedurer, som medvirker til at opfylde Cartagena-protokollens mål.

---

(1)  EUT C 78 E af 27.3.2004, s. 358.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/254 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/254

---

(2004/C 88 E/0259)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0943/04

af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen

(26. marts 2004)

Om:   Forskningsprogram og multipel sklerose

Årsagerne til multipel sklerose er stadig overvejende ukendte, også selv om det menes, at denne sygdom skyldes en kombination af genetiske, miljømæssige og immunologiske faktorer.

En sammenholdning af disse forskellige faktorer kunne muligvis være en måde til at undersøge årsagerne til denne sygdom på, som 400 000 personer — ifølge European Multiple Sclerosis Platform — har fået diagnosticeret i EU. I Europa-Parlamentets beslutning af den 18. december 2003 (A5-0451/2003 — P5_TA(2003)0601) opfordres der til at »øge de økonomiske ressourcer, der er til rådighed til forskning i multipel sklerose inden for Den Europæiske Union, samt forbedre forskningsprojekternes indbyrdes komplementaritet i lyset af, at sygdommen menes at være forårsaget af en kombination af faktorer«.

| 1. | Mener Kommissionen ikke, at det i det næste rammeprogram for forskning vil være nødvendigt at referere specifikt til hjernelidelser og især til multipel sklerose — inden for rammerne af neurodegenerative patologier? |
| --- | --- |

1.

Mener Kommissionen ikke, at det i det næste rammeprogram for forskning vil være nødvendigt at referere specifikt til hjernelidelser og især til multipel sklerose — inden for rammerne af neurodegenerative patologier?

| 2. | Mener Kommissionen ikke, at dette bør være en af de prioriterede målsætninger i det 7. rammeprogram — i betragtning af, at det 6. program ikke har formået at løse opgaven med at integrere problemerne vedrørende invaliditet i EU's politik og i betragtning af, at forskningsniveauet i EU inden for invaliditet og sygdomme som multipel sklerose rent faktisk er drastisk forringet? |
| --- | --- |

2.

Mener Kommissionen ikke, at dette bør være en af de prioriterede målsætninger i det 7. rammeprogram — i betragtning af, at det 6. program ikke har formået at løse opgaven med at integrere problemerne vedrørende invaliditet i EU's politik og i betragtning af, at forskningsniveauet i EU inden for invaliditet og sygdomme som multipel sklerose rent faktisk er drastisk forringet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin

(28. april 2004)

Kommissionen gør opmærksom på, at grundforskning og klinisk forskning i hjernesygdomme og navnlig neurodegenerative sygdomme, herunder multipel sklerose (MS), er et vigtigt indsatsområde under det sjette rammeprogram. Navnlig er der i forbindelse med de første to af de fire forslagsindkaldelser, der er planlagt for delområderne »Bekæmpelse af vigtige sygdomme« og »Anvendelse af viden og teknologi inden for genomforskning og bioteknologi på sundhedsområdet« under det udvalgte forskningstema »Biologiske videnskaber, genomforskning og bioteknologi i sundhedens tjeneste« allerede indkaldt forslag til integrerede projekter og ekspertisenet vedrørende en række aspekter af neurodegenerative hjernesygdomme og nye behandlingsmetoder: »Proteinaggregeringens rolle og mekanismer i neurodegenerative sygdomme — integrerede projekter«, »Molekylære mekanismer i neural degeneration — ekspertisenet,«»Stamceller og nervesystemet — ekspertisenet«, »Nyskabende behandlingsmidler til neurodegenerative sygdomme i CNS og PNS — integrerede projekter«. Den tredje forslagsindkaldelse, der i øjeblikket er ved at blive drøftet, vil muligvis også omfatte emner, der er særdeles relevante for MS.

Desuden undersøger Kommissionen (Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugebeskyttelse) som led i 2004-indkaldelsen af forslag under programmet for folkesundhed muligheden for at tage imod forslag til en europæisk undersøgelse af situationen med hensyn til neurodegenerative sygdomme, herunder MS, med henblik på at vurdere disse sygdommes epidemiologiske betydning og deres følger for sundhedssystemet. Der vil muligvis kunne iværksættes et udbud i 2005 vedrørende dette emne, hvis der ikke indkommer nogen forslag i 2004.

Yderligere oplysninger om indkaldelser, programmer og udvalgte projekter findes på følgende websteder:

| — | (http://fp6.cordis.lu/fp 6/home.cfm) |
| --- | --- |

—

(http://fp6.cordis.lu/fp 6/home.cfm)

| — | (http://europa.eu.int/comm/research/fp6/firstcallresult_en.html) |
| --- | --- |

—

(http://europa.eu.int/comm/research/fp6/firstcallresult_en.html)

| — | (http://europa.eu.int/comm/health/ph_programme/howtoapply/how_to_apply_en.htm); |
| --- | --- |

—

(http://europa.eu.int/comm/health/ph_programme/howtoapply/how_to_apply_en.htm);

Kommissionen betragter disse aktiviteter under det sjette rammeprogram som et væsentligt bidrag til den sundhedsforskning, der har til formål at nå til en bedre forståelse og behandling af neurodegenerative sygdomme såsom MS. Hvad angår det syvende rammeprogram, er Kommissionen i færd med at fastlægge det grundlag, som dette program skal hvile på, som led i en meddelelse om de finansielle overslag for 2006-2013. I de efterfølgende drøftelser om indholdet af det syvende rammeprogram vil Kommissionen tage behørigt hensyn til relevante aspekter af sundhedsforskning, der udspringer af det sjette rammeprogram, såvel som vigtige spørgsmål om folkesundhed.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/255 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/255

---

(2004/C 88 E/0260)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0950/04

af Paul Rübig (PPE-DE) til Kommissionen

(29. marts 2004)

Om:   Hindringer for skibstrafikken på Donau

Som følge af for lav vandstand i Donau havde østrigske virksomheder i 2003 betydelige meromkostninger i forbindelse med sejlads på Donau, da flodpolitiet i eksempelvis Komarno og Dunaujvaros forbød de i forvejen kun halvt fyldte skibe i at sejle videre.

Derudover kunne pontonbroen i Novisad kun delvis åbnes, hvilket betød, at en transport fra Linz til Ismael tog 2 1/2 måned. Hvad angår fragt af grovplader måtte den videre transport til dels foregå med lastbil, hvilket påførte virksomhederne betydelige meromkostninger.

Dertil kom, at man også med hensyn til vesttrafikken (til f.eks. Duisburg, Antwerpen og Rotterdam) i perioden juni 2003 til midten af januar 2004, som det er tilfældet næsten hvert år, kun lastede skibene op til 25 eller 50 %, og som følge heraf blev der udbetalt et særligt lavvandstillæg på op til 100 %.

Gennem en udbygning af strækningen mellem Regensburg og Passau og af strækninger i Ungarn samt opførelse af en bro i Novisad kunne Donau gøres betydeligt mere attraktiv som Europas vigtigste vandvej (udnyttelsesgraden er for øjeblikket ca. 10 %).

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at iværksætte for gennem fjernelse af de omtalte hindringer for skibstrafikken på Donau at bidrage til en presserende aflastning af transittrafikken på vejene?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(30. april 2004)

Kommissionens hvidbog om den europæiske transportpolitik (1) opfordrer til en integreret fremgangsmåde, som bl.a. kombinerer foranstaltninger til at revitalisere jernbanesektoren, navnlig godstransport, fremme nærsøfart, tilskynde til større komplementaritet mellem højhastighedsjernbane- og lufttransport, fremme udviklingen af interoperable intelligente transportsystemer og øge nettets effektivitet og sikkerhed.

Kommissionen foreslog i sin beslutning af 1. oktober 2003 (2), at denne transportakse betragtes som et prioriteret projekt, og identificerer en række flaskehalse, som bør fjernes, for at der kan gøres bedst mulig brug af denne transportform i et udvidet EU's interesse. Kommissionens forslag blev for nylig godkendt af Rådet og Europa-Parlamentet (Europa-Parlamentets afstemning fandt sted den 21. april 2004).

Donauområdet er i vid udstrækning dækket af Interreg III D-programmet Cadses (Central Adriatic Danubian South-Eastern European Space). Interreg er et EU-initiativ, der finansieres af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU). Gennem ovennævnte program kan der ydes støtte til projekter vedrørende udvikling af bæredygtige transportsystemer langs Donau gennem samarbejde mellem landene i Donauområdet.

---

(1)  KOM(2001) 370 endelig udg.

(2)  KOM(2003) 564 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/256 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/256

---

(2004/C 88 E/0261)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0958/04

af Manuel dos Santos (PSE) til Kommissionen

(23. marts 2004)

Om:   Risikooverdragelse ved den portugisiske regerings securitisation

Ifølge medierne har Kommissionen efter Eurostats undersøgelse af de offentlige regnskaber valideret et budgetunderskud på 2,8 % af BNP (i 2003) forelagt af den portugisiske regering.

Dette budgetunderskud fremkommer kun ved, at der i de offentlige regnskaber medtages resultatet af en operation med securitisation af statslån foretaget i overensstemmelse med Citigroup.

Det er ikke klart, om denne aftale sikrer overdragelse af hele risikoen fra staten til investorerne i denne securitisationsoperation, hvilket i givet fald vil gøre det forelagte underskuds størrelse ugyldig.

Kommissionen bedes derfor besvare følgende:

| 1. | Kan Kommissionen forsikre, at securitisationsoperationen ikke indebærer nogen risiko for den portugisiske stat, og at alle de ekstraordinære indtægter, der er bogført for 2003, faktisk vil blive indkasseret? |
| --- | --- |

1.

Kan Kommissionen forsikre, at securitisationsoperationen ikke indebærer nogen risiko for den portugisiske stat, og at alle de ekstraordinære indtægter, der er bogført for 2003, faktisk vil blive indkasseret?

| 2. | Har Kommissionen kendskab til den udtalelse, der er udarbejdet af IDEFE (organ tilknyttet Instituto Superior de Economia e Gestão (Institut for Økonomi og Ledelse)), hvoraf det fremgår, at 19 % af de lån, der nu er overført, kan annulleres? |
| --- | --- |

2.

Har Kommissionen kendskab til den udtalelse, der er udarbejdet af IDEFE (organ tilknyttet Instituto Superior de Economia e Gestão (Institut for Økonomi og Ledelse)), hvoraf det fremgår, at 19 % af de lån, der nu er overført, kan annulleres?

| 3. | Er Kommissionen blevet informeret om (og i givet fald med hvilken garanti?) eksistensen af andre statslån, som eventuelt kan erstatte dem, der annulleres? |
| --- | --- |

3.

Er Kommissionen blevet informeret om (og i givet fald med hvilken garanti?) eksistensen af andre statslån, som eventuelt kan erstatte dem, der annulleres?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(19. april 2004)

Efter adfærdskodeksen om medlemsstaternes udarbejdelse og indberetning af data til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der blev vedtaget af Økofin-Rådet den 18. februar 2003, bør medlemsstaterne rådføre sig med Eurostat, hvis der er tvivl om bogføringen af specifikke eller komplekse transaktioner.

Den 6. oktober 2003 henvendte de portugisiske myndigheder sig til Eurostat med henblik på at få dets mening om bogføringen af en transaktion, som de havde planer om at gennemføre, nemlig salg af nødlidende skattefordringer.

For at kunne besvare denne forespørgsel mødtes Eurostat med en delegation af portugisiske embedsmænd i Luxembourg den 13. oktober 2003. Ud fra oplysningerne fra de portugisiske myndigheder meddelte Eurostat den 4. november 2003, at salget af udestående skatter og bidrag til sociale ordninger skulle betragtes som provenu, dvs. som en ikke-finansiel transaktion.

Eurostat baserede sit svar på følgende:

| a) | På den portugisiske stats konti bogføres skatter og bidrag til sociale ordninger som kontante betalinger eller periodeafgrænsede kontante betalinger i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 2516/2000 (1). De solgte skattefordringer er derfor aldrig blevet registreret som provenu. |
| --- | --- |

a)

På den portugisiske stats konti bogføres skatter og bidrag til sociale ordninger som kontante betalinger eller periodeafgrænsede kontante betalinger i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 2516/2000 (1). De solgte skattefordringer er derfor aldrig blevet registreret som provenu.

| b) | Den portugisiske stat ville ikke over for erhververen yde nogen eksplicit eller implicit garanti med hensyn til inddrivelse af skattefordringerne eller finansiering af købet. |
| --- | --- |

b)

Den portugisiske stat ville ikke over for erhververen yde nogen eksplicit eller implicit garanti med hensyn til inddrivelse af skattefordringerne eller finansiering af købet.

| c) | Forskellen mellem den oprindelige betaling og den markedsbaserede prisvurdering var mindre end 15 %, hvilket er udtryk for en faktisk overdragelse af risikoen til erhververen. Dette er i overensstemmelse med Eurostats rammebeslutning af 3. juli 2002 om værdipapirisering. |
| --- | --- |

c)

Forskellen mellem den oprindelige betaling og den markedsbaserede prisvurdering var mindre end 15 %, hvilket er udtryk for en faktisk overdragelse af risikoen til erhververen. Dette er i overensstemmelse med Eurostats rammebeslutning af 3. juli 2002 om værdipapirisering.

Den 16. februar 2004 tilstillede Portugal Eurostat kopier af kontrakten og tilhørende dokumenter, herunder den uafhængige rapport fra IDEFE som omtalt af det ærede medlem.

Kommissionen er klar over, at der blandt de solgte nødlidende krav er fordringer, som er genstand for en retssag. Hvis en skattefordring anses for at være helt eller delvist ikke-eksisterende (og kun i det tilfælde), skal den portugisiske stat finde en erstatning for den fordring. Dette indebærer dog ikke nogen garanti for de inddrevne beløb eller skatteyderens betalingsevne. Det eneste formål hermed er at sikre, at den solgte fordringsportefølje er komplet.

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2516/2000 af 7. november 2000 om ændring af de fælles principper i det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Det Europæiske Fællesskab (ENS 95) for så vidt angår skatter og bidrag til sociale ordninger og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2223/96, EFT L 290 af 17.11.2000.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/257 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/257

---

(2004/C 88 E/0262)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0971/04

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(29. marts 2004)

Om:   Venezuela — Folkeafstemning

Ifølge medierne har Coordenadora Democrática, en organisation, der samler de politiske partier, der er i opposition til præsident Hugo Chávez, bifaldet afgørelsen fra Supremo Tribunal de Justiça (STJ) (højesteret) om at opfordre Det Nationale Valgråd (CNE) til at godkende 876 017 underskrifter, hvis ægthed var blevet draget i tvivl til trods for, at de var ledsaget af fingeraftryk fra underskriverne.

STJ's afgørelse opfordrer CNE til at tilføje yderligere 876 000 underskrifter til de allerede godkendte 1 832 493 (i alt 2 708 510) og indkalde til folkeafstemning om ophævelse af præsidentens mandat.

En talsmand for Coornenadora Democrática fortalte de venezuelanske medier om organisationens tilfredshed med »legalitetens og konstitutionalitetens tilbagevenden«, idet han understregede forpligtelserne til at handle i overensstemmelse med den jurisdiktion, som afgørelsen indeholdt for CNE.

I mellemtiden har Libertadors (en af kommunerne i Caracas) borgmester, Fredy Bernal, erklæret, at Movimento Quinta República (MVR), regeringspartiet, vil appellere afgørelsen fra STJ's Valgkammer.

Efter flere politiske analytikeres mening vil der snart kunne opstå en konflikt mellem de foskellige retsmyndigheder og -institutioner i landet, især mellem STJ's Valgkammer og Forfatningskammer og CNE.

Kommissionen bedes på denne baggrund besvare følgende:

| 1. | Hvilke oplysninger om de ovennævnte forhold råder Kommissionen over? |
| --- | --- |

1.

Hvilke oplysninger om de ovennævnte forhold råder Kommissionen over?

| 2. | Mener Kommissionen, at det er ønskeligt at bibeholde planen om at afholde folkeafstemning om ophævelse af præsidentens mandat? |
| --- | --- |

2.

Mener Kommissionen, at det er ønskeligt at bibeholde planen om at afholde folkeafstemning om ophævelse af præsidentens mandat?

| 3. | Hvilke følger mener den, at denne situation kan få for Venezuela? |
| --- | --- |

3.

Hvilke følger mener den, at denne situation kan få for Venezuela?

| 4. | Hvilke initiativer tager den, eller hvilke initiativer agter den at tage med henblik på at bidrage til bestræbelserne på at undgå disse eventuelle spændinger mellem institutionerne og sikre, at det venezuelanske folk endelig får mulighed for at komme til orde, hvilket er den eneste metode til at løse den demokratiske krise, som dette land er ramt af? |
| --- | --- |

4.

Hvilke initiativer tager den, eller hvilke initiativer agter den at tage med henblik på at bidrage til bestræbelserne på at undgå disse eventuelle spændinger mellem institutionerne og sikre, at det venezuelanske folk endelig får mulighed for at komme til orde, hvilket er den eneste metode til at løse den demokratiske krise, som dette land er ramt af?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

(30. april 2004)

Siden Det Nationale Valgråd (CNE) meddelte de foreløbige resultater af folkeafstemningen om ophævelse af præsidentens mandat den 2. marts 2004, har der været intens juridisk aktivitet omkring denne folkeafstemning. CNE fastslog, at af de undersøgte underskrifter (3 086 013 — oppositionen sagde, at den havde indgivet 3 467 050) var lidt over 1,8 mio. underskrifter blevet erklæret gyldige, 876 017 tvivlsomme, og mere end 230 000 ugyldige. De underskrifter, der blev betragtet som tvivlsomme, er resultatet af de såkaldte »planillas planas« (underskriftsblanketter, hvor hovedoplysningerne for dem, der har underskrevet, er blevet udfyldt med samme håndskrift), og de skulle derfor dobbeltkontrolleres ved hjælp af en verificeringsprocedure (»reparo«) sammen med visse andre underskrifter, der i første omgang blev erklæret ugyldige. Som følge heraf var det ifølge CNE nødvendigt at foretage en yderligere kontrol af mere end 1 mio. underskrifter, som endvidere skulle bekræftes af dem, der havde underskrevet dem. Der kræves 2,4 mio. underskrifter for at indkalde til folkeafstemning om præsidentens embede.

Ikke desto mindre fastslog højesterets valgkammer den 15. marts 2004, at de såkaldte »planillas planas« var gyldige. CNE appellerede denne afgørelse til højesterets forfatningskammer, der mente, at valgkammeret ikke var kompetent i henhold til forfatningen af 1999, og som derefter instruerede det om at afholde sig fra at træffe afgørelse om folkeafstemningsprocessen. Valgkammeret har igen gjort gældende, at det er kompetent i sagen, og har anmodet højesterets plenarforsamling om at træffe afgørelse. Det er ikke muligt at forudsige resultatet med sikkerhed. Denne forfatningsstrid skaber yderligere forsinkelser i en mulig folkeafstemning om præsident Chávez.

Den Europæiske Union støtter den rolle, Organisationen af Amerikanske Stater (OAS) og Carter-centret spiller i konflikten, og de bestræbelser, de udfolder for at gennemføre den politiske aftale, der blev undertegnet den 29. maj 2003 af den venezuelanske regering og oppositionen i overensstemmelse med OAS-resolution 833, som slår til lyd for en fredelig og demokratisk løsning baseret på et valg i overensstemmelse med forfatningen. EU har flere gange gjort opmærksom på nødvendigheden af at gennemføre denne aftale. Selv om der afholdes en folkeafstemning, vil det ikke desto mindre tage lang tid at overvinde polariseringen i samfundet og genskabe en holdbar økonomisk situation.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/258 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/258

---

(2004/C 88 E/0263)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0972/04

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(29. marts 2004)

Om:   Natura-nettet — finansiering

Den portugisiske statssekretær for miljø, José Eduardo Martins, erklærede for nylig, at de midler, som Den Europæiske Union havde planer om at tildele Portugal til forvaltning af Natura-nettet, klart var utilstrækkelige og lå langt under, hvad der var nødvendigt. Statssekretæren for miljø erklærede, at Portugal alene til forvaltningen af Natura-nettet i perioden 2003-2007 mindst havde brug for op imod 220 mio. EUR, men EU's finansielle overslag lå langt under dette beløb. Efter alt at dømme vil Spanien, Italien, Frankrig og Grækenland komme til at stå over for lignende problemer.

Det ser ud til, at problemet skyldes, at miljø og landbrug i den nye finansielle ramme figurerer under den samme budgetpost, hvor (i Portugals tilfælde) over 80 % er øremærket til landbrug.

Kommissionen bedes på denne baggrund at besvare følgende:

| — | Hvordan vil den imødegå disse problemer, vanskeligheder og utilstrækkeligheder? |
| --- | --- |

—

Hvordan vil den imødegå disse problemer, vanskeligheder og utilstrækkeligheder?

| — | Kan Kommissionen garantere, at Natura-nettet og dets mål ikke vil komme i krise på grund af finansielle nedskæringer og utilstrækkelige budgetmidler? |
| --- | --- |

—

Kan Kommissionen garantere, at Natura-nettet og dets mål ikke vil komme i krise på grund af finansielle nedskæringer og utilstrækkelige budgetmidler?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(30. april 2004)

Kommissionen har forpligtet sig til at forelægge en meddelelse i 2004 om finansieringen af Natura 2000. Denne meddelelse ventes i løbet af den første halvdel af året. Kommissionen har desuden indtil nu integreret Natura 2000-nettet og dets behov i alle de vigtigste forslag, den har fremlagt vedrørende EU-finansiering, f.eks. Kommissionens forslag til de nye finansielle overslag og den tredje rapport om økonomisk og social samhørighed.

I sin meddelelse om de nye finansielle overslag for perioden efter 2006 (1) gav Kommissionen udtryk for, at foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne i forbindelse med Natura 2000 ville være et vigtigt mål for den fremtidige udviklingspolitik. En af de vigtige aktiviteter, der er omfattet af prioriteringerne på miljøområdet i perioden 2007-2013 under samme kapitel i de nye finansielle overslag, er udviklingen og gennemførelsen af Natura 2000-nettet af naturbeskyttelsesområder med henblik på bevarelse af europæisk biodiversitet samt gennemførelsen af handlingsplanerne for biodiversitet. Kommissionen har ligeledes i sin tredje rapport om økonomisk og social samhørighed (2) gjort opmærksom på, at investeringer i infrastrukturprojekter, der vedrører Natura 2000, og som bidrager til den samlede regionale konkurrenceevne, er et af de områder, der vil kunne ydes strukturfondsstøtte til i fremtiden.

Kommissionen bekræftede samtidig, at samhørighedspolitikken er baseret på principperne om subsidiaritet og partnerskab med medlemsstaterne og regionerne, og at medfinansierede foranstaltninger bør afspejle de regionale prioriteringer og behov for økonomisk udvikling. Kommissionen kan ikke handle i modstrid med disse grundlæggende principper ved at pålægge medlemsstaterne og regionerne at finansiere bestemte foranstaltninger endsige at øremærke finansielle midler til et bestemt politikområde. Kommissionen kan dog under planlægningsdialogen, som vil blive styrket og gjort mere strategisk, drøfte med medlemsstaterne og regionerne, hvordan der tages bedst muligt hensyn til EU's prioriteringer, herunder Natura 2000-nettets finansielle behov.

---

(1)  Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet — fremtiden skaber vi sammen — Politikudfordringer og budgetmidler i det udvidede EU 2007-2013, KOM(2004) 101 endelig udg.

(2)  Third Report on Economic and Social Cohesion, KOM(2004) 107 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/259 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/259

---

(2004/C 88 E/0264)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0977/04

af John Bowis (PPE-DE) til Kommissionen

(30. marts 2004)

Om:   Sygeforsikring i Den Tjekkiske Republik

Er Kommissionen klar over, at der i Den Tjekkiske Republik findes ét stort og mange mindre sygeforsikringsselskaber? Er Kommissionen også klar over, at det store selskab har været i økonomiske vanskeligheder? Er Kommissionen endvidere klar over, at den tjekkiske regering har givet tilladelse til, at der blev overført præmier fra de mindre selskaber til det store selskab uden de berørte forsikringstageres samtykke? Er Kommissionen enig i, at dette hverken kan være til gavn for konkurrencen eller i forsikringstagernes interesse, og vil Kommissionen tage emnet op over for de tjekkiske myndigheder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(30. april 2004)

Kommissionen er bekendt med den måde, hvorpå sygeforsikringssystemet er tilrettelagt i Den Tjekkiske Republik. Der er for øjeblikket et stort sygeforsikringsselskab, som dækker størstedelen af befolkningen, og otte brancheorienterede sygeforsikringsselskaber, som oprindelig var beregnet for ansatte i særlige sektorer (f.eks. banker og minedrift), men som nu er åbne for alle. Alle med fast bopæl er omfattet af en obligatorisk sygeforsikring, som drives ved hjælp af disse midler.

Ifølge Kommissionens oplysninger er en ændring af loven om sygeforsikringsselskabernes virksomhed for øjeblikket til behandling i det tjekkiske parlament, herunder bestemmelser om en omfordeling af de indsamlede midler.

Tilrettelæggelsen og finansieringen af sygeforsikring og socialsikringsordninger hører under medlemsstaternes kompetence. Medlemsstaterne skal imidlertid udøve deres kompetence på dette område under overholdelse af EU-lovgivningen. For at afgøre, om en udbyder af sygeforsikring er omfattet af EU's konkurrencebestemmelser, skal det vurderes, om udbyderen udøver erhvervsvirksomhed, eller om han forvalter en socialsikringsordning. Det fremgår nemlig af EF-Domstolens retspraksis, at organer, der varetager forvaltningen af visse obligatoriske socialsikringsordninger, ikke er omfattet af konkurrencebestemmelserne.

Ifølge Kommissionens oplysninger betales der for sygesikring i Den Tjekkiske Republik gennem en obligatorisk sygeforsikring, som omfatter alle med fast bopæl. Forsikringsudbyderne ser derfor primært ud til at forvalte en socialsikringsordning, som ikke er omfattet af konkurrencebestemmelserne. På det foreliggende grundlag har Kommissionen derfor ikke på nuværende tidspunkt til hensigt at tage spørgsmålet op med de tjekkiske myndigheder.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/260 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/260

---

(2004/C 88 E/0265)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0978/04

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(30. marts 2004)

Om:   Ingredienser i fødevarer

| 1. | Kan Kommissionen i lyset af den stigende bekymring for folkesundheden — som følge af problemer som fedme, forhøjet blodtryk, diabetes mv. — skitsere, hvilke tiltag den har iværksat for at hjælpe medlemsstaterne med at løse dette problem? |
| --- | --- |

1.

Kan Kommissionen i lyset af den stigende bekymring for folkesundheden — som følge af problemer som fedme, forhøjet blodtryk, diabetes mv. — skitsere, hvilke tiltag den har iværksat for at hjælpe medlemsstaterne med at løse dette problem?

| 2. | Har Kommissionen planer om at iværksætte foranstaltninger med henblik på indførelse af en maksimalgrænse for sukker- og saltindholdet i fødevarer og/eller en tydelig mærkning af sådanne produkter? |
| --- | --- |

2.

Har Kommissionen planer om at iværksætte foranstaltninger med henblik på indførelse af en maksimalgrænse for sukker- og saltindholdet i fødevarer og/eller en tydelig mærkning af sådanne produkter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(30. april 2004)

| 1. | Europa-Kommissionen har udarbejdet en rapport med titlen »Situationsrapport om Europa-Kommissionens indsats på ernæringsområdet i Europa — Oktober 2002«, som er blevet sendt til Parlamentets informationskontorer, Kommissionens kontorer i medlemsstaterne, Kommissionens kabinetter, de nationale parlamenter visse informationsnetværk og forbrugersammenslutninger. Rapporten er tilgængelig på webstedet om folkesundhed.
  Kommissionen har oprettet et netværk for ernæring og fysisk aktivitet sammensat af ekspertorganer i medlemsstaterne, tiltrædelseslandene, Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), af Verdenssundhedsorganisationen (WHO) og Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD). Netværket er et forum for udveksling af erfaring og formidling af bedst praksis. På denne måde vil det medvirke til at koordinere medlemsstaternes politikker. Netværket rådgiver også Kommissionen i at fastlægge en fællesskabsstrategi til forbedring af folkesundheden og ernæringen, begrænse omfanget af og forebygge sygdomme i tilknytning til ernæring, fremme fysisk aktivitet og bekæmpe fedme.
  Kommissionen finansierer projekter vedrørende indsamling af data om fedme, ernæring og fysisk aktivitet som led i programmet for Fællesskabets indsats inden for folkesundhed (2003-2008) (1) og arbejdsprogrammerne for 2003 og 2004. Desuden vil et større projekt vedrørende forebyggelse af fedme hos børn blive støttet inden for rammerne af dette program.
  Rådets konklusioner om sund levevis fra december 2003 understreger behovet for en integreret tilgang til fremme af sundhed — en tilgang, som kombinerer fremme af sund levevis med foranstaltninger til udligning af sociale og økonomiske uligheder og forbedring af det fysiske miljø og med bestræbelserne på at opfylde sundhedsmålsætninger via andre fællesskabspolitikker. Dette harmonerer i stor udstrækning med Kommissionens tilgang i forbindelse med programmet for Fællesskabets indsats inden for folkesundhed og omfatter foranstaltninger til fremme af sund ernæring og forebyggelse af fedme.
  Der er blevet nedsat en specifik arbejdsgruppe, som skal vurdere, hvordan »sundhedsoplysninger« påvirker levevis. Hensigten er at samle de forskellige projekter om livsstilsrelaterede indikatorer og data og overveje, om der er andre spørgsmål, som bør tages op.
  Kommissionen har aktivt støttet det irske formandskabs initiativer angående hjerte-kar-sygdomme og fedme. Denne proces fører nu til Rådets konklusioner om fremme af hjertesundhed. I udkastet opfordres Kommissionen til at fremlægge et forslag til Rådets henstilling om faktorer, som har afgørende betydning for fremme af hjerte-kar-sundhed. Forebyggelse af fedme vil være et væsentligt element i sådanne foranstaltninger. |
| --- | --- |

1.

Europa-Kommissionen har udarbejdet en rapport med titlen »Situationsrapport om Europa-Kommissionens indsats på ernæringsområdet i Europa — Oktober 2002«, som er blevet sendt til Parlamentets informationskontorer, Kommissionens kontorer i medlemsstaterne, Kommissionens kabinetter, de nationale parlamenter visse informationsnetværk og forbrugersammenslutninger. Rapporten er tilgængelig på webstedet om folkesundhed.

Kommissionen har oprettet et netværk for ernæring og fysisk aktivitet sammensat af ekspertorganer i medlemsstaterne, tiltrædelseslandene, Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), af Verdenssundhedsorganisationen (WHO) og Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD). Netværket er et forum for udveksling af erfaring og formidling af bedst praksis. På denne måde vil det medvirke til at koordinere medlemsstaternes politikker. Netværket rådgiver også Kommissionen i at fastlægge en fællesskabsstrategi til forbedring af folkesundheden og ernæringen, begrænse omfanget af og forebygge sygdomme i tilknytning til ernæring, fremme fysisk aktivitet og bekæmpe fedme.

Kommissionen finansierer projekter vedrørende indsamling af data om fedme, ernæring og fysisk aktivitet som led i programmet for Fællesskabets indsats inden for folkesundhed (2003-2008) (1) og arbejdsprogrammerne for 2003 og 2004. Desuden vil et større projekt vedrørende forebyggelse af fedme hos børn blive støttet inden for rammerne af dette program.

Rådets konklusioner om sund levevis fra december 2003 understreger behovet for en integreret tilgang til fremme af sundhed — en tilgang, som kombinerer fremme af sund levevis med foranstaltninger til udligning af sociale og økonomiske uligheder og forbedring af det fysiske miljø og med bestræbelserne på at opfylde sundhedsmålsætninger via andre fællesskabspolitikker. Dette harmonerer i stor udstrækning med Kommissionens tilgang i forbindelse med programmet for Fællesskabets indsats inden for folkesundhed og omfatter foranstaltninger til fremme af sund ernæring og forebyggelse af fedme.

Der er blevet nedsat en specifik arbejdsgruppe, som skal vurdere, hvordan »sundhedsoplysninger« påvirker levevis. Hensigten er at samle de forskellige projekter om livsstilsrelaterede indikatorer og data og overveje, om der er andre spørgsmål, som bør tages op.

Kommissionen har aktivt støttet det irske formandskabs initiativer angående hjerte-kar-sygdomme og fedme. Denne proces fører nu til Rådets konklusioner om fremme af hjertesundhed. I udkastet opfordres Kommissionen til at fremlægge et forslag til Rådets henstilling om faktorer, som har afgørende betydning for fremme af hjerte-kar-sundhed. Forebyggelse af fedme vil være et væsentligt element i sådanne foranstaltninger.

| 2. | Kommissionen har ikke nogen planer om at fastsætte maksimumsgrænser for sukker- og saltindholdet i fødevarer. Angående mærkning skal sukker og salt være opført i listen over ingredienser, hvis de har anvendt ved fremstillingen af en fødevare og opstillet i rækkefølge efter aftagende vægt. Hertil kommer, at Kommissionen har forelagt Parlamentet og Rådet et forslag til forordning (2) om harmonisering af reglerne om ernærings- og sundhedsanprisninger af fødevarer. Dette forslag indeholder specifikke bestemmelser om ernæringsanprisninger af salt og sukker. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen har ikke nogen planer om at fastsætte maksimumsgrænser for sukker- og saltindholdet i fødevarer. Angående mærkning skal sukker og salt være opført i listen over ingredienser, hvis de har anvendt ved fremstillingen af en fødevare og opstillet i rækkefølge efter aftagende vægt. Hertil kommer, at Kommissionen har forelagt Parlamentet og Rådet et forslag til forordning (2) om harmonisering af reglerne om ernærings- og sundhedsanprisninger af fødevarer. Dette forslag indeholder specifikke bestemmelser om ernæringsanprisninger af salt og sukker.

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1786/2002/EF af 23. september 2002 om vedtagelse af et program for Fællesskabets indsats inden for folkesundhed (2003-2008), EFT L 271 af 9.10.2002, s. 1.

(2)  KOM(2003) 424 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/261 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/261

---

(2004/C 88 E/0266)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0980/04

af Luigi Vinci (GUE/NGL) til Kommissionen

(30. marts 2004)

Om:   Initiativ fra generalkommandoen for landstyrkerne i Tyrkiet

Den tyrkiske generalkommando for landstyrkerne har med efterfølgende godkendelse fra generalstaben i januar udsendt en ordre til sin efterretningstjeneste og provinsguvernørerne om at indsamle oplysninger om borgere og organisationer, der går ind for Tyrkiets tiltrædelse af Den Europæiske Union, som er positive over for USA eller går ind for satanisme eller frimureri, om internetgrupper, mindretal, børn af velhavende familier osv.

Alle disse personer er efter generalkommandoens vurdering potentielle deltagere i separatistiske eller samfundsnedbrydende virksomhed.

Denne fremgangsmåde er blevet skarpt fordømt i den tyrkiske presse, mens den tyrkiske regering ikke har fremsat nogen indvendinger, selv om der er tale om en overordentlig udemokratisk fremgangsmåde, som er rettet mod Tyrkiets tiltrædelse af EU og som er i modstrid med gældende tyrkisk ret.

Kan Kommissionen oplyse, hvad den mener om denne fremgangsmåde, samt angive, hvad den agter at foretage sig herimod, med henblik på at beskytte Københavnskriterierne og generelt for at understøtte den demokratiseringsproces i Tyrkiet, der er indgået aftale om mellem den tyrkiske regering og EU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günther Verheugen

(30. april 2004)

Kommissionen er opmærksom på de hændelser, det ærede medlem henviser til.

I det reviderede tiltrædelsespartnerskab, som blev vedtaget af ministerrådet den 19. maj 2003, har det høj prioritet, at Tyrkiet tilpasser militærets civile kontrol med den praksis, der er i EU-medlemsstaterne.

I Kommissionens seneste periodiske rapport fra november 2003 (1) anfører den, at de væbnede styrker i Tyrkiet udøver indflydelse gennem en række uformelle kanaler. Ved forskellige lejligheder har militære medlemmer af det nationale sikkerhedsråd givet udtryk for deres holdning til politiske, sociale og udenrigspolitiske spørgsmål i taler til offentligheden, til medierne og i erklæringer.

Den 16. marts 2004 offentliggjorde den tyrkiske generalkommando en erklæring om Kommissionens konstateringer og benægtede, at hæren på nogen måde havde til hensigt at give særlige ordrer til at blackliste mennesker på grund af deres politiske tilhørsforhold eller livsstil. Erklæringen indikerede dog, at det var de væbnede styrkers pligt at træffe foranstaltninger mod »separatistiske og fundamentalistiske trusler«. Det førte straks til en debat i det tyrkiske parlament om, hvorvidt spørgsmålet om en sådan indhentning af oplysninger er i overensstemmelse med princippet om ytringsfrihed og meningsfrihed.

Kommissionen vil fortsat følge udviklingen i forholdet mellem civilsamfundet og militæret i lyset af de politiske Københavnskriterier og om nødvendigt bringe spørgsmålet op direkte med de tyrkiske myndigheder.

---

(1)  KOM(2003) 676 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/262 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/262

---

(2004/C 88 E/0267)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0981/04

af Giovanni Pittella (PSE) og Guido Sacconi (PSE) til Kommissionen

(30. marts 2004)

Om:   Beskyttelse og bevarelse af havmiljøet

Den 19. juni 2003 vedtog Parlamentet en beslutning (P5_TA(2003)0295) om Kommissionens meddelelse: »Frem mod en strategi til beskyttelse og bevarelse af havmiljøet.« I beslutningen anmodede medlemmerne om, at miljøbeskyttelseshensyn i højere grad skulle medtages i beslutningsprocedurerne og om beskyttelse og bevarelse af havmiljøet, da de er af afgørende betydning for beskyttelsen af biodiversiteten.

Parlamentet opfordrede også Kommissionen til så snart som muligt at fremlægge en sammenhængende og harmoniseret tematisk strategi for havmiljøet, ikke mindst i betragtning af den nuværende kritiske situation for visse havøkosystemer.

Kan Kommissionen oplyse, om den, da den udarbejdede strategien, tog behørigt hensyn til følgende:

| — | forsigtighedsprincippet, |
| --- | --- |

—

forsigtighedsprincippet,

| — | begrebet bæredygtighed, |
| --- | --- |

—

begrebet bæredygtighed,

| — | en strategisk miljøvurdering, |
| --- | --- |

—

en strategisk miljøvurdering,

| — | en integreret fremgangsmåde for at imødegå trusler forårsaget af menneskets aktiviteter, der påvirker havmiljøet, og en omhyggelig vurdering af indvirkningen deraf for dette miljø og den gensidige indflydelse og afhængighed af sådanne indvirkninger, |
| --- | --- |

—

en integreret fremgangsmåde for at imødegå trusler forårsaget af menneskets aktiviteter, der påvirker havmiljøet, og en omhyggelig vurdering af indvirkningen deraf for dette miljø og den gensidige indflydelse og afhængighed af sådanne indvirkninger,

| — | en integreret fremgangsmåde vedrørende forvaltningen af havmiljøet, for så vidt angår kystområder og havet, |
| --- | --- |

—

en integreret fremgangsmåde vedrørende forvaltningen af havmiljøet, for så vidt angår kystområder og havet,

| — | en regional fremgangsmåde, der tager højde for de regionale forskelle, de økologiske karakteristika, trusler samt de socio-økonomiske aspekter, |
| --- | --- |

—

en regional fremgangsmåde, der tager højde for de regionale forskelle, de økologiske karakteristika, trusler samt de socio-økonomiske aspekter,

| — | en strategisk planlægning for havområderne for de regionale farvande omfattende hele fastlandssoklen, som kan indføre en metodisk planlægning af beslutningsprocedurerne inden for sektoren? |
| --- | --- |

—

en strategisk planlægning for havområderne for de regionale farvande omfattende hele fastlandssoklen, som kan indføre en metodisk planlægning af beslutningsprocedurerne inden for sektoren?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(30. april 2004)

Kommissionen er på nuværende tidspunkt ved at udarbejde en europæisk havmiljøstrategi. Som led i denne proces arrangeres sammen med det nederlandske formandskab en konference for de berørte parter i november 2004. Offentliggørelsen af det endelige forslag er planlagt til marts 2005.

De vigtigste elementer i den planlagte strategi bliver følgende: En fælles fremgangsmåde for alle europæiske have, kombineret med:

| — | En særlig regional fremgangsmåde til løsning af regionale problemer |
| --- | --- |

—

En særlig regional fremgangsmåde til løsning af regionale problemer

| — | En holistisk integreret fremgangsmåde for at imødegå den skadelige påvirkning af havmiljøet, der er forårsaget af menneskets aktiviteter. |
| --- | --- |

—

En holistisk integreret fremgangsmåde for at imødegå den skadelige påvirkning af havmiljøet, der er forårsaget af menneskets aktiviteter.

Et væsentligt element i forbindelse med gennemførelsen af strategien bliver en økosystemtilgang til forvaltning af menneskelige aktiviteter, der påvirker havmiljøet, og som vil tage hensyn til alle de elementer, der er nævnt i det ærede medlems skriftlige forespørgsel.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/263 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/263

---

(2004/C 88 E/0268)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0984/04

af Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) til Kommissionen

(30. marts 2004)

Om:   Betydningen af træthed for ulykker

Ifølge det finske råd for større færdselssikkerhed (Liikenneturva) viser undersøgelseskommissionens statistikker om dødsulykker på landevejen, at 12 % af dødsfaldene i forbindelse med frontale sammenstød skyldes, at føreren er faldet i søvn. Denne statistik fortæller næppe hele sandheden, for en ulykke, der de facto skyldes træthed, udlægges ofte som en eller anden form for fejl i betjeningen af køretøjet. I Norge er der lavet en undersøgelse, som viser, at hver tredje af alle sammenstød og eneulykker på den ene eller den anden måde skyldes træthed, mens for eksempel alkohol og narkotika kun står for 11 % tilsammen.

En af Kommissionens prioriteter inden for trafikpolitikken er at fremme trafiksikkerheden. Hvordan vil Kommissionen tage hensyn til hyppigheden af ulykker, der skyldes træthed, når den søger konkrete midler til at forbedre trafiksikkerheden? Har Kommissionen undersøgt (eller agter den at undersøge), hvor stor betydning træthed har i forbindelse med ulykker i EU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(30. april 2004)

Kommissionen har kendskab til de af det ærede medlem oplyste tal, der viser, at træthed har stor betydning for færdselsulykker.

Træthed er et vigtigt aspekt ved lovgivningen om erhvervschaufførers arbejdstider samt køre- og hviletider (1), og Kommissionen har for nylig fremsat flere forslag i den forbindelse, bla. et om kontrol på vejene, som er til behandling i Parlamentet og Rådet (2).

Kommissionen støtter forskningsprojekter som AWAKE-projektet (3) i det femte rammeprogram for forskning, der skal give en større viden om den betydning, som de forskellige mekanismer bag træthed har for færdselsulykker (mekanismer der ikke kun kan sammenfattes i mangel på søvn hos chaufføren), samt validere teknologi, der kan detektere en svækkelse af chaufførens opmærksomhed i trafikken og advare ham.

Kommissionen vil fortsat støtte forskning på dette område.

---

(1)  Navnlig forordning (EØF) nr. 3820/85, EFT L 370 af 31.12.1985 og 3821/85 samt direktiv 2002/15/EF, EFT L 80 af 23.3.2002.

(2)  KOM(2003) 628 endelig udg.

(3)  Assessment of driver vigilance and Warning According to traffic risK Estimation.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/264 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/264

---

(2004/C 88 E/0269)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0992/04

af Francesco Fiori (PPE-DE) til Kommissionen

(24. marts 2004)

Om:   Telekommunikation

Den nye lovramme betyder, at myndighederne kan intervenere på telekommunikationsmarkedet og råder over vidtgående skønsbeføjelser i valget af de krav, der kan stilles med henblik på at rette op på en fallitsituation på markedet. Direktiverne indeholder således ikke tilstrækkelige retningslinjer for, hvordan reguleringsindsatsen bør justeres i forbindelse med de krav, som myndighederne kan stille.

Kommissionen tilkendegav i sit arbejdsprogram for 2004, at den ville vedtage en henstilling med retningslinjer for valget af reguleringsforanstaltninger, som skal bygge på proportionalitetsprincippet og være i overensstemmelse med reguleringsmålsætningerne i rammedirektivet.

I sit arbejdsprogram for 2004 bebuder Erg, at det vil vedtage en dokument, som omtales som et »fælles ERG/EF-strategiudkast om passende foranstaltninger (remedies) inden for den nye lovramme«. Det forekommer nødvendigt med et lovindgreb til fastlæggelse af kriterierne for anvendelse af »remedies« inden for den nye lovramme for at sikre harmoniseringen på området, men der er behov for en præcisering af, hvilken juridisk form en fælles ERG/EF-strategi vil få, og af dens rolle i EU's lovgivning og de nationale lovgivninger.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(30. april 2004)

Det nye regelsæt for elektronisk kommunikation har til formål at skabe harmoniserede rammer for regulering af elektroniske kommunikationsnet og -tjenester samt tilhørende faciliteter og tjenester. Hvilke specifikke foranstaltninger der anvendes over for virksomheder med en stærk markedsposition, afgøres imidlertid af myndighederne på nationalt plan. Ud over usædvanlige foranstaltninger (der under alle omstændigheder skal kontrolleres af Kommissionen) er alle de forpligtelser, der kan pålægges virksomheder, som har en stærk markedsposition, beskrevet i artikel 9-13 i adgangsdirektivet (1) og i kapitel III i forsyningspligtdirektivet (2).

Som det fremgår af artikel 7, stk. 2, i rammedirektivet (3), skal de nationale tilsynsmyndigheder, når de udøver deres beføjelser i henhold til det nye regelsæt, bidrage til udviklingen af det indre marked ved at samarbejde indbyrdes og med Kommissionen på en transparent måde for at sikre en ensartet anvendelse af lovrammerne. De skal navnlig bestræbe sig på at blive enige om, hvilke typer af instrumenter og midler der er de bedst egnede til at håndtere bestemte typer af situationer på markedet.

Det er på dette grundlag, at De Europæiske Tilsynsmyndigheders Gruppe (ERG) har vedtaget en fælles holdning vedrørende en strategi for passende foranstaltninger inden for den nye lovramme. Generaldirektoratet for Informationssamfundet og Generaldirektoratet for Konkurrence har samarbejdet med ERG om udarbejdelsen af dette dokument, men den fælles holdning er udelukkende ERG's dokument.

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/19/EF af 7. marts 2002 om adgang til og samtrafik mellem elektroniske kommunikationsnet og tilhørende faciliteter, EFT L 108 af 24.4.2002.

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/22/EF af 7. marts 2002 om forsyningspligt og brugerrettigheder i forbindelse med elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, EFT L 108 af 24.4.2002.

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/21/EF af 7. marts 2002 om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, EFT L 108 af 24.4.2002.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/265 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/265

---

(2004/C 88 E/0270)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0994/04

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(31. marts 2004)

Om:   Beskyttelse af børn og fremtidige EU-programmer med unge som målgruppe

Hvad vil Kommissionen gøre — i lyset af offentliggørelsen den 9. marts 2004 af dens to meddelelser om fremtidig uddannelse og politik for borgerne efter 2006, »Den nye generation af uddannelsesprogrammer — almen uddannelse og erhvervsuddannelse« (KOM(2004) 156) og »Aktive borgere — hvorledes?« (KOM(2004) 154) — for at sikre, at spørgsmålet om beskyttelse af børn indgående behandles i de lovgivningsprogrammer vedrørende EU's fremtidige uddannelsespolitik og aktive borgere, der ifølge planen vil blive vedtaget senere i år?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(30. april 2004)

Det ærede medlem rejser spørgsmålet om, hvordan børn kan beskyttes i forbindelse med Kommissionens nye programmer inden for almen uddannelse, erhvervsuddannelse og borgerskab (1). Kommissionen er helt bevidst om, at unge skal sikres et maksimalt beskyttelsesniveau, og at der i den forbindelse skal tages hensyn til den enkeltes kompetencer. Kommissionen har allerede iværksat en række foranstaltninger inden for sit kompetenceområde. Her kan nævnes direktiv 94/33/EF om beskyttelse afunge på arbejdspladsen (2), henstillingen om udvikling af den europæiske industris konkurrenceevne inden for audiovisuelle tjenester og informationstjenester gennem fremme af nationale rammer, der tager sigte på at opnå en sammenlignelig og effektiv beskyttelse af mindreårige og den menneskelige værdighed (3), og den flerårige EF-handlingsplan til fremme af en mere sikker anvendelse af internettet ved bekæmpelse af ulovligt og skadeligt indhold på det globale net (4), hvor hovedvægten lægges på beskyttelse af børn og mindreårige.

Beskyttelse af mindreårige er dog et område, der hovedsagelig henhører under de enkelte medlemsstaters kompetence, og det er derfor dem, der skal træffe foranstaltninger på dette område.

I sine forslag om en ny generation af programmer inden for almen uddannelse, erhvervsuddannelse og borgerskab har Kommissionen foreslået to typer aktioner:

| — | centraliserede aktiviteter, der forvaltes direkte af Kommissionen |
| --- | --- |

—

centraliserede aktiviteter, der forvaltes direkte af Kommissionen

| — | decentraliserede aktiviteter, der forvaltes af nationale organer, der udpeges af myndighederne i de deltagende lande. |
| --- | --- |

—

decentraliserede aktiviteter, der forvaltes af nationale organer, der udpeges af myndighederne i de deltagende lande.

De decentraliserede foranstaltninger skal udgøre hovedparten af budgettet. Det er især i forbindelse med disse aktiviteter, at der gives støtte til aktiviteter for unge, særlig med hensyn til mobilitet.

Kommissionen finder, at det er op til myndighederne i de deltagende lande i samarbejde med de nationale organer at træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at børn beskyttes, og at den nationale lovgivning overholdes, samtidig med at der tages hensyn til de kulturelle forhold.

Generelt påser Kommissionen — specielt i forbindelse med de kriterier, der er fastsat i indkaldelsen af forslag — at de udvalgte projekter har en klar uddannelsesmæssig værdi, hvor der fuldt ud tages hensyn til de deltagendes interesser, herunder mindreåriges.

---

(1)  KOM(2004) 154 endelig og KOM(2004) 156 endelig udg.

(2)  Rådets direktiv 94/33/EF af 22.6.1994 om beskyttelse af unge på arbejdspladsen, EFT L 216 af 20.8.1994.

(3)  Rådets henstilling 98/560/EF af 24.9.1998, EFT L 270 af 7.10.1998.

(4)  EUT L 162 af 1.7.2003.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/266 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/266

---

(2004/C 88 E/0271)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0995/04

af Bartho Pronk (PPE-DE) til Kommissionen

(31. marts 2004)

Om:   Restriktive foranstaltninger planlagt af en række medlemsstater i modstrid med retten til lige behandling i EU

Ifølge pressemeddelelser fra en række medlemsstater (Det Forenede Kongerige, Irland og Danmark) vil immigranter fra de nye medlemsstater få deres sociale rettigheder beskåret på flere områder. Med forordning (EØF) nr. 1408/71 (1) om koordinering af sociale sikringsordninger fastsættes princippet om, at arbejdstagere og selvstændige erhvervsdrivende automatisk er berettiget til de i forordningen omhandlede ydelser uden noget krav om bopælsperiode. Ifølge spørgeren er kravet om to års uafbrudt ophold for at kunne få adgang til ydelser i henhold til forordning nr. 1408/71 uforeneligt med fællesskabsretten.

| 1. | Hvorledes agter Kommissionen at reagere på sådanne foranstaltninger, der allerede helt klart strider mod fællesskabsretten?
  Ifølge de seneste offentliggjorte undersøgelser vil vandringsfrekvensen for de nye medlemsstater ikke nå op på mere end 1 % efter den 1. maj 2004. |
| --- | --- |

1.

Hvorledes agter Kommissionen at reagere på sådanne foranstaltninger, der allerede helt klart strider mod fællesskabsretten?

Ifølge de seneste offentliggjorte undersøgelser vil vandringsfrekvensen for de nye medlemsstater ikke nå op på mere end 1 % efter den 1. maj 2004.

| 2. | Mener Kommissionen, at Ungarn frembyder en reel trussel mod de nuværende medlemsstaters arbejdsmarked, og at de restriktive foranstaltninger, som en række regeringer har planlagt for helt klart at forhindre ungarere i at få adgang til Europas arbejdsmarked, på den baggrund er velfunderede? |
| --- | --- |

2.

Mener Kommissionen, at Ungarn frembyder en reel trussel mod de nuværende medlemsstaters arbejdsmarked, og at de restriktive foranstaltninger, som en række regeringer har planlagt for helt klart at forhindre ungarere i at få adgang til Europas arbejdsmarked, på den baggrund er velfunderede?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Stavros Dimas

(30. april 2004)

| 1. | I henhold til overgangsordningerne, der er fastsat i tiltrædelsestraktaten, kan medlemsstaterne under særlige omstændigheder begrænse adgangen til deres arbejdsmarkeder for nye medlemsstaters arbejdstagere i en periode på op til syv år. Disse restriktioner vedrører kun adgangen til arbejdsmarkedet og ikke til sociale ydelser eller retten til sociale fordele. Kommissionen har mindet medlemsstaterne om disse principper ved sine regelmæssige og seneste kontakter med medlemsstaternes repræsentanter på teknisk niveau. De fleste medlemsstater har meddelt Kommissionen, at de i øjeblikket stadig er ved at lægge sidste hånd på deres lovgivningsinitiativer vedrørende de første to år af overgangsperioden. Kommissionen agter at sende et brev til alle de pågældende medlemsstater, hvori den vil minde dem om deres forpligtelser i henhold til fællesskabslovgivningen og anmode medlemsstaterne om hurtigst muligt at få forelagt den endelige version af lovgivningen vedrørende de første to år af overgangsperioden. Kommissionen vil fortsætte med at følge op på denne sag og tage passende forholdsregler, herunder om nødvendigt anmode om præcisering af lovgivningsforanstaltninger. |
| --- | --- |

1.

I henhold til overgangsordningerne, der er fastsat i tiltrædelsestraktaten, kan medlemsstaterne under særlige omstændigheder begrænse adgangen til deres arbejdsmarkeder for nye medlemsstaters arbejdstagere i en periode på op til syv år. Disse restriktioner vedrører kun adgangen til arbejdsmarkedet og ikke til sociale ydelser eller retten til sociale fordele. Kommissionen har mindet medlemsstaterne om disse principper ved sine regelmæssige og seneste kontakter med medlemsstaternes repræsentanter på teknisk niveau. De fleste medlemsstater har meddelt Kommissionen, at de i øjeblikket stadig er ved at lægge sidste hånd på deres lovgivningsinitiativer vedrørende de første to år af overgangsperioden. Kommissionen agter at sende et brev til alle de pågældende medlemsstater, hvori den vil minde dem om deres forpligtelser i henhold til fællesskabslovgivningen og anmode medlemsstaterne om hurtigst muligt at få forelagt den endelige version af lovgivningen vedrørende de første to år af overgangsperioden. Kommissionen vil fortsætte med at følge op på denne sag og tage passende forholdsregler, herunder om nødvendigt anmode om præcisering af lovgivningsforanstaltninger.

| 2. | I henhold til tiltrædelsestraktaten skal medlemsstaterne ikke fremlægge bevis for, at der er alvorlige forstyrrelser på deres arbejdsmarkeder (eller risiko herfor), såfremt de ønsker at opretholde restriktionerne i de første fem år af overgangsperioden. Det fremgår kun af tiltrædelsestraktaten, at restriktioner i adgangen til arbejdsmarkedet for de sidste to år af overgangsperioden, dvs. efter 2009, kun kan opretholdes, hvis det kan godtgøres, at der er alvorlige forstyrrelser på arbejdsmarkedet (eller risiko herfor). Tiltrædelsestraktaten forskriver imidlertid også, at en nuværende medlemsstat til enhver tid helt eller delvist kan liberalisere adgangen til arbejdsmarkedet i overgangsperioden. En medlemsstat, som har ophævet restriktionerne i løbet af de syv år, kan påberåbe sig en »sikkerhedsbestemmelse« og genindføre restriktioner, hvis der er bevis for alvorlige forstyrrelser på markedet (eller risiko herfor). Kommissionen forventer, at de fleste restriktioner i adgangen til arbejdsmarkedet vil kunne ophæves efter de første fem år efter tiltrædelsen, dvs. fra 2009. Fra 2011 — syv år efter tiltrædelsen — vil der være fuldstændig fri bevægelighed for arbejdstagere fra de nye medlemsstater. |
| --- | --- |

2.

I henhold til tiltrædelsestraktaten skal medlemsstaterne ikke fremlægge bevis for, at der er alvorlige forstyrrelser på deres arbejdsmarkeder (eller risiko herfor), såfremt de ønsker at opretholde restriktionerne i de første fem år af overgangsperioden. Det fremgår kun af tiltrædelsestraktaten, at restriktioner i adgangen til arbejdsmarkedet for de sidste to år af overgangsperioden, dvs. efter 2009, kun kan opretholdes, hvis det kan godtgøres, at der er alvorlige forstyrrelser på arbejdsmarkedet (eller risiko herfor). Tiltrædelsestraktaten forskriver imidlertid også, at en nuværende medlemsstat til enhver tid helt eller delvist kan liberalisere adgangen til arbejdsmarkedet i overgangsperioden. En medlemsstat, som har ophævet restriktionerne i løbet af de syv år, kan påberåbe sig en »sikkerhedsbestemmelse« og genindføre restriktioner, hvis der er bevis for alvorlige forstyrrelser på markedet (eller risiko herfor). Kommissionen forventer, at de fleste restriktioner i adgangen til arbejdsmarkedet vil kunne ophæves efter de første fem år efter tiltrædelsen, dvs. fra 2009. Fra 2011 — syv år efter tiltrædelsen — vil der være fuldstændig fri bevægelighed for arbejdstagere fra de nye medlemsstater.

---

(1)  EFT L 149 af 5.7.1971, s. 2.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/267 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/267

---

(2004/C 88 E/0272)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0999/04

af Daniel Hannan (PPE-DE) til Kommissionen

(24. marts 2004)

Om:   Sammenkobling af højspændingsmaster i Civitella Paganico Kommune

Civitella Paganico Kommune tillader det italienske elselskab Terna SpA at fortsætte med et projekt gående ud på at sammenkoble to eksisterende linjer af højspændingsmaster mellem Speranza-Valmontone og Suvereto-Montalto. I det pågældende område findes der en hidtil uudgravet romersk boplads, og derfor er det italienske kulturministerium i øjeblikket ved at undersøge stedet med henblik på at erklære det for kulturelt fundsted. Til trods for denne undersøgelse og det forhold, at byrådet allerede har afgivet en negativ udtalelse, går projektet videre.

Finder Kommissionen, at Civitella Paganico Kommunes handlinger er forenelige med EU's erklærede engagement til fordel for folkesundheden og beskyttelsen af Europas kulturarv?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(30. april 2004)

Projekter som anlæg af stærkstrømsluftledninger er omfattet af Rådets direktiv 85/337/EØF (VVM-direktivet) af 27. juni om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet (1), som ændret ved Rådets direktiv 97/11/EF af 3. marts 1997 (2). Det bestemmer, at medlemsstaterne, før der udstedes byggetilladelse, skal sikre, at projekter, som sandsynligvis vil påvirke miljøet betydeligt, bl.a. på grund af deres art, størrelse eller placering, skal underkastes en vurdering af virkningerne på miljøet. Miljøvurderingen skal udpege, beskrive og vurdere projektets direkte og indirekte virkninger på mennesker, fauna, flora, jord, vand, luft, klima og landskab samt materielle goder og kulturarven.

Projekterne er defineret i artikel 4, som henviser til direktivets bilag I og II. Anlæg af stærkstrøms-luftledninger med en spænding på mindst 220 kV og en længde på over 15 km er omfattet af bilag I, medens transport af elektricitet gennem luftledninger med mindre spænding og længde end de nævnte er omfattet af bilag II. En VVM-vurdering er obligatorisk for projekterne i bilag I, medens det for projekter i bilag II er de nationale myndigheder, der ud fra en konkret vurdering af den enkelte sag eller ud fra tærskler eller kriterier bestemmer, om et projekt skal underkastes en WM-vurdering på grund af dets forventede betydelige virkning på miljøet, under hensyntagen til de relevante udvælgelseskriterier, der er anført i direktivets bilag III.

I den konkrete sag kan Kommissionen ikke tage stilling ud fra de oplysninger, som det ærede medlem har forelagt. På baggrund af ovenstående bedes det ærede medlem forelægge yderligere oplysninger, som gør Kommissionen i stand til at vurdere sagen i overensstemmelse med den gældende fællesskabslovgivning.

Den 12. juli 2003 vedtog Rådet henstilling 1999/519/EEC (3) om begrænsning af befolkningens eksponering for elektromagnetiske felter med henblik på at sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau. De anbefalede maksimumværdier bygger på retningslinjerne fra International Commission on Non-Ionising Radiation Protection og Den Videnskabelige Styringskomité i Kommissionen har tilsluttet sig disse værdier. En fuldstændig overholdelse af de grundlæggende begrænsninger og referenceniveauer, der er anført i henstillingen, sikrer, at befolkningen har et højt beskyttelsesniveau over for både akutte virkninger og langtidsvirkninger af hele spektrummets ikke-ioniserende stråling. Samtidig følger Kommissionen nøje forskningen på området og skrider om nødvendigt ind for at tage højde for nye videnskabelige beviser, som endnu ikke indgår i overvejelserne.

Ansvaret for at integrere henstillingens bestemmelser i den nationale lovgivning ligger hos medlemsstaterne. Spørgsmålet bør derfor tages op med de relevante nationale myndigheder.

---

(1)  EFT L 175 af 5.7.1985.

(2)  EFT L 73 af 14.3.1997.

(3)  EFT L 199 af 30.7.1999.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/268 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/268

---

(2004/C 88 E/0273)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1008/04

af Albert Maat (PPE-DE) og Neil Parish (PPE-DE) til Kommissionen

(1. april 2004)

Om:   OIE-konference om vaccination mod dyresygdomme

OIE afholder den 13.-16. april 2004 en international konference i Buenos Aires om vaccination mod dyresygdomme.

| 1. | Vil Kommissionen basere sit bidrag til denne konference på betænkningen og beslutningen fra Europa-Parlamentets Midlertidige Udvalg om Mund- og Klovsyge? Hvis ikke, hvilket bidrag vil den så fremlægge? |
| --- | --- |

1.

Vil Kommissionen basere sit bidrag til denne konference på betænkningen og beslutningen fra Europa-Parlamentets Midlertidige Udvalg om Mund- og Klovsyge? Hvis ikke, hvilket bidrag vil den så fremlægge?

| 2. | Er Kommissionen parat til sammen med EU-medlemsstaterne, inden for reglerne for OIE, at håndhæve en politik, som ikke skelner mellem på den ene side beskyttende nødvaccination (hvorved de vaccinerede dyr holdes i live) og på den anden side forebyggende nødvaccinationer og/eller forebyggende nedslagninger? |
| --- | --- |

2.

Er Kommissionen parat til sammen med EU-medlemsstaterne, inden for reglerne for OIE, at håndhæve en politik, som ikke skelner mellem på den ene side beskyttende nødvaccination (hvorved de vaccinerede dyr holdes i live) og på den anden side forebyggende nødvaccinationer og/eller forebyggende nedslagninger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(30. april 2004)

Kommissionen kan oplyse, at den deltog i og bidrog til den internationale konference om vaccination mod dyresygdomme i Buenos Aires den 13. til 16. april 2004.

Efter anmodning fra organisationsudvalget fremlagde Kommissionens repræsentant et indlæg om anvendelse af antigen- og vaccinebanker i tilfælde af nødvaccination i Det Europæiske Fællesskab og ledede desuden den del af konferencen, hvor man beskæftigede sig med antigen- og vaccinebanker som en sikkerhedsforanstaltning til kontrol med sygdomsspredning.

Indlægget var koncentreret om, hvordan nødvaccination kan integreres i det sæt foranstaltninger, der skal gennemføres i tilfælde af udbrud af mund- og klovesyge. I indlægget blev der peget på behovet for beredskabsplanlægning og gjort rede for Fællesskabets antigenbank i denne sammenhæng. En af konklusionerne var, at man må oplyse de lande, der anvender vaccination, om, at finrensede vacciner og tilstrækkeligt følsomme og specifikke test til påvisning af antistoffer mod ikke-strukturelle proteiner er afgørende forudsætninger for, at det kan hævdes, at der ikke forekommer virus efter anvendelsen af vaccination. Den overvågning, der gennemføres med henblik herpå, bør endvidere som minimum opfylde OIE's krav og indbefatte en grundig opfølgning af og hurtig indgriben over for besætninger, som har været i kontakt med virussen.

Kommissionens bidrag er baseret på direktiv 2003/85/EF af 29. september 2003 om EF-foranstaltninger til bekæmpelse af mund- og klovesyge (1), som afspejler de erfaringer, som man gjorde i forbindelse med udbruddet af sygdommen i 2001, Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2002 og de betingelser for generhvervelse af sygdoms- og smittefri status, der er fastsat i OIE's zoosanitære kodeks vedrørende landdyr.

Hvad angår sondringen mellem beskyttende nødvaccination (hvor de vaccinerede dyr holdes i live) og smittespredningshæmmende vaccination vil Kommissionen gerne gentage, at sidstnævnte er et led i en nedslagningsprocedure, der anvendes i smittede besætninger. Hvad angår de forskellige strategier for udfasning af beskyttende vaccination, dvs. generhvervelse af sygdoms- og infektionsfri status tre måneder efter, at de vaccinerede dyr er blevet slagtet med henblik på konsum, i stedet for seks måneder, hvis de vaccinerede dyr ikke slagtes, henleder Kommissionen opmærksomheden på artikel 62 i ovennævnte direktiv, i henhold hvilken venteperioden kan fraviges i lyset af resultatet af overvågningen efter vaccineringen.

Kommissionen fastholder, at de internationalt accepterede krav med hensyn til generhvervelse af sygdoms-og infektionsfri status efter anvendelse af nødvaccination skal give et højt sikkerhedsniveau. Under hensyn til virussens biologi og sygdommens epidemiologi kan enhver fremskyndet generhvervelse af sygdoms- og infektionsfri status alvorligt øge risikoen for at indføre mund- og klovesygevirus gennem animalske produkter. I overensstemmelse med anbefalingerne i rapporten fra Europa-Parlamentets Midlertidige Udvalg om Mund- og Klovesyge er Kommissionen forpligtet til at minimere sådanne risici, samtidig med at de forpligtelser, Fællesskabet har indgået som led i internationale handelsaftaler, skal overholdes.

---

(1)  EUT L 306 af 22.11.2003.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/269 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/269

---

(2004/C 88 E/0274)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1009/04

af Johannes Voggenhuber (Verts/ALE) til Kommissionen

(25. marts 2004)

Om:   Lobau-motorvejen

I henhold til WM-direktivet (97/11/EF (1)) skal medlemsstaterne for visse offentlige og private projekter gennemføre en vurdering af virkningerne på miljøet. I henhold til direktivets bilag I gælder dette også for motorveje og motortrafikveje. I Østrig gives tilladelse til motorvejsprojekter ved udstedelse af såkaldte linjeføringsforordninger i henhold til artikel 4 i den østrigske lov om vejnettet (Bundesstrassengesetz). Det betyder, at et sådant projekt ikke godkendes ved en individuel afgørelse, men via en generel abstrakt forordning.

Domstolen har i sin dom i sag C-287/98 fastslået, at en tilladelse i form af en retsakt i princippet er tilladt inden for rammerne af WM-direktivet, men at der i den pågældende retsakt hhv. forordning skal indgå en konkret behandling af det enkelte projekt.

Den østrigske forfatningsdomstol har for nylig i en kendelse om den såkaldte Wiener Aussenring-motorvej fastslået, at en linjeføringsforordning i sig selv ikke kan indeholde sideløbende bestemmelser (påbud), som er en forudsætning for, at der kan gives tilladelse til et foreslået projekt i henhold til WM-direktivet. Det er ikke muligt bindende at sikre hensynet til resultaterne af en miljøvirkningsvurdering via udstedelse af en linjeføringsforordning.

Anser Kommissionen det for foreneligt med WM-direktivet, at der gives tilladelse til motorveje gennem udstedelse af linjeføringsforordninger, som ikke kan sikre, at der tages hensyn til resultaterne af en miljøvirkningsvurdering?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(22. april 2004)

Ifølge Kommissionen skal medlemsstaterne sikre, at resultaterne af en miljøvirkningsvurdering for projekter, der er omfattet af Rådets direktiv 85/337/EØF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet (2), som ændret ved Rådets direktiv 97/11/EØF af 3. marts 1997 (VVM-direktivet), tages i betragtning i forbindelse med godkendelsesproceduren, som det klart fremgår af artikel 8 i ovennævnte direktiv.

Hvad angår det specifikke motorvejsprojekt, der er nævnt i andragendet (S 1, tidligere Β 301), har Kommissionen for nylig afsluttet en klagesag vedrørende det samme vejprojekt, efter at de østrigske myndigheder har givet tilsagn om fuldt ud at tage hensyn til bestemmelserne i WM-direktivet i forbindelse med den igangværende godkendelsesprocedure.

Kommissionen vil på passende vis følge op på spørgsmålet om en mulig overtrædelse af bestemmelserne i WM-direktivet i forbindelse med vejprojekter i Østrig.

Endelig mener Kommissionen, at de nævnte dekreter (»Trassenverordnungen«), der giver tilladelse til motorveje, ikke kan anses for særlige nationale love som omhandlet i VVM-direktivets artikel 1, stk. 5. Sådanne dekreter synes hverken at dække alle aspekter ved et specifikt vejprojekt (til et vejprojekt i Østrig kræves normalt yderligere tilladelser) eller at kunne opfattes som egentlige love (de udstedes af myndigheder, ikke via en lov vedtaget af parlamentet). I henhold til WM-direktivet er der dog ikke krav om en fælles godkendelsesprocedure, jf. artikel 2 a. Medlemsstaterne kan frit integrere proceduren for vurdering af virkningerne på miljøet i hvilken som helst eksisterende procedure eller anden relevant procedure, jf. VVM-direktivets artikel 2, stk. 2. Derfor kan integrationen af proceduren for vurdering af virkningerne på miljøet for et vejprojekt i de såkaldte »Trassenverordnungen« ikke som sådan anses for at være en overtrædelse af bestemmelserne i WM-direktivet.

---

(1)  EFT L 73 af 14.3.1997, s. 5.

(2)  EFT L 175 af 5.7.1985.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/270 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/270

---

(2004/C 88 E/0275)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1010/04

af Johannes Voggenhuber (Verts/ALE) til Kommissionen

(1. april 2004)

Om:   Lobau-motorvejen

Republikken Østrig har til hensigt at anlægge en motorvej gennem dele af nationalparken Lobau. Det beskyttede naturområde Lobau er af Republikken Østrig hos Kommissionen udpeget både som fuglereservat ifølge direktiv 79/409/EØF (1) og som habitatområde ifølge direktiv 92/43/EF (2).

Der er planer om at reducere det beskyttede område langs dets periferi. Motorvejen skal efter planerne strække sig ind i det beskyttede område på dette sted og derefter forløbe videre i en tunnel under området. Et andet vejforløb, som ikke påvirker naturområdet Lobau, ville rent teknisk være muligt.

Der er endvidere planer om at gøre en eksisterende vej, der forløber langs det beskyttede område Lobau, fire- eller sekssporet (plus to nødspor) i retning mod den planlagte motorvej.

| 1. | Kan der ud fra et fællesskabsretligt synspunkt tillades indgreb i Natura-2000-området Lobau med henblik på et motorvejsprojekt? |
| --- | --- |

1.

Kan der ud fra et fællesskabsretligt synspunkt tillades indgreb i Natura-2000-området Lobau med henblik på et motorvejsprojekt?

| 2. | Er det tilladt at etablere en motorvej under et Natura 2000-område? |
| --- | --- |

2.

Er det tilladt at etablere en motorvej under et Natura 2000-område?

| 3. | Skal den fire- til sekssporede udbygning af den langs det beskyttede område forløbende vej underkastes en WM-vurdering ifølge flora-fauna-habitat-direktivets artikel 6? |
| --- | --- |

3.

Skal den fire- til sekssporede udbygning af den langs det beskyttede område forløbende vej underkastes en WM-vurdering ifølge flora-fauna-habitat-direktivets artikel 6?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(30. april 2004)

Området »Nationalpark Donau-Auen (Wiener Teil)« (AT1301000) er udpeget af Østrig som særligt beskyttet område efter fugledirektivet (3) og foreslået som lokalitet af fællesskabsbetydning efter habitatdirektivet (4). Det dækker 2 258 ha. Stødende op til dette område er lokaliteten »Donau-Auen östlich von Wien« i Niederösterreich på 9 172 ha, der er udpeget som særligt beskyttet område (AT1204V00) og foreslået som lokalitet af fællesskabsbetydning (AT1204000), på 9 579 ha. Begge disse former for beskyttede områder — habitatområder og fugleområder — udgør Natura 2000-nettet.

Hvad det ærede medlems spørgsmål angår, kan Kommissionen give følgende svar:

| — | Fællesskabslovgivningen tillader ikke, at Natura 2000-lokaliteter indskrænkes som følge af infrastrukturprojekter. Medlemsstaterne kan ikke på denne måde unddrage sig deres forpligtelser i medfør af EU's naturbeskyttelseslovgivning. Natura 2000-lokaliteterne skal afgrænses på et rent videnskabeligt grundlag ud fra forekomsten af arter og naturtyper af fællesskabsbetydning og disses behov. |
| --- | --- |

—

Fællesskabslovgivningen tillader ikke, at Natura 2000-lokaliteter indskrænkes som følge af infrastrukturprojekter. Medlemsstaterne kan ikke på denne måde unddrage sig deres forpligtelser i medfør af EU's naturbeskyttelseslovgivning. Natura 2000-lokaliteterne skal afgrænses på et rent videnskabeligt grundlag ud fra forekomsten af arter og naturtyper af fællesskabsbetydning og disses behov.

| — | Om anlæg af en motervej er forenelig med kravene i EU's naturbeskyttelseslovgiving, skal bedømmes fra gang til gang. Hvis en foreslået plan/projekt vil kunne påvirke en Natura 2000-lokalitet, skal planen/projektet underskastes en vurdering i overensstemmelse med habitatdirektivets artikel 6. Denne artikel indholder materielle og proceduremæssige bestemmelser til sikring af, at udviklingsprojekter ikke kan påvirke Natura 2000-lokaliteter, medmindre de — såfremt der ikke findes alternative løsninger — kan begrundes ud fra bydende nødvendige hensyn til væsentlige samfundsinteresser. Hvis den pågældende lokalitet huser en prioriteret naturtype og/eller en prioriteret art, kan der kun henvises til hensynet til den menneskelige sundhed eller den offentlige sikkerhed, til væsentlige gavnlige virkninger på miljøet, eller, efter udtalelse fra Kommissionen, til andre bydende nødvendige hensyn til væsentlige samfundsinteresser. |
| --- | --- |

—

Om anlæg af en motervej er forenelig med kravene i EU's naturbeskyttelseslovgiving, skal bedømmes fra gang til gang. Hvis en foreslået plan/projekt vil kunne påvirke en Natura 2000-lokalitet, skal planen/projektet underskastes en vurdering i overensstemmelse med habitatdirektivets artikel 6. Denne artikel indholder materielle og proceduremæssige bestemmelser til sikring af, at udviklingsprojekter ikke kan påvirke Natura 2000-lokaliteter, medmindre de — såfremt der ikke findes alternative løsninger — kan begrundes ud fra bydende nødvendige hensyn til væsentlige samfundsinteresser. Hvis den pågældende lokalitet huser en prioriteret naturtype og/eller en prioriteret art, kan der kun henvises til hensynet til den menneskelige sundhed eller den offentlige sikkerhed, til væsentlige gavnlige virkninger på miljøet, eller, efter udtalelse fra Kommissionen, til andre bydende nødvendige hensyn til væsentlige samfundsinteresser.

| — | Der skal foretages en vurdering efter habitatdirektivets artikel 6, hvis en plan eller et projekt kan påvirke en Natura 2000-lokalitet væsentligt. Er dette tilfældet, spiller planens eller projektets beliggenhed ingen rolle — det være sig inden for eller uden for Natura 2000-lokaliteten. |
| --- | --- |

—

Der skal foretages en vurdering efter habitatdirektivets artikel 6, hvis en plan eller et projekt kan påvirke en Natura 2000-lokalitet væsentligt. Er dette tilfældet, spiller planens eller projektets beliggenhed ingen rolle — det være sig inden for eller uden for Natura 2000-lokaliteten.

---

(1)  EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1.

(2)  EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7.

(3)  Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle, som ændret ved Kommissionens direktiv 91/244/EØFaf 6. marts 1991, EFT L 115 af 8.5.1991.

(4)  Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/271 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/271

---

(2004/C 88 E/0276)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1015/04

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) til Kommissionen

(5. april 2004)

Om:   Rejefiskeriet ved Svalbard

EF-flådens rejefiskeri ved Svalbard vil i høj grad blive vanskeliggjort af kravet om, at der højst må befinde sig fire EU-fartøjer samtidig i farvandet. Dette krav har nu været gældende i nogle år, og der er derfor fare for, at det bliver en fast praksis med det deraf følgende tab for EF-flåden, som ikke kan udnytte hele det årligt tildelte kontingent. Hertil kommer, at denne begrænsning gælder i de få måneder, hvor der på grund af de vanskelige klimatiske forhold, der hersker størstedelen af året, overhovedet er adgang til området. Kommissionen antydede i sit svar af 8. maj 2002 på min tidligere skriftlige forespørgsel E-1037/02 (1), at den var helt klar over de vanskeligheder, som denne situation påfører medlemsstaterne og efterfølgende i svaret på min skriftlige forespørgsel E-3581/03 (2) den 26. januar 2004, at »spørgsmålet om bedre adgang for EF's rejefiskerflåde til området omkring Svalbard er blevet drøftet med Norge ved flere lejligheder og senest på et møde på højt plan i marts 2003,« og at »Norge afviser at forøge antallet af fiskedage, men har antydet, at det måske kunne komme på tale at øge det maksimale antal fartøjer, der har lov til at fiske i området på samme tid. Nordmændene kæder dog en sådan forøgelse af antallet af fartøjer sammen med en for dem tilfredsstillende løsning på en række andre udestående spørgsmål, herunder bedre betingelser for Norges eksport af rejer til EU. Kommissionen har aftalt med Norge igen at holde et møde på højt plan. Dette møde finder i princippet sted i juni 2004. Her vil man så fortsætte drøftelserne og søge bl.a. at finde en tilfredsstillende løsning på problemet med EU-fartøjernes adgang til rejefiskeriet omkring Svalbard.«

Siden er der ikke gjort fremskridt i situationen, og dele af Fællesskabets flåde, som den der fiskede i NAFO-zonen, har oplevet en alvorlig reduktion af sin fangst, hvilket kræver en ekstra indsats for at finde alternativer. Er Kommissionen i betragtning af dette klar over den skade, som det nuværende dødvande i forhandlingerne med Norge har for Fællesskabets flåde?

I betragtning af, at det eneste ønske fra Fællesskabets flåde er, at der kan være flere fartøjer samtidigt i den omtalte zone, og at Norge vil kunne være enig i dette, mener Kommissionen så ikke, at det ville være relevant at fremskynde det møde på højt niveau, der er planlagt til juni, for således at gøre en ende på den skadelige situation så hurtigt som muligt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(28. april 2004)

Kommissionen må på ny erindre om, at der har fundet drøftelser sted med Norge ved flere lejligheder i et forsøg på at løse det udestående problem vedrørende EF-flådens rejefiskeri ved Svalbard. Norges stilling til dette problem har været uændret i nogen tid trods Kommissionens indgriben. Norge søger fortsat at opnå bedre handelsbetingelser for den norske eksport af rejer til gengæld for forbedret adgang for EF-fartøjer.

Selv om Fællesskabet og Norge vil føre drøftelser på højt niveau i. juni 2004, er der løbende uformelle kontakter i gang med Norge om rejefiskeriet. Kommissionen arbejder allerede tæt sammen med medlemsstaterne for at opnå den bedste fordeling af de disponible fiskedage. Kommissionen mødtes sidst med medlemsstaterne om denne sag i marts 2004.

Kommissionen er udmærket klar over visse medlemsstaters problemer med deres fiskerimuligheder. Den vil gerne se reelle forbedringer i fiskerivilkårene. Kommissionen er ikke af den mening, at det ville hjælpe Fællesskabets sag, hvis drøftelserne på højt niveau bliver rykket frem.

---

(1)  EFT C 229 E af 26.9.2002, s. 172.

(2)  EUT C 78 E af 27.3.2004, s. 830.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/272 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/272

---

(2004/C 88 E/0277)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1023/04

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(5. april 2004)

Om:   Modernisering af den portugisiske fiskerflåde

Når man ved, at der, foruden projektet om at bygge en ny konservesfabrik i Setúbal, er vigtige planer om at modernisere den fiskerflåde, der er indregistreret i de portugisiske havne Peniche, Nazaré, Sesimbra og Setúbal, hvor kystfiskeri og ikke-industrialiseret fiskeri er af stor betydning for den lokale befolkning og for den regionale udvikling, så er det ikke acceptabelt, at man har suspenderet fremsættelsen af nye kandidaturer til MARE-programmet — Programmet for Bæredygtig Udvikling i Fiskerisektoren, CCA III, for 2000-2006, som den portugisiske regering netop har gjort med dekret nr. 252/2004 af 8. marts, for regionen Lisboa e Vale do Tejo, med det argument at der mangler finansieringsmuligheder.

Jeg anmoder derfor Kommissionen om at oplyse mig om følgende:

| 1. | Hvilke skridt kan man tage for at øge midlerne i de pågældende MARE-program, med det sigte at støtte de eksisterende projekter i fiskerihavnene i regionen Lisboa e Vale do Tejo? |
| --- | --- |

1.

Hvilke skridt kan man tage for at øge midlerne i de pågældende MARE-program, med det sigte at støtte de eksisterende projekter i fiskerihavnene i regionen Lisboa e Vale do Tejo?

| 2. | Hvilke skridt agter Kommissionen at tage for, i samarbejde med den portugisiske regering, at støtte omstillingen af fiskerflåden og opførelse af nye konservesfabrikker i området, med tanke på den stigende arbejdsløshed og ca. halvdelen af bådenes fremskredne alder i de nævnte fiskerihavne? |
| --- | --- |

2.

Hvilke skridt agter Kommissionen at tage for, i samarbejde med den portugisiske regering, at støtte omstillingen af fiskerflåden og opførelse af nye konservesfabrikker i området, med tanke på den stigende arbejdsløshed og ca. halvdelen af bådenes fremskredne alder i de nævnte fiskerihavne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(30. april 2004)

Regionen »Lisboa e Vale do Tejo« er en region, som er omfattet af en overgangsstøtteordning inden for rammerne af mål 1, og den er derfor pålagt et loft i medfør af Berlin-profilen for strukturfondene inden for EF-støtterammerne. Dette betyder, at enhver forhøjelse af de finansielle tildelinger til regionen fra det fælles instrument til udvikling af fiskeriet (FIUF) skal ske i takt med en tilsvarende nedsættelse under andre fonde.

FIUF-støtten for regionen, der for perioden 2000-2006 er fastsat til 32,988 mio. EUR, kanaliseres udelukkende gennem det operationelle Mare-program. Endvidere andrager de hidtidige forpligtelser 30,2 mio. EUR, og de projekter, der var indgået på tidspunktet for offentliggørelsen af Portaria nr. 252/2004, omfattede tre gange så mange bevillinger, som dem der var til rådighed.

Ifølge artikel 9, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 2792/1999 af 17. december 1999 om de nærmere regler og betingelser for Fællesskabets strukturforanstaltninger for fiskeriet (1) er offentlig støtte til fornyelse af fiskerfartøjer ikke længere tilladt efter den 31. december 2004.

For imidlertid at kunne opfylde de stigende behov for FIUF-bevillinger ved den midtvejsevaluering, der er fastsat i artikel 14, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene (2), er det fastsat, at FIUF-foranstaltningerne skal have en øget finansiel støtte gennem tildelingen af en del af resultatreserven, og at der skal foretages mindre justeringer gennem overførslen af bevillinger fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) til FIUF. Mulighederne for at øge FIUF-tildelingerne kan dog vise sig at være utilstrækkelige i betragtning af antallet af de ventende projekter, men det loft, som Berlin-profilen har fastsat for regionerne under overgangsordningen, forhindrer enhver forøgelse af EF-støtten.

---

(1)  EFT L 337 af 30.12.1999.

(2)  EFT L 161 af 26.6.1999.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/273 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/273

---

(2004/C 88 E/0278)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1027/04

af Marie Isler Béguin (Verts/ALE) til Kommissionen

(26. marts 2004)

Om:   Respekt for EU-miljølovgivningen

Bevarelse og retablering af biodiversiteten er mål, som er angivet inden for rammerne af Kommissionens aktion. EU's område råder over redskaber, der gør det muligt på forhånd at tackle disse udfordringer. Det drejer sig bl.a. om direktiverne om fugle og beskyttelse af naturlige levesteder samt vvm-direktivet om projekters indvirkning på miljøet. Medlemsstaterne har i deres interne ret optaget de væsentligste af disse EU-bestemmelser.

Men det resultat, der kan udledes i dag af denne gennemførelse i national ret, navnlig i Frankrig, er desværre ikke tilfredsstillende. Da de fysiske planlægningsprogrammer er en større kilde til påvirkning af biodiversiteten, bør undersøgelsen forud for iværksættelsen af disse strukturprojekter, navnlig på NATURA 2000-steder, på korrekt måde inkorporere dette krav om bevarelse.

Tilfældene med hovedvej A831 i Poitous marsk eller motorvej A28 i Sarthe viser, at de procedurer, der iværksættes, langt fra opfylder målet i disse tekster. Den sektorvise fremgangsmåde med hensyn til miljøpåvirkning gælder nemlig stadig og gør det muligt at minimere miljøskaderne og at frigøre sig for forpligtelserne til at vælge de mindst udtalte løsninger, for så vidt angår overgreb på NATURA 2000-steder. Undersøgelsesprocedurerne viser sig således at være meget lidt forskellige fra de traditionelle konsekvensanalyser, som de facto negligerer visse arters eller naturlige levesteders status som strengt beskyttede ved direkte at ødelægge eller fragmentere biotoper. Endvidere bliver undtagelsesbestemmelser, som benyttes af promotorer af projekter med indvirkning på miljøet, reglen i forbindelse med undersøgelsen og bidrager til at gøre ovennævnte direktiver virkningsløse på et tidspunkt, hvor bevarelse af biodiversiteten burde integreres i de offentlige politikker.

| 1. | Hvilke dispositioner påtænker Kommissionen at træffe for at sikre den reelle virkning af disse vigtige direktiver vedrørende hensyntagen til biodiversiteten i EU-politikkerne, både generelt og i forbindelse med de omtalte tilfælde? |
| --- | --- |

1.

Hvilke dispositioner påtænker Kommissionen at træffe for at sikre den reelle virkning af disse vigtige direktiver vedrørende hensyntagen til biodiversiteten i EU-politikkerne, både generelt og i forbindelse med de omtalte tilfælde?

| 2. | Hvilke kontrolprocedurer påtænker Kommissionen endvidere med henblik på at afbøde denne åbenbare ukontrollerede udvikling? |
| --- | --- |

2.

Hvilke kontrolprocedurer påtænker Kommissionen endvidere med henblik på at afbøde denne åbenbare ukontrollerede udvikling?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(21. april 2004)

Hvad angår den generelle ramme, som det ærede medlem henviser til, skal Kommissionen minde om, at Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle (1) og 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (2) sigter mod bevaring af fuglearter, naturtyper og vilde dyr og planter med henblik på at fremme biodiversiteten generelt.

Direktiv 79/409/EØF og 92/43/EØF hviler på nærhedsprincippet. Medlemsstaterne har derfor et betydeligt råderum, når det drejer sig om iværksættelsen af foranstaltninger til at forvalte og beskytte Natura 2000-lokaliteterne. Hver enkelt medlemsstat er således ansvarlig for at gennemføre EF-retten i national ret. Men selv om medlemsstaterne frit kan vælge, hvilken metode de vil bruge for at sætte foranstaltningerne i værk, skal disse være i overensstemmelse med direktivets generelle mål og de specifikke målsætninger for direktivets forskellige bestemmelser.

Kommissionen, der i henhold til EF-traktatens artikel 211 skal drage omsorg for gennemførelsen af EU-rettens bestemmelser, griber ind over for en medlemsstat, når det påvises, at EU-rettens krav tilsidesættes.

I det foreliggende tilfælde har Kommissionen flere gange anmodet de franske myndigheder om oplysninger som led i sin undersøgelse af en klage over motorvejsprojektet A 831 i »Marais poitevin«. Der er endnu ikke truffet endelig beslutning om dette projekt. Kommissionen er i færd med at undersøge sagen. Kommissionen har endvidere tilsendt de franske myndigheder en begrundet udtalelse som følge af tilsidesættelse af bestemmelserne i Rådets direktiv 85/337/EØF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet (3), som ændret ved Rådets direktiv 97/11/EF af 3. marts 1997 (4), og direktiv 92/43/EØF, for så vidt angår sammenlægningen af jorder i forbindelse med bygningen af motorvej A28 på strækningen mellem Le Mans og Tours.

Kommissionen vil træffe alle de nødvendige foranstaltninger for at sikre Natura 2000-nettets integritet og sammenhæng, og vil om nødvendigt iværksætte overtrædelsesprocedurer i denne forbindelse.

---

(1)  EFT L 103 af 25.4.1979.

(2)  EFT L 206 af 22.7.1992.

(3)  EFT L 175 af 5.7.1985.

(4)  EFT L 73 af 14.3.1997.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/275 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/275

---

(2004/C 88 E/0279)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1028/04

af Nicole Thomas-Mauro (UEN) til Kommissionen

(26. marts 2004)

Om:   Spænding på stålmarkedet

Der er i øjeblikket en meget stærk spænding på stålmarkedet, hvis priser stiger. De store ordregivere nyder godt af kontrakter på et år og er, i det mindste i øjeblikket, ikke berørt af disse forhøjelser, medens de mindre virksomheder straffes direkte. De europæiske virksomheder kan ikke længere få forsyninger som følge af mangel på disponible råstoffer. Virksomhederne i Champagne-Ardenne er f.eks. hårdt ramte og kan ikke længere opfylde deres forpligtelser over deres kunder. De meddeler, at de om nogle uger ikke længere vil være i stand til at producere, og nogle har allerede truffet foranstaltninger til at lade deres personale omfatte af arbejdsstandsning af tekniske årsager.

De virkelige årsager til disse stigninger skulle være knyttet til de kinesiske køb. Kina menes alene at lægge beslag på 70 % af verdensmarkedet. Men repræsentanterne for fagforbundene inden for denne industri og byggebranchen er meget mere nuancerede. Ingen bestrider den kinesiske vækst eller presset på råstofpriserne (jernmalm, skrot og koks) og selv på prisen for søtransport), men talrige købere omtaler en retablering af Arcelors fortjeneste. Arcelor — verdens største stålkoncern — benytter sig af situationen efter en kriseperiode.

Hvilke løsninger skal påtænkes for at undgå de talrige konsekvenser af denne prisstigning, men hvordan skal man navnlig tackle risikoen for knaphed, hvis den nuværende situation skulle fortsætte?

Kunne der påtænkes en begrænsning af eksporten af skrot fra producentlandene — navnlig landene i Centraleuropa — for at skabe ligevægt mellem mængden af disponible råstoffer og efterspørgslen efter stål?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(15. april 2004)

Kommissionen følger meget opmærksomt udviklingen på verdensmarkedet for stål og råstofferne til produktion heraf. Den undersøger især, hvordan den stigende efterspørgsel efter disse produkter i Asien påvirker markedet og priserne i EU. En stor del af de vanskeligheder, som EU-markedet oplever i øjeblikket, er fremkaldt af den voldsomme industrielle udvikling i Kina, som på grund af det stigende behov for råmaterialer har medført spændinger på markedet og kraftige prisstigninger på verdensplan.

EU er en betydelig producent og eksportør af stål og skrot, og i øjeblikket giver forsyningssituationen for disse to produkter ikke anledning til problemer. I den nuværende situation med kraftige stigninger i efterspørgslen og verdenspriserne, opfordres alle aktører dog til meget omhyggeligt at afpasse mængden af deres indkøb og lagre for at begrænse de finansielle virkninger for erhvervslivet. Stålproducenten Arcelor er som alle andre aktører i produktions- og distributionskæden konfronteret med disse problemer. Af disse aktører har de små virksomheder en noget ringere forhandlingsposition end de store kunder, som indkøber betydelige mængder.

Kommissionen deler det ærede medlems fornuftige og afbalancerede opfattelse af den nuværende situation. EU-markedet er i øjeblikket karakteriseret af et kraftigt pres på priserne frem for af forsyningsknaphed. Generelt har virksomhederne kunnet overføre prisstigningerne på kunderne og dermed bevaret deres konkurrenceevne, mens de venter på, at presset på priserne aftager. Vi har gennem nogle uger kunnet observere en mærkbar nedgang i den asiatiske efterspørgsel, hvilket øjeblikkeligt påvirker verdenspriserne. Uden at vi på nuværende tidspunkt heraf vil kunne drage endelige konklusioner — som kan vise sig at være forhastede — er der dog tale om opmuntrende signaler.

Kommissionen vil gerne forsikre det ærede medlem om, at vi med største opmærksomhed følger udviklingen på markedet for stål og råstofferne til fremstilling heraf, og at Kommissionen vil anvende alle de midler, der står til dens rådighed for at sikre, at verdenshandelen med disse produkter afvikles under overholdelse af reglerne om åben og loyal konkurrence.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/276 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/276

---

(2004/C 88 E/0280)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1038/04

af Avril Doyle (PPE-DE) til Kommissionen

(29. marts 2004)

Om:   Foreslået direktiv om inspektion af Sellafield atomanlæg

Kan Kommissionen bekræfte,

| 1. | at den fortsat vil presse på for et direktiv med henblik på at sikre, at de britiske myndigheder (BNFL) lægger alle oplysninger frem om mængden af radioaktivt affald, der for øjeblikket opbevares på anlægget i Sellafield, Cumbria? |
| --- | --- |

1.

at den fortsat vil presse på for et direktiv med henblik på at sikre, at de britiske myndigheder (BNFL) lægger alle oplysninger frem om mængden af radioaktivt affald, der for øjeblikket opbevares på anlægget i Sellafield, Cumbria?

| 2. | at EU's inspektører vil få den nødvendige adgang til anlægget, så de personligt kan kontrollere BNFL's redegørelse? |
| --- | --- |

2.

at EU's inspektører vil få den nødvendige adgang til anlægget, så de personligt kan kontrollere BNFL's redegørelse?

| 3. | at resultaterne af sådanne inspektioner bliver tilgængelige for andre medlemsstater, som er direkte berørt af anlægget i Sellafield? |
| --- | --- |

3.

at resultaterne af sådanne inspektioner bliver tilgængelige for andre medlemsstater, som er direkte berørt af anlægget i Sellafield?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(30. april 2004)

Kommissionen bekræfter, at der den 30. marts 2004 blev vedtaget et direktiv på grundlag af Euratom-traktatens artikel 82.

Ifølge Euratom-traktatens artikel 82 har Kommissionens inspektører til opgave at lade sig forelægge og kontrollere det i artikel 79 nævnte regnskab. De aflægger beretning til Kommissionen om enhver overtrædelse. Kommissionen kan udstede et direktiv, i hvilket den pålægger den pågældende medlemsstat at tage alle nødvendige forholdsregler for at bringe den konstaterede overtrædelse til ophør.

Kommissionen er af den opfattelse, at British Nuclear Fuels plc har overtrådt Euratom-traktatens artikel 79 og 81 ved ikke at udarbejde og føre register over driftsoversigter med henblik på at holde regnskab med alle nukleare materialer, som på nuværende tidspunkt oplagres i pond B30 ved Sellafield (UK) og ved ikke at give Kommissionens inspektører mulighed for at verificere alle nukleare materialer, der på nuværende tidspunkt oplagres i pond Β30, af hensyn til beskyttelse mod strålingsfaren.

Med direktivet pålægges Det Forenede Kongerige inden den 1. maj 2004 at forelægge Kommissionen en detaljeret plan for, hvordan disse overtrædelser bringes til ophør. Hver sjette måned bør Det Forenede Kongerige bør endvidere forelægge Kommissionen en rapport over fremskridt i forbindelse med planens gennemførelse. Kommissionen vil med baggrund i disse rapporter og egen verifikation vurdere, hvorvidt Det Forenede Kongerige efterkommer de i direktivet fastsatte forpligtelser.

I henhold til forordning (Euratom) nr. 3 (1) skal viden, som erhverves af Fællesskabet eller meddeles af medlemsstaterne i medfør af Euratom-traktaten, og som klassificeres i overensstemmelse med et hierarki af hemmeligholdelsesregler, behandles som hemmelig Euratom-viden (HEV). Berettigede til at have adgang til og ligge inde med HEV er kun personer, som er bemyndigede dertil, og for hvem det endvidere på grund af deres tjeneste er absolut nødvendigt at have eller få kendskab til sådan viden.

Siden 2001 har Kommissionen ikke desto mindre forelagt Europa-Parlamentet og Rådet en årlig beretning om Euratoms sikkerhedskontrols virksomhed (2), hvori Euratoms sikkerhedskontrols rolle og retsgrundlag beskrives, og der aflægges beretning om dens aktiviteter i den pågældende periode. Der oplyses også om den nyeste udvikling og fremtidsperspektiver.

I de kommende beretninger vil der systematisk blive henvist til Det Forenede Kongeriges fremskridt med gennemførelsen af det ovennævnte direktiv.

---

(1)  Forordning nr.3 om om anvendelse af artikel 24 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, EFT 17 af 6.10.1958.

(2)  Findes på http://europa.eu.int/comm/energy/nuclear/safeguards/index_en.htm.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/277 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/277

---

(2004/C 88 E/0281)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1039/04

af Daniel Cohn-Bendit (Verts/ALE) til Kommissionen

(29. marts 2004)

Om:   Kommissær Redings kandidatur til valget til Europa-Parlamentet

Kommissær Reding deltager i valget til Europa-Parlamentet uden under valgkampen at tage orlov fra sit nuværende hverv, sådan som det blev aftalt med den tidligere kommissær for beskæftigelse, fru Diamantopoulou.

Hvorfor findes der ikke en generel regel, der gælder for Kommissionens medlemmer under valgkamp? Mener Kommissionen ikke, at det ville være nyttigt, at Kommissionens medlemmer udarbejdede klare regler for at undgå interessekonflikter mellem kommissærernes opgaver og kandidaternes interesser?

Svar afgivet af Romano Prodi på Kommissionens vegne

(28. april 2004)

Ifølge nuværende praksis i Kommissionen skal et medlem af kollegiet i god tid informere formanden om sit eventuelle kandidatur til en valgbar post og sin eventuelle deltagelse i en valgkampagne. Når en kommissær, der er kandidat, har til hensigt at deltage aktivt en kampagne, betyder det, at den pågældende kommissær i den pågældende periode afstår fra at deltage i kollegiets arbejde, mens valgkampagnen står på (1). Det sker for det første for at undgå en interessekonflikt, og for det andet for at sikre den pågældende kommissær en fuldkommen handle- og talefrihed under hensyntagen til kollegialitetsprincippet.

Hvad angår situationen for kommissærer, der figurerer på valglister uden at deltage aktivt i valgkampagner, skal den pågældende kommissær sammen med formanden og under hensyntagen til de konkrete omstændigheder vurdere, om en sådan situation er forenelig med vedkommendes deltagelse i kollegiets arbejde.

Da Viviane Reding over for formanden har forpligtet sig til ikke at deltage aktivt i valgkampagnen, er det blevet vurderet, at hendes kandidatur ikke berører hendes arbejde i Kommissionen, og at der ikke er tale om en interessekonflikt. I betragtning af denne forpligtelse er der intet, der hindrer Viviane Reding i at deltage i kollegiets arbejde i den omhandlede periode.

Denne konklusion er i overensstemmelse med adfærdskodeksen for kommissærerne, der foreskriver, at kommissærerne kan være aktive medlemmer af politiske partier, hvis deres aktiviteter ikke berører deres arbejde i Kommissionen.

I lyset af den opnåede erfaring vil det blive pålagt den kommende formand for Kommissionen at vurdere nødvendigheden af at indføre en generel regel for kommissærernes adfærd.

---

(1)  Se i den henseende svar på skriftlige forespørgsler nr. 124/68, EFT C 83 af 23.8.1968 - nr. 858/76 - EFT C 70 af 21.3.1977 - og 2752/94, EFT C 88 af 10.4.1995.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/277 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/277

---

(2004/C 88 E/0282)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1051/04

af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen

(5. april 2004)

Om:   Bekræftelse af Kommissionens holdning til gyldigheden af artikel 15 i forordning (EF) nr. 1954/2003

Den 12. marts 2004 bekræftede Rådets juridiske tjeneste (note 7327/04) sin holdning, der anerkender gyldigheden af hele artikel 15 i forordning (EF) nr. 1954/2003 (1).

Samme dag sendte kommissær Fischler mig en skrivelse, hvori han anerkender, at forordning 685/1995 og 2027/1995 — der kun giver fartøjer, der har fået licens fra de nationale portugisiske myndigheder, ret til at fiske i den portugisiske eksklusive økonomiske zone ved Azorerne — fortsat var i kraft på denne dato.

Til min store forbavselse udtalte kommissær Fischler i går i portugisisk tv, at spanske fartøjer kan fiske i Portugals eksklusive økonomiske zone ved Azorerne, hvis de har licens til det.

Har Kommissionen oplysninger om, at de portugisiske myndigheder har givet udstedt nogen fiskerilicens til spanske fartøjer i Portugals eksklusive økonomiske zone ved Azorerne siden den 1. januar 2004?

Kan Kommissionen i modsat fald give nogen forklaring på disse to modstridende udtalelser?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(30. april 2004)

Kommissionen skal meddele det ærede medlem, at de portugisiske myndigheder ikke har udstedt nogen fiskerilicens til spanske fartøjer til at operere i Azorernes eksklusive økonomiske zone (EEZ) med virkning fra 1. januar 2004.

Der er tale om anvendelsen af ordningen fra 1995 og den ordning, der blev indført ved Rådets forordning (EF) nr. 1954/2003 af 4. november 2003 (2), og Kommissionens holdning hertil er følgende:

| — | Artikel 5 i forordning (EF) nr. 1954/2003 indeholder en ordning for begrænsning af fiskeriindsatsen i Azorernes farvande. Denne bestemmelse indfører en anden ordning end den, der gælder i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 2027/95 af 15. juni 1995 (3). Førnævnte artikel 5 trådte i kraft den 14. november 2003. |
| --- | --- |

—

Artikel 5 i forordning (EF) nr. 1954/2003 indeholder en ordning for begrænsning af fiskeriindsatsen i Azorernes farvande. Denne bestemmelse indfører en anden ordning end den, der gælder i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 2027/95 af 15. juni 1995 (3). Førnævnte artikel 5 trådte i kraft den 14. november 2003.

| — | Der har været nogen tvivl om denne datos anvendelse, fordi artikel 15 i forordningen først ophæver de foregående forordninger fra den dato, hvor gennemførelsesforordningen træder i kraft, dog senest den 1. august 2004. |
| --- | --- |

—

Der har været nogen tvivl om denne datos anvendelse, fordi artikel 15 i forordningen først ophæver de foregående forordninger fra den dato, hvor gennemførelsesforordningen træder i kraft, dog senest den 1. august 2004.

| — | Denne bestemmelse har imidlertid ingen indflydelse på datoen for ikrafttrædelsen af forordning (EF) nr. 1954/2003 og specielt artikel 5. Det hænder nemlig ofte, at forskellige bestemmelser regulerer samme emne. Hvis der er en konflikt mellem sådanne bestemmelser, så gælder den seneste. Det er tilfældet med artikel 5 i forordning (EF) nr. 1954/2003. Denne artikel giver de spanske og portugisiske fartøjer en mindre udstrakt eneret end den foregående ordning, som formelt endnu ikke er ophævet. I dette tilfælde er det derfor den seneste regel, der har forrang, dvs. forordning (EF) nr. 1954/2003. |
| --- | --- |

—

Denne bestemmelse har imidlertid ingen indflydelse på datoen for ikrafttrædelsen af forordning (EF) nr. 1954/2003 og specielt artikel 5. Det hænder nemlig ofte, at forskellige bestemmelser regulerer samme emne. Hvis der er en konflikt mellem sådanne bestemmelser, så gælder den seneste. Det er tilfældet med artikel 5 i forordning (EF) nr. 1954/2003. Denne artikel giver de spanske og portugisiske fartøjer en mindre udstrakt eneret end den foregående ordning, som formelt endnu ikke er ophævet. I dette tilfælde er det derfor den seneste regel, der har forrang, dvs. forordning (EF) nr. 1954/2003.

---

(1)  EUT L 289 af 7.11.2003, s. 1.

(2)  Rådets forordning (EF) nr. 1954/2003 af 4. november 2003 om forvaltning af fiskeriindsatsen for så vidt angår visse fiskerizoner og visse fiskeressourcer i EF, om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 685/95 og (EF) nr. 2027/95, EFT L 289 af 7.11.2003.

(3)  Rådets forordning (EF) nr. 2027/95 af 15. juni 1995 om indførelse af en forvaltningsordning for fiskeriindsatsen, for så vidt angår visse fiskerizoner og visse fiskeressourcer i Fællesskabet, EFT L 199 af 24.8.1995.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/278 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/278

---

(2004/C 88 E/0283)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1076/04

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(6. april 2004)

Om:   Hjertemusling- og blåmuslingfiskere

Kan Kommissionen bekræfte, om hjertemusling- og blåmuslingfiskere i Nordirland modtager EU-støtte? I bekræftende fald, kan Kommissionen give oplysninger om størrelsen af denne støtte og om, hvordan den blev opnået?

Kan hjertemusling- og blåmuslingfiskere i Boston i East Midlands-regionen være berettigede til en sådan støtte?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(30. april 2004)

Kommissionen kan bekræfte, at der ikke er ydet støtte til hjertemusling- og blåmuslingfiskere i Nordirland. De kan imidlertid indirekte modtage støtten til havnefaciliteter og ansøge om støtte til modernisering af fartøjerne for at forbedre kvaliteten. Der kan ligeledes ydes støtte til anlæg til forarbejdning af skaldyr som led i den støtte til forarbejdning, markedsføring og salgsfremme, der ydes til disse produkter. Der er tidligere ydet støtte til støtteberettigede projekter til skaldyravl gennem de akvakulturordninger, der finansieres gennem Det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet (FIUF).

For Boston står samme støtteordninger til rådighed under FIUF for hjertemusling- og blåmuslingfiskerne, dvs. støtte til havnefaciliteter, til modernisering af fartøjer til forbedring af kvaliteten og støtten til forarbejdning, markedsføring og salgsfremme af skaldyrprodukter. For at støtten imidlertid kan ydes, skal den kompetente forvaltningsmyndighed indsætte disse foranstaltninger i sine programmer.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/279 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/279

---

(2004/C 88 E/0284)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1078/04

af Philip Claeys (NI) til Kommissionen

(1. april 2004)

Om:   Politisk neutralitet i Infopoint Europa i Vlaams-Brabant-provinsen

Den 15. april arrangerer Infopoint Europa i Vlaams-Brabant-provinsen en debat om Europavalgene i provinsens bygning i Leuven. Selv om fem partier med parlamentarisk repræsentation stiller op til Europavalgene i Flandern, er der kun blevet indbudt repræsentanter fra tre partier til at deltage i debatten, nemlig Marianne Thyssen (CD & V), Saïd Khadraoui (SP.A) og Dirk Sterckx (VLD). Et lille parti, de grønne, er ikke blevet indbudt. Det samme er tilfældet med Vlaams Blok, som imidlertid ved sidste Europavalg blev det tredjestørste parti. På en telefonisk henvendelse oplyste Infopoint Europa, at debatten skulle handle om Vlaams-Brabants stilling i Europa. Ikke desto mindre har en af deltagerne ikke bopæl i provinsen, hvorimod et af Vlaams Bloks to medlemmer af Europa-Parlamentet bor her. Det ser således ud til, at Infopoint Europa i Vlaams-Brabant-provinsen på et fuldstændigt vilkårligt grundlag har besluttet, at Vlaams Blok ikke skulle indbydes. Infopoint Europa i Vlaams-Brabant har åbenbart til hensigt kun at informere delvist om Europa-Parlamentet.

I pjecen med indbydelsen optræder ikke blot logoet for Infopoint Europa (som modtager økonomisk støtte fra Kommissionen) og for provinsen, men også Europaflaget.

Er det efter Kommissionens opfattelse rimeligt, at et offentligt organ, som den er med til at finansiere, vilkårligt udelukker politiske partier fra at deltage i den offentlige debat?

Skal disse »Infopoint Europa« i provinserne ikke forholde sig politisk neutrale?

Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen træffe for at undgå sådanne urimeligheder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(30. april 2004)

Kommissionen takker for spørgsmålet.

Den gør opmærksom på, at debatten »U stemt toch ook voor Europa?« var organiseret af Info-Point Europe i Leuven og ikke af dens tjenestegrene.

I lighed med de øvrige informationspunkter for offentligheden, som får støtte af Kommissionen, sorterer dette Info-Point under en værtsorganisation — provinsen Vlaams-Brabant — som er knyttet til Kommissionen gennem en aftale. Ifølge denne aftale handler værtsorganisationen og dens Info-Point i eget navn og påtager sig det fulde ansvar for de informationer, som den formidler, og de foranstaltninger, som den gennemfører i forbindelse hermed.

Deres målsætninger og aktiviteter skal være i overensstemmelse med Unionens principper og mål og afspejle dens borgeres forskellige meninger. På basis af de oplysninger, som Kommissionen råder over, har den ikke kunnet konstatere nogen overtrædelse af disse principper.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/280 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/280

---

(2004/C 88 E/0285)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1083/04

af Rolf Linkohr (PSE) til Kommissionen

(1. april 2004)

Om:   Kyotoprotokollens projektorienterede mekanismer

Kan Kommissionen meddele, hvilke medlemslande der allerede har truffet aftale med tredjelande om udnyttelsen af projektorienterede mekanismer (CDM)?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(30. april 2004)

Ifølge den nye overvågnings- og gennemførelsesbeslutning (280/2004/EF), der trådte i kraft den 10. marts 2004, skal medlemsstaterne indsende oplysninger om deres (besluttede) brug af de fleksible mekanismer i Kyoto-protokollen fra 15. marts 2005 (og derefter hvert andet år).

For at indhente oplysninger før nævnte dato sendte Kommissionen medlemsstaterne et spørgeskema om deres hensigter og forberedelser med hensyn til brugen af Kyoto-mekanismerne (artikel 6, 12 og 17 i Kyoto-protokollen). Besvarelsen var frivillig. Medlemsstater fremlagde dog meget begrænsede oplysninger, der ikke var tilstrækkelige til at give et generelt overblik. Seks medlemsstater (Belgien, Spanien, Nederlandene, Østrig, Portugal og Det Forenede Kongerige) har allerede besluttet i princippet at bruge disse Kyoto-mekanismer ud over indenlandske politikker og foranstaltninger for at nå deres mål i den første forpligtelsesperiode. To medlemsstater har fremlagt deres første kvantitative skøn. Der kan findes en lidt mere detaljeret oversigt i den seneste rapport (1) fra Kommissionen i Rådets beslutning 93/389/EØF af 24. juni 1993 om en overvågningsmekanisme for emissionen af CO2 og andre drivhusgasser i Fællesskabet (2) som ændret ved Rådets beslutning 1999/296/EF af 26. april 1999 (3).

Der kan indhentes yderligere oplysninger om den besluttede brug af de fleksible mekanismer i medlemsstaternes nationale tildeling splaner, især i de tilfælde, hvor en sådan brug er af stor betydning for en medlemsstats mulighed for at nå emissionsmålet i Kyoto-protokollen.

---

(1)  KOM(2003) 735 endelig udg.

(2)  EFT L 167 af 9.7.1993.

(3)  EFT L 117 af 5.5.1999.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/280 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/280

---

(2004/C 88 E/0286)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1105/04

af Massimo Carraro (PSE) til Kommissionen

(5. april 2004)

Om:   Råvaresituationen

Priserne på en lang række råvarer såsom aluminium, kobber, koks og skrot, som har grundlæggende betydning for et stort antal produktionsområder, der er uundværlige for den europæiske økonomi, er steget så meget, at det har skabt ulemper for produktionen.

Denne situation på det europæiske stålmarked skyldes i stor udstrækning Kinas aktion, idet Kina til trods for sin tiltrædelse af WTO har bibeholdt kvantitative restriktioner for samhandelen.

Mener Kommissionen ikke, at det vil være nødvendigt:

| 1. | straks at gribe ind for at begrænse eksporten af europæisk jernskrot og eventuelt underlægge den et krav om forudgående tilladelse for at forhindre en yderligere brat stigning i stålpriserne? |
| --- | --- |

1.

straks at gribe ind for at begrænse eksporten af europæisk jernskrot og eventuelt underlægge den et krav om forudgående tilladelse for at forhindre en yderligere brat stigning i stålpriserne?

| 2. | at kræve, at Kina afskaffer enhver kvantitativ restriktion for samhandelen, eftersom det ved at tiltræde WTO selv har forpligtet sig til at overholde denne organisations regler? |
| --- | --- |

2.

at kræve, at Kina afskaffer enhver kvantitativ restriktion for samhandelen, eftersom det ved at tiltræde WTO selv har forpligtet sig til at overholde denne organisations regler?

| 3. | på europæisk plan at indføre en mekanisme til overvågning af situationen i stålindustrien for at begrænse de negative eksterne omkostninger, som de europæiske producenter belastes med, og forhindre, at der spekuleres i råvarepriserne? |
| --- | --- |

3.

på europæisk plan at indføre en mekanisme til overvågning af situationen i stålindustrien for at begrænse de negative eksterne omkostninger, som de europæiske producenter belastes med, og forhindre, at der spekuleres i råvarepriserne?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/281 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/281

---

(2004/C 88 E/0287)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1148/04

af Renato Brunetta (PPE-DE) til Kommissionen

(6. april 2004)

Om:   Mulighed for at finde jernskrot på EU's marked

Det er almindelig kendt, at den »overvældende« stigning i forbruget af stålprodukter i landene i Mellemøsten og Det Fjerne Østen (Kina, Indien, Taiwan og Thailand) og det stærke opsving i forbruget i USA har bevirket en massiv og voldsom stigning i disse producenters køb af jernskrot på EU's område. De europæiske stålproducenter har således måttet tackle ikke blot svimlende prisstigninger (fra 70 til 250 EUR/ton), men også reelle problemer med at finde jernskrot, som ofte har bevirket indstilling af produktionen med de indlysende konsekvenser vedrørende opfyldelse af leveringskontrakter. Stigningen i prisen på jernskrot har naturligvis bevirket en stigning i prisen på de færdige stålprodukter.

Under hensyn til det princip, som Parlamentet har bekræftet flere gange, bestående i den strategiske nødvendighed af, at EU kan regne med en stærk og konkurrencedygtig uafhængig europæisk produktion, og den betydning, stålprodukter har for priserne på hele rækken af industrivarer og i bred forstand konsumvarer, bedes Kommissionen oplyse følgende:

| — | Hvorledes agter Kommissionen at reagere over for en sådan situation, som nu har antaget en strukturel karakter? Hvorledes agter Kommissionen at gennemføre ovennævnte princip nu, hvor der er et reelt problem med hensyn til beskyttelse af den europæiske elektrostålindustri, som indebærer en risiko — der, så vidt forespørgeren kan vurdere, vil kunne konstateres allerede i de næste måneder — for en stigning i priserne på slutprodukter, som indeholder stål? |
| --- | --- |

—

Hvorledes agter Kommissionen at reagere over for en sådan situation, som nu har antaget en strukturel karakter? Hvorledes agter Kommissionen at gennemføre ovennævnte princip nu, hvor der er et reelt problem med hensyn til beskyttelse af den europæiske elektrostålindustri, som indebærer en risiko — der, så vidt forespørgeren kan vurdere, vil kunne konstateres allerede i de næste måneder — for en stigning i priserne på slutprodukter, som indeholder stål?

| — | Hvilke konkrete og omgående foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for hurtigst muligt at løse problemerne forårsaget af denne situation, inden stigningen i stålforbruget i Kina mod vores vilje risikerer at medføre tab af arbejdspladser eller en inflationsspiral i Europa? |
| --- | --- |

—

Hvilke konkrete og omgående foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for hurtigst muligt at løse problemerne forårsaget af denne situation, inden stigningen i stålforbruget i Kina mod vores vilje risikerer at medføre tab af arbejdspladser eller en inflationsspiral i Europa?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/281 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/281

---

(2004/C 88 E/0288)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1161/04

af Mario Mauro (PPE-DE) til Kommissionen

(20. april 2004)

Om:   Støberisektoren — mangel på råstoffer

Jernindustrien og støberierne i Europa er i en alvorlig krise, der påvirker alle store stålforbrugere som entreprenører, bilindustrien og producenter af hårde hvidevarer.

Krisen er udløst af to faktorer: På den ene side Kinas beslutning om at begrænse eksporten af koks, der fået alvorlige følger i Europa, og på den anden side prisstigningerne på skrot, som både skyldes den reelle mangel på råstoffer og spekulation.

Manglen på råstoffer, koks og skrot er et tydeligt tegn på, at det er nødvendigt at sætte Europa i stand til selv at kunne producere de koks, som skal bruges i stålproduktionen, og dermed gøre det uafhængigt af import fra de producerende lande, som eksporterer under hensyntagen til egne behov.

Problemerne med at skaffe skrot betyder ligeledes, at det bliver umuligt fortsat regelmæssigt at sikre, at stålværker med elektriske ovne kan forsynes med råstoffer, hvorved disse stålværkers eksistens kommer i fare.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke foranstaltninger den agter at iværksætte for at fremme omsætningen af råvarer på markedet?

Samlet svar

afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

på skriftlige forespørgsler P-1105/04, P-1148/04 og E-1161/04

(29. april 2004)

De ærede medlemmer henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel P-0949/04 af Raffaele Costa (1), E-1020/04 af Cristiana Muscardini (2) og P-1028/04 af Nicole Thomas-Mauro (3).

---

(1)  EFT C 84 E af 3.4.2004, s. 698.

(2)  EFT C 84 E af 3.4.2004, s. 929.

(3)  Se side 275.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/282 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/282

---

(2004/C 88 E/0289)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1110/04

af Christine De Veyrac (PPE-DE) til Kommissionen

(14. april 2004)

Om:   Transeuropæiske transportnet

Listen over de transeuropæiske transportnets prioriterede projekter er nu under endelig udarbejdelse i Rådet og Europa-Parlamentet.

Hvilken myndighed træffer afgørelse om den nøjagtige linjeføring af disse projekter?

Er det Kommissionen i kraft af dennes gennemførelsesbeføjelser?

Er det Europa-Parlamentet og Rådet, som er lovgivere og i forbindelse med denne sag anvender fælles beslutningstagning?

Eller er det den enkelte medlemsstat for den del af projektet, der vedrører dennes territorium?

Bliver de lokale myndigheder hørt?

Og endelig, i hvor stor udstrækning vil de lokale organisationer og borgerne blive inddraget i fastlæggelsen af linjeføringerne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(30. april 2004)

Ansvaret for fastlæggelsen af den nøjagtige linjeføring af et prioriteret projekt påhviler projektinitiativtageren, som kan være staten, en region eller en lokal administration afhængigt af de retsregler, der gælder i vedkommende medlemsstat. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/42/EF af 27. juni 2001 om vurdering af bestemte planers og programmers indvirkning på miljøet (1) og 85/337/EØF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet (2) finder anvendelse på de nævnte projekter. Direktiverne indeholder krav om inddragelse af alle relevante aktører. Desuden gælder der nationale procedurer for udstedelse af projektgodkendelse eller byggetilladelser, som indeholder krav om høring af de berørte parter.

---

(1)  EFT L 197 af 21.7.2001.

(2)  EFT L 175 af 5.7.1985 som ændret ved Rådets direktiv 97/11/EF af 3. marts 1997, EFT L 73 af 14.3.1997.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/283 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/283

---

(2004/C 88 E/0290)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1114/04

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(14. april 2004)

Om:   Civilbeskyttelse

Under mine seneste møder med Dublin Fire Brigade Union, har repræsentanterne udtrykt ønske om fremover at blive hørt under udarbejdelsen af Fællesskabets handlingsprogrammer inden for civilbeskyttelse.

For at sikre at de irske brandmænd er forberedt på gennemførelsen af Fællesskabets nuværende handlingsprogrammer, mener repræsentanterne fra Dublin Fire Brigade, at der bør afholdes en konference for brandkorps i alle EU's 25 medlemsstater og tiltrædelseslande.

Konferencen ville give de ansvarlige for beskyttelse af europæiske civile borgere mulighed for at drøfte koordineringen af EU's aktiviteter. Det ville være et afgørende skridt mod bedre beskyttelse mod og reaktioner på krisesituationer. Jeg mener, at en konference for brandkorps og politistyrker i EU er bydende nødvendig set i lyset af de tragiske bombeangreb i Madrid i marts.

Vil Kommissionen overveje en sådan konference? I bekræftende fald, hvilke EU-midler er da til rådighed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(30. april 2004)

EF-handlingsprogrammet for civilbeskyttelse har til formål at støtte og supplere medlemsstaternes indsatsmuligheder og at fremme samarbejdet, udvekslingen af erfaringer og den gensidige bistand mellem medlemsstaterne inden for civilbeskyttelse. I den forbindelse rådfører Kommissionen sig regelmæssigt med medlemsstaternes kompetente myndigheder. Brandkorps bør samarbejde med de nationale civilberedskabsmyndigheder for at bidrage til det fremtidige handlingsprogram for civilbeskyttelse.

Det nyligt færdigudviklede brandsikringsprojekt, der er et led i handlingsprogrammet for civilbeskyttelse, sigter mod at oprette et netværk af nationale civilberedskabsmyndigheder med henblik på at få klarlagt de mest presserende problemer, der skal løses af brandkorpsene i EU. Her er det bl.a. værd at nævne koordineringen af EU's aktiviteter, der kunne være et afgørende skridt mod bedre beskyttelse mod og reaktioner på krisesituationer, der kræver en indsats fra brandvæsenets side.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/284 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/284

---

(2004/C 88 E/0291)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1181/04

af Salvador Jové Peres (GUE/NGL) til Kommissionen

(14. april 2004)

Om:   Korrektion af uberettiget tildeling af supplerende kvoter for forarbejdede tomater

Min skriftlige forespørgsel P-0850/04 (1) indeholdt diverse spørgsmål til Kommissionen, som ikke er blevet besvaret tilfredsstillende. Kommissionen har begrænset sig til at oplyse, at den utilstrækkelige kvalitetskontrol med de færdige produkter fandt sted i produktionsårene 1997/98, og at den uberettigede tildeling af supplerende kvoter skete i produktionsårene 1998/99 til 2000/01. Det har behaget Kommissionen at oplyse størrelsen på de tildelte supplerende kvoter, men ikke omfanget af de uberettiget tildelte kvoter, som er anledningen til den finansielle korrektion. Kommissionen meddeler endvidere, at der i princippet udstedtes supplerende kvoter til alle de virksomheder, der ønskede det, og som havde købt råvarer til mindsteprisen i en mængde, der oversteg den kvote, som i starten af sæsonen var tildelt for det pågældende produktionsår, samt at i princippet kunne samtlige virksomheder, som meddelte, at de var indstillede på at indgå kontrakter om en øget produktion, få tildelt supplerende kvoter. Dette afklarer dog hverken arten af de uberettiget tildelte kvoter, der blev korrigeret, eller deres indflydelse på eventuel konkurrenceforvridning.

Da spørgsmålene i den skriftlige forespørgsel P-0850/04 ikke er blevet besvaret, tillader jeg mig at stille dem igen:

| 1. | Hvori har utilstrækkelighederne i kvalitetskontrollerne af de forarbejdede varer bestået? I hvilke produktionsår? |
| --- | --- |

1.

Hvori har utilstrækkelighederne i kvalitetskontrollerne af de forarbejdede varer bestået? I hvilke produktionsår?

| 2. | Hvilke uregelmæssigheder lå der til grund for korrektionen i tilfældet med den uberettigede tildeling af supplerende kvoter for forarbejdede tomater? |
| --- | --- |

2.

Hvilke uregelmæssigheder lå der til grund for korrektionen i tilfældet med den uberettigede tildeling af supplerende kvoter for forarbejdede tomater?

| 3. | I hvilke produktionsår forekom de? |
| --- | --- |

3.

I hvilke produktionsår forekom de?

| 4. | Hvad var omfanget af uberettiget tildelte supplerende kvoter i hvert produktionsår? |
| --- | --- |

4.

Hvad var omfanget af uberettiget tildelte supplerende kvoter i hvert produktionsår?

| 5. | Hvor mange virksomheder har benyttet sig af de uberettiget tildelte supplerende kvoter i hvert af de produktionsår, hvor kvotetildelingen er blevet korrigeret? |
| --- | --- |

5.

Hvor mange virksomheder har benyttet sig af de uberettiget tildelte supplerende kvoter i hvert af de produktionsår, hvor kvotetildelingen er blevet korrigeret?

| 6. | Hvor mange virksomheder havde mulighed for at benytte sig af de supplerende kvoter i hvert af de produktionsår, hvor kvotetildelingen er blevet korrigeret? |
| --- | --- |

6.

Hvor mange virksomheder havde mulighed for at benytte sig af de supplerende kvoter i hvert af de produktionsår, hvor kvotetildelingen er blevet korrigeret?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(29. april 2004)

Kommissionen henviser til den sammenfattende rapport, der blev fremsendt sammen med Kommissionens oprindelige svar (2), og hvori der redegøres detaljeret for Kommissionens konstateringer og begrundelsen for den finansielle korrektion.

Hvad angår det ærede medlems seks spørgsmål, kan der gives følgende oplysninger:

| 1. | Kvalitetskontrollens mangler består i, at de spanske myndigheder udøvede kvalitetskontrollen af færdigvarer på en sådan måde, at forarbejdningsvirksomhederne allerede ved produktionsårets begyndelse havde kunnet forudse, at de eventuelt ville blive underkastet en kontrol. Jf. punkt B.2.2.1.2 og B.2.2.3.2 i den sammenfattende rapport, der blev fremsendt sammen med Kommissionens oprindelige svar, samt det første punkt i dette svar (dvs. indtil produktionsåret 2000/01). |
| --- | --- |

1.

Kvalitetskontrollens mangler består i, at de spanske myndigheder udøvede kvalitetskontrollen af færdigvarer på en sådan måde, at forarbejdningsvirksomhederne allerede ved produktionsårets begyndelse havde kunnet forudse, at de eventuelt ville blive underkastet en kontrol. Jf. punkt B.2.2.1.2 og B.2.2.3.2 i den sammenfattende rapport, der blev fremsendt sammen med Kommissionens oprindelige svar, samt det første punkt i dette svar (dvs. indtil produktionsåret 2000/01).

| 2. | Hvad angår tildelingen af supplerende kvoter, var der ikke nødvendigvis tale om uregelmæssigheder, men under alle omstændigheder at der ikke var overensstemmelse mellem det af de spanske myndigheder indførte kvoteforvaltningssystem og EU-reglerne — jf. den sammenfattende rapport, punkt B.2.2.1.1, B.2.2.3.1 og B.2.2.5 (andet afsnit). |
| --- | --- |

2.

Hvad angår tildelingen af supplerende kvoter, var der ikke nødvendigvis tale om uregelmæssigheder, men under alle omstændigheder at der ikke var overensstemmelse mellem det af de spanske myndigheder indførte kvoteforvaltningssystem og EU-reglerne — jf. den sammenfattende rapport, punkt B.2.2.1.1, B.2.2.3.1 og B.2.2.5 (andet afsnit).

| 3. | Disse mangler i kvoteforvaltningssystemet har Kommissionen konstateret for produktionsårene 1998/99-2000/01. Jf. det første punkt i Kommissionens oprindelige svar. |
| --- | --- |

3.

Disse mangler i kvoteforvaltningssystemet har Kommissionen konstateret for produktionsårene 1998/99-2000/01. Jf. det første punkt i Kommissionens oprindelige svar.

| 4. | De uberettiget tildelte supplerende kvoter er af følgende størrelse: 35 027 tons (1998/99), 14 341 tons (1999/00) og 21 224 tons (2000/01). |
| --- | --- |

4.

De uberettiget tildelte supplerende kvoter er af følgende størrelse: 35 027 tons (1998/99), 14 341 tons (1999/00) og 21 224 tons (2000/01).

| 5. | Den undersøgelse, som Kommissionen har udført, vedrørte kontrolsystemet i almindelighed og ikke de enkelte industrier. Den finansielle korrektion, som Kommissionen vedtog, gjaldt derfor for alle kvoter, der ikke var blevet tildelt efter EU-reglerne, uden individuelle henvisninger til industrierne. Der er endvidere supplerende oplysninger i det tredje punkt i Kommissionens oprindelige svar. |
| --- | --- |

5.

Den undersøgelse, som Kommissionen har udført, vedrørte kontrolsystemet i almindelighed og ikke de enkelte industrier. Den finansielle korrektion, som Kommissionen vedtog, gjaldt derfor for alle kvoter, der ikke var blevet tildelt efter EU-reglerne, uden individuelle henvisninger til industrierne. Der er endvidere supplerende oplysninger i det tredje punkt i Kommissionens oprindelige svar.

| 6. | Det foregående punkt besvarer dette spørgsmål. Endvidere giver det fjerde punkt i Kommissionens oprindelige svar supplerende oplysninger. |
| --- | --- |

6.

Det foregående punkt besvarer dette spørgsmål. Endvidere giver det fjerde punkt i Kommissionens oprindelige svar supplerende oplysninger.

---

(1)  Se side 237.

(2)  Se svar nr AGR08472 af 24.3.2004.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/285 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/285

---

(2004/C 88 E/0292)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1199/04

af Helmuth Markov (GUE/NGL) til Kommissionen

(14. april 2004)

Om:   Opkrævning af moms af EU-støtte

Modtagere af støtte fra ESF har anmodet mig om at informere Kommissionen om, at modtagere i Forbundsrepublikken Tyskland i forbindelse med opdelt støtte er momspligtige og desuden må gennemføre en forfinansiering af projektstøtten, da EU ikke stiller støtten til disposition på samme tid.

Kommissionen bedes derfor besvare følgende spørgsmål:

| 1. | Er Kommissionen ikke enig i, at tildeling af støtte i almindelighed, og af ESF-støtte i særdeleshed ikke gennem bestemmelser i medlemsstaterne må organiseres på en sådan måde, at der kan opkræves moms af modtagerne, således at EU-støtte dermed beskattes i medlemsstaten? |
| --- | --- |

1.

Er Kommissionen ikke enig i, at tildeling af støtte i almindelighed, og af ESF-støtte i særdeleshed ikke gennem bestemmelser i medlemsstaterne må organiseres på en sådan måde, at der kan opkræves moms af modtagerne, således at EU-støtte dermed beskattes i medlemsstaten?

| 2. | Hvilke foranstaltninger påtænker Kommissionen at træffe for at hindre en sådan fremgangsmåde? |
| --- | --- |

2.

Hvilke foranstaltninger påtænker Kommissionen at træffe for at hindre en sådan fremgangsmåde?

| 3. | Under henvisning til hvilket retsgrundlag kan de berørte støttemodtagere i givet fald protestere mod eller klage over en sådan fremgangsmåde? |
| --- | --- |

3.

Under henvisning til hvilket retsgrundlag kan de berørte støttemodtagere i givet fald protestere mod eller klage over en sådan fremgangsmåde?

| 4. | Hvilke foranstaltninger påtænker Kommissionen at træffe for at sikre, at bevilget EU-støtte fremover ikke måneder i forvejen må forfinansieres af modtagerne? |
| --- | --- |

4.

Hvilke foranstaltninger påtænker Kommissionen at træffe for at sikre, at bevilget EU-støtte fremover ikke måneder i forvejen må forfinansieres af modtagerne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(30. april 2004)

Det ærede medlem anfører, at modtagere af støtte, der er ydet af Den Europæiske Socialfond, beklager sig over, at sådanne støttemodtagere i Tyskland skal betale moms i tilfælde af beslutninger om »opdelt« støtte (gesplittete Zuwendungsbescheide). Der spørges, om Kommissionen ikke er enig i, at tildeling af støtte i almindelighed, og af ESF-støtte i særdeleshed, bør organiseres på en sådan måde, at der ikke opkræves moms af modtagerne, således at EU-støtte dermed beskattes i den pågældende medlemsstat.

Det fremgår ikke af spørgsmålet, hvilke konkrete sager, der henvises til, og uden mere detaljerede oplysninger er Kommissionen ikke i stand til at give et præcist svar på de stillede spørgsmål. Der skal dog henvises til, at det i artikel 11, litra A, nr. 1, litra a), i det (ændrede) sjette momsdirektiv (1) er fastsat, at det i indlandet gælder, at beskatningsgrundlaget ved levering af goder og tjenesteydelser er den samlede modværdi, som leverandøren eller tjenesteyderen modtager eller vil modtage af køberen, aftageren eller tredjemand for de pågældende transaktioner, herunder tilskud, der er direkte forbundet med transaktionernes pris. Momsopkrævning af støtte (bl.a. EU-støtte) er således ikke på forhånd udelukket, men den kan være det, navnlig hvis støtten ikke er en modydelse for levering af goder eller tjenesteydelser, f.eks. hvis den ikke giver anledning til noget forbrag (2). Der må derfor foretages en konkret undersøgelse i hvert enkelt tilfælde for at fastslå, om det er omfattet af momsens anvendelsesområde, og om den pågældende transaktion således er momspligtig. Prøvelsen af en medlemsstats korrekte anvendelse af fællesskabsretten henhører i første omgang under de nationale domstole, som har mulighed for en mere direkte og personlig undersøgelse af de konkrete aspekter i den forelagte sag, og de kan, hvis de finder det nødvendigt, forelægge præjudicielle spørgsmål for EF-domstolen. EU-borgerne kan i øvrigt også indgive en klage til Kommissionens generalsekretariat. På Kommissionens websted findes der i den forbindelse en klageformular med henblik på at hjælpe klageren med udformningen af klagen (http://europa.eu.int/comm/sg/ lexcomm).

Støtteberettigelsen for moms i forbindelse med foranstaltninger, der medfinansieres af strukturfondene, er reguleret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1685/2000 (3) om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 for så vidt angår støtteberettigede udgifter i forbindelse med foranstaltninger medfinansieret af strukturfondene.

I regel nr. 7 i bilaget til nævnte forordning er det fastsat, at moms ikke er en støtteberettiget udgift, undtagen når den reelt og endeligt bæres af modtageren eller af den endelige støttemodtager ifølge de nationale bestemmelser, som skal være i overensstemmelse med Rådets sjette momsdirektiv 77/388/EØF. I så fald er momsen en støtteberettiget udgift, som kan medregnes som en udgift vedrørende projektet. Momsen er ikke støtteberettiget og skal således betales af den endelige støttemodtager, når denne kan opnå tilbagebetaling heraf.

Medfinansieringsmidlerne fra Fællesskabet må dog ikke overstige de samlede støtteberettigede udgifter ekskl. moms.

I artikel 32, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 er det fastsat, at »når den første forpligtelse indgås, får betalingsmyndigheden udbetalt et acontobeløb af Kommissionen. Dette acontobeløb andrager 7 % af fondenes deltagelse i den pågældende intervention. (...) UNder hele interventionens varighed benytter betalingsmyndigheden acontobeløbet til at betale fællesskabets deltagelse i udgifterne vedrørende interventionen.«

Dette indledende acontobeløb på 7 % af det beløb, der ydes for perioden 2000-2006, svarer ca. til halvdelen af en årlige rate.

Hvorvidt der gøres brug af dette acontobeløb eller af andre nationale finansieringskilder til at forfinansiere de individuelle projekter, er et spørgsmål, der alene henhører under medlemsstaternes kompetence i forbindelse med de nationale regler for den finansielle forvaltning.

---

(1)  Rådets direktiv 77/388/EØF af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter — Det fælles merværdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag, EFT L 145 af 13.6.1977.

(2)  EF-domstolens domme af 29. februar 1996 i sag C-215/94, Mohr, Saml. 1996, s. I-959, af 18. december 1997 i sag C-384/95, Landboden-Agrardienste, Saml. 1997, s. I-7387, af 22. november 2001 i sag C-184/00, Office des produits wallons, Saml. 2001, s. I-9115, og af 13. juni 2002 i sag C-353/00, Keeping Newcastle Warm, Saml. 2002, s. I-5419.

(3)  Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 448/2004 af 10. marts 2004, EUT L 72 af 11.3.2004.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/286 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/286

---

(2004/C 88 E/0293)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1202/04

af Françoise Grossetête (PPE-DE) til Kommissionen

(14. april 2004)

Om:   Definition af affald og metoder til håndtering og bortskaffelse af affald

Definitionen af affald, men også af metoderne til håndtering og bortskaffelse af affald, fortolkes forskelligt af medlemsstaterne. Disse forskelle gør det hverken muligt at sikre en tilfredsstillende retssikkerhed eller at tilstræbe en effektiv affaldshåndtering i Europa.

Hvorledes og hvornår påtænker Kommissionen i betragtning af ovenstående at foretage grundlæggende ændringer i affaldspolitikken og særligt at forenkle definitionen af affald og metoderne til håndtering og bortskaffelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(30. april 2004)

Kommissionen ser i øjeblikket nærmere på affaldspolitikken som led i temastrategien for forebyggelse og genanvendelse af affald. Strategien vedtages i løbet af foråret 2005.

Hvad definitionen af affald angår, gjorde Kommissionen i sin meddelelse »På vej mod en temastrategi for affaldsforebyggelse og genanvendelse« (1) opmærksom på muligheden for at ændre definitionen af affald, hvis der var klare fordele ved at gøre dette, og hvis man kunne opretholde et højt miljøbeskyttelsesniveau. Det fremgik af den høring om meddelelsen, der blev foretaget blandt interessegrupperne, at der tilsyneladende kun er ringe interesse i en så grundlæggende ændring, men at det vil være nyttigt at præcisere nogle aspekter af definitionen af affald, herunder navnlig hvornår affald ikke længere er affald. Kommissionen overvejer, hvordan dette spørgsmål skal tackles.

De forskellige metoder til behandling og håndtering af affald kan afspejle de forskellige geografiske, sociale og økonomiske forhold, der gør sig gældende i EU. Det er vigtigt, at der fastsættes et højt og ensartet miljøbeskyttelsesniveau for de forskellige former for affaldshåndtering, men der bør fortsat være en vis fleksibilitet med hensyn til, hvilken behandlingsmode der vælges, således at der kan tages hensyn til lokale forhold. Kommissionen gør i sin meddelelse om en temastrategi for affaldsforebyggelse og genanvendelse opmærksom på, at der ikke findes harmoniserede standarder for genanvendelsesanlæg i EU, og at der vil blive set på mulighederne for at rette op på dette inden for rammerne af temastrategien.

---

(1)  KOM(2003) 301 endelig udg.

---

BESVAREDE SKRIFTLIGE FORESPØRGSLER (Del 2)

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/288 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/288

---

(2004/C 88 E/0294)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0811/02

af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen

(25. marts 2002)

Om:   Harmonisering af bestemmelser for køretøjer

For nylig gav nyheden om, at turistbusser var blevet forsinket ved transit gennem Østrig, anledning til forundring. Søndag den 10. marts 2002 var turistbusser fra Tyskland, Danmark og Belgien blevet standset af gendarmeriet i Kundl og forhindret i at køre videre, fordi de overskred den tilladte maksimumslængde på 12 m. Sådanne busser skal have særlig tilladelse til at køre igennem Østrig.

Mener Kommissionen ikke, at bestemmelserne for køretøjer, i dette tilfælde vedrørende turistbussers maksimumslængde, bør tilpasses og harmoniseres i hele Europa? Det forekommer uforståeligt, at de særlige tilladelser, der kræves for øjeblikket, ikke kan fås på et hvilket som helst tidspunkt, også om søndagen.

Kan Kommissionen redegøre for dette forhold og for udviklingen på dette område?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(6. maj 2002)

Kommissionen er bekendt med det problem, det ærede medlem nævner.

Følgende maksimumslængder for busser er fastsat i Parlamentets og Rådets direktiv 2002/7/EF af 18. februar 2002 om ændring af Rådets direktiv 96/53/EF om fastsættelse af de største tilladte dimensioner i national og international trafik og største tilladte vægt i international trafik for visse vejkøretøjer i brug i Fællesskabet (1):

| — | 13,50 meter for en bus med to aksler |
| --- | --- |

—

13,50 meter for en bus med to aksler

| — | 15,00 meter for en bus med mere end to aksler |
| --- | --- |

—

15,00 meter for en bus med mere end to aksler

| — | 18,75 meter for leddelte busser |
| --- | --- |

—

18,75 meter for leddelte busser

| — | 18,75 meter for bus med påhængsvogn. |
| --- | --- |

—

18,75 meter for bus med påhængsvogn.

Medlemsstaternes love og administrative bestemmelser til overholdelse af dette direktiv skal træde i kraft senest den 9. marts 2004. Indtil de østrigske myndigheder har transponeret dette direktiv gælder de aktuelle nationale restriktioner.

---

(1)  EFT L 67 af 9.3.2002.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/289 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/289

---

(2004/C 88 E/0295)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1776/02

af Patricia McKenna (Verts/ALE) til Kommissionen

(24. juni 2002)

Om:   Diskrimination af synshandicappede

Et EU-finansieret pilotprojekt i Irland, England og Sverige gav synshandicappede mulighed for at organisere en kampagne til fordel for småændringer, der kan gøre livet lettere for folk med dette handicap. Heri indgår installation af lydsignaler ved alle vejkryds, fjernelse af hindringer på veje og andre offentlige steder, forbedrede transportmuligheder, kontaktsteder osv.

Hvad agter Kommissionen at foreslå, eftersom 2003 er Europæisk Handicapår, for at råde bod på denne de facto-diskrimination af synshandicappede?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(15. juli 2002)

I Kommissionens meddelelse »På vej mod et Europa uden barrierer for handicappede« (1), bekræfter Kommissionen sin vilje til at nedsætte en arbejdsgruppe, der skal finde frem til egnede foranstaltninger til forbedring af bebyggede områder for alle handicappede, herunder også synshandicappede.

Det undersøges i øjeblikket, hvordan gruppen skal sammensættes og forvaltes. Efter planen skal gruppen påbegynde sit arbejde i år og afslutte det i løbet af 2003, Det Europæiske Handicapår.

En række forskellige tjenestegrene i Kommissionen vil deltage i gruppens arbejde. Repræsentanter for handicaporganisationer samt forskellige erhvervssektorer og eksperter vil også blive inddraget i arbejdet.

---

(1)  KOM(2000) 284 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/289 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/289

---

(2004/C 88 E/0296)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2081/02

af Christoph Konrad (PPE-DE) til Kommissionen

(8. juli 2002)

Om:   Anvendelse af bevillinger, der er opført til mål nr. 2, i Nordrhein-Westfalen

En stor virksomhed i Mülheim (Nordrhein-Westfalen) har på grund af konstant vækst set sig nødsaget til at finde en ny grund, hvor den kan udvide sin produktion. I den forbindelse er der i Nordrhein-Westfalen især to byer, som kan komme på tale: Mülheim og Oberhausen. I Oberhausen er man villig til som investeringstilskud at overføre 1,5 millioner EUR fra delstatsregeringens regionale erhvervsfremmeprogram, der som bekendt medfinansieres ved hjælp af EU-bevillinger opført til mål nr. 2, til virksomheden, såfremt den måtte beslutte sig for at flytte til Oberhausen. Da man i Mülheim ikke modtager bevillinger, der er opført til mål nr. 2, er man i dette tilfælde dårligere stillet end i Oberhausen.

Mener Kommissionen, at der i ovennævnte tilfælde er tale om en retmæssig anvendelse af de bevillinger, der er opført til mål nr. 2?

Hvordan må en by eller en delstat i bekræftende fald anvende tilsvarende midler med henblik på i en konkurrencesituation mellem byer eller delstater at trække virksomheder til den pågældende by eller delstat?

Hvilke foranstaltninger skal der efter Kommissionens opfattelse i benægtende fald iværksættes for at undgå sådanne situationer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(12. august 2002)

Oberhausens byråd har ingen myndighed til godkendelse af projekter med henblik på finansiel støtte i medfør af NRW — Nordrhein-Westfalen, mål nr. 2 — i enheds-programmeringsdokumentet. Ansvaret herfor ligger hos den pågældende forvaltningsmyndighed, som i dette tilfælde er delstatsregeringen for Nordrhein-Westfalen.

Støtte til rent private investeringer i medfør af dette enhedsprogrammeringsdokument er generelt begrænset til små og mellemstore virksomheder. Som en undtagelse kan større firmaer oppebære støtte, når de bidrager til at opbygge og styrke regionen, f.eks. under foranstaltning 2.8, »nye energiformer«, eller foranstaltning 3.4, »logistik«.

Beslutninger om, hvor et selskab placeres, træffes af dets ledelse, som skal tage hensyn til alle de gældende forhold. Sådanne beslutninger vil næppe blive berørt alene af en mulighed for finansiel støtte fra det offentliges side. Tillige skal al offentlig støtte af denne art, den være sig statslig eller fra Fællesskabet, ydes i overensstemmelse med Fællesskabets lovgivning om statsstøtte.

For så vidt angår strukturfondene, er der i henhold til de nugældende bestemmelser to regler, hvis sigte er at begrænse virkningerne af firmaers flytning, når disse oppebærer EU-støtte. For det første kræves det i henhold til Kommissionens retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte (1), at modtagere af EU-støtte i en periode på mindst fem år skal opretholde enhver investering eller ethvert skabt job. For det andet er det i Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene (2) fastsat, at bidraget fra de europæiske fonde til produktionsvirksomhed er betinget af, at lokaliseringen af disse aktiviteter forbliver uændret i fem år efter beslutningen om at yde støtte.

---

(1)  EFT C 74 af 10.3.1998.

(2)  EFT L 161 af 26.6.1999.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/290 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/290

---

(2004/C 88 E/0297)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2280/02

af Emilia Müller (PPE-DE) til Kommissionen

(24. juli 2002)

Om:   Lempelse af foderforbuddet for kød- og benmel

Hvor store mængder kød- og benmel er der nøjagtigt oplagret i EU, og hvorledes fordeler disse lagre sig på de enkelte medlemsstater og disses regioner?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(25. september 2002)

Kommissionen foretog i marts 2001 en spørgeskemaundersøgelse, hvori der blev anmodet om oplysninger om bortskaffelsesveje, mængden af animalske biprodukter der bortskaffes ad de enkelte veje, og udgifterne hertil. Undersøgelsen blev udført for at måle stigningen i mængden af animalske biprodukter og virkningen heraf for især medlemsstaternes kapacitet til at oplagre og bortskaffe forarbejdede animalske proteiner, herunder kød- og benmel. Undersøgelsen viste bl.a., at der på daværende tidspunkt fandtes nedenstående lagre af forarbejdede animalske proteiner:

| (tons) |
| --- |
| Medlemsstat | Skønnet mængde forarbejdede animalske proteiner oplagret i marts 2001 |
| Belgien | 14 000 |
| Danmark | 56 000 |
| Tyskland | 27 453 |
| Grækenland | 5 000 |
| Spanien | 4 194 |
| Frankrig | 200 000 |
| Irland | 100 000 |
| Italien | 30 000 |
| Luxembourg | 0 |
| Nederlandene | 75 000 |
| Østrig | <1 000 |
| Portugal | 83 617 |
| Finland | 10 000 |
| Sverige | 12 600 |
| Det Forenede Kongerige | 436 000 |

(tons)

Medlemsstat

Skønnet mængde forarbejdede animalske proteiner oplagret i marts 2001

Belgien

14 000

Danmark

56 000

Tyskland

27 453

Grækenland

5 000

Spanien

4 194

Frankrig

200 000

Irland

100 000

Italien

30 000

Luxembourg

0

Nederlandene

75 000

Østrig

<1 000

Portugal

83 617

Finland

10 000

Sverige

12 600

Det Forenede Kongerige

436 000

Luxembourg sender alle sine animalske biprodukter til destruktion i Belgien og har derfor ingen lagre af forarbejdede animalske proteiner. Fire medlemsstater (Grækenland, Frankrig, Nederlandene og Portugal) og to delstater i Tyskland (Baden-Württemberg og Mecklenburg-Vorpommern) oplyste, at de mangler oplagringskapacitet.

Kommissionen har igen for nylig anmodet medlemsstaterne om oplysninger. I denne forbindelse blev hver medlemsstat bedt om at indsende deres officielle nugældende planer for håndtering, transport og lagring af kød- og benmel og bortskaffelsesplanerne for kød- og benmel. Disse oplysninger skulle være Kommissionen i hænde senest den 30. august 2002. Kommissionen vil aflægge beretning om svarene på spørgeskemaet og betydningen heraf, så snart det er muligt.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/291 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/291

---

(2004/C 88 E/0298)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2677/02

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(24. september 2002)

Om:   Brandsikring

Hvilken rolle spiller Kommissionen i forbindelse med fremme af bedste praksis blandt medlemsstaterne og deres brandmyndigheder med henblik på at begrænse antallet af dødsfald og tilskadekomster som følge af brand?

Har Kommissionen nogen planer om at introducere nye bestemmelser for bygningsdesign med det formål at sikre alle EU-borgere nogle minimumsstandarder for beskyttelse mod tilskadekomst som følge af brand ved at kræve, at anordninger som røgalarmer og sprinklersystemer installeres?

Anerkender Kommissionen nationale eller regionale brandvæsener i hver medlemsstat som de ledende organer i forbindelse med brandsikring inden for Fællesskabet, og bliver de behandlet som sådanne i forbindelse med høringer om sundheds- og sikkerhedsspørgsmål i forbindelse med brand?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(15. oktober 2002)

Fællesskabet har ingen generel kompetence på brandsikringsområdet. Dog bidrager Fællesskabet faktisk til brandsikring med en række forskellige direktiver og initiativer, der er truffet som led i forskellige aspekter af fællesskabspolitikken og i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet.

Som direkte konsekvens heraf er der forskelle mellem strukturen i og kompetencerne for medlemsstaternes nationale, regionale eller lokale brandvæsner, og Kommissionen har ingen kompetence til at fastsætte fælles bestemmelser, som alle medlemsstater skal kunne enes om.

På området civilbeskyttelse har Kommissionen taget en række forskellige initiativer med henblik på at give brandvæsnerne lejlighed til at finde frem til deres mest påtrængende behov. For så vidt angår fremme af de bedste former for praksis medlemsstaterne imellem, har man for nylig inden for rammerne af Fællesskabets handlingsprogram for civilbeskyttelse givet Sverige i opdrag — som det førende land på dette område — at formulere et brandsikringsprojekt med sigte på at finde frem til den bedst mulige praksis blandt medlemsstaterne.

Kommissionen har ingen planer med hensyn til at gøre installering af røgdetektorer og sprinklersystemer tvungen. I mange medlemsstater gælder der allerede sådanne bestemmelser. Imidlertid er f.eks. brandalarm/detektion, faste brandbekæmpelsesinstallationer samt brand- og røgkontrolprodukter omfattet af Rådets direktiv 89/106/EØF af 21. december 1988 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om byggevarer (1). I henhold til dette direktiv findes der fælles instrumenter til mærkning af byggevarers sikkerhed i tilfælde af brand. Der er her tale om »Euroklassificeringer« for reaktion og modstandsdygtighed mod ild, hvilket gør det muligt at vurdere byggevarernes ydeevne i samtlige medlemsstater.

Det er kun EU-medlemsstaterne, der har bemyndigelse til at udpege, hvilke instanser der skal tage sig af spørgsmål vedrørende brandsikring i Fællesskabet. Dog drøftes relevanteinitiativer på fællesskabsplan sædvanligvis med alle de interesserede parter, der er repræsenteret på europæisk niveau.

---

(1)  EFT L 40 af 11.2.1989.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/292 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/292

---

(2004/C 88 E/0299)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2970/02

af Christa Prets (PSE) til Kommissionen

(22. oktober 2002)

Om:   Kultur 2000-programmet — frist for indgivelse af projekter til »Skt. Petersborg 2003«

Kultur 2000-programmet støtter også særlige kulturforanstaltninger med en europæisk eller international dimension. Som følge deraf har Kommissionens Generaldirektorat for Uddannelse og Kultur den 22. august 2002 opfordret medlemslandenes ansvarlige myndigheder til at indgive samarbejdsprojekter med temaet »Europæisk tilstedeværelse i Skt. Petersborg«.

Ud over projektkoordinatoren skal yderligere mindst tre medarrangører fra mindst tre andre lande, der deltager i Kultur 2000-programmet, være involveret i projektet. Kommissionen har fastsat den 1. oktober 2002 som frist for indlevering af ansøgningerne. Dermed er der kun 40 dage, heraf 29 arbejdsdage, mellem den første opfordring til at indgive projekter og den endelige frist. Denne tidsramme er helt sikkert for kort til, at man kan planlægge et så omfangsrigt projekt. Hvorfor har Kommissionen først oplyst om muligheden for at indgive disse projekter så sent?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(29. november 2002)

Efter for nylig at have konstateret et øget engagement blandt medlemsstaterne og en interesse blandt organisationerne for de kulturelle projekter, som er planlagt i Skt. Petersborg, ønskede Kommissionen inden for rammerne af en eksperimentel aktion, som har til formål at udvikle visse muligheder under aktion 3 i Kultur 2000-programmet, at afprøve ideen om et multilateralt samarbejde vedrørende et sådant arrangement (ligeledes ønsket af Parlamentet i beslutning 2000/2323 vedrørende samarbejde på kulturområdet i EU).

Efter de nødvendige drøftelser og procedurer sendte man i august 2003 en særlig målrettet indkaldelse til de lande, som deltager i programmet, gennem deres faste repræsentationer ved Den Europæiske Union vedrørende europæisk deltagelse i arrangementerne i Skt. Petersborg i forbindelse med, at byen fylder 300 år i 2003. Fristen for indsendelse af projekter gennem de faste repræsentationer, som indledningsvis blev fastsat til den 1. oktober 2002, er blevet udskudt til den 15. oktober 2002 med henblik på at give medlemsstaterne mest mulig tid, samtidig med at initiativet kan føres ud i livet inden udgangen af 2002. De indsendte projekter er nu ved at blive undersøgt, og Parlamentet bliver naturligvis underrettet om opfølgningen på dette initiativ.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/293 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/293

---

(2004/C 88 E/0300)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3331/02

af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen

(26. november 2002)

Om:   Fællesskabsprogrammet for informationssamfundet

Kan Kommissionen oplyse, hvorledes gennemførelsen af programmet for »informationssamfundet« skrider frem, eftersom det i den græske presse forlyder, at de ministerier, som er ansvarlige for gennemførelsen, gør hvad de kan for at forhale den, og de har ligeledes vanskeligt ved at fremsætte erklæringer på grund af manglende koordinering. Er det sandsynligt, at disse forsinkelser vil resultere i, at der mistes penge under den 3. fællesskabsstøtteramme?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(6. marts 2003)

Kommissionen godkendte med sin beslutning K(2001)551 af 14. marts 2001 det operationelle program »Informationssamfund«. En fortegnelse, der sammenfatter de fremskridt, der ifølge oplysninger (1) fra programmets forvaltningsmyndighed er sket, siden de første aktioner under det operationelle program blev »aktiveret« (2) i juli 2001, er blevet sendt direkte til det ærede medlem og Parlamentets sekretariat. Nyere oplysninger tyder på, at de offentlige udgifter til programmet indtil nu har været 73,8 mio. EUR eller 3,3 % af, hvad det forventedes i programmet.

Heraf kan man konkludere, at det operationelle program »Informationssamfund« tager lang tid at gennemføre i Grækenland, for så vidt angår udgifterne. Den vigtigste forklaring er, at dette program — med delvis undtagelse af e-government-aktioner — består af nye aktioner, som på grund af deres teknologiske karakter kræver nøje planlægning og derfor tager lang tid at iværksætte.

Med tanke på tidligere forsøgs begrænsede succes med at fremme informationssamfundets indførelse i Grækenland gør de ansvarlige programmyndigheder en stor indsats for at forklare, hvilke typer projekter man vil støtte, og hvorledes de skal gennemføres. En betydelig del af programmet knytter sig til liberaliseringen af telekommunikationsmarkedet. Selvom den nuværende lovgivning for kommunikationstjenester vedrørende Grækenland overholder fællesskabslovgivningen, og det forventes, at de græske myndigheder vedtager den nye EU-lovgivning på området i første kvartal af 2003, er den fulde virkning af liberaliseringen på markedet endnu ikke slået igennem. Det har bevirket, at programmets gennemførelse er blevet yderligere forsinket.

I øjeblikket undersøger Kommissionen sammen med de græske myndigheder situationen, navnlig om der er risiko for at tabe penge ved slutningen af 2003 (n+2-reglen). På nuværende tidspunkt ser det dog ikke sådan ud.

---

(1)  Se også webstedet www.infosoc.gr.

(2)  Ifølge de græske myndigheder defineres rækkefølgen for et programs gennemførelse som følger: »Aktivering« af en foranstaltning: Invitation til foranstaltningens endelige støttemodtager(e) (= gennemførelsesinstansen, se definition i forordning 1260/99) om at indsende projektforslag til evaluering hos forvaltningsmyndigheden.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/294 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/294

---

(2004/C 88 E/0301)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3361/02

af Maria Sanders-ten Holte (ELDR) til Kommissionen

(27. november 2002)

Om:   Skadesløsholdelse

De store museer i EU-landene udveksler regelmæssigt værker fra deres samlinger for at lade deres respektive publikum nyde godt af de store europæiske kunsttraditioner. Desværre lægger forsikringsspørgs-mål store hindringer i vejen for denne udveksling. Hvis f.eks. Teylers Museum i Haarlem går sammen med British Museum om at holde en udstilling af Michelangelos tegninger i de to museers besiddelse, behøver British Museum ikke have udgifter til forsikringspræmier, medens Teylers Museum må punge ud med flere millioner euro på grund af det nederlandske finansministeriums ordning med begrænset skadesløsholdelse. Museerne i EU ville kunne vise de respektive borgere i de andre lande langt mere af den europæiske kulturarv, hvis der i alle medlemsstater fandtes en ordning med fuldstændig skadesløsholdelse.

| 1. | Er Kommissionen enig i, at udveksling af kulturskatte bidrager til den europæiske integration? |
| --- | --- |

1.

Er Kommissionen enig i, at udveksling af kulturskatte bidrager til den europæiske integration?

| 2. | Har Kommissionen kendskab til, at der i de enkelte medlemsstater findes forskellige ordninger eller slet ingen ordning for skadesløsholdelse? |
| --- | --- |

2.

Har Kommissionen kendskab til, at der i de enkelte medlemsstater findes forskellige ordninger eller slet ingen ordning for skadesløsholdelse?

| 3. | Er Kommissionen enig i, at de nuværende situation er uheldig, også set på baggrund af de frie varebevægelser og den frie udveksling af tanker i Europa? |
| --- | --- |

3.

Er Kommissionen enig i, at de nuværende situation er uheldig, også set på baggrund af de frie varebevægelser og den frie udveksling af tanker i Europa?

| 4. | Vil Kommissionen i bekræftende fald tage skridt til at sætte problemet på den europæiske dagsorden? |
| --- | --- |

4.

Vil Kommissionen i bekræftende fald tage skridt til at sætte problemet på den europæiske dagsorden?

| 5. | Vil Kommissionen i bekræftende fald som en midlertidig løsning tage skridt til at indføre en foreløbig ordning? |
| --- | --- |

5.

Vil Kommissionen i bekræftende fald som en midlertidig løsning tage skridt til at indføre en foreløbig ordning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(27. januar 2003)

Kommissionen er enig med det ærede medlem i, at udveksling af kunstværker kan bidrage til europæisk integration.

Kommissionen er bekendt med, at der er meget store forskelle mellem ordningerne for skadesløsholdelse i de forskellige medlemsstater, hvilket direkte skyldes forskellene mellem de nationale politikker.

Kommissionen er enig med det ærede medlem i, at den nuværende situation er uheldig, både for så vidt angår den frie varebevægelse og den frie udveksling af tanker i Europa.

Som led i gennemførelsen af det indre marked er Kommissionen således villig til at overveje, hvilke foranstaltninger den finder nødvendige for at fremme samordningen og udvekslingen af bedste praksis i forbindelse med de ordninger for skadesløsholdelse, der gælder for kunstværker.

Hvad angår det rent kulturelle aspekt ved denne problematik, skal Kommissionen gøre det ærede medlem opmærksom på, at det beskedne budget for »Kultur 2000«-programmet (det eneste fællesskabsinstrument for fremme af kultursamarbejde) ikke gør det muligt eventuelt at yde økonomisk fællesskabsstøtte til dette formål.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/295 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/295

---

(2004/C 88 E/0302)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3496/02

af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen

(2. december 2002)

Om:   Statsstøtte til cabotage mellem øerne i øgruppen Azorerne

Om eftermiddagen den 26. november havarerede det lille fragtskib »Rival«, som allerede havde nået en alder på omkring 100 år, i kanalen mellem byen Horta og den lille by Madalena i den autonome region Azorerne. Ved ulykken omkom skibets fører.

Søfolk fra den lille cabotage-virksomhed Cristiano, Lda., som ejede fragtskibet, havde allerede ladet forstå, at de ønskede at modernisere deres to fragtskibe og opnå licens for passagertransport.

De regionale myndigheder erklærede imidlertid, at det nuværende program for regionaludvikling, som finansieres fra Strukturfondene — langt det vigtigste finansieringsinstrument, der står til rådighed for offentlig støtte til økonomisk modernisering på Azorerne — ikke giver mulighed for tilskud til lokale søtransportvirksomheder, eftersom det forslag, der i dette øjemed blev forelagt af de regionale myndigheder på Azorerne, ikke rettidigt blev godkendt af de europæiske myndigheder, som er ansvarlige for konkurrence.

Mener Kommissionen, at det vil være formålstjenligt at undersøge eventuel tildeling af statsstøtte til små søtransportvirksomheder på Azorerne på samme måde, som når der er tale om støtte til store europæiske søtransportvirksomheder?

Tager Kommissionen hensyn til de små og endnu aktive cabotage-virksomheders store betydning og uerstattelighed for indbyggerne på de mindste øer i Azorerne og de betingelser for søfartssikkerhed, der hersker i den autonome region Azorerne, samt nødvendigheden af at forbedre sikkerheden af den lokale søtransport?

Tager Kommissionen behørigt hensyn til artikel 299, stk. 2, i sin procedure i forbindelse med statsstøtte til søtransport?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(22. januar 2003)

Hvad angår strukturfinansiering, fastsætter det operationelle program for Azorerne (Prodesa), der indgår i fællesskabsstøtterammen for Portugal for 2000-2006, i del 3, foranstaltning 5.4, mulighed for indkøb af udstyr til luft- og søtransport af passagerer mellem øer, forudsat at dette udstyr fortsat benyttes til det oprindelige anvendelsesformål i hele brugsperioden.

For at øge sikkerheden og øernes tilgængelighed er der i det samme operationelle programs foranstaltning 1.1 i del 1 også fastlagt mulighed for finansiering af projekter om anlæg/udbedring af havne til kommercielle formål og til passagertrafik og andre projekter til støtte for havneaktiviteter samt indkøb af udstyr, transportmidler og maskiner til håndtering og transport af varer og befordring af passagerer i havne og lufthavne. Hele denne række af tilbudsmuligheder burde gøre det muligt at øge tilgængelighed og sikkerheden samt lette transporten mellem øer.

Kommissionen er rede til undersøge alle hensigtsmæssige ændringer, som de regionale og nationale myndigheder måtte finde det nødvendigt at fremsætte forslag om på området, når Prodesa skal underkastes midtvejsrevision om et års tid.

Hvad angår kontrol med statsstøtte, har Kommissionen ikke kendskab til, at der under konkurrencereglerne med relation til statsstøtte skulle være forelagt en sag om et udkast til en statsstøtteordning, der specielt er rettet mod behov hos de stedlige søtransportselskaber, der varetager forbindelserne mellem de forskellige øer i Azorerne.

Sidste år modtog Kommissionen en anmeldelse om (gen)indførelse i perioden fra 2003-2006 af en støtteordning for frizonen Madeira, som de portugisiske myndigheder havde suspenderet i 2000 og 2001. Ifølge denne anmeldelse omfatter frizonen Madeira et internationalt søfartsregister, en industriel frizone og et center for internationale tjenesteydelser. Kommissionen vedtog den 11. december en beslutning om bemyndigelse vedrørende hovedlinjerne. Beslutningen om det internationale søfartsregister følger inden månedens udgang. Disse former for støtte begunstiger dog fortrinsvis øers internationale sektorer.

Bortset herfra, så tillader søtransportstøttereglerne (»EF-retningslinjer for statsstøtte til søtransportsektoren« (1)), at der på visse betingelser ydes støtte, og når Kommissionen undersøger sådanne støtteforanstaltninger, tager den hensyn til den socio-økonomiske situation, som støtteordningerne indgår i. Hvis Kommissionen nogensinde fik forelagt et udkast om støtte til søtransportselskaber, der varetager forbindelserne mellem Azorernes forskellige øer, ville den undersøge sagen med absolut velvillig opmærksomhed.

Spørgsmålet om hensyntagen til artikel 299, stk. 2, i forbindelse med anvendelsen af EF's konkurrenceregler er stadig under behandling i Kommissionen. Generelt mener Kommissionen faktisk, at transport indgår som et strategisk element i udviklingen af regionerne i den yderste periferi, som det blev understreget i konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Sevilla og i den erklæring, som formændene for regionerne i den yderste periferi vedtog i La Palma den 15. oktober 2002. Derfor vil den blive gjort til genstand for dybtgående overvejelser i den rapport om regionerne i den yderste periferi, som Kommissionen vil fremlægge i overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Sevilla. Arbejdet og overvejelserne vil især omfatte statsstøtte og offentlig service-forpligtelser inden for transportsektoren, samt tilvejebringelse af strukturfondmidler med henblik på at opretholde og udvikle transportmåder, der kan medvirke til afhjælpe det handicap, som skyldes disse regioners beliggenhed i den yderste periferi

Som varslet i hvidbogen »Den europæiske transportpolitik frem til 2010 — De svære valg« (2) er Kommissionen allerede i færd med lempe de EF-regler, der gælder for søtransport, som udføres som offentlig service, når der er tale om befordring til og fra en lille ø.

---

(1)  EFT C 205 af 5.7.1997, s. 5.

(2)  KOM(2001) 370 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/297 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/297

---

(2004/C 88 E/0303)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3540/02

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(11. december 2002)

Om:   Sundhedsmæssige uligheder

Jeg henviser Kommissionen til dokumentet »Strategi til håndtering af sundhedsmæssige uligheder i Nederlandene« af professor Johan P. Mackenbach og Karien Stronks fra Amsterdams universitet, som blev offentliggjort i British Medical Journal nr. 325 af 2. november 2002.

Undersøgelsen refererer til en række nye tiltag, der har bidraget til at begrænse de socio-økonomiske uligheder på sundhedsområdet i landet, men den konkluderer, at et enkelt land ikke har mulighed for at bidrage med mere end en brøkdel af den viden, der er nødvendig for at støtte og udvikle sådanne strategier. Opmærksomheden henledes på, at den Europæiske Union kan spille en vigtig rolle ved at fremme et sådant samarbejde.

Hvordan er Kommissionens aktuelle engagement, og hvilke planer har den for fremtiden i den henseende?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(27. januar 2003)

Kommissionen er bekendt med de undersøgelser, professor Mackenbach og hans kolleger har gennemført på området sundhedsmæssige uligheder. En del af arbejdet har modtaget støtte under Fællesskabets program for sundhedsfremme.

I det nye folkesundhedsprogram for 2003-2008 fremhæves betydningen af at træffe foranstaltninger vedrørende sundhedsdeterminanterne generelt. Områder som f.eks. lav indkomst/fattigdom, usunde levevilkår, arbejdsløshed og livsstil er alle vigtige sundhedsdeterminanter. Ulighederne på sundhedsområdet og i sundhedsdeterminanterne hænger sammen med social klasse/socioøkonomisk position.

Programmet omfatter konkrete aktioner til bekæmpelse af sundhedsmæssige uligheder. Det anerkendes, at der skal fastsættes strategier til bekæmpelse af sundhedsmæssige uligheder på EU-plan med henblik på at koordinere indsatsen på tværs af de vigtigste politikområder.

Efter planen fokuseres der indledningsvis på udviklingen af indikatorer for sundhedsmæssige uligheder, indsamling af oplysninger i hele Europa om bedste praksis, politikker og foranstaltninger samt forsøgsmæssig udvikling af et netsamarbejde, der kan sikre en effektiv erfaringsudveksling mellem landene vedrørende bekæmpelse af sundhedsmæssige uligheder.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/297 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/297

---

(2004/C 88 E/0304)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3566/02

af Freddy Blak (GUE/NGL) til Kommissionen

(12. december 2002)

Om:   Kontrakter mellem Eurostat og Eurogramme

Den 14. november 2002 sendte jeg følgende brev til kommissær Pedro Solbes: »Jeg har fået oplyst, at kontrakterne med selskabet Eurogramme Ltd., som Eurostat har indgået adskillige kontrakter med, er blevet overflyttet fra dette selskab til et nyt selskab, som blot hedder Eurogramme. Kan De bekræfte dette, og kan De i bekræftende fald forklare, hvordan dette stemmer overens med reglen om, at Eurostat kun indgår kontrakter med selskaber, der kan fremlægge fuldstændige og korrekte regnskaber for tre år?«.

Kommissær Solbes svarer således: »Tak for Deres brev af 14. november vedrørende Eurostats kontrakter med selskabet Eurogramme. Sagen er sendt videre til undersøgelse i OLAF, og jeg ser mig derfor ikke i stand til at kommentere den, før undersøgelsen er afsluttet«.

Kommissionen bedes nu besvare følgende spørgsmål:

| 1. | I henhold til hvilke regler kan Kommissionen ikke besvare et spørgsmål om dens nuværende kontrahenter, blot fordi der er iværksat en OLAF-undersøgelse af dens tidligere kontrahenter? |
| --- | --- |

1.

I henhold til hvilke regler kan Kommissionen ikke besvare et spørgsmål om dens nuværende kontrahenter, blot fordi der er iværksat en OLAF-undersøgelse af dens tidligere kontrahenter?

| 2. | Hvad er navnet på Eurostats kontrahent? Er det Eurogramme Limited eller Eurogramme? Og hvis det er Eurogramme, hvordan stemmer dette skift til en ny kontrahent så overens med reglen om, at Eurostat kun indgår kontrakter med selskaber, der kan fremlægge fuldstændige og korrekte regnskaber for tre år? |
| --- | --- |

2.

Hvad er navnet på Eurostats kontrahent? Er det Eurogramme Limited eller Eurogramme? Og hvis det er Eurogramme, hvordan stemmer dette skift til en ny kontrahent så overens med reglen om, at Eurostat kun indgår kontrakter med selskaber, der kan fremlægge fuldstændige og korrekte regnskaber for tre år?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(6. februar 2003)

Kommissionen ønsker af principielle årsager ikke at udtale sig i denne sag, der i øjeblikket undersøges i Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF). I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (1), er oplysninger, der indhentes i forbindelse med OLAF-undersøgelser omfattet af regler om tavshedspligt og beskyttelse af oplysninger.

Kontrahentens navn er Eurogramme SARL. Denne virksomhed underskrev i slutningen af 2001 en tillægskontrakt, hvorved den overtog samtlige Eurogramme Limited Succursale Luxembourgs kontraktlige rettigheder og forpligtelser.

Der foreligger ikke nogen regel om, at Kommissionen kun kan indgå kontrakter med virksomheder, der kan fremlægge regnskaber for tre år. I artikel 31 i Rådets direktiv 92/50/EØF af 18. juni 1992 (2) om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige tjenesteydelsesaftaler er der fastsat en række alternative metoder, hvorved en virksomhed kan bevise sin finansielle kapacitet. Disse alternative metoder er relevante for f.eks. nyoprettede virksomheder.

---

(1)  EFT L 136 af 31.5.1999.

(2)  EFT L 209 af 24.7.1992.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/298 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/298

---

(2004/C 88 E/0305)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3607/02

af Mary Banotti (PPE-DE) til Kommissionen

(16. december 2002)

Om:   Brug af frimærker fra andre lande i eurozonen

Vil der, da frimærker nu koster det samme i mange lande i eurozonen, blive skabt mulighed for at anvende frimærker fra andre lande i eurozonen (f.eks. et irsk frimærke i Belgien)?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frits Bolkestein

(30. januar 2003)

Der er en række betingelser, som skal opfyldes, før frimærker frit kan anvendes i hele euroområdet. Priserne skal i så fald være ens for samme tjenesteydelser, og det skal være muligt at foretage en let administrerbar og ukontroversiel fordeling af frimærkeindtægterne mellem posttjenesteoperatørerne.

Som det ærede medlem vil være bekendt med, opkræves der forskellige posttakster i EU. Det fremgår således af bestemmelserne i postdirektivet 97/67, at taksterne skal »stå i forhold til omkostningerne«. På grund af nationale faktorer som geografiske forhold og leveomkostninger og også forskelle i nationale kvalitetsstandarder for serviceydelser har udbyderne af posttjenester ikke samme omkostninger ved levering af posttjenester.

Endvidere beregner nogle operatører også deres priser forskelligt efter forsendelsens vægt eller størrelse.

Mange posttjenesteoperatører tilbyder nu deres kunder en lang række tjenester til mange forskellige priser. Dette vil gøre det vanskeligt at sammenligne og beregne ens priser for sammenlignelige tjenester.

Endelig vil fordelingen af frimærkemidlerne på de forskellige posttjenesteoperatører være ekstremt vanskelig, hvis frimærker frit skal kunne anvendes i euroområdet. Hvis f.eks. irske frimærker blev brugt i Belgien, vil den irske postoperatør nyde godt af frimærkeindtægterne uden selv at have haft omkostninger i forbindelse med levering af postforsendelsen i Belgien. At løse dette problem vil kræve et komplekst, omkostningskrævende og potentielt kontroversielt system til omfordeling af frimærkeindtægterne mellem postoperatørerne.

På baggrund af ovenstående synes betingelserne for fri benyttelse af frimærker inden for euroområdet ikke at være til stede på nuværende tidspunkt og ej heller i den nærmeste fremtid.

Det ærede medlem rejser imidlertid et interessant spørgsmål angående markedet for posttjenester, og Kommissionen vil fortsat være opmærksom på problemet.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/299 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/299

---

(2004/C 88 E/0306)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3626/02

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(10. december 2002)

Om:   Grækenlands gennemførelse af direktiv 1999/70/EF

I Rådets direktiv 1999/70/EF (1) af 28. juni 1999 om »tidsbegrænset ansættelse« er det fastsat, at medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme nærværende direktiv senest den 10. juli 2002. Tre måneder efter udløbet af den sidste frist for Grækenlands gennemførelse af direktiv 1999/70/EF, offentliggjorde den græske regering et udkast til præsidentielt dekret, som på ulovlig måde fra direktivets anvendelsesområde undtager kontraktansatte i den offentlige sektor, privatretlige juridiske personer, lokale myndigheder og mange andre områder af økonomisk virksomhed.

Det økonomiske og sociale udvalg i Grækenland forkastede i den udtalelse, det afgav om det præsidentielle dekret med enstemmighed mellem arbejdstagere og arbejdsgivere de ovennævnte undtagelser, som værende »i modstrid med direktivet«. Eftersom direktiv 1999/70/EF vedrører mange tusinde arbejdstagere i Grækenland, som arbejder under usikre og prekære forhold, bedes Kommissionen oplyse, hvorfor den ikke iværksætter proceduren med indbringelse for EU-Domstolen, eftersom Grækenland for det første ikke har overholdt fristen for gennemførelse af direktiv 1999/70/EF og den græske regering for det andet på en utålelig måde begrænser anvendelsesområdet for direktiv 1999/70/EF?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(14. januar 2003)

Da Grækenland ikke har givet Kommissionen nogen meddelelse om gennemførelsen af direktiv 1999/70/EF om rammeaftalen vedrørende tidsbegrænset ansættelse, der er indgået af EFS, UNICE og CEEP, bliver Kommissionen nødt til at undersøge muligheden for at indlede overtrædelsesprocedurer mod Grækenland på dette grundlag.

---

(1)  EFT L 175 af 10.7.1999, s. 43.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/300 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/300

---

(2004/C 88 E/0307)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3650/02

af Paul Rübig (PPE-DE) til Kommissionen

(11. december 2002)

Om:   SMV-venlige udbudsbetingelser i forbindelse med programmer til fordel for tredjelande

I EU's udbudsbetingelser i forbindelse med programmer til fordel for tredjelande (Ala, Cards, EUF, Ispa, Meda, Phare, Sapard, Tacis) forekommer der ofte kriterier, der vanskeliggør SMV'ers og mikrovirksomheders deltagelse i alvorlig grad, da tendensen går i retning af at udbyde stadig større projekter. F.eks. skal virksomhederne ofte kunne dokumentere en årlig omsætning på mellem det dobbelte og tidobbelte af projektbudgettet, og dette gælder oven i købet også for de enkelte virksomheder, når disse som partnere i et konsortium deltager i et udbud. Ligeledes skal der næsten altid kunne påvises personale inden for bestemte fagområder på op til 100 eksperter – allerede for projekter med et budget på 0,6 mio. EUR. Ofte kræves der som reference, at virksomheden med godt resultat har deltaget i ovennævnte EU-programmer inden for samme region og sværhedsgrad inden for de sidste tre år, således at nye virksomheder udelukkes. Udbudsbetingelserne er ofte så detaljerede, at det nødvendige tidsforbrug afskrækker en stor del af de potentielle deltagere. Udbudsmaterialet indeholder ofte kun en grovplanlægning med data for visse ydelser, hvorfor den bydende uden vederlag skal præstere visse planlægningsydelser, inden virksomheden kan afgive bud, hvilket er økonomisk uholdbart og ukalkulerbart for SMV'er. Et yderligere problem for SMV'er er de omkostningsintensive bankgarantier, der kræves for deltagelse. Det ville også være ønskeligt, hvis de skatte- og socialforsinkringsattester, der kræves i henhold til Practical Guide, var mere præcist defineret, da disse ofte kun kan fremskaffes efter tidskrævende og nationalt forskelligartede bureaukratiske formaliteter. For SMV'er, der som regel ikke har direkte kontakt til den udbydende myndighed, er det vanskeligt at kommunikere med disse og indhente oplysninger og begrundelser for afslag. Man kunne også overveje at offentliggøre samtlige bydendes tilbud efter tildelingen, således at de bydende, der ikke er kommet i betragtning, lettere kan drage konklusioner om deres egen konkurrenceevne.

Hvad agter Kommissionen hurtigst muligt at foretage for ved hjælp af passende foranstaltninger at udforme betingelserne for deltagelse i EU's programmer til fordel for tredjelande på en SMV-venlig måde for at undgå konkurrencefordrejning eller negative konkurrencevilkår?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(7. februar 2003)

Sigtet med de nuværende procedurer er at anspore små og mellemstore virksomheder (SMV'er) til at deltage snarere end at afskrække dem fra det. Situationen blev mærkbart bedre ved indførelsen i januar 2001 af en »praktisk vejledning i EF's kontraktsprocedurer for ekstern bistand«. Procedurerne i den praktiske vejledning, der er offentliggjort på EuropeAids netsted (1), er baseret på nøgleprincipperne fair konkurrence og gennemsigtighed. Kontraktsprognoser og meddelelser om indkøb, kortlister og indgåelse af kontrakter skal nu offentliggøres på EuropeAids netsted, der er blevet EU-institutionernes mest benyttede. Disse og en række andre aspekter har bidraget til den overordnede proces med forenkling og harmonisering af procedurerne på dette område.

Desuden bør det ved at anspore konsortier (det være sig permanente retligt etablerede interessentskaber eller uformelt samarbejde med henblik på en bestemt udbudsprocedure) til at deltage i udbudsprocedurer gøres muligt for smv'er at indgå selv større kontrakter ved samarbejde med andre virksomheder om dannelse af et sådant konsortium. I så fald kan deltagelse eller endog start af en lille virksomhed i et konsortium være en mulighed for, at den kan indhøste erfaringer.

Udvælgelseskriterierne under enhver udbudsprocedure skal være klare og detaljerede, men ikke overdrevent restriktive. Kommissionen har dog kendskab til eksempler på, at nogle kontraktsmyndigheder har fastlagt udvælgelseskriterier, der var gældende for konsortiets individuelle partnere og ikke for konsortiet som helhed. Der blev derfor i marts 2002 rundsendt en meddelelse om, at udvælgelseskriterierne skal gælde for konsortiet som helhed. Situationen er sandsynligvis blevet bedre siden da, men alle smv'er, der kommer ud for overdrevent restriktive udvælgelseskriterier, bør klage til den ansvarlige kontraktsmyndighed.

Kommissionen har behandlet problemet med vurdering af potentielle kontrahenters solvens, før der indgås kontrakt med dem (se f.eks. anden beretning fra Udvalget af Uafhængige Eksperter fra 1999). For at beskytte EU's finansielle interesser skal kontraktsmyndighederne således i henhold til procedurerne i den praktiske vejledning offentliggøre finansielle kriterier i deres meddelelser om indkøb. Tilsvarende kan kravet om fremlæggelse af finansielle garantier for større beløb tilskrives princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning. På baggrund af disse krav har den lille virksomhed også mulighed for at dele disse omkostninger med andre, når den indgår i et konsortium.

De dokumenter, som tilbudsgivere skal fremlægge, er nu klarere beskrevet i den finansforordning, som Rådet udstedte den 25. juni 2002 (2). Kommissionen er også i færd med at rette henvendelse til medlemsstaternes nationale myndigheder med henblik på udarbejdelse af en ajourført liste over de myndigheder og organisationer, der kan udstede de nødvendige certifikater til enheder med hjemsted i disse lande. Den praktiske vejledning er under revision for at tage hensyn til disse ændringer. Standardansøgningsformularen for kontrakter om tjenesteydelser er også under revision for at sikre, at der både fremlægges data om konsortiet som helhed og om hver af dets partnere. Samtidig vil der blive udgivet en yderligere vejledning i fastsættelse af udvælgelseskriterier, som eksempelvis sikrer, at kriteriet for den årlige omsætning snarere baseres på det årlige gennemsnitlige kontraktsbudget end på det samlede kontraktsbudget.

Med hensyn til det omfang, hvori udbudsdokumenter indeholder detaljerede krav, har alle tilbudsgivere mulighed for at indhente detaljerede oplysninger hos kontraktsmyndigheden, navnlig hvis opgavebeskrivelserne eller de tekniske specifikationer er uklare.

Hvad angår tilgængelige oplysninger eller begrundelser for afvisninger, indeholder den praktiske vejledning allerede standardbreve til ansøgere, som ikke får nogen kontrakt, og til tilbudsgivere, der anmoder om sammenlignelig information for retrospektivt at kunne vurdere deres egen konkurrenceevne. I forbindelse med kontrakter om tjenesteydelser indeholder brevet til tilbudsgivere, som ikke får nogen kontrakt, eksempelvis en detaljeret fordeling af de resultater, som adressaten og den tilbudsgiver, som får kontrakten, har opnået.

---

(1)  http://europa.eu.int/comm/europeaid/tender/gestion/index_en.htm.

(2)  Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, EFT L 248 af 16.9.2002.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/301 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/301

---

(2004/C 88 E/0308)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3676/02

af Toine Manders (ELDR) til Kommissionen

(18. december 2002)

Om:   Invaliditet

Dersom en grænsearbejder først har arbejdet i et risikobaseret system (Nederlandene) og senest i et system, der er baseret på erhvervede rettigheder (Tyskland), og derefter bliver invalid, har den pågældende principielt ret til både en nederlandsk og en tysk pro rata-invaliditetsydelse. På grund af manglende harmonisering kan det forekomme, at en grænsearbejder i henhold til nederlandsk lov erklæres 100 % invalid og efter tysk lov 100 % arbejdsdygtig. Dette resulterer ofte i, at sådanne grænsearbejdere – selv om de kun har været forsikret få år i det risikobaserede system (i Nederlandene) får udbetalt en beskeden invaliditetsydelse (og slet ingen tysk).

I tilfælde af, at ansættelsesforholdet i Tyskland ophører, er spørgsmålet, hvilken medlemsstat der skal udbetale arbejdsløshedsunderstøttelse. Bopælslandet Nederlandene nægter at udbetale understøttelse, eftersom den pågældende er 100 % invalid. Spørgsmålet er så, om der kan rejses krav om understøttelse i Tyskland.

| 1. | Har en grænsearbejder, som er bosat i Nederlandene og efter nederlandsk lov er erklæret 100 % invalid, ret til en tysk arbejdsløshedsunderstøttelse, hvis den pågældende senest har været beskæftiget i Tyskland og ikke er berettiget til en tysk invaliditetsydelse, fordi han efter tysk lov er 100 % arbejdsdygtig? |
| --- | --- |

1.

Har en grænsearbejder, som er bosat i Nederlandene og efter nederlandsk lov er erklæret 100 % invalid, ret til en tysk arbejdsløshedsunderstøttelse, hvis den pågældende senest har været beskæftiget i Tyskland og ikke er berettiget til en tysk invaliditetsydelse, fordi han efter tysk lov er 100 % arbejdsdygtig?

| 2. | På hvilke artikler i forordning (EØF) 1408/71 (1) og den relevante retspraksis (Miethe, C 1/85) tages der udgangspunkt i? |
| --- | --- |

2.

På hvilke artikler i forordning (EØF) 1408/71 (1) og den relevante retspraksis (Miethe, C 1/85) tages der udgangspunkt i?

| 3. | Kan det ansvarlige tyske organ (Arbeitsamt) kræve, at en arbejdstager med bopæl i Nederlandene, som er blevet ledig i Tyskland, skal have været forsikret i mindst halvdelen af sin erhvervsaktive periode for at være berettiget til at få udbetalt tysk arbejdsløshedsunderstøttelse? |
| --- | --- |

3.

Kan det ansvarlige tyske organ (Arbeitsamt) kræve, at en arbejdstager med bopæl i Nederlandene, som er blevet ledig i Tyskland, skal have været forsikret i mindst halvdelen af sin erhvervsaktive periode for at være berettiget til at få udbetalt tysk arbejdsløshedsunderstøttelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(27. januar 2003)

Kommissionen ønsker at meddele det ærede medlem, at det i forordning (EØF) nr. 1408/71 (2) fastlægges, i hvilken medlemsstat en arbejdsløs arbejder kan søge om arbejdsløshedsydelser: en arbejdsløs arbejdstager, som under sin seneste beskæftigelse var bosat i en anden medlemsstat end den, hvor han var beskæftiget, modtager arbejdsløshedsydelser i henhold til lovgivningen i den medlemsstat, hvor han var bosat, jf. artikel 71, stk. 1, litra a), hvis han var grænsearbejder – dvs. en arbejdstager, der er arbejder i en medlemsstat og er bosat i en anden medlemsstat, hvortil han regelmæssigt vender tilbage, dog mindst én gang om ugen. Hvis der er tale om »andre arbejdstagere end grænsearbejdere«, kan de i henhold til artikel 71, stk. 1, litra b), vælge, om udbetalingen af arbejdsløshedsydelser skal ske i henhold til lovgivningen i den medlemsstat, hvor de er bosiddende, eller den medlemsstat, hvor de senest var beskæftigede, hvis de stiller sig til rådighed for arbejdsformidlingen i en af medlemsstaterne.

Derudover fastslås det i Domstolens dom i Miethe-sagen C-1/85, at »atypiske grænsearbejdere« – dvs. grænsearbejdere, der undtagelsesvist har bevaret personlige og beskæftigelsesmæssige forbindelser i beskæftigelsesstaten, således at de der har de bedste muligheder for at finde anden beskæftigelse – skal behandles som »andre arbejdstagere end grænsearbejdere«, og dermed falde ind under anvendelsesområdet for artikel 71, stk. 1, litra b). Det overlades dog til den nationale domstol i de enkelte tilfælde at afgøre, hvorvidt en arbejdstager, der er bosat i en anden medlemsstat end den medlemsstat, hvor han er beskæftiget, alligevel har bevaret de bedste beskæftigelsesmuligheder i denne medlemsstat, og derfor bør falde ind under anvendelsesområdet for artikel 71, stk. 1, litra b).

Således kan den person, som det ærede medlem henviser til, anmode om arbejdsløshedsydelser i henhold til den tyske lovgivning, jf. artikel 71, stk. 1, litra b), enten hvis kan betragtes som en »atypisk grænsearbejder« i henhold til Domstolens dom i Miethe-sagen, eller hvis han falder under kategorien »andre arbejdstagere end grænsearbejdere«. Den kendsgerning, at han modtager en nederlandsk invalidepension, har ingen indflydelse på det forhold, at Tyskland er den kompetente medlemsstat til udbetaling af arbejdsløshedsydelser.

Om denne person faktisk er berettiget til at modtage tyske arbejdsløshedsydelser, afhænger af, om han opfylder de betingelser for at modtage arbejdsløshedsydelser, som er fastsat i den tyske lovgivning. Da fællesskabslovgivningen ikke harmoniserer medlemsstaternes sociale sikringsordninger, men derimod samordner dem, har de enkelte medlemsstater beføjelser til at fastlægge betingelserne for tildeling af ydelser. Såfremt adgangen til ydelser efter en medlemsstats lovgivning er betinget af, at der er tilbagelagt forsikringsperioder (karenstid), og såfremt en vandrende arbejdstager ikke har været forsikret længe nok i henhold til denne medlemsstats lovgivning for at opfylde karenstid, skal forsikringsperioder, der er tilbagelagt efter enhver anden medlemsstats lovgivning, medregnes, som om det drejede sig om forsikringsperioder, der var tilbagelagt efter den førstnævnte stats lovgivning, jf. forordning (EØF) nr. 1408/71.

---

(1)  EFT L 149 af 5.7.1971, s. 2.

(2)  Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 af 14. juni 1971 om anvendelse af de sociale sikringsordninger på arbejdstagere og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Fællesskabet, forordning ajourført ved Rådets forordning (EF) nr. 118/97 af 2. december 1996 (EFT L 28 af 30.1.1997).

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/303 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/303

---

(2004/C 88 E/0309)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3737/02

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(19. december 2002)

Om:   »ABEJ – Solidarités«

»ABEJ – Solidarités« i Lille, Frankrig, er en organisation, der gør en væsentlig indsats til fordel for gadebørn. Dens arbejde er imidlertid alvorligt truet, fordi sundhedsbudgettet for 2003 er blevet skåret ned med 55 %.

Mellem 700 og 800 personer, der modtager hjælp på gaden, risikerer at blive ramt som følge af denne situation, der bidrager til at forværre problemet med social udelukkelse.

Kan Kommissionen oplyse årsagerne til denne nedskæring af støtten til sådanne organisationer og meddele, hvilke foranstaltninger den agter at træffe for at undgå, at den sociale udelukkelse tiltager i omfang?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(30. januar 2003)

Kommissionen har ingen oplysninger om nedskæringen af støtten til den franske organisation »ABEJ – Solidarités«, idet denne støtte udelukkende tildeles af den franske stat i forbindelse med vedtagelsen af det årlige nationale budget.

Kommissionen vil i samarbejde med medlemsstaterne foretage en analyse af den indsats, der ydes af medlemsstaternes regeringer i bekæmpelsen af fattigdom og social udstødelse, når den fremlægger den næste række af nationale handlingsplaner for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse i juli 2003. Resultaterne af denne analyse skal indgå i den anden fælles rapport om social integration, der forelægges Det Europæiske Råd i foråret 2004.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/303 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/303

---

(2004/C 88 E/0310)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3780/02

af Kathleen Van Brempt (PSE) til Kommissionen

(6. januar 2003)

Om:   Anvendelse af forordning (EF) 1259/1999: indgivelse af oplysninger fra medlemsstaterne om miljøforanstaltninger og støtteordninger i landbruget

Forordning (EF) 1259/1999 (1) og gennemførelsesforordningen (EF) 963/2001 (2) indeholder fællesskabsbestemmelser om støtteordninger i forbindelse med den fælles landbrugspolitik, hvor især foranstaltninger til miljøbeskyttelse knyttes sammen med mulighederne for at opnå støtte. Medlemsstaterne har mulighed for at vælge mellem generelle obligatoriske miljøkrav, støtte til gengæld for specifikke miljøforanstaltninger i landbruget og specifikke miljøforanstaltninger, som er forudsætningen for at opnå direkte indkomststøtte. Medlemsstaterne kan nedsætte eller indstille støtten, dersom miljøkravene ikke er overholdt. Den første rapport om gennemførelsen i 2000-2001 skulle senest være indgivet til Kommissionen den 30. april 2002.

| 1. | Har samtlige medlemsstater indsendt rapporten? |
| --- | --- |

1.

Har samtlige medlemsstater indsendt rapporten?

| 2. | Ligger Kommissionen inde med en evalueringsrapport om de indsendte rapporter, og kan den detaljeret beskrive alle de foranstaltninger, som skal gennemføres i medfør af de to forordninger? |
| --- | --- |

2.

Ligger Kommissionen inde med en evalueringsrapport om de indsendte rapporter, og kan den detaljeret beskrive alle de foranstaltninger, som skal gennemføres i medfør af de to forordninger?

| 3. | I hvilket omfang gør medlemsstaterne brug af mulighederne og sanktionerne i henhold til forordningerne? |
| --- | --- |

3.

I hvilket omfang gør medlemsstaterne brug af mulighederne og sanktionerne i henhold til forordningerne?

| 4. | Hvilken generel indvirkning på miljøet har disse foranstaltninger? |
| --- | --- |

4.

Hvilken generel indvirkning på miljøet har disse foranstaltninger?

| 5. | Hvordan og i hvilket omfang har foranstaltningerne påvirket brugen af pesticider i landbruget i de forskellige medlemsstater og regioner samt inden for de enkelte afgrøder? |
| --- | --- |

5.

Hvordan og i hvilket omfang har foranstaltningerne påvirket brugen af pesticider i landbruget i de forskellige medlemsstater og regioner samt inden for de enkelte afgrøder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(28. februar 2003)

Indberetningspligten vedrørende gennemførelsen af Rådets horisontale forordning (EF) nr. 1259/1999 af 17. maj 1999 om fastlæggelse af fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte er fastlagt i Kommissionens forordning (EF) nr. 963/2001 af 17. maj 2001 om gennemførelsesbestemmelser. Denne forordnings artikel 2 og 3 indeholder bestemmelserne om indholdet af og tidsplanen for de oplysninger, der skal fremsendes til Kommissionen.

I henhold til artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 963/2001 skal der senest den 30. april hvert år, og første gang i 2002, forelægges en årlig situationsrapport vedrørende gennemførelsen af miljøbeskyttelsesforanstaltninger (artikel 3 i forordning (EF) nr. 1259/1999) og graduering (artikel 4 i forordning (EF) nr. 1259/1999).

Kommissionen har modtaget de første årlige rapporter fra alle medlemsstaterne med undtagelse af Belgien, Spanien, Luxembourg og Portugal.

Rådet (landbrug) opfordrede i sine konklusioner om miljøintegration og bæredygtig udvikling i den fælles landbrugspolitik til Det Europæiske Råd i Göteborg, der fandt sted den 15.-16. juni 2001, Kommissionen til »at aflægge en sammenfattende rapport i 2003 om medlemsstaternes trufne foranstaltninger i relation til de foranstaltninger, der er omhandlet i forordning (EF) nr. 1259/1999 med en kvalitativ angivelse af virkningerne på miljø og bæredygtig udvikling baseret på medlemsstaternes rapportering«.

Kommissionen vil på baggrund af de oplysninger, som medlemsstaterne har forelagt i 2002 og 2003, udarbejde denne rapport i løbet af 2003. Med udgangspunkt i to års rapporteringer vil det være muligt at give en indledende orientering om medlemsstaternes gennemførelse af den horisontale forordning og en kvalitativ vurdering af virkningerne af medlemsstaternes trufne foranstaltninger.

---

(1)  EFT L 160 af 26.6.1999, s. 113.

(2)  EFT L 136 af 18.5.2001, s. 4.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/305 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/305

---

(2004/C 88 E/0311)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3817/02

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(9. januar 2003)

Om:   Målrettede foranstaltninger til en gang for alle at gøre det umuligt for EU-borgere at opnå fordele ved børnearbejde udført andre steder i verden

| 1. | Er det Kommissionen bekendt, at ungdomsorganisationen under den belgiske fagforeningsorganisation ABVV i november indhentede 10 000 underskrifter mod børnearbejde og overdrog disse underskrifter til formanden for det belgiske parlament, og at årsagerne til denne aktion var, at der på trods af Den Internationale Arbejdsorganisation ILO's konventioner nr. 138 og 182, som fastsætter aldersgrænser og søger at hindre de alvorligste former for børnearbejde, stadig er skønsmæssigt 250 millioner børn i verden, som allerede i en meget ung alder arbejder under farlige og forfærdende forhold, hvor de udnyttes på beskæmmende måde? |
| --- | --- |

1.

Er det Kommissionen bekendt, at ungdomsorganisationen under den belgiske fagforeningsorganisation ABVV i november indhentede 10 000 underskrifter mod børnearbejde og overdrog disse underskrifter til formanden for det belgiske parlament, og at årsagerne til denne aktion var, at der på trods af Den Internationale Arbejdsorganisation ILO's konventioner nr. 138 og 182, som fastsætter aldersgrænser og søger at hindre de alvorligste former for børnearbejde, stadig er skønsmæssigt 250 millioner børn i verden, som allerede i en meget ung alder arbejder under farlige og forfærdende forhold, hvor de udnyttes på beskæmmende måde?

| 2. | Er det ligeledes Kommissionen bekendt, at initiativtagerne til den i pkt. 1 nævnte aktion er af den opfattelse, at børnearbejde i den tredje verden kan imødegås på målrettet vis, såfremt det på linje med lovgivning, som gør det muligt at straffe personer, der i andre lande gør sig skyldige i seksuelt misbrug af børn, bliver strafbart for indbyggere i rige lande at arrangere eller drage fordel af børnearbejde andre steder i verden? |
| --- | --- |

2.

Er det ligeledes Kommissionen bekendt, at initiativtagerne til den i pkt. 1 nævnte aktion er af den opfattelse, at børnearbejde i den tredje verden kan imødegås på målrettet vis, såfremt det på linje med lovgivning, som gør det muligt at straffe personer, der i andre lande gør sig skyldige i seksuelt misbrug af børn, bliver strafbart for indbyggere i rige lande at arrangere eller drage fordel af børnearbejde andre steder i verden?

| 3. | Er det Kommissionens opfattelse, at det siden 1996 eksisterende samarbejde mellem sekretariaterne for hhv. Verdenshandelsorganisationen (WTO) og ILO, mulighederne for at indføje en social dimension i internationale handelsaftaler samt art. 32 i den i hele verden ratificerede konvention om barnets rettigheder ikke fører til entydige konklusioner, og at straffen for overtrædelser ikke er reguleret, hvilket er tilstrækkelig begrundelse til at afvise produkter fremstillet gennem børnearbejde og at lægge straffen for overtrædelser ind under EU-medlemsstaternes eller Unionens egen lovgivning? |
| --- | --- |

3.

Er det Kommissionens opfattelse, at det siden 1996 eksisterende samarbejde mellem sekretariaterne for hhv. Verdenshandelsorganisationen (WTO) og ILO, mulighederne for at indføje en social dimension i internationale handelsaftaler samt art. 32 i den i hele verden ratificerede konvention om barnets rettigheder ikke fører til entydige konklusioner, og at straffen for overtrædelser ikke er reguleret, hvilket er tilstrækkelig begrundelse til at afvise produkter fremstillet gennem børnearbejde og at lægge straffen for overtrædelser ind under EU-medlemsstaternes eller Unionens egen lovgivning?

| 4. | Er der EU-medlemsstater, som endnu ikke har ratificeret ILO-konvention nr. 182 af 17. juni 1999 og den deri indeholdte henstilling 190 eller den tidligere konvention nr. 138? Hvilke medlemsstater er der i bekræftende fald tale om? Er det Kommissionen bekendt, hvorfor denne ratifikation endnu ikke er foretaget? |
| --- | --- |

4.

Er der EU-medlemsstater, som endnu ikke har ratificeret ILO-konvention nr. 182 af 17. juni 1999 og den deri indeholdte henstilling 190 eller den tidligere konvention nr. 138? Hvilke medlemsstater er der i bekræftende fald tale om? Er det Kommissionen bekendt, hvorfor denne ratifikation endnu ikke er foretaget?

| 5. | Tager Kommissionen selv initiativ til at finde en fyldestgørende afklaring på dette væsentlige problem, som vedrører både beskyttelse af menneskerettigheder og bekæmpelse af konkurrencefordrejning? |
| --- | --- |

5.

Tager Kommissionen selv initiativ til at finde en fyldestgørende afklaring på dette væsentlige problem, som vedrører både beskyttelse af menneskerettigheder og bekæmpelse af konkurrencefordrejning?

Kilde: Metro, den flamske udgave, 14.11.2002.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(17. februar 2003)

Kommissionen har forpligtet sig til at fremme anvendelse af de grundlæggende arbejdstagerrettigheder, herunder forbud mod børnearbejde, i hele verden. Den 18. juli 2001 vedtog den en meddelelse om fremme af grundlæggende arbejdstagerrettigheder og forbedring af de sociale styringssystemer i en globaliseret økonomi (1), hvori den foreslog en integreret tilgang med henblik på at mobilisere alle relevante aktører, herunder medlemsstaterne, sociale, økonomiske og finansielle organisationer som f.eks. ILO, Den Internationale Valutafond (IMF), Verdensbanken og andre. Kommissionen foreslog også at styrke de positive incitamenter til at fremme de grundlæggende arbejdstagerrettigheder. I den forbindelse er incitamentet vedrørende de grundlæggende arbejdstagerrettigheder inden for rammerne af den europæiske generelle præferenceordning blevet styrket i december 2001. Fremme af de grundlæggende arbejds-tagerrettigheder, herunder bekæmpelsen af børnearbejde og de alvorligste former for børnearbejde, er også omfattet af forskellige initiativer som f.eks. det europæiske initiativ til støtte for demokrati og menneskerettighederne (EIHDR).

Men Kommissionen har forkastet en negativ tilgang baseret på handelssanktioner.

Parlamentet støttede denne tilgang i sin beslutning af 4. juli 2002 om grundlæggende arbejdstagerrettig-heder og forbedring af de sociale styringssystemer (2), mens medlemsstaterne endnu ikke har afsluttet drøftelserne om meddelelsen og den integrerede strategi.

Nogle af de foranstaltninger, som det ærede medlem foreslår i sit spørgsmål, vedrører f.eks. strafferet, og kræver fuld inddragelse af medlemsstaterne.

Kommissionen har udbygget og styrket sit samarbejde med Den Internationale Arbejdsorganisation. Dette fornyede samarbejde blev bekræftet i brevvekslingen mellem Kommissionen og generaldirektøren for ILO den 14. maj 2001. Derudover vedtog man på mødet på højt plan mellem Kommissionen og ILO den 14. februar 2002 at iværksætte teknisk samarbejde om ILO-programmerne vedrørende grundlæggende arbejdstagerrettigheder, fattigdomsbekæmpelse og fremme af ILO's »Decent work agenda«.

Kommissionen gav stor støtte til ILO's oprettelse af verdenskommissionen vedrørende den sociale dimension af globaliseringen i februar 2002 og har forpligtet sig til at bidrage til dens arbejde. Kommissionen vil den 3.-4. februar 2003 arrangere et seminar på højt plan med deltagelse af verdenskommissionen og repræsentanter for medlemsstaterne, kandidatlandene, medlemmer af Parlamentet, arbejdsmarkedets parter, ikke-statslige organisationer og lokale myndigheder.

Medlemsstaterne har reageret positivt på Kommissionens henstilling af 15. september 2000 (3) om ratificering af ILO's konvention nr. 182 om de værste former for børnearbejde. Alle medlemsstaterne har ratificeret konvention nr. 182, og derudover har alle medlemsstaterne ratificeret konvention nr. 138 om lavalder for adgang til beskæftigelse.

---

(1)  KOM(2001) 416 endelig udg.

(2)  A5-0251/02.

(3)  EFT L 243 af 28.9.2000.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/306 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/306

---

(2004/C 88 E/0312)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3824/02

af Jan Wiersma (PSE) til Kommissionen

(20. december 2002)

Om:   Romaer – Buhusi

Er Kommissionen blivet informeret om den alvorlige episode for nylig i den rumænske kommune Buhusi, hvor tre romaer blev dræbt af politiet?

Hvad var årsagen til den omtalte hændelse, og hvad forklarer de pågældende romaers voldsomme reaktion på politiets intervention, som førte til de tragiske drab?

Kan Kommissionen bekræfte, at der ikke er tale om overdreven brug af politivold med henvisning til Europarådets nylige erklæring om, at sådanne aktioner stadig finder sted i forbindelse med ransagning af romaernes huse eller arrestation af mistænkte romaer, og hvilke skridt agter Kommissionen at tage, hvis der er tale om overdreven voldsanvendelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(24. januar 2003)

Kommissionen er via den rumænske presse, en rapport fra en Roma Human Rights-organisation og en erklæring fra politiet blevet underrettet om sammenstødet den 5. december 2002 mellem det rumænske politi og roma-befolkningen i Buhusi. Ifølge de oplysninger, som Kommissionen er i besiddelse af, blev to romaer dræbt og yderligere to såret af politiet, medens fire politifolk blev såret.

Sammenstødet fandt sted, da politiet (en gruppe på ca. 45 politifolk, hvortil senere kom 40 gendarmer) ville arrestere fire personer, alle etniske romaer, for hvilke der var udstedt arrestordrer for tyveri og overfald.

Ifølge politiet blev politifolkene omringet af 200 personer bevæbnet med høtyve og økser; det kom til tumulter, og de personer, de var kommet for at arrestere, forsøgte at undslippe, hvorefter politiet efter at have givet varsel begyndte at skyde.

Ifølge en Roma Human Rights-organisation anvendte politiet under eftersøgningen en magtudfoldelse, der var helt ude af proportioner, ligesom mistanken blev rettet mod de pågældende på grund af deres etniske oprindelse.

Ifølge de første resultater af den af anklagemyndigheden i Bacau foretagne undersøgelse, således som det rumænske politis direktorat for offentlig orden meddelte det i en erklæring af 11. december 2002, benyttede politifolkene deres våben i selvforsvar efter at være angrebet af medlemmer af roma-befolkningen.

Anklagemyndighedens endelige konklusioner af undersøgelsen foreligger endnu ikke.

Kommissionen overvåger respekten for og beskyttelsen af mindretallene i kandidatlandene i henhold til de politiske Københavnskriterier og aflægger beretning herom i sine årlige periodiske rapporter. Kommissionen vil tage hensyn til alle relevante oplysninger i denne sag og mere generelt til politiets behandling af roma-folket, når den udarbejder dette års periodiske rapport om Rumænien.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/307 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/307

---

(2004/C 88 E/0313)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3906/02

af Anna Karamanou (PSE) til Kommissionen

(7. januar 2003)

Om:   Underernæring i Gaza-striben og på Vestbredden

I henhold til de seneste oplysninger fra FN er der et alvorligt underernæringsproblem i Gaza-striben og på Vestbredden. Palæstinenserne lider navnlig af mangel på mikromineraler, det som Verdenssundhedsorganisationen kalder »skjult hungersnød«. Mangel på mikromineraler og vitaminer forhindrer børn i at udvikle sig normalt, skader i mange tilfælde alvorligt og uigenkaldeligt deres fatteevne, svækker både børns og voksnes immunforsvar og deres psykiske og fysiske kræfter. I ekstreme tilfælde kan det føre til blindhed og død. En undersøgelse, der er fortaget af USA's agentur for international udvikling, har samtidig vist, at fire ud af fem børn i Gaza-striben og på Vestbredden lider af jern- og zinkmangel, og at over halvdelen af børnene lider af kulhydrat- og A-vitaminmangel.

På hvilken måde fordeler Kommissionen EU's finansielle bistand til Palæstina for direkte at medvirke til at imødegå situationen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(29. januar 2003)

Kommissionen besluttede for nylig via sin budgetpost for fødevaresikkerhed at afsætte 10 mio. EUR til Verdensfødevareprogrammets (WFP) Emergency Operation Plan (EMOP) nr. 10 190 for at afhjælpe behovene blandt konfliktofrene i de palæstinensiske områder. Målgruppen er ca. 360 000 særdeles ringe stillede personer blandt de palæstinensere, der ikke er flygtninge. Der er tale om børn under fem år, gravide, ammende mødre, ældre, handicappede og kronisk syge. Disse personer var tidligere berettigede til særlige sociale ydelser (kontanter og naturalier) fra det palæstinensiske socialministerium i henhold til et program, som har måttet afbrydes som følge af den nuværende krisesituation.

De varer, der vil blive stillet til rådighed takket være Kommissions støtte, er hvedemel, ris, linser, sukker, olivenolie og anden planteolie. For at sikre fleksibilitet og en hurtig formidling ved anvendelse af WFP's planer vil disse varer til dels blive købt og tilvejebragt af Kommissionen i medlemsstaterne og til dels direkte blive købt og tilvejebragt af WFP i de palæstinensiske områder og nabolandene.

Inden for rammerne af WFP's EMOP nr. 10 072, som blev afsluttet i august 2002, stillede Kommissionen desuden 5 mio. EUR til rådighed til køb af ca. 7 400 t hvedemel og 3 200 t ris til brug for personer i samme situation.

Kommissionen har dermed været langt den største bidragyder til disse to programmer (en tabel over bidragene til det palæstinensiske område sendes direkte til det ærede medlem og til Europa-Parlamentets Sekretariat).

Siden midten af 1990'erne har Kommissionen hvert år finansieret programmer for fødevarehjælp og kontant bistand til den sårbare palæstinensiske flygtningebefolkning. Dette rammebeløb androg i 2002 15 mio. EUR. Programmet forvaltes af UNRWA (De Forenede Nationers Hjælpeorganisation for Palæstinaflygtninge) og omfatter fem aktionsområder, nemlig Jordan, Libanon, Den Syriske Arabiske Republik, Vestbredden og Gaza-striben. Via programmet ydes der bistand til ca. 224 000 særligt medtagne personer, herunder 105 000 gravide og ammende kvinder og disses børn, 500 ambulant behandlede tuberkulosepatienter, familier med enker, forældreløse, ældre og lægeligt arbejdsudygtige som overhoved osv. De personer i de palæstinensiske områder, hvortil der ydes bistand via dette program, er 73 000 personer i Gaza-striben og 31 000 på Vestbredden. I en evaluering, der for nylig blev foretaget af programmet, blev det understreget, at programmets komponenter for ernæring og kosttilskud er af særdeles stor betydning. Disse gør det muligt at udlevere tørrationer til kvinder fra femte svangerskabsmåned til ét år efter fødslen og jerntilskud til børn før skolealderen og til kvinder i fødedygtig alder på sundhedsklinikker for gravide og småbørn.

For at ajourføre de disponible data om fødevaresikkerhed er Kommissionen i tæt samarbejde med Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisationen (FAO), WFP og UNRWA samt det amerikanske Agency for International Development (USAID) og dettes partnere i færd med at færdiggøre en opgavebeskrivelse for en omfattende vurdering af fødevaresikkerheden, som vil omfatte byområder og landdistrikter samt flygtninge og andre befolkningsgrupper end flygtninge, der lever i de palæstinensiske områder. Som led i vurderingen vil der blive foretaget en undersøgelse og analyse af spørgsmål med tilknytning til fødevaredisponibilitet og -adgang i de palæstinensiske områder og blive udarbejdet henstillinger til Den Palæstinensiske Myndighed med henblik på en forbedret koordination af den indsats, som det internationale samfund gør for at afhjælpe den usikre fødevaresituation. Arbejdet vil efter planen blive indledt i begyndelsen af 2003. Det vil blive udført af et »Senior Team« bestående af eksperter fra FAO og nationale eksperter.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/308 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/308

---

(2004/C 88 E/0314)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3907/02

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(7. januar 2003)

Om:   Økonomiske og sociale konsekvenser af EU's udvidelse

Som jeg fremhævede i mit tidligere spørgsmål til Kommissionen vil den forestående udvidelse af EU med nogle central- og østeuropæiske lande få betydelige økonomiske og sociale konsekvenser, især for de regioner og medlemsstater, hvis økonomiske struktur svarer til de pågældende landes, som det er tilfældet med Portugal.

Det er uforståeligt, at man har kunnet foreslå en finansieringsramme for udvidelsen, hvor der som vurderingsgrundlag kun tages udgangspunkt i virkningerne »på EU-niveau«, da det er indlysende, at der ikke i EU råder homogene økonomiske vilkår, idet der er åbenlyse forskelle mellem lande, regioner og økonomiske sektorer.

Hvad Portugal angår, er der blevet påpeget flere følgevirkninger af udvidelsen, f.eks. udflytning af virksomheder og tab af direkte udenlandske investeringer til de nye EU-lande i forbindelse med en øget konkurrence, negative konsekvenser for beskæftigelsen og landets økonomiske udvikling.

I mellemtiden – og først efter at der på topmødet i København blev vedtaget en finansiel ramme for udvidelsen – skal Kommissionen have besluttet at nedsætte en ekspertgruppe, som skal undersøge udvidelsens konsekvenser og besvare »de spørgsmål, som stilles af offentligheden«.

Kommissionen bedes derfor svare på følgende:

| — | Er den sig bevidst, at EU ikke udgør en ensartet økonomisk helhed, og at konsekvenserne vil være forskellige i de forskellige EU-lande? Hvordan evaluerer den i bekræftende fald konsekvenserne for de enkelte lande? |
| --- | --- |

—

Er den sig bevidst, at EU ikke udgør en ensartet økonomisk helhed, og at konsekvenserne vil være forskellige i de forskellige EU-lande? Hvordan evaluerer den i bekræftende fald konsekvenserne for de enkelte lande?

| — | Hvilke finansielle midler og foranstaltninger har den i tankerne for at kunne yde støtte til de lande, regioner og sektorer, som er mest berørte af udvidelsen som f.eks. Portugal? Påtænker Kommissionen at indføre ordninger (særlige støtteprogrammer for økonomisk udvikling, som det var tilfældet ved de tidligere udvidelser), som kan bidrage til at afbøde de negative økonomiske og sociale konsekvenser? |
| --- | --- |

—

Hvilke finansielle midler og foranstaltninger har den i tankerne for at kunne yde støtte til de lande, regioner og sektorer, som er mest berørte af udvidelsen som f.eks. Portugal? Påtænker Kommissionen at indføre ordninger (særlige støtteprogrammer for økonomisk udvikling, som det var tilfældet ved de tidligere udvidelser), som kan bidrage til at afbøde de negative økonomiske og sociale konsekvenser?

| — | Hvilke målsætninger er der tale om, og hvilke resultater håber Kommissionen at kunne opnå med den netop nedsatte ekspertgruppe? |
| --- | --- |

—

Hvilke målsætninger er der tale om, og hvilke resultater håber Kommissionen at kunne opnå med den netop nedsatte ekspertgruppe?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(29. januar 2003)

De makroøkonomiske konsekvenser af udvidelsen af Den Europæiske Union forventes at blive relativt beskedne for de 15 medlemsstater (EU-15).

I en undersøgelse, der er gennemført i Kommissionen (1), vurderes det, at de 15 medlemsstater vil opnå en kumuleret yderligere vækst på 0,7 % i de ti år, der følger efter den kommende udvidelse.

De økonomiske virkninger vil være størst i grænseregionerne op til kandidatlandene, især i Tyskland og Østrig, mens de fjernere regioner vil blive mindre berørt af udvidelsen.

Portugals andel af kandidatlandenes samlede eksport til EU var kun 0,7 % i 2002, og dets andel af kandidatlandenes samlede import fra EU var kun 0,3 %.

Det er mere kompliceret at foretage en sammenligning mellem de direkte udenlandske investeringer i kandidatlandene og tildelingerne til medlemsstaterne. Europaaftalerne har fremmet en betydelig markedsåbning allerede før tiltrædelse. Ifølge FN's 2002-rapport om investeringerne på verdensplan (World Investment Report 2002) er de eksterne bruttoinvesteringer i kandidatlandene vokset støt siden 1996. Rapporten nævner også, at Tjekkiet modtog 5,3 mia. EUR i form af direkte udenlandske investeringer i 2000 og 5,5 mia. EUR i 2001, mens Ungarn modtog 1,6 mia.EUR i 2000 og 2,6 mia.EUR i 2001. Portugal modtog på sin side 6,9 mia. EUR i 2000 og 6,7 mia. EUR 2001, hvilket er en bemærkelsesværdig stigning i forhold til perioden 1996/1999. Derfor betragter Kommissionen udvidelsen som en gevinst for alle parter.

De økonomiske og sociale forskelle inden for EU-25 vil lige efter udvidelsen blive større. Det er imidlertid en statistisk virkning, som skyldes det lavere bruttonationalprodukt (BNP) i de nye medlemslande.

På grundlag af de afgørelser, der blev truffet af Det Europæiske Råd i København (den 12. og 13. december 2002), vil bistanden pr. indbygger via strukturfondene i de nye medlemsstater nå op på 118 EUR i 2006, mens gennemsnittet for mål 1-regionerne i de 15 medlemsstater er på 217 EUR for perioden 2000-2006.

---

(1)  The economic impact of enlargement. Enlargement Papers nr. 4, juni 2001.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/310 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/310

---

(2004/C 88 E/0315)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3916/02

af Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) til Kommissionen

(14. januar 2003)

Om:   Spil på internettet

Som Kommissionen ganske rigtigt påpeger i sit svar på skriftlig forespørgsel E 2885/01 (1), er hasardspil på internettet underlagt medlemsstaternes indbyrdes forskellige lovgivninger på dette område, hvilket skaber hindringer på det indre marked, som det er nødvendigt at tage stilling til.

Kan Kommissionen i betragtning af, at hasardspil på internettet af natur er grænseoverskridende, og at de nationale udbydere af lotterispil har konstateret, at der er behov for en indsats på fællesskabsplan, oplyse, hvilke skridt den har taget i så henseende? Har Kommissionen undersøgt, om en harmonisering er nødvendigt på dette område? Og kan den oplyse, på hvilken måde?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frits Bolkestein

(3. marts 2003)

For så vidt angår spil på internettet er en række medlemsstater i gang med at tilpasse deres lovgivning eller indføre nye love med henblik på regulering af sådanne informationssamfundstjenester. Disse nye love skal meddeles i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/48/EF af 20. juli 1998 om ændring af direktiv 98/34/EF om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter (2). Kommissionen kan derfor forsikre det ærede medlem om, at den ved hjælp af denne mekanisme overvåger udviklingen på området og sikrer, at sådanne nye nationale love ikke fører til uberettigede hindringer på det indre marked, idet der tages hensyn til disse tjenesters karakteristika i overensstemmelse med EF-Domstolen retspraksis. Kommissionen mener imidlertid ikke, at det for øjeblikket er nødvendigt med en harmonisering på dette område.

---

(1)  EFT C 81 E af 4.4.2002, s. 211.

(2)  EFT L 217 af 5.8.1998.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/310 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/310

---

(2004/C 88 E/0316)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3917/02

af Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) til Kommissionen

(14. januar 2003)

Om:   Grænseregioner

Kommissionen foreslår i sin meddelelse om en fællesskabsforanstaltning for grænseregionerne (1), at der afsættes bevillinger til en værdi af 195 mio. EUR for perioden 2002-2006 til supplerende foranstaltninger i de regioner, der grænser op til kandidatlandene.

Disse foranstaltninger, der berører 23 regioner i fem medlemsstater, vil blive forvaltet som led i de transeuropæiske net, Interreg, Youth og pilotprojektet for små og mellemstore virksomheder over konto B5-3003 på budgettet.

Kan Kommissionen forelægge en oversigt over, hvordan de samlede bevillinger til grænseregionerne i 2002- og 2003-budgettet er fordelt på de enkelte budgetposter, inklusive de supplerende midler godkendt af budgetmyndigheden?

Kan Kommissionen forelægge en oversigt over, hvordan beløbene er fordelt på de enkelte regioner i 2002 og 2003?

Kan den gøre rede for, hvad betalingerne til hver enkelt region beløber sig til i 2002?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(27. februar 2003)

De samlede yderligere forpligtelsesbevillinger i budgetterne for 2002 og 2003 til de af EU's regioner, der grænser op til de tiltrædende lande, beløber sig til ca. 98 mio. EUR. Beløbet fordeles på nedenstående måde.

For så vidt angår budgettet for 2002:

| — | er der bevilget 30 mio. EUR til de 13 Interreg-programmer i kategori A, der dækker grænserne med kandidatlandene, og til kategori Β Interreg-programmet for Østersøområdet inden for rammerne af en fælles prioritering »særlig støtte til regioner, der grænser op til kandidatlandene« (budgetpost B2-1411) |
| --- | --- |

—

er der bevilget 30 mio. EUR til de 13 Interreg-programmer i kategori A, der dækker grænserne med kandidatlandene, og til kategori Β Interreg-programmet for Østersøområdet inden for rammerne af en fælles prioritering »særlig støtte til regioner, der grænser op til kandidatlandene« (budgetpost B2-1411)

| — | er der bevilget 20 mio. EUR til tre programmer i C-kategorien under Interreg (øst-, nord- og syd-programmet) og til Interact-programmet vedrørende aktioner, der sigter mod at fremme og lette samarbejdet i grænseregionerne. Dette beløb tilvejebringes fra punkt 53 i Interreg-retningslinjerne (budgetpost B2-1410) |
| --- | --- |

—

er der bevilget 20 mio. EUR til tre programmer i C-kategorien under Interreg (øst-, nord- og syd-programmet) og til Interact-programmet vedrørende aktioner, der sigter mod at fremme og lette samarbejdet i grænseregionerne. Dette beløb tilvejebringes fra punkt 53 i Interreg-retningslinjerne (budgetpost B2-1410)

| — | hører 20 mio. EUR under »pilotprojektet vedrørende konsekvenserne af udvidelsen for EU's grænseregioner« (budgetpost B5-3003), hvoraf






  — | 3 mio. EUR er bevilget til ARGE28 som støtte til et projekt til styrkelse af små og mellemstore virksomheder (SMV'er) (»Growing together with Europe«) |
| --- | --- | --- |

—

hører 20 mio. EUR under »pilotprojektet vedrørende konsekvenserne af udvidelsen for EU's grænseregioner« (budgetpost B5-3003), hvoraf

—

3 mio. EUR er bevilget til ARGE28 som støtte til et projekt til styrkelse af små og mellemstore virksomheder (SMV'er) (»Growing together with Europe«)

| — | 15 mio. EUR vil blive bevilget inden for rammerne af tre forslagsindkaldelser, der offentliggøres af Kommissionen, og som sigter mod at forbedre SMV's konkurrenceevne, fokusere på funktionær-ansattes og timelønnedes behov og give de lokale og regionale myndigheder bedre mulighed for at forberede sig på de administrative følger af udvidelsen |
| --- | --- |

—

15 mio. EUR vil blive bevilget inden for rammerne af tre forslagsindkaldelser, der offentliggøres af Kommissionen, og som sigter mod at forbedre SMV's konkurrenceevne, fokusere på funktionær-ansattes og timelønnedes behov og give de lokale og regionale myndigheder bedre mulighed for at forberede sig på de administrative følger af udvidelsen

| — | 2 mio. EUR skal anvendes til finansiering af yderligere foranstaltninger til fordel for unge i grænseregionerne i henhold til det sæt af regler, kriterier og procedurer, der anvendes inden for YOUTH-programmet. |
| --- | --- |

—

2 mio. EUR skal anvendes til finansiering af yderligere foranstaltninger til fordel for unge i grænseregionerne i henhold til det sæt af regler, kriterier og procedurer, der anvendes inden for YOUTH-programmet.

For så vidt angår budgettet for 2003:

| — | vil der blive tilvejebragt 17 mio. EUR fra budgetpost B5-3003 »Konsekvenserne af udvidelsen for EU's grænseregioner – forberedende foranstaltninger« |
| --- | --- |

—

vil der blive tilvejebragt 17 mio. EUR fra budgetpost B5-3003 »Konsekvenserne af udvidelsen for EU's grænseregioner – forberedende foranstaltninger«

| — | vil der blive bevilget 3 mio. EUR til finansiering af yderligere foranstaltninger til fordel for unge i grænseregionerne inden for rammerne af YOUTH-programmet (B3-1010) |
| --- | --- |

—

vil der blive bevilget 3 mio. EUR til finansiering af yderligere foranstaltninger til fordel for unge i grænseregionerne inden for rammerne af YOUTH-programmet (B3-1010)

| — | vil der blive bevilget 8 mio. EUR inden for rammerne af »Udvidelsesprogram for små og mellemstore virksomheder« (budgetpost Β5-514). |
| --- | --- |

—

vil der blive bevilget 8 mio. EUR inden for rammerne af »Udvidelsesprogram for små og mellemstore virksomheder« (budgetpost Β5-514).

Det geografiske anvendelsesområde for dette program breder sig imidlertid ud over grænserne for EU's nuværende grænseregioner. Inden for rammerne af de transeuropæiske net er der ikke indgået yderligere forpligtelser til fordel for de af EU's regioner, der grænser op til de tiltrædende lande, da det relevante forslag til retsakt, som Kommissionen vedtog den 2. oktober 2001, dvs. udkastet til forordning om ændring af forordning (EF) nr. 2236/95 om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net (2), endnu ikke er vedtaget.

Kommissionen er ikke i stand til at fremlægge en oversigt over de nøjagtige beløb, der er bevilget til de enkelte regioner i 2002 og 2003. Navnlig for så vidt angår Interreg-programmerne, afspejler det geografiske udgiftsmønster placeringen af de projekter, der støttes, idet selve projekterne er udvalgt på baggrund af kvalitetskriterier.

Processen vedrørende forpligtelse af yderligere finansielle midler til de regioner, der grænser op til de tiltrædende lande, er afsluttet for 2002. Gennemførelsen af projekterne befinder sig imidlertid stadig i en tidlig fase. Betalingsoplysningerne giver derfor ingen mening på nuværende tidspunkt.

For så vidt angår de ovenstående Interreg-programmer i kategori A og B, blev størstedelen af de tilpassede programtillæg fremsendt til Kommissionen ved udgangen af 2002. Man kan således begynde at anvende midlerne på projekter i begyndelsen af 2003. Det bliver op til de respektive styringskomitéer at indgå forpligtelse for de økonomiske midler til konkrete projekter i henhold til kriterierne i programtillæggene. De fremtidige betalinger afhænger derfor af udgifterne til de pågældende projekter. Fristen for anmodning om midler herfra til dækning af udgifter er den 31. december 2004.

---

(1)  KOM(2001)437.

(2)  EFT C 75 E af 26.3.2002.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/312 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/312

---

(2004/C 88 E/0317)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0046/03

af Pasqualina Napoletano (PSE) og Giovanni Pittella (PSE) til Kommissionen

(21. januar 2003)

Om:   Krise i Venezuela

Venezuela gennemlever i øjeblikket en alvorlig politisk og social krise, der har skabt dybe kløfter i samfundet, og som har medført organiseret kriminalitet i yderliggående kredse tæt på præsident Chavez' regering såvel som handlinger, der grænser til statskup i ekstremistiske kredse inden for oppositionen. Situationen udgør en reel trussel for demokratiet og friheden. Det bør i denne forbindelse fremhæves, at der i Venezuela bor et meget stort samfund af europæisk oprindelse, hvoraf en stor del er af italiensk afstamning.

Hvilke initiativer har man på baggrund heraf taget (og med hvilke resultater), og hvad agter man at gøre for at sikre, at EU bidrager til at styrke samfundets og de internationale institutioners rolle, som er afgørende for at overvinde krisen gennem politisk forhandling og med respekt for den demokratiske orden og forfatningen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(13. februar 2003)

EU afgav i 2002 tre erklæringer om den nuværende krise i Venezuela, nemlig én efter kuppet i april, én den 9. oktober og én den 23. december. I disse erklæringer gav EU udtryk for fuld opbakning bag Organisationen af Amerikanske Staters (OAS) indsats til fremme af en national dialog mellem Venezuelas regering, Coordinadora Democrática (den organiserede opposition) og en række andre vigtige samfundssektorer. Disse erklæringer har sandsynligvis sammen med andre erklæringer afgivet af andre lande, regioner og internationale institutioner øvet positiv indflydelse ved at anspore den venezuelanske befolkning til at afstå fra vold og ved at gøre det klart for de mest radikale elementer i oppositionen, at det internationale samfund ikke tolererer løsninger, der strider mod demokratiet eller forfatningen.

Hidtil har OAS' indsats imidlertid ikke givet konkrete resultater i form af en løsning af den politiske krise. Konfliktens parter er tilsyneladende ude af stand til at indlede en konstruktiv dialog for at afhjælpe situationen. Et nyt initiativ med det formål at bidrage til at løse konflikten, nemlig oprettelsen af en »Group of Friends«, blev taget den 15. januar 2003 i Quito. To medlemsstater, Spanien og Portugal, er medlemmer af denne gruppe, hvis nedsættelse EU bifaldt i en erklæring af 21. januar 2003. Denne »Group of Friends« vil bakke OAS' indsats op.

Desuden har Kommissionen i sine bestræbelser for at gennemføre mulige aftaler mellem parterne i den af OAS formidlede dialog godkendt et projekt for finansiel bistand til OAS. Ud over at fremme den igangværende dialog har det tre hovedbestanddele: støtte til frie og fair valg, undersøgelse af begivenhederne i april 2002 (det mislykkede kup) og afvæbning af civilbefolkningen.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/313 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/313

---

(2004/C 88 E/0318)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0070/03

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(23. januar 2003)

Om:   Den stigende udbredelse af energislugende og usikre terrængående køretøjer i Amerika og foranstaltninger mod en lignende udvikling i EU

| 1. | Er Kommissionen bekendt med den stærke vækst, der i Amerika kendetegner produktion og salg af terrængående køretøjer med firehjulstræk, som muliggør kørsel uden for asfalteret vej, dvs. tunge personbiler med meget stort energiforbrug, og at salget af den slags biler i Amerika nu overstiger salget af normale biler? |
| --- | --- |

1.

Er Kommissionen bekendt med den stærke vækst, der i Amerika kendetegner produktion og salg af terrængående køretøjer med firehjulstræk, som muliggør kørsel uden for asfalteret vej, dvs. tunge personbiler med meget stort energiforbrug, og at salget af den slags biler i Amerika nu overstiger salget af normale biler?

| 2. | Har Kommissionen ligeledes bemærket, at den stigende udbredelse af den slags biler i USA fører til voksende kritik og modreaktioner, fordi de gør USA endnu mere afhængig af olieimport, lægger stort beslag på olielagrene og i høj grad bidrager til miljøforureningen? |
| --- | --- |

2.

Har Kommissionen ligeledes bemærket, at den stigende udbredelse af den slags biler i USA fører til voksende kritik og modreaktioner, fordi de gør USA endnu mere afhængig af olieimport, lægger stort beslag på olielagrene og i høj grad bidrager til miljøforureningen?

| 3. | Er det ligeledes Kommissionen bekendt, at den slags biler er farlige for deres passagerer og omgivelser, da de nemt kan vælte ved uventede påvirkninger, og fordi de har en stor dødvinkel fem meter fra bagenden, således at chaufføren under bakning ikke har udsyn til børn, som måtte befinde sig bag ved køretøjet? |
| --- | --- |

3.

Er det ligeledes Kommissionen bekendt, at den slags biler er farlige for deres passagerer og omgivelser, da de nemt kan vælte ved uventede påvirkninger, og fordi de har en stor dødvinkel fem meter fra bagenden, således at chaufføren under bakning ikke har udsyn til børn, som måtte befinde sig bag ved køretøjet?

| 4. | Hvor stor en andel af bilparken i EU tegner terrængående køretøjer sig i mellemtiden for? |
| --- | --- |

4.

Hvor stor en andel af bilparken i EU tegner terrængående køretøjer sig i mellemtiden for?

| 5. | Kan der også i EU-medlemsstaterne konstateres en øget vækst i den slags bilers markedsandel? |
| --- | --- |

5.

Kan der også i EU-medlemsstaterne konstateres en øget vækst i den slags bilers markedsandel?

| 6. | Hvad gøres der for i højere grad end hidtil at modvirke produktion, import og salg af sådanne biler i EU? |
| --- | --- |

6.

Hvad gøres der for i højere grad end hidtil at modvirke produktion, import og salg af sådanne biler i EU?

Kilde: Den nederlandsksprogede TV-station RTL 4, nyhedsudsendelsen den 4. januar 2003.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(7. marts 2003)

Kommissionen er fuldt ud klar over, at salg og markedsandel i USA af de såkaldte sport utility-køretøjer (SUV'er), vans og pick-ups er steget væsentligt og nu udgør omkring 50 % af nysalget af lette køretøjer. Deres andel af den samlede bestand af lette køretøjer nærmer sig 30 %. Disse køretøjer er næsten udelukkende udstyret med benzinmotorer og har et relativt højt brændstofforbrug. Den lave benzinpris i USA har været en medvirkende faktor i det stigende salg af sådanne køretøjer.

Kommissionen er bekendt med den stigende ængstelse i USA i forbindelse med den øgede anvendelse af disse typer af køretøjer. For nylig har den nationale trafiksikkerhedsadministration (National Highway Traffic Safety Administration (NHTSA)) offentligt givet udtryk for sin bekymring, navnlig hvad angår risikoen for rulning. Der er også drøftelser om miljøpåvirkningen og energiafhængigheden. Et yderligere emne for ængstelse både i USA og Europa er kompatibiliteten mellem disse køretøjer og de relativt mindre, gennemsnitlige personmotorkøretøjer i tilfælde af ulykker. Som SUV'erne er konstrueret vil de generelt være langt »hårdere« i en kollision med en væsentlig stigning i de potentielle kvæstelsesniveauer til følge. Denne problematik bliver nu behandlet af visse fabrikanter og lovgivende myndigheder.

Alle SUV'er og pick-ups, som er solgt på det europæiske marked, skal opfylde al relevant EU- og national lovgivning.

Kommissionen følger nøje disse køretøjers ydeevne, navnlig de høje og tunge SUV'er, for at se, om foranstaltninger er påkrævede. Imidlertid vil en række kommende og allerede foreslåede krav behandle en række af de vigtigste elementer i forbindelse med denne type køretøj. I denne forbindelse vil, som allerede meddelt, et rammedirektiv blive foreslået af Kommissionen vedrørende beskyttelse af fodgængere og cyklister, der vil omfatte denne type køretøjer op til 2 500 kg egenvægt. Herudover vil Kommissionen yderligere foreslå et direktiv vedrørende de såkaldte bull-bars, der ofte er monteret på disse køretøjer. Endelig har Kommissionen allerede foreslået et direktiv vedrørende forbedret indirekte udsyn (1), som vil kræve montering af spejle eller alternative foranstaltninger til reducering af »dødvinkler«.

Termen »Sport Utility Vehicles« er ikke entydigt defineret. Det anslås imidlertid, at SUV-andelen af samtlige lette køretøjer registreret i Fællesskabet er omkring 3 %, altså kun omkring en tiendedel af det amerikanske niveau. Det er vanskeligt at forudse, hvordan markedet vil udvikle sig, men der er visse faktorer, der vil begrænse anvendelsen af disse køretøjer, så som pris, brændstofforbrug og brændstofomkostninger samt køretøjernes størrelse, der gør anvendelsen upraktisk i mange bymæssige områder i Europa. Der er dog ingen tvivl om, at salget af denne køretøjstype er stigende.

Det er vigtigt at notere sig, at motorkøretøjsindustrien har forpligtet sig til at komme frem til en reduktion af kuldioxidemissioner (CO2) fra personmotorkøretøjer i kategori M1 til et gennemsnit på 140 gram pr. kilometer (gr/km) inden 2008/2009 for salg på EU-markedet. Kontrollen med denne forpligtelse viser et fald i CO2-emissionerne i de seneste år. I det omfang, SUV'er og lignende køretøjer henhører under kategori M1, er de også omfattet af denne forpligtelse. En forbedring af brændstofforbruget er derfor en vigtig faktor for industrien. Kommissionen har foreslået at udvide målingerne af CO2 til også at omfatte køretøjer i kategori N1 (erhvervskøretøjer) (2). Kommissionen er aktuelt i færd med at udarbejde en undersøgelse af, om og hvordan denne kategori kan blive omfattet af CO2-begrænsningsforanstaltninger. Det er hensigten at meddele Rådet og Parlamentet resultaterne af denne undersøgelse inden udgangen af 2003.

Det er ikke Kommissionens politik at modvirke salg af nogen speciel køretøjstype, så længe den opfylder alle sikkerheds- og emissionskrav. Kommissionen undersøger imidlertid løbende initiativer, der kan medvirke til en forbedring af miljø- og sikkerhedsstandarderne for køretøjer, der bliver solgt i det indre marked.

---

(1)  EFT C 126 E af 28.5.2002.

(2)  EFT C 51 E af 26.2.2002.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/314 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/314

---

(2004/C 88 E/0319)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0106/03

af Luciano Caveri (ELDR) til Kommissionen

(28. januar 2003)

Om:   Brand i Mont Blanc-tunnelen

Mens de franske juridiske myndigheder fortsætter undersøgelserne vedrørende den alvorlige brand, der den 24. marts 1999 kostede 39 mennesker livet i Mont Blanc-tunnelen, har det givet anledning til bekymring, at det nu forlyder, at der er mistanke om en eventuel fejl i den Volvo-lastbil, som brød i brand inde i tunnelen og udløste tragedien. Ifølge undersøgelsesrapporten skulle der være tale om en fabrikationsfejl i en bestemt lastbilmodel, som forårsager selvantænding i tilfælde af indsugning udefra af et cigaretskod. Har Kommissionen nogen oplysninger om dette?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(20. marts 2003)

Kommissionen er ikke bekendt med udviklingen i den undersøgelse, som de franske juridiske myndigheder er i færd med at gennemføre for at fastlægge ansvaret for denne katastrofe, da undersøgelsen stadig pågår og er underkastet tavshedspligt. Kommissionen er imidlertid bekendt med adskillige officielle rapporter, der redegør for fakta, og som er offentligt tilgængelige. Kommissionen er således bekendt med, at katastrofens årsag var en brand i en sættevognstrækker, der udbrød nogle få minutter efter, at denne havde passeret betalingsstationen i Chamonix. Der er fremsat adskillige teorier i et forsøg på at forklare, hvordan denne brand udbrød i trækkeren. Man har endnu ikke kunnet hverken be- eller afkræfte nogen af disse teorier, og det påhviler de af undersøgelsesdommeren udpegede eksperter at kontrollere teoriernes relevans.

Kommissionen forelagde den 30. december 2002 et forslag til direktiv om minimumssikkerhedskrav for tunneler i det transeuropæiske vejnet for at kunne undgå denne type ulykker og fremme beskyttelsen af brugerne af tunneler.

Kommissionen påtænker endvidere at gøre montering af håndslukkere eller indbyggede sluknings systemer obligatorisk for alle køretøjer med en maksimal masse på over 3,5 ton. Den er også beskæftiget med at løse det sikkerhedsproblem, der opstår i forbindelse med montering af ekstra brændstoftanke på lastbiler.

Kommissionen vil endelig i løbet af dette år fremsætte et forslag, hvorefter EU-typegodkendelsen udvides til også at omfatte erhvervskøretøjer. Indtil da henhører godkendelsen af sådanne køretøjer under hver enkelt medlemsstats kompetence, og konstruktionsbestemmelserne for disse køretøjer hører ind under national lovgivning.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/315 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/315

---

(2004/C 88 E/0320)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0110/03

af Peter Liese (PPE-DE) til Kommissionen

(21. januar 2003)

Om:   Koppevaccination i medlemsstaterne

I EU's medlemsstater forbereder man sig for øjeblikket på forskellig vis på mulige terrorangreb med koppevirus. Befolkningen er stærkt foruroliget som følge af rapporter i medierne. Da koppevirus i forbindelse med et udbrud naturligvis ikke standser ved medlemsstaternes grænser, er det nødvendigt med en fælles reaktion i hele EU.

Har Kommissionen informationer om de forskellige strategier i medlemsstaterne? Hvorvidt er der fastsat en koordinering af de forskellige planer ud over medlemsstaternes grænser? Kan Kommissionen tilbyde medlemsstaterne hjælp, især i forbindelse med vurdering af de eventuelle bivirkninger ved koppevaccina-tion? Hvorledes kan fordelene ved det europæiske indre marked anvendes med henblik på at fremskaffe meget effektive vacciner uden bivirkninger i alle medlemsstater hurtigst mulig?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(12. februar 2003)

Som angivet i Kommissionens meddelelser »Civilbeskyttelse – beredskabet over for katastrofesituationer« (1) og »Civilbeskyttelse – Status over gennemførelsen af programmet for beredskab i katastrofesituationer« (2), samarbejder Kommissionen og medlemsstaterne inden for rammerne af et program om sundheds-beskyttelse for at styrke beredskabet og reaktionsevnen over for attentater med biologiske eller kemiske agenser. Dette samarbejde omfatter bl.a. fortrolig udveksling af informationer og fælles udnyttelse af den bedste praksis i de nationale strategier for imødegåelse af udbrud af koppeepidemier med det formål at koordinere modforanstaltninger så effektivt som muligt. Det omfatter endvidere udbredelse af information, rapporter og retningslinjer for fagfolk på prioriterede områder som overvågning, søgning efter smittekilder, laboratorieanalyser og behandling af sygdomstilfælde.

Koppevaccinationers bivirkninger blev omhyggeligt dokumenteret og offentliggjort under Verdenssundhedsorganisationens (WHO) program for udryddelse af sygdommen. Nye data fra planlagte vaccinationer i visse lande vil dog blive udbredt af Kommissionens Task Force for sundhedsbeskyttelse, når de står til rådighed.

Der findes ikke i øjeblikket godkendte koppevacciner i Fællesskabet. Nye vacciner er under udvikling, men der er endnu ikke indgået nogen ansøgning om tilladelse til markedsføring. Da der ikke findes en vaccine, der har en sådan tilladelse i Fællesskabet, opbygger medlemsstaterne nationale lagre af vaccine enten fra den første generation eller fra den anden generation uden godkendelse.

Ad hoc-gruppen om vacciner, som Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering (EMEA) nedsatte efter Kommissionens anmodning, har udarbejdet en vejledning om udvikling af koppevaccine på grundlag af vaccinia-virus (3). Denne vejledning blev offentliggjort på Kommissionens og EMEA's internetadresser i juli 2002. Den omfatter et afsnit om vurdering af sikkerheden og undersøgelser efter godkendelsen.

Der kan i princippet ansøges om tilladelse til markedsføring for enhver ny vaccine gennem den centraliserede procedure, og evalueringen af den ville kunne fremskyndes. Hvis de nødvendige sikkerheds-, effektivitets- og kvalitetskriterier er opfyldt, kan der udstedes en tilladelse til markedsføring, som gælder umiddelbart i samtlige medlemsstater.

Under det sjette rammeprogram for forskning understøttes forskning, der kan føre til udvikling af nye vacciner mod potentielle bioagenser og nye lægemidler.

---

(1)  KOM(2001) 707 endelig udg.

(2)  KOM(2002) 302 endelig udg.

(3)  Vejledning om udvikling af koppevaccine på grundlag af vaccinia-virus: http://pharmacos.eudra.org/F2/home.html eller http://www.emea.eu.int/.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/316 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/316

---

(2004/C 88 E/0321)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0131/03

af Joan Colom i Naval (PSE) til Kommissionen

(28. januar 2003)

Om:   Gennemførelse af budgetkonto B2-1411 »Støtte til regioner, der grænser op til kandidatlande«

Konto B2-1411 »Støtte til regioner, der grænser op til kandidatlande« blev oprettet under behandlingen af 2002-budgettet, og der opførtes 30 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger og 15 mio. EUR i betalingsbevillinger.

Ifølge Kommissionens oplysninger om gennemførelsen af forpligtelserne og betalingerne pr. 31. december 2002, gennemførtes 100 % af forpligtelserne, men kun 14 % af betalingerne.

Hvad er grunden til denne lave gennemførelse af betalingsbevillingerne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(4. marts 2003)

Det ærede medlem henvises til det svar, som Kommissionen gav på skriftlig forespørgsel E-3917/02 fra Naranjo Escobar (1).

---

(1)  Se side 310.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/317 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/317

---

(2004/C 88 E/0322)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0141/03

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) til Kommissionen

(28. januar 2003)

Om:   Den internationale fiskeriaftale EU-Guinea-Bissau og udviklingssamarbejde

Kan Kommissionen i forbindelse med den gældende internationale fiskeriaftale mellem EU og Guinea-Bissau oplyse:

| 1. | hvor stort et beløb EU har afsat til udvikling af fiskerisektoren i Guinea-Bissau? |
| --- | --- |

1.

hvor stort et beløb EU har afsat til udvikling af fiskerisektoren i Guinea-Bissau?

| 2. | hvor stor en finansiel modydelse EU skal betale til gengæld for de fiskerettigheder, som fællesskabsflåden har opnået? |
| --- | --- |

2.

hvor stor en finansiel modydelse EU skal betale til gengæld for de fiskerettigheder, som fællesskabsflåden har opnået?

| 3. | hvor stort et beløb, som fartøjsejerne i EU skal betale i form af afgifter for fiskerilicenser eller fiskerettigheder? |
| --- | --- |

3.

hvor stort et beløb, som fartøjsejerne i EU skal betale i form af afgifter for fiskerilicenser eller fiskerettigheder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(6. marts 2003)

| 1. | I den nugældende protokol til fiskeriaftalen (16. juni 2001 – 15. juni 2006) mellem EU og Republikken Guinea-Bissau hedder det i artikel 2, at der vil blive anvendt 1 mio. EUR pr. år af de samlede finansielle modydelser til betaling af de specifikke foranstaltninger, der er fastlagt i artikel 4. Disse foranstaltninger har som specifikt mål at udvikle Guineas fiskerisektor. |
| --- | --- |

1.

I den nugældende protokol til fiskeriaftalen (16. juni 2001 – 15. juni 2006) mellem EU og Republikken Guinea-Bissau hedder det i artikel 2, at der vil blive anvendt 1 mio. EUR pr. år af de samlede finansielle modydelser til betaling af de specifikke foranstaltninger, der er fastlagt i artikel 4. Disse foranstaltninger har som specifikt mål at udvikle Guineas fiskerisektor.

| 2. | Det hedder i protokollens artikel 2, at de finansielle modydelser skal stige til 10 mio. EUR pr. år (10,5 mio. EUR i de sidste to år). Af det beløb stiger den finansielle godtgørelse til 9 mio. EUR i de første tre år af protokollens gyldighedsperiode og 9,5 mio. EUR i de sidste to.
  Ifølge artiklen har Republikken Guinea-Bissaus regering enekompetence med hensyn til anvendelsen af den i protokollen fastlagte finansielle godtgørelse.
  Fiskerimulighederne, som er omhandlet i protokollens artikel 1, er som følger:






  — | frysetrawlere til rejefiskeri: 9 600 (bruttoregisterton) (BRT) om året |
| --- | --- | --- |

2.

Det hedder i protokollens artikel 2, at de finansielle modydelser skal stige til 10 mio. EUR pr. år (10,5 mio. EUR i de sidste to år). Af det beløb stiger den finansielle godtgørelse til 9 mio. EUR i de første tre år af protokollens gyldighedsperiode og 9,5 mio. EUR i de sidste to.

Ifølge artiklen har Republikken Guinea-Bissaus regering enekompetence med hensyn til anvendelsen af den i protokollen fastlagte finansielle godtgørelse.

Fiskerimulighederne, som er omhandlet i protokollens artikel 1, er som følger:

—

frysetrawlere til rejefiskeri: 9 600 (bruttoregisterton) (BRT) om året

| — | frysetrawlere (fisk og blæksprutter): 2 800 BRT om året |
| --- | --- |

—

frysetrawlere (fisk og blæksprutter): 2 800 BRT om året

| — | notfartøjer til tunfiskeri: 40 fartøjer |
| --- | --- |

—

notfartøjer til tunfiskeri: 40 fartøjer

| — | stangfisker- og langlinefartøjer: 36 fartøjer |
| --- | --- |

—

stangfisker- og langlinefartøjer: 36 fartøjer

| 3. | De afgifter, rederne skal betale, fastsættes i EUR pr. BRT:






  — | for de årlige licenser:






  — | 197 for fartøjer til fiskefangst |
| --- | --- | --- | --- |

3.

De afgifter, rederne skal betale, fastsættes i EUR pr. BRT:

—

for de årlige licenser:

—

197 for fartøjer til fiskefangst

| — | 219 for fartøjer til fiskeri efter blæksprutter |
| --- | --- |

—

219 for fartøjer til fiskeri efter blæksprutter

| — | 279 for fartøjer til fiskeri efter rejer |
| --- | --- |

—

279 for fartøjer til fiskeri efter rejer

| — | for de halvårlige licenser:






  — | 102 for fartøjer til fiskefangst |
| --- | --- | --- |

—

for de halvårlige licenser:

—

102 for fartøjer til fiskefangst

| — | 113 for fartøjer til fiskeri efter blæksprutter |
| --- | --- |

—

113 for fartøjer til fiskeri efter blæksprutter

| — | 144 for fartøjer til fiskeri efter rejer |
| --- | --- |

—

144 for fartøjer til fiskeri efter rejer

| — | for de kvartalsvise licenser:






  — | 52 for fartøjer til fiskefangst |
| --- | --- | --- |

—

for de kvartalsvise licenser:

—

52 for fartøjer til fiskefangst

| — | 58 for fartøjer til fiskeri efter blæksprutter |
| --- | --- |

—

58 for fartøjer til fiskeri efter blæksprutter

| — | 73 for fartøjer til fiskeri efter rejer. |
| --- | --- |

—

73 for fartøjer til fiskeri efter rejer.

Afgifterne forhøjes med 5 % fra den fjerde årlige periode af protokollens gyldighedsperiode.

Hvis obligatorisk landing til markedsprisen som fastsat i punkt 4 ikke finder sted, skal rederne betale en ekstraafgift på:

| — | 7 EUR/BRT for kvartalsvise licenser |
| --- | --- |

—

7 EUR/BRT for kvartalsvise licenser

| — | 14 EUR/BRT for halvårlige licenser |
| --- | --- |

—

14 EUR/BRT for halvårlige licenser

| — | 23 EUR/BRT for årlige licenser. |
| --- | --- |

—

23 EUR/BRT for årlige licenser.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/318 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/318

---

(2004/C 88 E/0323)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0215/03

af Marco Cappato (NI) til Kommissionen

(27. januar 2003)

Om:   Eskalering af vold i forbindelse med narkotika i Bolivia

Situationen i Bolivia, hvor lokale grupper demonstrerer for anvendelse af traditionelle produkter bl.a. kokainblade – som i øjeblikket er underkastet strenge regler fra regeringen i Bolivia – burde navnlig bekymre det internationale samfund. Der har i de sidste dage fundet en række sammenstød sted mellem politiet og hæren på den ene side og demonstranter hovedsagelig landbrugere, som gav udtryk for, at de er imod afskaffelsen af deres traditionelle afgrøder. Ifølge Bolivias presse er situationen kendetegnet af en eskalering af vold, hvor mindst 17 mennesker har mistet livet og en halv snes er kommet til skade, medens i hundredvis er anholdte.

Har Kommissionen kendskab til denne eskalerings omfang i en konflikt mellem regeringen og lokale grupper, og hvilke foranstaltninger har den gennemført eller agter den at gennemføre for at støtte myndighederne i Bolivia i udryddelsen af dyrkningen af kokainblade.

Mener Kommissionen ikke, at det er på tide at rette fejlene og de katastrofale følger, som forbud medfører både for producent- og forbrugerlandene og på det kommende ministermøde i De Forenede Nationers narkotikaudvalg den 16. og 17. april 2003 at indlede en revision af de tre internationale konventioner om narkotika og psykotropiske stoffer for at fremme en mere effektiv pragmatiske holdning til narkotikaspørgsmålet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(24. februar 2003)

Kommissionen har nøje overvåget eskalationen i sammenstødene mellem Bolivias regering og koka-producenterne og visse andre sociale sektorer og har med bekymring noteret sig voldshandlingerne i forbindelse med de vejblokader, der blevet bygget siden den 13. januar 2003. Kommissionen noterer imidlertid med tilfredshed, at den aftale, der kom i stand mellem Evo Morales og præsident Gonzálo Sanchez de Lozada den 26. januar 2003, ser ud til at have lagt en dæmper på sammenstødene og åbnet mulighed for en dialog mellem de to parter, herunder bl.a. om regeringens kokarydningspolitik og dens håndhævelse af narkotikakontrollen.

På grundlag af princippet om fælles ansvar og i overensstemmelse med de prioriterede samarbejdsmål i landestrategien har Kommissionen støttet alternative udviklingsprojekter i Bolivia. Tre projekter er i øjeblikket undervejs på i alt 30 mio. EUR, og et fjerde projekt til 13 mio. EUR vil sandsynligvis blive godkendt i løbet af 2003.

Kommissionens politik bygger på den kendsgerning, at størsteparten af de personer, der er beskæftiget i de ulovlige kokaplantager midlertidigt eller permanent er flygtet fra dårlige levevilkår og lokaløkonomisk depression i mineområderne i det vestlige højland og de højtliggende dale i Cochabamba regionen. Da indtægterne fra kokaproduktionen er meget højere end i mineområderne eller end udbyttet af lovlige afgrøder, er det vigtigt at sikre landbrugerne adgang til varige alternative indtægtskilder.

Kommissionen finansierer og har planer om at finansiere aktiviteter i de kokaproducerende områder Chapare og Los Yungas med henblik på at skabe bæredygtige landbrugsaktiviteter og andre indkomst-skabende aktiviteter, der kan anspore kokaproducenterne til at opgive at dyrke koka. Den finansierer også lokale infrastrukturer som f.eks. sundhedscentre og skoler. Kommissionen søger ligeledes at forbedre levevilkårene i højlandszonerne og undgå, at arbejdskraften fordrives fra disse områder ved at støtte den økonomiske udvikling og mindske den ekstreme fattigdom, som presser arbejderne til at migrere til de kokaproducerende områder. Kommissionen arbejder med de lokale myndigheder og fører en dialog med kokaproducenterne, og projekterne ser ud til at blive positivt modtaget af befolkningen.

Kommissionen er en af de aktive faste observatør for FN's narkotikakommission (CND), hvor den har anbefalet en strategi, hvor der tages ligeligt hensyn til forebyggelse og behandling samt kampen mod produktion og ulovlig handel. De alternative udviklingsprojekter opfylder disse krav, idet de ved at tilbyde alternative levebrødsmuligheder søger at mindske landbrugernes afhængighed af narkotikadyrkning.

Der er ikke planer om at påbegynde en revision af de tre FN-konventioner på det kommende møde i CND. Hverken medlemsstaterne eller Kommissionen har rejst dette spørgsmål under de periodiske drøftelser af EU's narkotikapolitik

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/319 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/319

---

(2004/C 88 E/0324)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0226/03

af Guido Podestà (PPE-DE) og Amalia Sartori (PPE-DE) til Kommissionen

(3. februar 2003)

Om:   Retslige hindringer for EU-handelen med guldvarer – Overtrædelse af EF-traktatens artikel 28

Selv om der næsten er forløbet 50 år siden ikrafttrædelsen af EF-traktaten og bestemmelserne heri om indførelse af et fælles marked, findes der stadig mange retslige hindringer, som står i vejen for den fri bevægelighed inden for EU af guldvarer, der er legalt punslede og bragt i handelen i en medlemsstat.

Dette gælder særlig for italienske guldvarer, som fremstilles og punsles i overensstemmelse med lovbestemmelserne, og som sættes til salg i Italien. Som følge af de gældende lovgivninger og retslige hindringer er det meget vanskeligt at udføre dem fra Italien til andre EU-lande, herunder særlig Frankrig, Irland og Det Forenede Kongerige.

Ifølge den gældende og efterhånden konsoliderede fællesskabsret betragtes enhver handelsbestemmelse i medlemsstaterne, som direkte eller indirekte konkret eller potentielt kan hindre handelen mellem medlemsstaterne, som en foranstaltning med tilsvarende virkning som kvantitative restriktioner og dermed som en overtrædelse af EF-traktatens artikel 28.

Trods de klager, der er indgivet i den seneste tid, hvoraf nogle endnu ikke er afsluttede, og trods det alvorlige omfang af overtrædelserne, som indvirker på en grundlæggende frihed i Fællesskabet, nemlig de frie varebevægelser, synes Kommissionen ikke hidtil at have behandlet dette problem med den nødvendige opmærksomhed. Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse følgende:

| 1. | Hvorledes agter Kommissionen at handle for omsider at bringe alle forstyrrelser og hindringer til ophør i forbindelse med de frie varebevægelser inden for det fælles marked af guldvarer, der legalt fremstilles, punsles og bringes i handelen i en medlemsstat? |
| --- | --- |

1.

Hvorledes agter Kommissionen at handle for omsider at bringe alle forstyrrelser og hindringer til ophør i forbindelse med de frie varebevægelser inden for det fælles marked af guldvarer, der legalt fremstilles, punsles og bringes i handelen i en medlemsstat?

| 2. | Kan Kommissionen forklare grundene til, at den trods gentagne henvendelser endnu ikke er interveneret med tilstrækkelig kraft for at bringe de nævnte overtrædelser til ophør? |
| --- | --- |

2.

Kan Kommissionen forklare grundene til, at den trods gentagne henvendelser endnu ikke er interveneret med tilstrækkelig kraft for at bringe de nævnte overtrædelser til ophør?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frits Bolkestein

(5. marts 2003)

Kommissionen er blevet anmodet om at oplyse, hvordan den agter at få fjernet hindringerne for de frie varebevægelser for guldvarer, der er lovligt fremstillet, stemplet og bragt i omsætning i en medlemsstat, og hvilke skridt der er taget for at bringe overtrædelsen af EF-traktatens artikel 28 til ophør på området.

Det bør allerførst bemærkes, at Kommissionen tidligere har foreslået at harmonisere retsforskrifterne på området, men at forslaget aldrig er blevet ført ud i livet. Indtil er er foretaget en harmonisering af bestemmelserne om kontrolstempling, må hindringer for de frie varebevægelser for guldvarer i EU vurderes ud fra EF-traktatens artikel 28-30.

Først i 1990'erne indledte Kommissionen en række overtrædelsessager for hindringer for samhandelen med ædle metaller mod flere medlemsstater, bl.a. Frankrig, Irland og Det Forenede Kongerige. På baggrund af EF-Domstolens dom af 15. september 1994 i Houtwipper-sagen (sag C-293/93) blev disse sager dog henlagt. I Houtwipper-sagen afviste EF-Domstolen udtrykkeligt den tyske regerings argument, at:

| | en medlemsstat ikke [kan] forbyde forhandling på dens område af arbejder af ædle metaller, som er stemplet af producenterne selv i eksportmedlemsstaten, når overholdelsen af lovbestemmelser og dermed forbrugerbeskyttelsen og opretholdelse af god handelsskik sikres ved en række foranstaltninger, som er egnet til at opfylde stemplets garantifunktion. |
| --- | --- |

en medlemsstat ikke [kan] forbyde forhandling på dens område af arbejder af ædle metaller, som er stemplet af producenterne selv i eksportmedlemsstaten, når overholdelsen af lovbestemmelser og dermed forbrugerbeskyttelsen og opretholdelse af god handelsskik sikres ved en række foranstaltninger, som er egnet til at opfylde stemplets garantifunktion.

EF-Domstolen fastslog i stedet, at i mangel af fællesskabsbestemmelser tilkommer det medlemsstaterne, som har et vidt skøn, at vælge passende foranstaltninger til at imødegå risikoen for svig. Valget mellem en forudgående kontrol ved et uafhængigt organ og en ordning, der tillader stempling fra fabrikantens side, og som understøttes af uddannelse, kvalitetskrav og sanktioner, henhører under medlemsstaternes lovgivningspolitik, da Domstolen kun udøver sin prøvelsesret, såfremt der foreligger »et åbenbart fejlskøn«.

Domstolen valgte i sin dom af 21. juni 2001 i sag C-30/99, Kommissionen mod Irland, ikke på ny at tage stilling til »spørgsmålet om, hvorvidt et stempel påført af en fabrikant eller dennes laboratorium giver en tilstrækkelig garanti for uafhængighed til at kunne betragtes som ligeværdigt med et stempel påført af et uafhængigt organ.«

Kommissionen har for nylig modtaget nye klager over de tre medlemsstater, der nævnes i forespørgslen, med påstand om, at den praksis, landene forfølger, og som består i ikke at ville anerkende de stempler, fabrikanten påfører som led i en akkrediterings-, kontrol- og tilsynsordning, er i strid med EF-traktatens artikel 28. Kommissionen er i øjeblikket ved at vurdere, om der kan være tale »et åbenbart fejlskøn«, når myndighederne i disse medlemsstater nægter at anerkende sådanne stempler.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/320 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/320

---

(2004/C 88 E/0325)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0230/03

af Helle Thorning-Schmidt (PSE) til Kommissionen

(4. februar 2003)

Om:   Udvidelsens konsekvenser for toldagenters beskæftigelse

Analyser viser, at op i mod 22 000 toldagenter står overfor at miste deres arbejde i 2004, heraf 20 000 i de central- og østeuropæiske lande som følge af udvidelsen. Dette vil betyde, at en del af toldagenterne allerede på nuværende tidspunkt er ved at søge over i anden beskæftigelse, da de ved, at hoveddelen af dem vil miste deres job fra maj 2004. Dette kan give en række praktiske problemer, eftersom toldagenterne står for at udfylde og sikre, at EU's såvel som kandidatlandenes toldregler bliver overholdt, hvilket er betingelsen for, at en vare kan passere EU's ydre grænse.

Hvilke tiltag vil Kommissionen tage for at sikre EU's grænseoverskridende samhandel med kandidatlandene frem til den 1. maj 2004? Vil Kommissionen iværksætte nogle foranstaltninger som sikrer, at toldagenterne får et incitament til at forblive i deres job indtil udvidelsen er en realitet? Kunne man forestille sig, at Kommissionen ville indføre en tilsvarende ordning, som man den man så i 1992 ved overgangen til det indre marked? Hvis nej, hvordan vil Kommissionen så løse det problem, som er ved at opstå?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(14. marts 2003)

Som Kommissionen allerede har anført i sit svar på skriftlig forespørgsel E-2488/02 af Giorgio Lisi (1), har den ikke til hensigt at vedtage bestemmelser svarende til dem, der blev indført, da det indre marked trådte i kraft i 1992. Den henviste i sit svar på ovennævnte forespørgsel til medlemsstaternes mulighed for at søge om strukturfondsstøtte og godkendelse af statsstøtte i henhold til de relevante retningslinjer.

---

(1)  EFT C 52 E af 6.3.2003, s. 179.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/321 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/321

---

(2004/C 88 E/0326)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0267/03

af Laura González Álvarez (GUE/NGL) til Kommissionen

(6. februar 2003)

Om:   Misbrug af dominerende stilling fra de spanske luftfartsselskaber Spanairs og Iberias side

Den asturianske forbrugersammenslutning Unión de Consumidores de Asturias (Spanien) har rejst kritik af luftfartsselskaberne Iberias og Spanairs seneste reklamekampagne, fordi den mener, at udeladelse af vigtige oplysninger for forbrugerne i reklamen (såsom at man skal være bortrejst natten mellem lørdag og søndag, højst kan være bortrejst i ti dage, og at billetten skal købes fire dage i forvejen osv.) kan være i strid med direktiv 97/55/EF (1) om vildledende reklame.

Den pågældende forbrugersammenslutning kritiserer desuden disse luftfartsselskaber og Air Nostrum for at indgå aftaler om billetpriser, hvilket udgør misbrug af dominerende stilling og er i strid med artikel 82 i EF-traktaten om misbrug af dominerende stilling.

Har Kommissionen kendskab til disse forhold?

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe i sin egenskab af traktaternes vogter for at sikre, at fællesskabsretten overholdes i det nævnte tilfælde?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(14. marts 2003)

Kommissionen er blevet opmærksom på forskellige klager fra forbrugerorganisationer vedrørende vildledende reklamepraksis i lufttransportsektoren. Det er et væsentligt aspekt af Fællesskabets forbruger-og transportpolitik, at passagererne bør have krav på at modtage omfattende og klare oplysninger. Udeladelse af vigtige oplysninger i reklamer for tjenesteydelser i lufttransportsektoren kan være en overtrædelse af fællesskabslovgivningen. Rådets direktiv 84/450/EØF af 10. september 1984, (2) som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/55/EF af 6. oktober 1997 om vildledende reklame for at medtage sammenlignende reklame, er et effektivt redskab til imødegåelse af vildledende reklamepraksis. Den daglige håndhævelse i praksis af dette direktiv henhører imidlertid under medlems- staternes kompetence, idet de er bedst placeret for at afgøre, hvordan dette mål skal nås i deres land. Kommissionen er desværre ikke i stand til at behandle individuelle klager, borgerne måtte indsende til medlemsstaternes myndigheder. Men gennemgangen af de foranstaltninger, den spanske regering har meddelt, at den har truffet vedrørende vildledende og sammenlignende reklame, tillader ikke Kommissionen at konkludere, at der sker en overtrædelse af fællesskabslovgivningen.

For at imødekomme luftfartpassagerernes kritik udsendte Kommissionen den 7. juni 2002 et hørings-dokument om luftfartselskabernes kontrakter med passagererne. Det drejede sig bl.a. om, hvilke oplysninger passagererne bør modtage, før de køber en flybillet. Under høringen indgik der en lang række bidrag fra berørte parter, og Kommissionen vurderer i øjeblikket, hvilke foranstaltninger der bør træffes for at løse de problemer, der er blevet identificeret som utilfredsstillende for flypassagererne.

I spørgsmålet om påstanden om en illoyal praksis i konkurrencesammenhænge er det rigtigt, at virksomheder, der indtager en dominerende stilling på det relevante marked, under visse betingelser kan misbruge denne dominerende stilling, som dette er defineret i artikel 82 i EF-traktaten. Da der imidlertid ikke foreligger yderligere oplysninger om den påståede misbrug blandt spanske luftfartselskaber, er det umuligt at fastslå, om EF-traktaten er blevet overtrådt.

---

(1)  EFT L 290 af 23.10.1997, s. 18.

(2)  EFT L 250 af 19.9.1984.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/322 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/322

---

(2004/C 88 E/0327)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0303/03

af Roger Helmer (PPE-DE) til Kommissionen

(10. februar 2003)

Om:   Maltas tiltrædelse af EU

Vil Kommissionen udtale sig om forlydender, hvorefter 900 åndsfriske ældre borgere er slettet af valglisterne på Malta og ikke vil få lov til at stemme ved den kommende folkeafstemning om Maltas tiltrædelse af EU?

Vil Kommissionen yderligere kommentere forlydender om, at det nationale pro-EU-parti har anvendt ukorrekte og udemokratiske metoder for at fremme deres kampagne og lægge hindringer i vejen for nej-kampagnen, f.eks. ved at gøre statsansatte forudindtagede, begrænse det antal massemøder, som nej-Labour-partiet kan afholde, og sammenligne nej-tilhængerne med nazister?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(13. marts 2003)

Det ærede medlem rejser spørgsmål om vigtige demokratiske rettigheder. Artikel 6, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union fastsætter, at Unionen bygger på principperne om frihed, demokrati og respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder. De grundlæggende rettigheder hører imidlertid ikke generelt under Unionens kompetence, og den kan kun gribe ind i tilfælde af krænkelse af de grundlæggende rettigheder inden for EU-lovgivningens anvendelsesområde.

Valgrelaterede spørgsmål og hermed kriterier for retten til at vælge ved nationale folkeafstemninger hører under medlemsstaternes kompetence. Der findes ingen EU-lovgivning herom. I 1993 blev medlemsstaterne enige om de såkaldte Københavnskriterier i forbindelse med tiltrædelse. Ifølge disse kriterier kræver medlemskab, at kandidatlandet bl.a. har opnået »institutionel stabilitet, som garanterer demokrati, retsstatsforhold, menneskerettigheder og respekt for og beskyttelse af mindretal.« Det ærede medlems spørgsmål angående Malta kan betragtes ud fra denne synsvinkel.

Maltas almindelige valglov fastsætter, at beslutninger om at overføre eller slette vælgere af listerne eller rette i dem kun kan træffes af en valgkommission, der omfatter udnævnte fra de to politiske partier. I tilfælde af indsigelse mod en borgers ret til at stemme på grund af psykisk handicap kan valgkommissionen desuden træffe beslutning om at slette en person, der er opført på valglisten, men kun hvis det udpegede lægeråd tidligere enstemmigt har besluttet, at vælgeren er sindsforvirret. Dette lægeråd er sammensat af en som formand udpeget læge og to læger, der er udpeget af hvert af de politiske partier. Denne retlige procedure sikrer, at en borger ikke slettes af valglisten ulovligt.

Selv om begge partier har gjort indsigelser mod visse borgeres ret til at stemme på grund af psykisk handicap, kan en person, der er opført på valglisten, således kun slettes ved lovfæstede procedurer. Kommissionen er ikke bekendt med, at dette har ført til, at flere hundrede borgere er blevet slettet af valglisterne. Kommissionen har også noteret sig, at nationalistpartiet har frafaldet sine indsigelser mod visse borgeres ret til at stemme på grund af psykisk handicap og givet dem, der uretmæssigt var gjort indsigelse mod, undskyldninger.

Kommissionen mener, at den politiske kampagne, der føres på Malta i forbindelse med folkeafstemningen om tiltrædelse, indtil nu har været i overensstemmelse med grundlæggende demokratiske regler. Så vidt den ved, har der ikke været sat nogen begrænsning for labour-partiet og »nej-siden« til at holde møder. Den er ikke bekendt med noget forsøg på at »gøre statsansatte forudindtagede«.

Kommissionen vil imidlertid gerne understrege, at spørgsmålet om EU-tiltrædelse har historisk betydning for Malta og giver anledning til heftige diskussioner i et land, der allerede ansøgte om medlemskab i 1990.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/323 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/323

---

(2004/C 88 E/0328)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0370/03

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(6. februar 2003)

Om:   Lukning af Clark's i Portugal, EU-midler og virksomhedsflytning

Den nylige meddelelse om, at den engelske multinationale skotøjsfabrikant CJ& Clark i nær fremtid vil lukke sin fabrik i Castelo de Paiva i den nordlige del af Portugal, har affødt megen omtale i de portugisiske medier. Denne uventede virksomhedslukning vil medføre afskedigelse af næsten 600 arbejdstagere, hvilket vil få meget voldsomme sociale følger for de derboende familiers og arbejdstageres situation. Den pågældende kommune henhører i strukturfondssammenhæng under mål 1-regionerne.

Virksomheden modtog med henblik på opførelse af fabrikken i Castelo de Paiva i 1988 betydelig støtte fra såvel nationale kilder som fra EU, og ifølge planen skulle den mindst være i drift frem til 2007.

I henhold til de vedvarende forlydender er CJ & Clark i gang med at flytte virksomheden fra Portugal til Rumænien og agter i forbindelse med etableringen af den nye fabrik i Rumænien på ny at søge om støtte fra EU som led i førtiltrædelsesstøtten eller støtten til dette østeuropæiske lands kommende integrering i EU.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse, om den ligger inde med behørigt dokumenterede oplysninger om, at CJ & Clark agter at flytte sin fabrik fra Portugal til Rumænien? Har Kommissionen i betragtning af, at der i forbindelse med opførelsen af fabrikken i Portugal direkte eller indirekte blev ydet finansiel støtte fra EU, mulighed for at sikre, at Clark-gruppen ikke på nogen måde – direkte eller indirekte – igen vil modtage støtte fra EU på grund af opførelsen af den nye fabrik i Rumænien (og dermed indirekte blive belønnet for at lukke den allerede opførte fabrik i Portugal)?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(24. april 2003)

Kommissionen råder ikke over specifikke oplysninger om, at den pågældende virksomhed agter at flytte fra Portugal til Rumænien. Derudover kan Kommissionen oplyse det ærede medlem om, at så vidt Kommissionen ved, har denne virksomhed ikke modtaget førtiltrædelsesstøtte til at flytte en af sine fabrikker, som oprindeligt var blevet opført i Portugal, til Rumænien. Det skal understreges, at direkte støtte til virksomheder inden for rammerne af Phare-programmet i hovedsagen består af støtte til små og mellemstore virksomheder, og der kan i den forbindelse ikke ydes støtte til virksomhedsflytninger. Generelt set administreres førtiltrædelsesstøtte af kandidatlandene inden for rammerne af de programmer, der er aftalt med Kommissionen, hvilket betyder, at Kommissionen ikke tildeler direkte støtte, og at programmeringen af støtten fastlægges på grundlag af et anerkendt behov for udvikling og/eller et lands eller en regions behov for forberedelse på tiltrædelsen. Valget af placering af en virksomhed fastlægges på grundlag af markedsforholdene og en analyse af forskellige regioner og landes komparative fordele. Den direkte støtte, som er til rådighed, spiller kun en meget underordnet rolle i forbindelse med dette valg, da den fastlægges på grundlag af de overordnede behov for udvikling og ikke den enkelte virksomheds behov.

Kommissionen ønsker ligeledes at henlede det ærede medlems opmærksomhed på sit svar på skriftlig forespørgsel P-89/03 fra Regina Bastos (1) og navnlig aspekterne vedrørende de relevante fællesskabsbestemmelser.

---

(1)  EFT C 11 E af 15.1.2004, s. 67.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/324 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/324

---

(2004/C 88 E/0329)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0430/03

af Rosa Miguélez Ramos (PSE) til Kommissionen

(18. februar 2003)

Om:   Prestige – statsstøtte

Den katastrofe, som er forårsaget af olietankskibet Prestiges forlis ud for Galiciens kyst har påført mange virksomheder med tilknytning til fiskeriet og søfarten alvorlige tab, ligesom de sociale og økonomiske virkninger i de omkringliggende egne har været mærkbare.

Blandt mulighederne for at afhjælpe disse enorme tab er der en række undtagelser fra traktatens artikel 87, stk. 2, ifølge hvilken statsstøtte til visse virksomheder eller visse produktioner er uforenelig med fællesmarkedet. I medfør af stk. 2, litra b), er »støtte, hvis formål er at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller af andre usædvanlige begivenheder« forenelige med fællesmarkedet.

Endvidere hedder det i samme artikels stk. 3, litra e): »andre former for støtte, hvorom Rådet på forslag af Kommissionen træffer beslutning med kvalificeret flertal,« er forenelige med fællesmarkedet.

Endvidere fastsættes det i artikel 88: »På begæring af en medlemsstat kan Rådet med enstemmighed beslutte, at en af denne stat ydet eller planlagt støtte (...) skal betragtes som forenelig med fællesmarkedet, hvis ganske særlige omstændigheder berettiger en sådan beslutning.«

Kan Kommissionen gøre detaljeret rede for de initiativer, som den har foreslået for, at de berørte virksomheder med statsstøtte kan råde bod på de skader, der er forårsaget af katastrofen, uden at denne betragtes som uforenelig med fællesmarkedet.

Er der nogen medlemsstat, som har anmodet om at måtte yde statsstøtte til de virksomheder eller produktioner, som er berørt af katastrofen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(1. april 2003)

I henhold til artikel 87 og følgende i EF-traktaten, som det ærede medlem henviser til, har Kommissionen særlig beføjelse til at udtale sig om, hvorvidt statsstøtte er forenelig med fællesmarkedet. Det tilkommer imidlertid ikke Kommissionen, men medlemsstaterne at tage initiativ til at udarbejde forslag til støtteforanstaltninger, der kan betragtes som forenelige med fællesmarkedet. Ifølge de oplysninger, som Kommissionen råder over, er der indtil nu ikke nogen medlemsstat, der har givet meddelelse om forslag til statsstøtte inden for fiskeri- og akvakultursektoren i forbindelse med Prestiges forlis. Dog gøres der opmærksom på, at Kommissionen ikke længere på forhånd skal have meddelelse om medlemsstaternes obligatoriske finansielle bidrag til foranstaltninger, der medfinansieres af EF og er forudset i udviklingsplaner, jf. artikel 19, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2792/1999 (1), som ændret ved forordning (EF) nr. 2369/2002 (2).

Inden for rammerne af strukturfondene udnyttede Kommissionen den initiativret, den har i henhold til EF-traktaten, til at forelægge Rådet et forslag til forordning (3), hvilket resulterede i, at Rådet vedtog forordning (EF) nr. 2372/2002 af 20. december 2002 om særforanstaltninger for at yde erstatning til den spanske fiskeri-, skaldyrs- og akvakultursektor for de tab, olieudslippet fra Prestige har forårsaget (4). Denne forordning fastsætter ekstraordinære støtteforanstaltninger for personer og virksomheder inden for den spanske fiskeri-, skaldyrs- og akvakultursektor i de spanske kystområder, der er blevet ramt af olieforureningen fra Prestiges forlis, samt undtagelser fra forordning (EF) nr. 2792/1999 og en supplerende EF-støtte til gennemførelse af foranstaltningerne. Endvidere kan der på grundlag af de gældende bestemmelser vedrørende Det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet (FIUF) ydes erstatning til fiskere fra andre medlemsstater for midlertidigt ophør med aktiviteter, fordi de har måttet indstille deres arbejde på grund af Prestiges forlis. Kommissionen har dog indtil nu ikke modtaget nogen ansøgninger herom.

---

(1)  EFT L 337 af 30.12.1999.

(2)  Rådets forordning (EF) nr. 2362/2002 af 20. december 2002 om ændring af forordning (EF) nr. 2792/1999 om de nærmere regler og betingelser for Fællesskabets strukturforanstaltninger for fiskeriet, EFT L 358 af 31.12.2002.

(3)  KOM(2002) 766 endelig udg.

(4)  EFT L 358 af 31.12.2002.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/325 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/325

---

(2004/C 88 E/0330)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0432/03

af Dorette Corbey (PSE) til Kommissionen

(18. februar 2003)

Om:   Luftforurening: overskridelse af grænseværdierne for partikler i luften

I henhold til Rådets direktiv 1999/30/EF (1) skal Kommissionen i år forelægge en beretning om erfaringerne fra anvendelsen af dette direktiv. Ifølge en første foreløbig beretning fra Kommissionen (Overview of Methods and Results of the Preliminary Assessment of Air Quality in Europe under Directives 96/62/EC and 1999/30/EC) overskrides grænseværdierne for partikler i luften (PM10) ofte.

Bekræftes denne foruroligende oplysning af nyere data?

Hvor mange for tidligt indtrædende dødsfald i EU kan tilskrives luftforurening på grund af partikler?

Mener Kommissionen, at medlemsstaterne i de tilfælde, hvor disse overskridelser konstateres, har truffet utilstrækkelige foranstaltninger til at sikre, at grænseværdierne for partikler i luften ikke overskrides?

Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen træffe?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(1. april 2003)

I henhold til Rådets direktiv 1999/30/EF af 22. april 1999 om luftkvalitetsgrænseværdier for svovldioxid, nitrogendioxid og nitrogenoxider, partikler og bly i luften var medlemsstaterne forpligtet til at indsende deres data for året 2001 til Kommissionen inden den 30. september 2002. Kommissionen vil nu udarbejde en sammenfattende rapport baseret på disse data, hvoraf det ligeledes vil fremgå, i hvilket omfang grænseværdierne er blevet overskredet. De seneste data tyder på, at PM10-niveauerne (2) faktisk er temmelig høje i forhold til grænseværdierne i dele af Europa. Problemerne består mest i overskridelser af korttidsgrænseværdien (ikke over 35 overskridelser af døgngrænseværdien på 50 mikrogram pr. kubikmeter (μg/m3)), navnlig på særlig udsatte lokaliteter som for eksempel stærkt trafikerede steder lokaliteter eller industriområder, snarere end langtidsgrænseværdien på 40μg/m3 (årsgennemsnit). På målestationer i byområder er der oftere indberettet overskridelser i den sydlige del af Europa end i de nordlige og vestlige dele. Det bør dog bemærkes, at disse grænseværdier først bliver juridisk bindende i 2005.

Med henblik på at kunne vurdere luftforureningens indvirkning på sundheden, inklusive partikler, yder Kommissionen finansiel støtte til en systematisk gennemgang af de sundhedsmæssige aspekter af luftkvaliteten i Europa, som Verdenssundhedsorganisationen (WHO) er ved at gennemføre. I henhold til det rapportudkast, som for nylig er blevet offentliggjort, kan længere tids udsættelse for de nuværende partikelkoncentrationer føre til en kraftig nedgang i den forventede gennemsnitslevealder, måske op til 1-2 år. Desuden fremgår det af en uafhængig undersøgelse vedrørende den samlede befolkning i Frankrig, Østrig og Schweiz (på i alt ca. 75 millioner mennesker), at cirka 40 000 dødsfald årligt kan tillægges partikler i atmosfæren (Kunzli et al. 2000 (3)).

På dette stadium er det endnu for tidligt at drage entydige konklusioner om, hvorvidt medlemsstaterne har truffet fyldestgørende forholdsregler til at sikre overensstemmelse med grænseværdierne inden 2005, sådan som det kræves i direktiv 1999/30/EF. I henhold til de to direktiver (96/62/EF (4) og 1999/30/EF) skal medlemsstaterne hvert år aflægge rapport om planer og programmer, hvoraf det fremgår, hvordan de vil opnå overensstemmelse, og hvoraf den første skal foreligge til december 2003. På det tidspunkt vil Kommissionen kunne vurdere udsigterne for overensstemmelse med grænseværdierne.

Dog har Kommissionen i betragtning af det akutte behov for at nedbringe PM-niveauerne allerede nu fundet frem til, at partikler er en af de væsentlige forureningsfaktorer, som skal tages op i forbindelse med programmet »Clean Air For Europe« (CAFE), som lanceredes i maj 2001 (5). Sigtet med CAFE-programmet er at forberede udviklingen af den tematiske strategi for luftforureningen, der er fastsat i det sjette handlingsprogram på miljøområdet, og som forventes at foreligge i 2005. Denne strategi kommer til at rumme forskellige mulige politikker for, hvordan de sundhedsmæssige risici fra støvpartikler kan mindskes yderligere. Kommissionen støttes i denne opgave af en række arbejdsgrupper bestående af eksperter fra medlemsstaterne, tiltrædelseslandene, erhvervslivet og miljø-NGO'er.

---

(1)  EFT L 163 af 29.6.1999, s. 41.

(2)  Partikler på under 10 mikrometer (μm) i diameter.

(3)  Kunzli, N. et al. »Public-health impact of outdoor and traffic-related air pollution: a European assessment«. Lancet 356: 795 – 801 (2000).

(4)  Rådets direktiv 96/62/EF af 27. september 1996 om vurdering og styring af luftkvalitet, EFT L 296 af 21.11.1996.

(5)  KOM(2001) 245 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/326 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/326

---

(2004/C 88 E/0331)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0547/03

af Struan Stevenson (PPE-DE) til Kommissionen

(19. februar 2003)

Om:   Eksport af oksekød og kvæg til Libanon og Egypten

Vil Kommissionen oplyse omfanget (udtrykt i slagtevægtækvivalent) af Fællesskabets eksport af (1) kvæg og (2) oksekød til (a) Libanon og (b) Egypten i de tre seneste kalenderår, som der foreligger optegnelser for?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(7. marts 2003)

Nedenstående tabel viser EF's eksport af levende kvæg og oksekød til Libanon og Egypten i kalenderårene 1999, 2000 og 2001.

Der foreligger endnu ikke fuldstændige statistikker for kalenderåret 2002.

EU 15 – eksport i tons slagtekropsækvivalent

| | til Libanon: | til Egypten: |
| --- | --- | --- |
| 1999 | 2000 | 2001 | 1999 | 2000 | 2001 |
| Levende kvæg | 53 705 | 49 402 | 40 923 | 8 493 | 14 067 | 277 |
| Oksekød | 8 506 | 8 022 | 2 339 | 192 271 | 171 107 | 5 436 |

til Libanon:

til Egypten:

1999

2000

2001

1999

2000

2001

Levende kvæg

53 705

49 402

40 923

8 493

14 067

277

Oksekød

8 506

8 022

2 339

192 271

171 107

5 436

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/327 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/327

---

(2004/C 88 E/0332)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0570/03

af Freddy Blak (GUE/NGL) til Kommissionen

(28. februar 2003)

Om:   Strafafgift på importerede biler

Ved import af brugte motorkøretøjer opkræver den danske stat forskellige satser afhængig af bilens alder.

I lovbekendtgørelse nr. 977 af 2. december 2002, »Bekendtgørelse af lov om registreringsafgift af motorkøretøjer m.v.«, § 4, stk. 6, 1) og 2), fremgår det f.eks., at jo ældre bilen er, jo før påløber den højere afgiftssats (180 % mod 105 %) på bilens værdi.

Dette betyder i praksis, at systemet ved import af brugte motorkøretøjer til Danmark i mange tilfælde gør det dyrere at importere og indregistrere et udenlandsk motorkøretøj end et tilsvarende køretøj købt i Danmark.

Dermed opstår der en teknisk handelshindring til ugunst for importerede varer.

Vil Kommissionen svare på, hvordan dette system er i overensstemmelse med bestemmelserne om fri og ikke-diskriminerende bevægelse for varer over grænserne i EU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(8. april 2003)

EU-lovgivningen om beskatning af personbiler og harmoniseringen af medlemsstaternes nationale bestemmelser på området er i øjeblikket meget begrænset. Hertil kommer, at EU-lovgivningen om beskatning af motorkøretøjer er yderst kompleks og harmonerer dårligt med det indre markeds behov. Den kan imidlertid kun ændres af medlemsstaterne ved enstemmig afgørelse, og der er i praksis ikke meget, Kommissionen kan gøre for at forbedre situationen på kort sigt.

I princippet har medlemsstaterne fortsat fri mulighed for at pålægge interne afgifter på brugte motorkøretøjer, når de tages i anvendelse første gang på deres område, og de fleste medlemsstater opkræver rent faktisk sådanne afgifter. Medlemsstaternes rettigheder på dette område er imidlertid stærkt begrænset både af traktaten og den afledte EU-ret.

For det første må medlemsstaterne i henhold til traktatens artikel 90 ikke pålægge højere afgifter på importerede varer end på konkurrerende indenlandske varer. Med dette for øje baserer mange medlemsstater derfor afgifterne på importerede brugte biler på en skønsmæssig værdiansættelse.

Et sådant værdiansættelsessystem blev indbragt for domstolen ved sag C-393/98 (Gomez Valente) og for nylig igen ved sag C-101/00 (Antti Siilin). Domstolen statuerede, at:

| | en medlemsstat i henhold til traktatens artikel 95 (nu artikel 90), stk. 1, på brugte motorkøretøjer, som importeres fra andre medlemsstater, kun må anvende en afgiftsordning, hvorefter den faktiske værdiforringelse af disse motorkøretøjer beregnes på generel og abstrakt vis på grundlag af kriterier eller faste beregningstabeller, der er fastlagt ved lov eller administrative bestemmelser, såfremt disse kriterier eller beregningstabeller kan sikre, at den skyldige afgift ikke – end ikke i enkelte tilfælde – overstiger den risidualafgift, som udgør en del af værdien af tilsvarende motorkøretøjer, der allerede er indregistreret i indlandet. |
| --- | --- |

en medlemsstat i henhold til traktatens artikel 95 (nu artikel 90), stk. 1, på brugte motorkøretøjer, som importeres fra andre medlemsstater, kun må anvende en afgiftsordning, hvorefter den faktiske værdiforringelse af disse motorkøretøjer beregnes på generel og abstrakt vis på grundlag af kriterier eller faste beregningstabeller, der er fastlagt ved lov eller administrative bestemmelser, såfremt disse kriterier eller beregningstabeller kan sikre, at den skyldige afgift ikke – end ikke i enkelte tilfælde – overstiger den risidualafgift, som udgør en del af værdien af tilsvarende motorkøretøjer, der allerede er indregistreret i indlandet.

Hvis der med andre ord pålægges afgifter ved indførsel af brugte motorkøretøjer, må det beløb, hvoraf afgiften beregnes – uanset hvilket værdiansættelsessystem der anvendes – plus selve afgiften under ingen omstændigheder overstige prisen på et lignende afgiftsberigtiget brugt motorkøretøj, som allerede befinder sig i medlemsstaten. Danmark har endnu ikke tilpasset sin lovgivning til denne dom, og den deraf følgende retlige situation er i øjeblikket ved at blive undersøgt.

Ud over traktatens bestemmelser findes der to rådsdirektiver, der fastlægger klare grænser for medlemsstaternes ret til at opkræve forbrugsafgifter på motorkøretøjer, som borgere indfører fra andre medlemsstater til personlig brug.

Det første er Rådets direktiv 83/182/EØF af 28. marts 1983 om afgiftsfritagelse inden for Fællesskabet ved midlertidig indførsel af visse transportmidler (1). Det andet direktiv er Rådets direktiv 83/183/EØF af 28. marts 1983 om afgiftsfritagelse ved privatpersoners endelige indførsel af personlige ejendele fra en medlemsstat (1).

Kommissionen har i denne forbindelse allerede truffet foranstaltninger over for Danmark vedrørende anvendelsen af artikel 1 i ovennævnte direktiv, idet den for nylig har sendt Danmark en begrundet udtalelse om dette spørgsmål. Hvis Kommissionen ikke modtager et tilfredsstillende svar inden for to måneder, kan sagen indbringes for Domstolen. Der henvises til den pressemeddelelse, der blev udsendt den 23. januar 2003.

Kommissionen har for nylig forelagt en meddelelse om beskatning af personbiler i EU (2) med henblik på at indlede drøftelser med medlemsstaterne, de øvrige EU-institutioner og andre vigtige involverede parter om de fremtidige handlemuligheder på EU-plan og nationalt plan. Disse drøftelser er nu i gang. På grundlag af hovedprincipperne i denne meddelelse og i lyset af resultaterne af drøftelserne vil Kommissionen i 2004 kunne fremsætte forslag til en EU-lovgivning, der bl.a. vil omfatte en metode til beregning af registreringsafgifter på brugte personbiler, der overføres fra en medlemsstat til en anden.

---

(1)  EFT L 105 af 23.4.1983.

(2)  KOM(2002)431 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/328 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/328

---

(2004/C 88 E/0333)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0610/03

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(3. marts 2003)

Om:   EU/São Tomé og Principe 1999-2003: Samarbejde, udvikling, menneskerettigheder, bistand o.a.

For så vidt angår årene 1999, 2000, 2001, 2002 og 2003, kan Kommissionen i relation til São Tomé og Principe oplyse: Hvilke programmer har den afviklet eller afvikler den i forhold til dette land? Hvor store pengebeløb er afsat til dem? Hvad er den planlagte varighed for hvert af disse programmer? Hvilke resultater er der opnået med disse programmer, og hvilken evaluering har der været af deres succes eller fiasko? Hvad er det for udviklinger, der i særlig grad kendetegner hvert enkelt af dem?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/329 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/329

---

(2004/C 88 E/0334)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0611/03

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(3. marts 2003)

Om:   EU/Guinea-Bissau 1999-2003: Samarbejde, udvikling, menneskerettigheder, bistand o.a.

For så vidt angår årene 1999, 2000, 2001, 2002 og 2003, kan Kommissionen i relation til Guinea-Bissau oplyse: Hvilke programmer har den afviklet eller afvikler den i forhold til dette land? Hvor store pengebeløb er afsat til dem? Hvad er den planlagte varighed for hvert af disse programmer? Hvilke resultater er der opnået med disse programmer, og hvilken evaluering har der været af deres succes eller fiasko? Hvad er det for udviklinger, der i særlig grad kendetegner hvert enkelt af dem?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/329 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/329

---

(2004/C 88 E/0335)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0612/03

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(3. marts 2003)

Om:   EU/Kap Verde 1999-2003: Samarbejde, udvikling, menneskerettigheder, bistand o.a.

For så vidt angår årene 1999, 2000, 2001, 2002 og 2003, kan Kommissionen i relation til Kap Verde oplyse: Hvilke programmer har den afviklet eller afvikler den i forhold til dette land? Hvor store pengebeløb er afsat til dem? Hvad er den planlagte varighed for hvert af disse programmer? Hvilke resultater er der opnået med disse programmer, og hvilken evaluering har der været af deres succes eller fiasko? Hvad er det for udviklinger, der i særlig grad kendetegner hvert enkelt af dem?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/329 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/329

---

(2004/C 88 E/0336)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0613/03

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(3. marts 2003)

Om:   EU/Mozambique 1999-2003: Samarbejde, udvikling, menneskerettigheder, bistand o.a.

For så vidt angår årene 1999, 2000, 2001, 2002 og 2003, kan Kommissionen i relation til Mozambique oplyse: Hvilke programmer har den afviklet eller afvikler den i forhold til dette land? Hvor store pengebeløb er afsat til dem? Hvad er den planlagte varighed for hvert af disse programmer? Hvilke resultater er der opnået med disse programmer, og hvilken evaluering har der været af deres succes eller fiasko? Hvad er det for udviklinger, der i særlig grad kendetegner hvert enkelt af dem?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/329 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/329

---

(2004/C 88 E/0337)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0614/03

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(3. marts 2003)

Om:   EU/Angola 1999-2003: Samarbejde, udvikling, menneskerettigheder, bistand o.a.

For så vidt angår årene 1999, 2000, 2001, 2002 og 2003, kan Kommissionen oplyse: Hvilke programmer har den afviklet eller afvikler den i forhold til dette land? Hvor store pengebeløb er afsat til dem? Hvad er den planlagte varighed for hvert af disse programmer? Hvilke resultater er der opnået med disse programmer, og hvilken evaluering har der været af deres succes eller fiasko? Hvad er det for udviklinger, der i særlig grad kendetegner hvert enkelt af dem?

Samlet svar

afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

på skriftlige forespørgsler E-0610/03, E-0611/03,

E-0612/03, E-0613/03 og E-0614/03

(21. maj 2003) Det ærede medlems spørgsmål er vidtfavnende og dybdeborende.

Den Europæiske Udviklingsfond

Hovedkilden til finansielt samarbejde med disse lande er Den Europæiske Udviklingsfond (EUF). Midlerne bevilgedes tidligere inden for rammerne af Lomé-konventionerne og nu siden 1. april 2003 inden for rammerne af Cotonou-aftalen. Vedlagte oversigt, der fremsendes direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat, indeholder en liste over forpligtelser og betalinger i forbindelse med hvert enkelt land for perioden 1999-2002, hvilket giver mulighed for at danne sig et overblik over omfanget af de enkelte programmer, og hvordan de er forløbet i ovennævnte periode.

Delegationslederen i landet udarbejder rapporter om gennemførelsen af EUF-finansierede programmer i det pågældende land.

Disse rapporter indeholder bl.a. oplysninger om:

| a) | beløbet for det vejledende program, forpligtelser, udbetalinger og en tidsplan for gennemførelsen af det vejledende program og de regionale programmer |
| --- | --- |

a)

beløbet for det vejledende program, forpligtelser, udbetalinger og en tidsplan for gennemførelsen af det vejledende program og de regionale programmer

| b) | en statusrapport for projekter og programmer |
| --- | --- |

b)

en statusrapport for projekter og programmer

| c) | en evaluering af, hvordan Fondens aktiviteter udfolder sig inden for rammerne af de nationale og regionale programmer i AVS-landene (Afrika, Vestindien og Stillehavet). |
| --- | --- |

c)

en evaluering af, hvordan Fondens aktiviteter udfolder sig inden for rammerne af de nationale og regionale programmer i AVS-landene (Afrika, Vestindien og Stillehavet).

Man er i øjeblikket ved at lægge sidste hånd på rapporten om situationen op til udgangen af 2002, og den vil blive fremsendt til det ærede medlem, så snart den foreligger.

Anden finansiering

Disse lande kan også modtage midler over Fællesskabets almindelige budget. Oplysninger om projekter til støtte for demokrati og menneskerettigheder fremsendes direkte til Parlamentet og til Parlamentets sekretariat, og andre oplysninger om andre budgetfinansierede projekter vil blive fremsendt snarest muligt.

Effektivitet

Kommissionen tillægger en maksimal effektivitet af de finansierede aktiviteter den allerstørste betydning. Der træffes først beslutning om fastlæggelsen af strategien for aktiviteter i det enkelte land efter grundige drøftelser med det pågældende lands regering, andre donorer og civilsamfundet. Resuméer af de fem strategier vil blive fremsendt til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat. Hver enkelt strategis fulde ordlyd findes på websiden for Generaldirektoratet for Udvikling på følgende adresse: (http://europa.eu.int/ comm/development/body/csp_rsp/csp_en.cfm).

Der er gennemført en række evalueringer vedrørende de fem lande. Resuméer af de evalueringer, der er færdigudarbejdet siden 1999, fremsendes til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat. Hver enkelt strategis fulde ordlyd findes på EuropeAid's webside på følgende adresse: (http://europa.eu.int/comm/ europeaid/evaluation/program/acprep.htm).

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/331 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/331

---

(2004/C 88 E/0338)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0697/03

af Brice Hortefeux (PPE-DE) til Kommissionen

(10. marts 2003)

Om:   Harmonisering af systemerne til størrelsesmærkning

I januar måned sidste år fejrede vi tiåret for det indre marked. De forandringer, der er sket i løbet af disse ti år, har fuldstændig ændret Europa og livet for dets borgere. Barrierer er fjernet og døre åbnet. Forbrugerne har unægteligt adgang til et større udvalg af højkvalitetsprodukter og kan lettere sammenligne priserne takket være euroen.

I øjeblikket anvendes der imidlertid mindst fire forskellige systemer til størrelsesmærkning af tøj og sko i Den Europæiske Union. Italien, Frankrig, Tyskland og Det Forenede Kongerige har rent faktisk hver deres system. Denne manglende harmonisering gør det ikke let for forbrugerne og eksportvirksomhederne.

Mener Kommissionen ikke, at det på den baggrund ville gavne gennemførelsen af EU's indre marked, hvis disse tekniske forskelle ophørte? Hvordan påtænker Kommissionen i bekræftende fald at opnå en sådan harmonisering?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(2. april 2003)

Kommissionen henleder det ærede medlems opmærksomhed på det svar, den gav på Winfried Menrads skriftlige forespørgsel E-3437/02 (1).

Kommissionen påregner ikke på nuværende tidspunkt at tage noget initiativ til at standardisere eller harmonisere størrelserne på og mærkningen af beklædning og fodtøj i EU.

Ifølge mange erhvervsdrivende i tøjbranchen i EU ville et harmoniseret system ganske vist gøre branchen mere konkurrencedygtig, men det er ikke almindelig anerkendt, at forekomsten af forskellige størrelses-systemer i sig selv udgør en handelshindring som defineret i fællesskabsretten. Kommissionen har i øvrigt ikke kendskab til nogen konsensus på EU-plan mellem de berørte parter og/eller medlemsstaterne på området. En mulighed kunne være, at branchen selv tog initiativ til frivillige aftaler mellem de berørte parter (f.eks. producenter, importører og forbrugere) og eventuelt de nationale myndigheder.

Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN) arbejder i øjeblikket med størrelsesmærkning af enhver slags beklædning og med målemetoder. Dette standardiseringsarbejde er ikke bestilt af Kommissionen, men udføres på branchens eget initiativ. Branchen kan frit anvende disse standarder, når og som den ønsker.

For så vidt angår fodtøj, har Kommissionen kendskab til initiativer, som branchen har udarbejdet, og som tager sigte på at fastsætte standardmål for at øge anvendelsen af ikt i sektoren. Som i tekstilbranchen er der dog ingen konsensus mellem de berørte parter og de nationale myndigheder om en harmonisering af størrelsesystemer på EU-plan. Under disse omstændigheder mener Kommissionen, at frivillige aftaler på nuværende tidspunkt er den bedste vej frem for branchen.

---

(1)  EFT C 137 E af 12.6.2003, s. 208.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/332 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/332

---

(2004/C 88 E/0339)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0761/03

af Charles Tannock (PPE-DE) til Kommissionen

(12. marts 2003)

Om:   EU-krav vedrørende opstilling af mobiltelefonmaster

I svar på skriftlig forespørgsel E-3246/02 (1) udtaler kommissær Byrne bl.a. følgende:

| | Med hensyn til den mulige eksistens af EU-lovgivning vedrørende opstilling af mobiltelefonmaster kan det oplyses, at mobiltelefonmaster er et område, som hører ind under det lokale, regionale og statslige ansvarsområde. |
| --- | --- |

Med hensyn til den mulige eksistens af EU-lovgivning vedrørende opstilling af mobiltelefonmaster kan det oplyses, at mobiltelefonmaster er et område, som hører ind under det lokale, regionale og statslige ansvarsområde.

| | EU-lovgivningen vedrørende radioprodukter, herunder mobiltelefonmaster, pålægger producenterne at sikre, at produkterne er sikre, når de anvendes til deres formål, men nationale eller lokale myndigheder kan indføre yderligere restriktioner for anvendelsen af radioprodukter ved f.eks. at fastlægge en minimumsafstand fra offentligheden med henblik på at sikre, at telefonmasterne installeres hensigtsmæssigt. |
| --- | --- |

EU-lovgivningen vedrørende radioprodukter, herunder mobiltelefonmaster, pålægger producenterne at sikre, at produkterne er sikre, når de anvendes til deres formål, men nationale eller lokale myndigheder kan indføre yderligere restriktioner for anvendelsen af radioprodukter ved f.eks. at fastlægge en minimumsafstand fra offentligheden med henblik på at sikre, at telefonmasterne installeres hensigtsmæssigt.

| | Med hensyn til de mulige farer ved mobiltelefonmaster har Fællesskabet derudover vejledt om det sikkerhedsniveau, som skal overholdes, ved at fastsætte en række maksimale grænser for eksponering. |
| --- | --- |

Med hensyn til de mulige farer ved mobiltelefonmaster har Fællesskabet derudover vejledt om det sikkerhedsniveau, som skal overholdes, ved at fastsætte en række maksimale grænser for eksponering.

Kan Kommissionen redegøre for retsstillingen vedrørende Rådets henstilling 1999/519/EØF (2)? Har retningslinjerne om sikkerhedsniveau, der nævnes i henstillingen, kun rådgivende karakter, eller overtræder en medlemsstat, som undlader at sørge for, at disse retningslinjer overholdes enten af producenterne eller de kompetente planlægningsmyndigheder, direktiv 1999/5/EF (3) (idet der henvises til det generelle krav i direktivets betragtning 14, hvorefter »der bør lægges vægt på at sikre, at radio- og teleterminaludstyr ikke udgør en unødig sundhedsrisiko«) eller nogen anden form for EU-lovgivning?

Kan Kommissionen bekræfte, at lovgivningen vedrørende opstilling af mobiltelefonmaster i hver enkelt medlemsstat er i overensstemmelse med kravene til producenterne eller andre som fastlagt i direktiv 1995/5/EF, eller foretager Kommissionen først en undersøgelse, efter at den har modtaget en klage?

Har Kommissionen endelig oplysninger om, hvilke medlemsstater der kræver, at mobiltelefonmaster skal placeres mindst 500 meter væk fra skoler og beboede områder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(14. april 2003)

De maksimale grænser for eksponering, som er angivet i Rådets henstilling 1999/519/EØF af 12. juli 1999 om begrænsning af befolkningens eksponering for elektromagnetiske felter (0 Hz-300 GHz), er ikke bindende for medlemsstaterne, eftersom henstillinger ikke er bindende ifølge EF-traktaten. De fleste medlemsstater, herunder Det Forenede Kongerige, har indført disse grænser. Mens nogle medlemsstater anvender strengere krav, er der ingen, der anvender mere lempelige krav.

Som angivet i sit svar på det ærede medlems skriftlige forespørgsel E-2736/00 (4) bemyndigede Kommissionen i henhold til direktivet om radio- og teleterminaludstyr (5) de europæiske standardiseringsorganisationer til i fuldt omfang at tage hensyn til disse grænser i forbindelse med udarbejdelsen af harmoniserede sikkerhedsstandarder for mobiltelefoner. Følgelig vil udstyr, som måtte udsætte offentligheden for påvirkning ud over niveauerne i Rådets henstilling, helt klart ikke opfylde de væsentlige sikkerhedskrav i direktivet. I sådanne tilfælde er medlemsstaterne ifølge direktivets artikel 9 forpligtet til at træffe passende foranstaltninger mod sådant udstyr, som ikke opfylder kravene.

I henhold til artikel 7, stk. 2, i radio- og teleterminaludstyr-direktivet kan medlemsstaterne yderligere begrænse ibrugtagning af radioudstyr især med begrundelse i hensynet til den offentlige sundhed. Kommissionen er bekendt med en lang række nationale og lokale regler, som regulerer opstillingen af mobiltelefonmaster. Selv om det i praksis er umuligt at gennemføre en omfattende undersøgelse af disse regler (eftersom mange af disse regler er vedtaget på lokalt plan), er Kommissionen ikke bekendt med, at der skulle være nogen national regulering, som fastlægger krav, der i praksis vil lempe den ordning, der er fastsat i direktiv 1999/5/EF.

Hvad angår spørgsmålet om at sikre, at udstyr opfylder kravene i radio- og teleterminaludstyr-direktivet, er dette primært en opgave for medlemsstaterne. I henhold til direktivets artikel 9 er det Kommissionens opgave at afgive udtalelse om anmeldte tilfælde af manglende overensstemmelse, men ikke at påtage sig at indlede retsforfølgelse af udstyrsproducenter. Hvis medlemsstaterne imidlertid ikke har overholdt deres forpligtelser med hensyn til at sikre, at kravene opfyldes, kan Kommissionen indlede traktatbrudsprocedure i henhold til traktatens artikel 226. Kommissionen har imidlertid ingen grund til at tro, at dette er tilfældet for øjeblikket. Målingskampagner gennemført af en række medlemsstater har vist, at niveauerne for eksponering for påvirkning fra mobiltelefonmaster var langt under grænseværdierne i Rådets henstilling.

Hvad angår det sidste spørgsmål er Kommissionen ikke bekendt med, at der skulle være vedtaget regler om mindsteafstande. Nogle lokale myndigheder har som en reaktion på den bekymring, der har været givet udtryk for fra offentligt hold, vedtaget sådanne regler.

---

(1)  EFT C 137 E af 12.6.2003, s. 179.

(2)  EFT L 199 af 30.7.1999, s. 59.

(3)  EFT L 91 af 7.4.1999, s. 10.

(4)  EFT C 174 E af 19.6.2001.

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/5/EF af 9. marts 1999 om radio- og teleterminaludstyr samt gensidig anerkendelse af udstyrets overensstemmelse, EFT L 91 af 7.4.1999.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/333 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/333

---

(2004/C 88 E/0340)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0867/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(20. marts 2003)

Om:   Økonomisk krise i Venezuela

I de seneste måneder er den sociale, økonomiske og politiske krise i Sydamerika blevet endnu dybere og har også ramt Venezuela.

I Venezuela har mange borgere italiensk nationalitet, og faktisk har dette land gennem mange år, sammen med den spanske del af befolkningen, haft en af verdens største italienske immigrantgrupper.

Den nuværende situation har praktisk taget fået al økonomisk virksomhed til at bryde sammen med en heraf følgende lukning af virksomheder, som har ført til at enormt udbyttetab for italienske virksomheder på venezuelansk område og til omsiggribende arbejdsløshed.

Alt dette skaber faktiske borgerkrigstilstande, hvor der dagligt begås plyndringer, drab, tyverier og røverier mod borgerne, uden at nogen international institution har interesseret sig for at komme med en effektiv reaktion på dette problem.

I dag har de europæiske borgere i Venezuela efter mange års ofre endnu ikke modtaget nogen form for støtte fra EU.

Kan Kommissionen på baggrund af ovenstående oplyse:

| 1. | om der findes specifikke støtteprogrammer for de kriseramte sydamerikanske lande? |
| --- | --- |

1.

om der findes specifikke støtteprogrammer for de kriseramte sydamerikanske lande?

| 2. | om der findes handlingsprogrammer til fordel for EU-borgere i Venezuela? |
| --- | --- |

2.

om der findes handlingsprogrammer til fordel for EU-borgere i Venezuela?

Kan Kommissionen desuden tegne et generelt billede af situationen?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/334 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/334

---

(2004/C 88 E/0341)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0937/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(26. marts 2003)

Om:   Bistand til EU-borgere i Venezuela

I løbet af de seneste måneder har den sociale, økonomiske og politiske krise i Venezuela udviklet sig dramatisk, hvilket har betydet et reelt sammenbrud for alle de økonomiske aktiviteter, med lukning af en del virksomheder og øget arbejdsløshed til følge, ligesom krisen har kastet landet ud i en slags borgerkrig. Således er mange borgere, deriblandt højtstående personer inden for militæret, som har givet udtryk for uenighed med den nuværende præsident Hugo Chávez, blevet tvunget i eksil.

Ansvaret for denne situation ligger først og fremmest hos Venezuelas nuværende præsident, der, selvom har er blevet demokratisk valgt, på kort tid synes at have indført en form for autoritært regime og har samlet alle statsmagtens beføjelser hos sig selv.

Endvidere forholder det sig ifølge venezuelanske borgere, der er tvunget i eksil, sådan, at også de mest grundlæggende demokratiske principper som ytringsfrihed og respekt for menneskerettighederne, stadfæstet i adskillige internationale konventioner og i EU's charter om grundlæggende rettigheder, konstant overtrædes.

Blandt de EU-borgere, der befinder sig i Venezuela, er der ud over spaniere og portugisere også et stort italiensk samfund, der i løbet af mere end 50 års tilstedeværelse i landet har ydet et betragteligt bidrag til dets udvikling. Det synes imidlertid, som om disse personer hidtil ikke har modtaget nogen bistand fra EU's side, ligesom de heller ikke har været omfattet af nogen reel interesse fra de internationale organisationers side.

Der er foreløbig blevet indsamlet 4,5 millioner underskrifter for at anmode det venezuelanske parlament om hurtigst muligt at udskrive nyvalg.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse:

| 1. | om der findes særlige aftaler om bistand til Venezuela; |
| --- | --- |

1.

om der findes særlige aftaler om bistand til Venezuela;

| 2. | om der findes aktionsprogrammer til fordel for EU-borgere i Venezuela; |
| --- | --- |

2.

om der findes aktionsprogrammer til fordel for EU-borgere i Venezuela;

| 3. | om EU har en fælles holdning til dette problem; |
| --- | --- |

3.

om EU har en fælles holdning til dette problem;

| 4. | om hvilke politiske skridt EU agter at tage i denne sag? |
| --- | --- |

4.

om hvilke politiske skridt EU agter at tage i denne sag?

Samlet svar

afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

på skriftlige forespørgsler E-0867/03 og E-0937/03

(30. april 2003)

Den politiske, økonomiske og sociale krise i Venezuela er endnu ikke afklaret, og den stærke polarisering gør det vanskeligt at nå frem til en hurtig løsning. Den venezuelanske regering har været ambivalent over for det internationale samfund (bl.a. Organisationen af Amerikanske Stater (OAS)) ved at støtte de igangværende forhandlinger med oppositionen, som frygter, at præsidenten ved forhalingstaktikker vil søge at udsætte en folkeafstemning, som eventuelt vil føre til, at han bliver afsat, til 2004. Der vil ikke ske nogen væsentlig bedring af den økonomiske situation i nær fremtid. BNP ventes at skrumpe med 20 % i 2003, hvilket vil forårsage højere arbejdsløshed, et fald i levestandarden og en stigning i fattigdommen. Statens indtægter vil sikkert ikke at nå op på niveauet før generalstrejken i år, og det vil således blive svært at opfylde de sociale forpligtelser.

Kommissionen og EU-medlemsstaterne følger situationen i Venezuela med stor opmærksomhed. EU er bekymret over den tydelige splittelse i samfundet mellem tilhængere og modstandere af præsident Hugo Chávez og har ligesom OAS understreget nødvendigheden af, at der findes en fredelig, demokratisk løsning på krisen i overensstemmelse med forfatningen og kravet om frie valg. To EU-medlemsstater (Spanien og Portugal) er medlemmer af den såkaldte »Group of Friends«, som blev nedsat for at støtte OAS i dens bestræbelser.

Der er ingen specifik bistandsaftale mellem EU og Venezuela, idet samarbejdet er baseret på rammeaftalen om samarbejde mellem EU og Andesfællesskabet, som trådte i kraft i 1998. I henhold til et aftalememorandum mellem EU og Venezuela, der blev undertegnet den 15. oktober 2001, er der tildelt et beløb på 38,5 mio. EUR til bilateralt samarbejde mellem 2000-2006. Det omfatter støtte til Venezuela på områderne genopbygning, katastrofeforebyggelse og økonomiske diversificering. Der blev tildelt et supplerende beløb på 25 mio. EUR til rehabiliteringsprocessen.

Som følge af den nuværende krise yder Kommissionen desuden finansiel støtte til OAS med henblik på at fremme den løbende dialog mellem parterne og om muligt nå til enighed om de tre vigtigste punkter: frie og retfærdige valg, en undersøgelse af begivenhederne i april 2002 og afvæbningen af civilbefolkningen. Kommissionen er også parat til at sende valgobservatører, hvis folkeafstemningen finder sted.

Som led i EU's deltagelse i foranstaltninger til fordel for udviklingslande, som gennemføres af ikke-statslige organisationer (budgetpost B7-6000), påtænker Kommissionen at prioritere forslag til støtte for den sociale sektor i de latinamerikanske lande, herunder Venezuela.

Kommissionen har ikke taget specifikke skridt til at beskytte EU-borgere i Venezuela, som normalt vil kunne regne med beskyttelse og støtte fra deres oprindelsesland.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/335 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/335

---

(2004/C 88 E/0342)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0896/03

af Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) til Kommissionen

(21. marts 2003)

Om:   De tyske skattemyndigheders praksis på omsætningsafgiftsområdet

De tyske skattemyndigheder kræver alt for ofte, at virksomheder, der ikke er hjemmehørende i Tyskland, skal betale tysk omsætningsafgift ved levering af varer fra deres forretningssted til aftagere i Tyskland. De er af den opfattelse, at en sælger, som ikke er hjemmehørende i Tyskland, skal betale tysk omsætningsafgift, da han leverer varer til aftagere i Tyskland. Dette er også tilfældet, selv om varerne ikke umiddelbart transporteres til den tyske aftager men opbevares på lager i det speditionsfirma, som sælgeren gør brug af, hvor der skal foretages kontrol af, om bestillingen er komplet og i upåklagelig tilstand. Først når aftageren har betalt, og varerne er blevet kontrolleret, stiller den ikke-tyske sælger dem til rådighed for aftagerne, hvilket vil sige, at aftageren enten selv afhenter varen eller lader den afhente. De tyske skattemyndigheder går ud fra, at varerne, selv om det står fast, at der allerede er en aftager, oprindeligt importeres til Tyskland for at stå til sælgerens egen disposition. Dette vanskeliggør i høj grad den interne EU-varehandel med Forbundsrepublikken Tyskland. Følgende spørgsmål bedes derfor besvaret:

| 1. | Hvordan ser Kommissionen på de tyske skattemyndigheders fortolkning af loven på dette område? |
| --- | --- |

1.

Hvordan ser Kommissionen på de tyske skattemyndigheders fortolkning af loven på dette område?

| 2. | Hvilke foranstaltninger har Kommissionen i sinde at træffe, hvis den mener, at de tyske skattemyndigheders adfærd i dette spørgsmål er et brud på Fællesskabets lovgivning på omsætningsafgifts-området? |
| --- | --- |

2.

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen i sinde at træffe, hvis den mener, at de tyske skattemyndigheders adfærd i dette spørgsmål er et brud på Fællesskabets lovgivning på omsætningsafgifts-området?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(7. maj 2003)

Det ærede medlems forespørgsel vedrører det sted, hvor leveringer foretaget af sælgere, der er etableret uden for Tyskland, og som sælger varer til købere, der er hjemmehørende i Tyskland, formodes at finde sted, når varerne først anbringes på en transportvirksomheds lager, hvor køberne kommer og henter dem.

Svaret på dette spørgsmål afhænger af den enkelte transaktions særlige omstændigheder og den konkrete kontrakt mellem de afgiftspligtige sælgere og deres kunder. Det er især vigtigt at undersøge, om varetransporten finder sted i forbindelse med leveringen, eller om transporten foretages forud for en eventuel levering.

Kommissionen er allerede blevet underrettet om det i forespørgslen omhandlede problem og har til hensigt at tage kontakt med de tyske myndigheder for at få klarlagt omfanget af deres praksis.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/336 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/336

---

(2004/C 88 E/0343)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0900/03

af Richard Corbett (PSE) til Kommissionen

(21. marts 2003)

Om:   Restriktioner i det indre marked

| 1. | Er Kommissionen klar over, at Italien tilsyneladende benytter tekniske og administrative procedurer som et redskab til at beskytte sig imod handelen fra andre medlemsstater? Eksempelvis modtog SKOPOS Design Ltd fra Dewsbury i Yorkshire for over et år siden det certifikat (certificato de classificazione di reazonaone al fuoco), der kræves for at kunne sælge virksomhedens produkter i Italien, men virksomheden venter stadig på godkendelse fra det italienske indenrigsministerium. Forespørgeren fremsendte den 20. november 2002 en skrivelse til ministeriet, men har endnu ikke modtaget noget svar. Forespørgeren har siden skrevet to gange til ambassadøren ved Italiens Faste Repræsentation ved Den Europæiske Union, men har heller ikke derfra modtaget et tilfredsstillende svar. |
| --- | --- |

1.

Er Kommissionen klar over, at Italien tilsyneladende benytter tekniske og administrative procedurer som et redskab til at beskytte sig imod handelen fra andre medlemsstater? Eksempelvis modtog SKOPOS Design Ltd fra Dewsbury i Yorkshire for over et år siden det certifikat (certificato de classificazione di reazonaone al fuoco), der kræves for at kunne sælge virksomhedens produkter i Italien, men virksomheden venter stadig på godkendelse fra det italienske indenrigsministerium. Forespørgeren fremsendte den 20. november 2002 en skrivelse til ministeriet, men har endnu ikke modtaget noget svar. Forespørgeren har siden skrevet to gange til ambassadøren ved Italiens Faste Repræsentation ved Den Europæiske Union, men har heller ikke derfra modtaget et tilfredsstillende svar.

| 2. | Er Kommissionen enig i, at Italien ikke respekterer reglerne for det indre marked og forpligtelsen til loyalt samarbejde, jf. artikel 10 i traktaten? |
| --- | --- |

2.

Er Kommissionen enig i, at Italien ikke respekterer reglerne for det indre marked og forpligtelsen til loyalt samarbejde, jf. artikel 10 i traktaten?

| 3. | Hvad agter Kommissionen at gøre for at rette op på denne situation? |
| --- | --- |

3.

Hvad agter Kommissionen at gøre for at rette op på denne situation?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frits Bolkestein

(25. april 2003)

Kommissionen er klar over, at godkendelsesprocedurerne for en række produkter i alle medlemsstater truer med at skabe hindringer for de frie varebevægelser, ofte på grund af den tid, det tager de nationale myndigheder at gennemføre sagsbehandlingen, også selv om procedurerne er forenklet mest muligt.

Det er beklageligt, at det har taget så lang tid at få svar på markedsføringsansøgningen i den sag, det ærede medlem omtaler, og at de italienske myndigheder, som det ærede medlem to gange har anmodet om en afklaring i sagen, har forholdt sig tavse. Sagen vil derfor blive registreret som en klage.

For at styrke det administrative samarbejde og inddrage medlemsstaterne direkte i at tackle de vanskeligheder, som borgerne og virksomhederne støder på, når de bevæger sig ind på andre hjemmemarkeder, er der oprettet et samarbejdsnet til behandling af administrative problemer, der har grænseoverskridende konsekvenser. Der er tale om det såkaldte SOLVIT-net.

En kort beskrivelse af SOLVIT-nettets opgaver og et par gode råd om, hvornår man med fordel kan kontakte nettet, findes på følgende websted: (http://europa.eu.int/comm/internal_market/solvit/ index_en.htm).

Kommissionen mener, at SOLVIT-nettet effektivt kan løse det problem, som det ærede medlem har påtalt over for Kommissionen. Sagen vil derfor blive videresendt til SOLVIT-nettet, som vil søge at løse problemet inden for ti uger.

Kommissionen vil nøje følge sagens videre gang.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/337 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/337

---

(2004/C 88 E/0344)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0921/03

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(24. marts 2003)

Om:   Østtimor-massakrerne 1999. Domfældelse af de ansvarlige. Indonesien. Menneskerettigheder

Den 12. marts blev en indonesisk brigadegeneral af en særdomstol i Djakarta idømt fem års fængsel for forbrydelser mod menneskeheden, fordi han ikke havde forhindret de massakrer, der i 1999 blev begået i Østtimor. Da begivenhederne fandt sted, havde general Noer Muis rang af oberst og var militær øverstkommanderende for Østtimor.

Den retslige proces, som skal efterforske ansvaret for undertrykkelsen og det stedfundne folkedrab, som de indonesiske styrker tilskyndte til eller tolererede, er netop af internationale menneskerettighedsgrupper blevet betegnet som »svindel«, fordi den ikke befatter sig med den rolle, som anklagede, højt placerede militærfolk spillede, som f.eks. general Wiranto, som var øverstbefalende for de væbnede styrker og forsvarsminister.

Den 19. december 2002 blev der i en skriftlig forespørgsel (E-3865/02 (1)) til Rådet, fremsat af Jules Maaten og Lousewies van der Laan, spurgt om følgende: »(...) Erkender Rådet, at retssagerne om Østtimor, som hævdet af De Forenede Nationers Højkommissær for Menneskerettigheder viser, at Indonesien ikke har taget ansvaret for forbrydelserne mod menneskeheden i Østtimor?«. Svaret på denne forespørgsel er stadig ikke kendt.

Med henvisning til, at den pågældende domstol tilsyneladende er blevet nedsat efter internationalt pres på Indonesiens regering med henblik på at få de ansvarlige for de forbrydelser, der er blevet begået i Østtimor, dømt og straffet, spørger jeg Kommissionen:

| — | Har Kommissionen på tæt hold fulgt med i, hvordan denne domstol fungerer? Kan den bekræfte, at de indonesiske militære spidser fra dengang ikke vil blive sigtet og anklaget i denne proces? Dersom denne oplysning kan bekræftes, mener Kommissionen da, at denne situation gør domstolen og den indonesiske vilje til at finde frem til sandheden og straffe de skyldige troværdige? Eller bekræfter Kommissionen snarere den bekymring, Rådet allerede har givet udtryk for i sit svar på vores tidligere spørgsmål om det samme tema, af 12. juni 2001 (E-1646/01 (2)) »at de seneste domme tilsyneladende ikke lever op til de internationale standarder for retssikkerhed og upartiskhed«? |
| --- | --- |

—

Har Kommissionen på tæt hold fulgt med i, hvordan denne domstol fungerer? Kan den bekræfte, at de indonesiske militære spidser fra dengang ikke vil blive sigtet og anklaget i denne proces? Dersom denne oplysning kan bekræftes, mener Kommissionen da, at denne situation gør domstolen og den indonesiske vilje til at finde frem til sandheden og straffe de skyldige troværdige? Eller bekræfter Kommissionen snarere den bekymring, Rådet allerede har givet udtryk for i sit svar på vores tidligere spørgsmål om det samme tema, af 12. juni 2001 (E-1646/01 (2)) »at de seneste domme tilsyneladende ikke lever op til de internationale standarder for retssikkerhed og upartiskhed«?

| — | Har Kommissionen mon oplysninger om, hvorvidt der er sket en udvikling i den evne, den indonesiske regering har demonstreret, til at fastholde militærfolkene under civil kontrol? Hvilke oplysninger råder Kommissionen over, hvad angår overholdelse af menneskerettighederne i Indonesien? |
| --- | --- |

—

Har Kommissionen mon oplysninger om, hvorvidt der er sket en udvikling i den evne, den indonesiske regering har demonstreret, til at fastholde militærfolkene under civil kontrol? Hvilke oplysninger råder Kommissionen over, hvad angår overholdelse af menneskerettighederne i Indonesien?

| — | Kan disse kendsgerninger få indflydelse på forholdet mellem Den Europæiske Union og Indonesien? Og, ikke mindst, kunne Kommissionen finde på at genoverveje samarbejds- og udviklingsprojekter med dette land? |
| --- | --- |

—

Kan disse kendsgerninger få indflydelse på forholdet mellem Den Europæiske Union og Indonesien? Og, ikke mindst, kunne Kommissionen finde på at genoverveje samarbejds- og udviklingsprojekter med dette land?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(6. maj 2003)

Kommissionen følger nøje med i det arbejde der udføres af den særlige menneskerettighedsdomstol der er oprettet i Indonesien til behandling af forbrydelser begået i Østtimor; dette sker via delegationen i Indonesien og i samarbejde med repræsentanter for EU's ambassader.

Brigadegeneral Noer Muis er en af de 18 indonesiske officerer og militssoldater som er stillet for retten i forbindelse med den vold der forekom før og efter folkeafstemningen i Østtimor i 1999. Han blev den 12. marts 2003 idømt fem års fængsling for ikke at have hindret to angreb på civilbefolkningen, begge med dødelig udgang.

Tolv af de anklagede er blevet frikendt ved denne domstol, der fungerer som første instans. To officerer af lavere rang og to civilpersoner er blevet idømt fængsel på mellem tre og ti år. I to andre sager er der endnu ikke fældet dom, dvs. i sagen mod Brigadegeneral Tono Suratman, militærkommandør, og sagen mod general major Adam Damiri, den forhenværende leder af den Bali-baserede Udayana-kommando med ansvar for Bali, Nusa Tenggara og Østtimor. Der forventes domsafsigelse i disse sager i begyndelsen af maj 2003.

Efter at domstolen havde afsagt de første domme, offentliggjorde Den Europæiske Union den 21. august 2002 en erklæring hvori man gav udtryk for bekymring over at »rettergangen hidtil ikke i fuld omfang afspejlede den vold som fandt sted i Østtimor i 1999«, og tilskyndede »de indonesiske myndigheder til at sikre at domstolens behandling af sagerne overholder retsstatens principper og i fuldt omfang overholder de internationale standarder med hensyn til menneskerettigheder«.

EU vurderer løbende domstolens arbejde og vil eventuelt tage sagen op igen: dette kan ske i forbindelse med den sidste dom, der forventes afsagt i begyndelsen af maj 2003, dvs. inden appelprocessen begynder.

Efter Kommissionens opfattelse har Indonesien ved afholdelsen af 1999-valget taget endnu et vigtigt skridt i retning af et egentligt demokrati til afløsning for landets autokratiske styre. De forestående præsidents- og parlamentsvalg i 2004 forventes at styrke denne proces, ikke mindst med hensyn til bestræbelserne på at bringe militæret under fuld civil kontrol. Det er dog Kommissionens opfattelse at dette arbejde så langt fra er afsluttet.

Kommissionens delegationer og medlemsstaternes ambassader følger vedvarende nøje med i menneskerettighedssituationen i Indonesien og sender med regelmæssige mellemrum rapporter til Rådets gruppe for menneskerettigheder. Den seneste af disse rapporter er fra første halvår af 2002.

Menneskerettighederne er et centralt element i den udbyggede politiske dialog mellem Den Europæiske Union og Indonesien. I Kommissionens landestrategidokument (2002-2006) og Indonesiens nationale vejledende program (2002-2004) lægges der stor vægt på god forvaltningspraksis og styrkelse af retsvæsenet og menneskerettighederne. EF-støttede programmer på disse felter er under forberedelse, og nogle er allerede iværksat.

---

(1)  EFT C 280 E af 21.11.2003, s. 30.

(2)  EFT C 40 E af 14.2.2002, s. 70.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/339 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/339

---

(2004/C 88 E/0345)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1180/03

af Marco Pannella (NI), Emma Bonino (NI), Marco Cappato (NI), Gianfranco Dell'Alba (NI) og Benedetto Della Vedova (NI) til Kommissionen

(1. april 2003)

Om:   Hemmeligt vietnamesisk fængsel etableret ved grænsen til Cambodja til tilbageholdelse af personer tilhørende Montagnard-stammen, som er blevet repatrieret efter at have anmodet om asyl, og tilfælde af arrestationer, tortur og forsvindinger

Det forlyder fra forskellige uafhængige observatører, at den vietnamesiske regering har etableret et hemmeligt fængsel ved grænsen til Cambodja i Mokdeng-distriktet i Provinsen Pleiku, hvor den 773. militære division og den 721. militære brigade tilbageholder 28 flygtninge tilhørende Montagnard-stammen (Degar), som er blevet repatrieret fra Cambodja.

Den 12. februar 2003 arresterede det vietnamesiske politi N'Gran (39 år, fra Buon Dak R'la i Dak Mildistriktet i Provinsen Dak Lac) og førte ham til fængslet i Buonmathuot, fordi han var i besiddelse af en mobiltelefon, der ifølge regeringen tjente til at holde kontakt til personer tilhørende Montagnard-stammen, som bor i USA; N'Grans fysiske tilstand kendes ikke.

Den 13. februar 2003 omkring kl. 22.00 arresterede det vietnamesiske politi Y-Dhem Nie (36 år, fra Buon Ea Kao i Buonmathuot-distriktet i Provinsen Dak Lac), fordi han leverede mad til to andre Degar, som holdt sig skjult i junglen; hans opholdssted kendes ikke, og det vides ikke, i hvilken fysisk tilstand han befinder sig.

I Buonmathuot arresterede politiet den 14. februar 2003 Y-Suar (33 år, fra Buon Jun Yuh i Dak Mildistriktet i Provinsen Dak Lac); hans fysiske tilstand kendes ikke.

Den 17. februar 2003 flygtede ægteparret Y-Yan Buon Ya (37 år) og H'Powel Nie (31 år) ind i junglen for at undgå at blive arresteret af sikkerhedsstyrkerne og efterlod i denne forbindelse deres to børn H'Nong Nie (9 år) og Y-Le Nie (6 år) i hjemmet.

Den 22. februar 2003 omkring kl. 11.00 arresterede det vietnamesiske politi Y-Dhun Eban (42 år, fra Buon Krue i Krong Ana-distriktet i Provinsen Dak Lac), som holdt sig skjult for at undgå arrestation, og førte ham til fængslet i Buonmathuot. Den følgende dag blev Y-Dhun Ebans søster, H'Nget Eban, og hendes mand, Y-Lia Ken, begge 28 år, arresteret og ført til fængslet i Buonmathuot, fordi de mistænktes for at have hjulpet Y-Dhun Eban.

Kan Kommissionen på baggrund af disse detaljerede oplysninger oplyse:

| 1. | om den agter at anmode den vietnamesiske regering om at redegøre for årsagerne til, at sikkerhedsstyrkerne systematisk arresterer og mishandler personer tilhørende Montagnard-stammen? |
| --- | --- |

1.

om den agter at anmode den vietnamesiske regering om at redegøre for årsagerne til, at sikkerhedsstyrkerne systematisk arresterer og mishandler personer tilhørende Montagnard-stammen?

| 2. | om den agter at anmode de vietnamesiske myndigheder om straks at give internationale agenturer såsom UNHCR og andre ngo'er fuld adgang til de områder, hvor der sker systematisk krænkelse af menneskerettighederne, dvs. højsletterne i det centrale Vietnam og de regioner, der grænser op til Cambodja, således som krævet af FN's Menneskerettighedskommission i dennes konklusioner af 27. juni 2000, og om den, hvis den vietnamesiske regering fortsat skulle nægte en sådan adgang, agter at opsige den samarbejdsaftale, der er undertegnet med Vietnam, og som helt klart er betinget af respekten for menneskerettighederne og demokratiet i Vietnam? |
| --- | --- |

2.

om den agter at anmode de vietnamesiske myndigheder om straks at give internationale agenturer såsom UNHCR og andre ngo'er fuld adgang til de områder, hvor der sker systematisk krænkelse af menneskerettighederne, dvs. højsletterne i det centrale Vietnam og de regioner, der grænser op til Cambodja, således som krævet af FN's Menneskerettighedskommission i dennes konklusioner af 27. juni 2000, og om den, hvis den vietnamesiske regering fortsat skulle nægte en sådan adgang, agter at opsige den samarbejdsaftale, der er undertegnet med Vietnam, og som helt klart er betinget af respekten for menneskerettighederne og demokratiet i Vietnam?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/340 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/340

---

(2004/C 88 E/0346)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1181/03

af Marco Pannella (NI), Emma Bonino (NI), Marco Cappato (NI), Gianfranco Dell'Alba (NI) og Benedetto Della Vedova (NI) til Kommissionen

(1. april 2003)

Om:   De vietnamesiske myndigheders arrestation af personer tilhørende Montagnard-stammen på grund af mistanke om, at de støtter Montagnard-fonden, er kristne og hverver medlemmer til Det Radikale Transnationale Parti

Følgende personer tilhørende Montagnard-stammen (Degar) er blevet arresteret, fordi de mistænkes for at støtte Montagnard-fonden, for at være kristne og for at indsamle navnene på Degar, som ønsker at melde sig ind i en ngo (Det Radikale Transnationale Parti), der har rådgivende status i FN og med ikke-voldelige midler arbejder for overholdelse af menneskerettighederne i hele verden:

| — | den 28. januar 2003 omkring kl. 12.00: Y-Nen Buon Ya (24 år) og Y-Ne Buon Ya (27 år) fra landsbyen Buon Buor i Cu Jut-distriktet; sidstnævnte er blevet tortureret med prygl og elektrochok i fængslet i Cu Jut; |
| --- | --- |

—

den 28. januar 2003 omkring kl. 12.00: Y-Nen Buon Ya (24 år) og Y-Ne Buon Ya (27 år) fra landsbyen Buon Buor i Cu Jut-distriktet; sidstnævnte er blevet tortureret med prygl og elektrochok i fængslet i Cu Jut;

| — | den 29. januar 2003: Y-Thim Eban (57 år) og Y-Seo Buon Ya (29 år) fra Buon Kdun i Buonmathuot-distriktet; disse to personer haves der ingen nyheder om; |
| --- | --- |

—

den 29. januar 2003: Y-Thim Eban (57 år) og Y-Seo Buon Ya (29 år) fra Buon Kdun i Buonmathuot-distriktet; disse to personer haves der ingen nyheder om;

| — | den 12. februar 2003: Y-Mul Buon Ya (39 år) fra landsbyen Buon Cu Dlue i Cu Jut-distriktet; denne er blevet tortureret i fængslet i Cu Jut; |
| --- | --- |

—

den 12. februar 2003: Y-Mul Buon Ya (39 år) fra landsbyen Buon Cu Dlue i Cu Jut-distriktet; denne er blevet tortureret i fængslet i Cu Jut;

| — | den 12. februar 2003 omkring kl. 12.00: Y-Ngoan Buon Ya (41 år) fra landsbyen Buon Nui i Cu Jut-distriktet; denne er blevet tortureret i fængslet i Cu Jut; |
| --- | --- |

—

den 12. februar 2003 omkring kl. 12.00: Y-Ngoan Buon Ya (41 år) fra landsbyen Buon Nui i Cu Jut-distriktet; denne er blevet tortureret i fængslet i Cu Jut;

| — | den 13. februar 2003 omkring kl. 3.00: Y-Uen Buon Krong (27 år) fra den lille landsby Buon Buor i Cu Jut-distriktet; denne tilbageholdes i Cu Jut; |
| --- | --- |

—

den 13. februar 2003 omkring kl. 3.00: Y-Uen Buon Krong (27 år) fra den lille landsby Buon Buor i Cu Jut-distriktet; denne tilbageholdes i Cu Jut;

| — | den 24. februar 2002: Y-Gedion Nie (42 år) fra den lille landsby Buon Tong Ju i Krong Ana-distriktet; denne tilbageholdes i det fængsel, der er blevet indrettet i den gamle radiostation i Buonmathuot, hvor han er blevet tortureret; |
| --- | --- |

—

den 24. februar 2002: Y-Gedion Nie (42 år) fra den lille landsby Buon Tong Ju i Krong Ana-distriktet; denne tilbageholdes i det fængsel, der er blevet indrettet i den gamle radiostation i Buonmathuot, hvor han er blevet tortureret;

| — | den 27. februar 2003: Y-Put Hdok fra den lille landsby Buon Cuor Knia i Buon Don-distriktet; denne haves der ingen nyheder om. |
| --- | --- |

—

den 27. februar 2003: Y-Put Hdok fra den lille landsby Buon Cuor Knia i Buon Don-distriktet; denne haves der ingen nyheder om.

Kan Kommissionen på baggrund af disse detaljerede oplysninger oplyse:

| 1. | hvad den agter at foretage sig for at efterprøve rigtigheden af ovenstående oplysninger og sikre, at de ansvarlige for disse grusomheder mod personer fra Montagnard-stammen retsforfølges på behørig vis, og at voldsofrene straks løslades? |
| --- | --- |

1.

hvad den agter at foretage sig for at efterprøve rigtigheden af ovenstående oplysninger og sikre, at de ansvarlige for disse grusomheder mod personer fra Montagnard-stammen retsforfølges på behørig vis, og at voldsofrene straks løslades?

| 2. | hvad den mener om det forhold, at den vietnamesiske regering betragter det som en kriminel handling, at en person udøver sin politiske ret til at melde sig ind i en ngo som f.eks. Det Radikale Transnationale Parti, der har rådgivende status i FN's Økonomiske og Sociale Råd og med ikke-voldelige midler fremmer overholdelsen af menneskerettighederne i hele verden? |
| --- | --- |

2.

hvad den mener om det forhold, at den vietnamesiske regering betragter det som en kriminel handling, at en person udøver sin politiske ret til at melde sig ind i en ngo som f.eks. Det Radikale Transnationale Parti, der har rådgivende status i FN's Økonomiske og Sociale Råd og med ikke-voldelige midler fremmer overholdelsen af menneskerettighederne i hele verden?

| 3. | om den finder, at de vietnamesiske myndigheders adfærd er forenelig med de samarbejdsaftaler, der er undertegnet med den vietnamesiske regering, som konstant beordrer sine sikkerhedsstyrker til at fængsle, prygle og torturere personer fra Montagnard-stammen, som søger at udøve deres grundlæggende ret til religions-, menings- og foreningsfrihed som fastlagt i den internationale konvention om politiske og civile rettigheder, som Vietnam har ratificeret? |
| --- | --- |

3.

om den finder, at de vietnamesiske myndigheders adfærd er forenelig med de samarbejdsaftaler, der er undertegnet med den vietnamesiske regering, som konstant beordrer sine sikkerhedsstyrker til at fængsle, prygle og torturere personer fra Montagnard-stammen, som søger at udøve deres grundlæggende ret til religions-, menings- og foreningsfrihed som fastlagt i den internationale konvention om politiske og civile rettigheder, som Vietnam har ratificeret?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/341 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/341

---

(2004/C 88 E/0347)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1182/03

af Marco Pannella (NI), Emma Bonino (NI), Marco Cappato (NI), Gianfranco Dell'Alba (NI) og Benedetto Della Vedova (NI) til Kommissionen

(1. april 2003)

Om:   De vietnamesiske myndigheders vilkårlige arrestation og tortur af personer tilhørende Montagnard-stammen (Degar)

Den 15. marts 2003 meddelte Montagnard-fonden og Radio Australia ABC, at sikkerhedsagenter omkring kl. 7.00 den 24. februar 2003 arresterede følgende personer, som alle tilhører Montagnard-stammen (Degar), kommer fra landsbyen Buon Cuor Knia (Buon Don-distriktet i Provinsen Dak Lac) og er medlemmer af Det Radikale Transnationale Parti: Y-Phan Buon Krong (født 1950), Y-Be Nie (født 1945), Y-Pen Buon Ya (født (1970), Y-Glen Buon Krong (født 1976) og Y-Gun Hwing (født 1974). Disse personer blev arresteret, fordi de mistænkes for at støtte Montagnard-fonden, for at være kristne og for at indsamle navnene på Degar, der ønsker at melde sig ind i en ngo (Det Radikale Transnationale Parti), der har rådgivende status i FN og med ikke-voldelige midler arbejder for overholdelse af menneskerettighederne i hele verden. De arresterede blev lagt i håndjern og for øjnene af deres slægtninge gennempryglet med stave og sten, indtil de besvimede, og især uddelte sikkerhedsagenterne med en stor sten gentagne slag mod Y-Phan Buon Krongs og Y-Glen Buon Krongs knæ. Herefter blev de arresterede bragt til Buon Don-distriktets fængsel. De vietnamesiske agenter, som derefter torturerede dem, hedder Nguyen Truong That og Pham Huu Nhat, og er begge af regeringsmyndighederne i Hanoi udsendt til højsletterne i det centrale Vietnam.

Kan Kommissionen på baggrund af disse detaljerede oplysninger oplyse:

| 1. | hvad den agter at foretage sig for at efterprøve rigtigheden af ovenstående oplysninger og sikre, at de ansvarlige for disse grusomheder mod personer fra Montagnard-stammen retsforfølges på behørig vis, og at voldsofrene straks løslades? |
| --- | --- |

1.

hvad den agter at foretage sig for at efterprøve rigtigheden af ovenstående oplysninger og sikre, at de ansvarlige for disse grusomheder mod personer fra Montagnard-stammen retsforfølges på behørig vis, og at voldsofrene straks løslades?

| 2. | hvad den mener om det forhold, at den vietnamesiske regering betragter det som en kriminel handling, at en person udøver sin politiske ret til at melde sig ind i en ngo som f.eks. Det Radikale Transnationale Parti, der har rådgivende status i FN's Økonomiske og Sociale Råd og med ikke-voldelige midler fremmer overholdelsen af menneskerettighederne i hele verden? |
| --- | --- |

2.

hvad den mener om det forhold, at den vietnamesiske regering betragter det som en kriminel handling, at en person udøver sin politiske ret til at melde sig ind i en ngo som f.eks. Det Radikale Transnationale Parti, der har rådgivende status i FN's Økonomiske og Sociale Råd og med ikke-voldelige midler fremmer overholdelsen af menneskerettighederne i hele verden?

| 3. | om den finder, at de vietnamesiske myndigheders adfærd er forenelig med de samarbejdsaftaler, der er undertegnet med den vietnamesiske regering, som konstant beordrer sine sikkerhedsstyrker til at fængsle, prygle og torturere personer fra Montagnard-stammen, som søger at udøve deres grundlæggende ret til religions-, menings- og foreningsfrihed som fastlagt i den internationale konvention om politiske og civile rettigheder, som Vietnam har ratificeret? |
| --- | --- |

3.

om den finder, at de vietnamesiske myndigheders adfærd er forenelig med de samarbejdsaftaler, der er undertegnet med den vietnamesiske regering, som konstant beordrer sine sikkerhedsstyrker til at fængsle, prygle og torturere personer fra Montagnard-stammen, som søger at udøve deres grundlæggende ret til religions-, menings- og foreningsfrihed som fastlagt i den internationale konvention om politiske og civile rettigheder, som Vietnam har ratificeret?

Samlet svar

afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

på skriftlige forespørgsler E-1180/03, E-1181/03 og E-1182/03

(13. maj 2003)

Kommissionen overvåger sammen med de medlemsstater, der er repræsenteret i Vietnam, nøje udviklingen på menneskerettighedsområdet i Vietnam, herunder sager, der giver anledning til bekymring, og spørgsmål, der vedrører etniske minoriteters rettigheder og religions- og meningsfrihed, som led i EU's politik til opmuntring og støtte til den vietnamesiske regerings fortsatte engagement til fordel for en forbedring af situationen på dette område. Kommissionen deltager ligeledes sammen med medlemsstaterne i en regelmæssig dialog med den vietnamesiske regering vedrørende menneskerettighedsspørgsmål samt i alle EU-tiltag på dette område over for Vietnam. Den har hidtil ikke kunnet få bekræftet de påståede sager om krænkelser af menneskerettighederne, som de ærede medlemmer omtaler i deres skriftlige forespørgsel, af uafhængige kilder.

Endvidere støtter medlemsstaterne som medlemmer af FN og Kommissionen som observatør fuldt ud FN's højkommissær for flygtninge og samarbejder aktivt med FN's menneskerettighedskomité. Kommissionen deler den bekymring og de konklusioner, som komitéen giver udtryk for i forbindelse med gennemførelsen af den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som Vietnam har undertegnet. Det gælder i særlig grad komitéens bemærkninger om overholdelsen af oprindelige folkeslags rettigheder, udtryksfrihed i medierne og retten til at registrere politiske partier og lade disse virke frit.

Kommissionen og medlemsstaterne har ved gentagne lejligheder opfordret den vietnamesiske regering til at styrke indsatsen for de politiske og religiøse frihedsrettigheder samt yderligere styrke de økonomiske og sociale frihedsrettigheder. De gentog denne opfordring i deres fælles erklæring fra den rådgivende gruppes møde i Hanoi i december 2002.

Omtalen af respekten for menneskerettighederne og de demokratiske principper i artikel 1 i Fællesskabets og Vietnams samarbejdsaftale udgør rammerne for Kommissionens menneskerettighedsdialog med Vietnams regering, som f.eks. føres under møderne i fællesudvalget.

Kommissionen vil sammen med medlemsstaterne fortsat nøje følge situationen på menneskerettighedsområdet i Vietnam, herunder de sager, som de ærede medlemmer nævner, og tage sager, der giver anledning til bekymring, op med den vietnamesiske regering og træffe de nødvendige forholdsregler.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/342 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/342

---

(2004/C 88 E/0348)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1209/03

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(2. april 2003)

Om:   Uddeling af spædbørnsmælk i afrikanske lande

Mens Verdenssundhedsorganisationen (WHO) for at fremme amning anbefaler, at der ikke reklameres for mælkepulver til spædbørn, bryder selskaber, der producerer mælk eller mælkepulver til spædbørn, såsom Nestlé og Danone, Verdenssundhedsorganisationens kodeks, idet de under påskud af at ville nedbringe børnedødeligheden uddeler gratis mælkepulver samt andre gaver, såsom stetoskoper, til gravide. I de reklamebrochurer, som de uddeler sammen med mælken, hævder de, at deres industrifremstillede mælk er sammenlignelig med modermælk.

Disse selskabers handlinger strider imod Verdenssundhedsorganisationens verdensomspændende kodeks om fremme af amning, og der er europæiske interesser involveret i disse selskaber. Hvad agter Kommissionen at gøre for at imødegå den ovennævnte situation?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(21. maj 2003)

Kommissionen slutter fuldt ud op omkring den internationale markedsføringskodeks for modermælkserstatninger, som blev vedtaget af Verdenssundhedsforsamlingen i 1981. Kommissionen er vidende om og bekymret over, at der stadig er producenter af babymad, som ikke efterlever kodeksen, samt regeringer, der ikke har gennemført kodeksens bestemmelser. Kommissionen vil fortsat opmuntre den private sektor, og her tænkes i første række på de virksomheder, det ærede medlem nævner, til at efterleve den internationale markedsføringskodeks for modermælkserstatninger inden for rammerne af EU's interesseforum vedrørende virksomhedernes sociale ansvar og lignende dialoger og partnerskaber.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/343 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/343

---

(2004/C 88 E/0349)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1247/03

af Robert Evans (PSE) til Kommissionen

(2. april 2003)

Om:   Burmesiske flygtninge

Er Kommissionen klar over burmesiske flygtninges nuværende situation i Thailand?

En række vælgere har udtrykt deres bekymring for, om den thailandske regering er i stand til at magte flygtningene, og for regeringens ønske om at sende dem tilbage over grænsen og lukke flygtningelejrene. Yder Den Europæiske Union nogen finansiel eller diplomatisk støtte til den thailandske regering eller til flygtningene for at forhindre en menneskerettighedskatastrofe?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(7. maj 2003)

Kommissionen er bekendt med situationen for burmesiske flygtninge, der hovedsagelig stammer fra etniske minoriteter og huses i lejre på den thailandsk-burmesiske grænse.

Kommissionen er i øjeblikket en af de vigtigste donorer, når det gælder den burmesiske flygtningebefolkning i Thailand. Kommissionens bistand, der udføres af europæiske ikke-statslige organisationer (ngo'er), består hovedsagelig i levering af føde- og basisvarer kombineret med lægehjælp og uddannelse. I de seneste år har Kommissionen ydet mellem 7 og 7,5 mio. EUR til disse aktiviteter årligt.

Kommissionens delegation i Thailand følger de burmesiske flygtninges situation meget nøje, dels ved direkte besøg i lejrene, dels gennem kontakter med ngo'er og andre organisationer, der støtter flygtningebefolkningen.

Derudover fortsætter Kommissionen en åben dialog med de thailandske myndigheder om situationen i flygtningelejrene og Kommissionens politik over for burmesiske flygtninge. Dens bekymringer over behandlingen af burmesiske flygtninge og forlydender om de thailandske myndigheders tvangsdeportationer har været taget op på nylige bilaterale møder som f.eks. mødet i Bruxelles den 29. og 30. januar 2003 mellem højtstående embedsmænd fra EU og Thailand.

Kommissionen vil fortsat overvåge situationen og er stadig klar til at træffe yderligere foranstaltninger, hvis de burmesiske flygtninges forhold forværres dramatisk.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/343 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/343

---

(2004/C 88 E/0350)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1251/03

af Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) til Kommissionen

(26. marts 2003)

Om:   Krise i den europæiske turistsektor

Ved udgangen af 2002 var muligheden for en væbnet konflikt i Irak årsag til, at reservationerne for sommeren 2003 gik fuldstændig i stå og dermed også den beskedne opadgående tendens i turistsektoren, som havde kunnet konstateres siden midten af 2002. Med udbruddet af krigen i Irak er denne situation blevet yderligere forværret.

Disse usikre forhold vil kunne påføre den europæiske turistsektor betydelig skade, hvilket igen vil indvirke negativt på EU's økonomi.

Kan Kommissionen oplyse, om den på baggrund heraf har taget skridt til at mindske følgerne af denne krise? Og i givet fald hvilke? Agter Kommissionen at træffe foranstaltninger i denne forbindelse, hvis den ikke allerede har gjort det?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(23. april 2003)

Kommissionen har ikke beviser for, at den aktuelle væbnede konflikt i Irak skulle resultere i en generel krise i den europæiske turistsektor. Kommissionen er bekendt med, at der i stigende grad er vanskeligheder i visse segmenter af turistindustrien, navnlig store turoperatører og deres pakkerejser rettet til et bredt publikum. Der er imidlertid uvished om, i hvilket omfang disse fænomener skyldes Irak-konflikten eller nærmere almene problemer i de nationale økonomier eller hyppige ændringer i turisternes forbrugervaner og hvordan de vurderer og køber disse produkter. Kommissionen vil heller ikke udelukke, at de mulige virkninger af konflikten i Irak på turisternes valg vil kunne få større indflydelse på visse regionale destinationer i Europa end andre. Situationen kan derfor ikke imødegås med generelle foranstaltninger, men kræver en differentieret og nøje tilpasset reaktion.

Kommissionen rådførte sig inden den militære intervention i Irak med den europæiske turistindustri om, hvilke turistrelaterede foranstaltninger Kommissionen skulle iværksætte i tilfælde af en sådan intervention. Kommissionen bragte også dette emne på bane i forbindelse med Verdensturistorganisationens seminar for krisestyring i begyndelsen af marts 2003.

Reaktionerne fra de deltagende turistfagfolk tydede på, at der ikke skulle iværksættes specifikke tiltag, så længe den væbnede konflikt i Irak pågik. Sektoren mente, at der under konflikten ville være behov for støtte i form af rejserådgivning, meddelelser om, at sektoren er forberedt på denne situation, nationale nødplaner osv., som imidlertid ikke hører hjemme under EU's kompetence. Imidlertid gav den europæiske turistindustri og de internationale sektororganisationer udtryk for, at der burde iværksættes vidtgående foranstaltninger, når den militære aktion var afsluttet. Man fandt dog også, at sådanne foranstaltninger i høj grad bør fokusere på markedsføring og fremme af europæisk turisme, en sektor, hvor Kommissionen indtil nu hverken har rådet over et mandat eller særskilte bevillinger.

Da det i øjeblikket er usikkert, hvor længe den væbnede konflikt i Irak vil vare, besluttede Kommissionen og den europæiske turistindustri at studere disse spørgsmål nærmere på et senere tidspunkt. Kommissionen vil dog nøje observere udviklingen i turistindustrien og vil i denne forbindelse være forberedt på en mere indgående analyse, ligesom det var tilfældet efter 11. september 2001.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/344 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/344

---

(2004/C 88 E/0351)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1287/03

af Olivier Dupuis (NI) til Kommissionen

(31. marts 2003)

Om:   Folkeafstemning i Tjetjenien – en makaber farce

Flere aviser, bl.a. Financial Times, Le Monde og Libération samt øjenvidner beretter, at den »folkeafstemning«, som Kreml havde arrangeret den 23. marts, hvor den tjetjenske befolkning – og russiske tropper – skulle vedtage en ny »forfatning«, fandt sted under helt ureglementerede forhold. Ifølge oplysninger fra de russiske myndigheder deltog 65 % af de stemmeberettigede i afstemningen, og 95 % af vælgerne stemte for den »forfatning«, som Kreml havde foreslået. Forskellige internationale korrespondenter beretter imidlertid, at der i valglokalerne forefandtes »supplerende valglister«, og at der således var frit løb for valgmanipulationer. Det lykkedes endog en fransk journalist at blive opført på en valgliste og derefter afgive sin stemme i valglokale nr. 372. Ifølge samme beretninger var der arrangeret en busservice, som transporterede hele grupper af »vælgere« fra det ene valglokale til det andet for at skabe indtryk af, at der hele tiden var stor trængsel i valglokalerne, samt sandsynligvis for at få opført nye vælgere på »de supplerende lister«. Desuden har en repræsentant for OSCE, der betonede, at han ikke deltog i afstemningen som valgobservatør, udtalt, at tilrettelæggelsen og afviklingen af afstemningen var »langt fra ideel«.

Mener Kommissionen, at udtalelserne fra dens talsmand om, at folkeafstemningen var et »positivt skridt hen imod en politisk løsning, der er tilfredsstillende for størstedelen af tjetjenerne«, er forenelig med de oplysninger, som lader formode, at der udelukkende var tale om en makaber valgfarce iscenesat af Kreml? Har Kommissionen til hensigt omgående at korrigere sin talsmands uansvarlige udtalelser og gøre det klart for Den Russiske Føderations myndigheder, at den ikke lader sig narre af sådanne manøvrer, der på det groveste krænker principperne for demokratisk praksis og de kriterier, der ligger til grund for Ruslands medlemskab af Europarådet? Vil Kommissionen nu tage seriøse skridt til at få præsident Putin og præsident Maskhadov til forhandlingsbordet for at forhandle en politisk løsning på den russisk-tjetjenske tragedie?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(15. april 2003)

Ifølge oplysninger fra de russiske myndigheder anslås valgdeltagelsen ved forfatningsfolkeafstemningen i Tjetjenien søndag den 23. marts 2003 til 85 %. 95 % stemte for forfatningsforslaget.

Kommissionen overvågede ikke folkeafstemningen. Kontoret for Demokratiske Institutioner og Menneskerettigheder (ODIHR) (Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE)), som sendte et eksperthold til den russiske republik på tidspunktet for afstemningen, drog da også på forhånd den konklusion, at det ikke kunne overvåge folkeafstemningen bl.a. på grund af sikkerhedssituationen i Tjetjenien. ODIHR noterede sig imidlertid, at mange indbyggere i Tjetjenien og internt fordrevne personer håber, at folkeafstemningen vil føre til en politisk proces og bringe fred og stabilitet.

Kommissionen er bekendt med forlydenderne om visse uregelmæssigheder under afstemningen. Kommissionen håber dog, at folkeafstemningen vil markere et første skridt i retning af en politisk løsning på Tjetjenien-konflikten og genetablering af retsstatsforhold i republikken.

Som Kommissionens talsmand udtalte efter folkeafstemningen kan dette kun ske, hvis der sættes seriøst ind på at løse en række problemer, som Kommissionen gentagne gange har bragt op over for Rusland inden for rammerne af Unionens politiske dialog med Rusland. Det er Kommissionens holdning, at Rusland bør tilstræbe en politisk, alsidig løsning, som tilgodeser Ruslands suverænitet og territoriale integritet. Der bør omgående gøres en ende på forsvindingerne og menneskerettighedskrænkelserne efterfulgt af en grundig, uafhængig efterforskning og retsforfølgning af de ansvarlige. Rusland bør også garantere, at der ikke bliver tale om tvungen tilbagevenden for internt fordrevne personer, og at den humanitære bistand kan leveres på en sikker og effektiv måde. Denne holdning kommer til udtryk i drøftelserne om en resolution om Tjetjenien på det 59. møde i De Forenede Nationers Menneskerettighedskomité (UNCHR), som finder sted i øjeblikket i Genève.

Kommissionen vil nøje følge udviklingen i de kommende måneder, særlig hvad angår Ruslands plan om forhandling af en traktaten mellem de centrale føderative myndigheder og Tjetjenien om en klarlægning af Tjetjeniens status i Den Russiske Føderation, og hvad angår det planlagte præsident- og parlamentsvalg i republikken.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/345 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/345

---

(2004/C 88 E/0352)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1290/03

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(4. april 2003)

Om:   Antidumpingforanstaltninger ved indførsel af ferrolegeringer. Problemet med virksomheden Ferroatlántica i EU i Dumbria, Costa da Morte, Galicien

Indførslen i EU af ferrolegeringer til dumpingpriser fra stater som Kina, Kasakhstan, Rusland og Ukraine er afgørende for aktiviteterne i virksomheden Ferroatlántica, der også fremstiller dette produkt, som er af vital betydning for økonomien på Costa da Morte i Galicien. På baggrund af denne illegitime praksis i de jern- og stålvirksomheder, som fremmer denne indførsel til trods for, at den indebærer illoyal konkurrence, kræver producenter af ferrolegeringer som f.eks. Ferroatlántica, at Kommissionen indfører effektive antidumpingforanstaltninger. Kommissionen har indledt proceduren for indførelse af antidumpingforanstaltninger, som ikke har vundet tilslutning blandt de europæiske producenter af disse legeringer, eftersom de tilsyneladende er gunstigere for de brugere i jern- og stålindustrien, som indfører produkter til lave priser. På hvilket stade befinder dette spørgsmål sig, som er afgørende for, at virksomheder som Ferroatlántica kan overleve?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(7. maj 2003)

Kommissionen er meget opmærksom på de problemer, som EF-erhvervsgrenen udsættes for på grund af urimelig handelspraksis, og den indleder undersøgelser og fremsætter forslag om indførelse af afhjælpende foranstaltninger, hvis de juridiske betingelser er opfyldt. Rådet kan indføre foranstaltninger, hvis det som følge af antidumpingundersøgelser konstateres, at EF-erhvervsgrenen lider væsentlig skade på grund af varer importeret til dumpingpriser, og hvis de pågældende foranstaltninger ikke strider mod det overordnede hensyn til de øvrige økonomisk interesserede parter.

Kommissionen har på baggrund af veldokumenterede anmodninger fra EU's ferrolegeringsindustri indledt 37 antidumpingundersøgelser i løbet af de seneste ti år. I 30 af disse tilfælde er der blevet indført foranstaltninger, som stadig er i kraft i syv af tilfældene. Den seneste undersøgelse blev indledt i oktober 2002 og omhandlede import af silicium med oprindelse i Rusland – og i samme måned blev der indledt en fornyet undersøgelse af de foranstaltninger, der gjaldt samme produkt med oprindelse i Kina. Begge undersøgelser er i gang og forventes afsluttet inden for 15 måneder, efter de er blevet indledt. Hvis undersøgelserne viser, at der er tale om urimelig handelspraksis, vil Kommissionen foreslå, at varigheden af de gældende foranstaltninger over for Kina forlænges med fem år, og at der indføres afhjælpende foranstaltninger over for russiske varer.

Kommissionen er altid villig til at undersøge underbyggede anmodninger fra EF-erhvervsgrenen, hvis der skulle opstå problemer som følge af urimelig handelspraksis.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/346 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/346

---

(2004/C 88 E/0353)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1294/03

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(7. april 2003)

Om:   Venezuela – en demokratisk løsning på krisen

I henhold til den aftale, der er blevet indgået mellem præsident Chávez og oppositionen i Venezuela, og som er kommet i stand takket være et initiativ fra USA's tidligere præsident, Jimmy Carter, skal der vælges mellem en ud af to løsninger på konflikten mellem de to parter: Der skal enten gennemføres en ændring af forfatningen, som begrænser præsidentens beføjelser, eller der skal afholdes en folkeafstemning om ophævelse af mandatet.

For Jimmy Carter vil forfatningsændringen være det hurtigste og det lettest gennemførlige alternativ. Den anden mulighed, nemlig en folkeafstemning, som er indeholdt i den gældende forfatning, vil kunne afholdes den 19. august, når præsident Chávez har siddet halvdelen af sin embedsperiode. Præsidenten går selv ind for den sidste løsning.

Forhandlingerne foregår stadig.

Ifølge medierne har Rafael Alonso, som er medlem af bestyrelsen for Coordinadora Democrática, kritiseret, at præsident Chávez, som efter at have lovet at respektere folkets vilje den 19. august og endog at have kritiseret oppositionen for dens utålmodighed, i sin seneste fjernsynstale har slået fast, at han agter at sidde sin embedsperiode ud indtil 2006.

Kommissionen bedes derfor svare på følgende:

| — | hvilke oplysninger har den om forhandlingerne? |
| --- | --- |

—

hvilke oplysninger har den om forhandlingerne?

| — | hvilke skridt har den taget, især i forholdet til Venezuelas præsident, for at finde en løsning på krisen, som rammer hele det venezuelanske samfund, på en sådan måde, at et af de to alternativer tages i anvendelse, og en demokratisk løsning findes? |
| --- | --- |

—

hvilke skridt har den taget, især i forholdet til Venezuelas præsident, for at finde en løsning på krisen, som rammer hele det venezuelanske samfund, på en sådan måde, at et af de to alternativer tages i anvendelse, og en demokratisk løsning findes?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(15. maj 2003)

Siden forhandlingerne mellem repræsentanterne for Venezuelas regering og »Coordinadora Democrática« (den organiserede opposition) indledtes den 8. november 2002, er der indgået to aftaler. Den første var pagten mod vold, der blev indgået i februar 2003. Den anden aftale blev forelagt af mægleren fra Organisationen af Amerikanske Stater (OAS) den 11. april 2003 og skulle undertegnes den 22. april 2003. Denne »præliminære aftale« går i retning af en folkeafstemning, som kan medføre, at præsident Chávez' mandat ophæves i henhold til forfatningen, så snart halvdelen af hans embedsperiode er udløbet den 19. august 2003. Det ser ud til, at oppositionen er parat til at undertegne aftalen, men regeringen har foreslået visse ændringer. Undertegnelsen af aftalen er udsat. Regeringen presses dog internationalt, frem for alt af medlemmer af den såkaldte »Group of Friends«, til at godkende og undertegne aftalen.

Den væsentligste uenighed under forhandlingerne om denne »præliminære aftale« har drejet sig om, hvorvidt den siddende præsident kan deltage i de kommende valg, hvis hans mandat skulle blive ophævet ved folkeafstemningen. Et oppositionsparti har anmodet højesteret om en redegørelse, men domstolen har endnu ikke truffet afgørelse.

Den »præliminære aftale« omfatter de internationale aktørers rolle og nævner FN's udviklingsprogram, Carter Center og OAS som internationale garanter. »Group of Friends« har udtrykt tilfredshed med den seneste udvikling og vil beredvilligt bistå i den fremtidige proces.

Kommissionen og medlemsstaterne følger meget opmærksomt situationen i Venezuela. Eftersom EU er bekymret over den tydelige opdeling af samfundet mellem tilhængere og modstandere af præsident Chávez, har den i forskellige udtalelser (oktober og december 2002, januar 2003) udtrykt sin fulde støtte til OAS og »Group of Friends« for at lette en national dialog mellem regeringen og »Coordinadora Democrática« samt andre vigtige samfundssektorer. EU har understreget behovet for en fredelig, demokratisk og konstitutionel løsning på krisen. To medlemsstater (Spanien og Portugal) er medlemmer af »Group of Friends«.

Kommissionen støtter desuden OAS finansielt i arbejdet med at lette den igangværende dialog mellem parterne og gennemførelsen af eventuelle aftaler på tre hovedområder: frie og fair valg, oprettelse af en sandhedskommission, der skal undersøge begivenhederne i april 2002, og afvæbning af civilbefolkningen. Kommissionen er også rede til at sende en valgundersøgelsesgruppe i tilfælde af, at vælgerne skulle blive spurgt, og Venezuelas regering anmoder herom.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/347 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/347

---

(2004/C 88 E/0354)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1296/03

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(7. april 2003)

Om:   Nigeria – væbnede sammenstød i den sydlige del af landet

Det oplyses i medierne, at kampe mellem hæren og militante grupper har kostet snesevis af menneskeliv i det sydlige Nigeria i et olierigt område ved Nigerflodens delta. Indbyggere i området, som er flygtet på grund af voldshandlingerne, fortæller om vilkårlig beskydning fra både soldaternes og oprørernes side, ligesom hele landsbyer er blevet ødelagt, efter at de var stukket i brand. Åbenbart er to lokale grupper, Ijaw og Itsekiri, involveret i sammenstødene, hvad der har ført til, at der er dirigeret flere tusinde soldater til området. Ledere af Ijaw-samfundet har talt om 50 dræbte aktivister i sammenstød med styrker fra flåden og hæren under kampene i byen Okorenkoro i torsdags. De klager over, at de efter at være vendt tilbage til deres landsbyer blev omringet af soldaterne. De internationale olieselskaber, der udfører aktiviteter i området, tvang sidst på ugen flere hundrede beboere til at drage bort. Sammenstødene havde allerede bevirket, at de tre olieselskaber, der er aktive i området – Chevron Texaco, Shell og det nigerianske National Petroleum Corporation – begrænsede deres produktion. Nigerias præsident, Olusegun Obasanjo, har udsendt en alvorlig advarsel, hvori han fastslår, at omfanget af volden er begyndt at udvikle sig til en trussel mod afholdelsen af valget i næste måned.

Kommissionen bedes svare på følgende spørgsmål:

| — | hvilke oplysninger ligger den inde med om disse begivenheder? Er der efter Kommissionens skøn risiko for valgets afholdelse? |
| --- | --- |

—

hvilke oplysninger ligger den inde med om disse begivenheder? Er der efter Kommissionens skøn risiko for valgets afholdelse?

| — | hvilke skridt har Kommissionen taget, eller hvilke skridt agter den at tage, især i forholdet til de nigerianske myndigheder? |
| --- | --- |

—

hvilke skridt har Kommissionen taget, eller hvilke skridt agter den at tage, især i forholdet til de nigerianske myndigheder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(6. maj 2003)

Kommissionen følger nøje med i sikkerhedsforholdene i Delta-delstaten i det sydlige Nigeria. Der var meget alvorlige udbrud af vold i februar og marts 2003 i og omkring Warri, med snesevis af dræbte, og flere landsbyer blev ødelagt i kampene først mellem urhoboerne og itsekirierne, og derefter mellem ijawerne og itsekirierne. I marts 2003 blev der sat et stort kontingent af soldater ind på baggrund af rapporter om, at sikkerhedsstyrkerne som gengældelsesaktion for et drab på fire soldater skulle have udsat ijaw-befolkningen for skånselsløse overfald.

Volden var tilsyneladende blusset op på grund af lokale politiske interesser i perioden forud for valget i april 2003, hvor fordelingen af rådsmandsposter mellem de forskellige etniske grupper gav anledning til sammenstød; en anden årsag er frustrationen over, at der ikke er nogen udvikling i området til trods for dets enorme olierigdom. Dette har medført angreb på olieselskabernes anlæg: på det seneste er to olierørledninger blevet sprængt i luften, hvilket har fået selskaberne til at standse produktionen og hjemsende personalet på grund af sikkerhedsproblemet.

Situationen er stadig yderst ustabil og spændt. Kommissæren for Delta-delstaten meddelte at de 3 500 valgsteder ville blive bevogtet af 7 000 betjente. Den uafhængige nationale valgkommission udtalte at afholdelse af valg i Delta-staten forudsatte særlige sikkerhedsforstaltninger.

Den Europæiske Union og forskellige organisationer har valgobservatører i landet. EU's gruppe, der omfatter 111 observatører, blev udsendt som planlagt og konstaterede alvorlige uregelmæssigheder i den måde, hvorpå præsidentvalget og guvernørvalget blev afviklet i Delta-delstaten. Deres observationer fremgår af den 2. foreløbige meddelelse, der blev udsendt den 22. april 2003. Efter koordinering med repræsentanter for medlemsstaterne sørgede Kommissionens delegation for overvågningen af sikkerhedsforholdene i landet i perioden forud for valget. Man har ikke anbefalet at der rettes henvendelse til de nigerianske myndigheder specifikt om problemerne i Delta-delstaten.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/349 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/349

---

(2004/C 88 E/0355)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1310/03

af Bill Newton Dunn (ELDR) til Kommissionen

(7. april 2003)

Om:   Abubakir, nigeriansk statsborger og praktiserende kristen

Kommissionen har muligvis kendskab til den situation, Abubakir og hans to døtre Rakiya og Dija fra landsbyen Bilkawa i den nigerianske stat Kano står i. Der foreligger beviser for, at de muslimske nigerianske myndigheder har lagt pres på de to piger for at få dem til at konvertere til islam og gifte sig med muslimske mænd. Dette er særligt alvorligt i betragtning af, at de nigerianske myndigheder har tilsluttet sig den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder.

Har Kommissionen:

| 1. | rettet henvendelse til den nigerianske regering om Aboubakirs situation? |
| --- | --- |

1.

rettet henvendelse til den nigerianske regering om Aboubakirs situation?

| 2. | andre planer om at forsøge at sikre, at de nigerianske myndigheder overholder menneskerettighederne for landets kristne mindretal? |
| --- | --- |

2.

andre planer om at forsøge at sikre, at de nigerianske myndigheder overholder menneskerettighederne for landets kristne mindretal?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(6. maj 2003)

Kommissionen er ikke blevet informeret om Hr. Abubakirs og hans families situation, og har ikke rettet henvendelse til de nigerianske myndigheder om denne sag. Kommissionen har anmodet delegationen i Abuja om at tage sagen op ved henvendelse til forbundsstatens og delstaternes administration.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/349 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/349

---

(2004/C 88 E/0356)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1316/03

af Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) til Kommissionen

(7. april 2003)

Om:   Papuas autonomi (Indonesien)

Har Kommissionen kendskab til, at den indonesiske regering i slutningen af januar 2003 pr. dekret fastsatte, at opdelingen af provinsen Papua i tre dele skal fremskyndes?

Kommissionen bedes oplyse, hvordan dette indlysende dekret skal ses i forhold til den indonesiske regerings tidligere beslutning om at give Papua særlig autonomi.

Er Kommissionen rede til at oplyse, hvad denne særlige autonomi på indeværende tidspunkt konkret omfatter, og hvilke følger den vil få?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(15. maj 2003)

Kommissionen følger nøje udviklingen i det østlige Indonesien, og navnlig situationen i Papua, og har kendskab til det præsidentielle dekret, der nævnes af det ærede medlem.

Indonesiens regering har på provinsielt og nationalt plan indledt drøftelser om, hvorledes denne afgørelse om opdeling af provinsen i tre nye provinser skal kunne være forenelig med bestemmelserne i de særlove om autonomi (SAL), som Parlamentet vedtog i 2001. Hidtil er der dog ikke offentliggjort en endelig afgørelse.

Kommissionen henviser det ærede medlem til Rådets konklusioner om Indonesien af 14. april 2003, i hvilke Rådet understreger vigtigheden af en fuldstændig gennemførelse af både ånd og bogstav i særlovene om autonomi (SAL) i Aceh og Papua samt behovet for at klargøre forholdet mellem disse love og det nyligt udfærdigede præsidentielle dekret, og udtrykte sin bekymring over forsinkelserne fra indonesisk side, når det gælder godkendelsen af international støtte til gennemførelsen af særlovene om autonomi.

Eftersom lovene endnu ikke er gennemført, er det ikke muligt at give nærmere detaljer om deres form og virkning.

Fællesskabets delegation i Jakarta overvåger situationen i samarbejde med repræsentanter for medlemsstaterne og vil i givet fald anbefale eventuelle aktioner.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/350 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/350

---

(2004/C 88 E/0357)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1317/03

af Nelly Maes (Verts/ALE) til Kommissionen

(7. april 2003)

Om:   Iværksættelse af fællesskabsprogrammer i Slovakiet

Kan Kommissionen levere detaljerede oplysninger om brugen i Slovakiet af midlerne fra ISPA, Phare og Sapard i 2000, 2001 og 2002 (oversigt, gennemførelse og fordeling pr. region)?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(12. juni 2003)

Hvad PHARE-programmet angår, blev der afsat 240 mio. EUR i PHARE-bistand til Slovakiet i tidsrummet 2000-2002. De generelle beløbsangivelser i skemaet nedenfor omfatter bl.a. midler til det nationale program, programmerne for samarbejde på tværs af grænserne, deltagelse i Fællesskabets programmer og agenturer, samt bistand til nuklear sikkerhed (nedlukning af Bohunice-atomkraftværket).

| År | Forpligtelsesbeløb | Kontraheringsbeløb | I % |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 (1) | 78 818 979 | 76 800 648 | 97,44 |
| 2001 (2) | 80 500 000 | 14 307444 | 17,77 |
| 2002 (3) | 79 100 000 | 7 497 800 | 9,48 |

År

Forpligtelsesbeløb

Kontraheringsbeløb

I %

2000 (1)

78 818 979

76 800 648

97,44

2001 (2)

80 500 000

14 307444

17,77

2002 (3)

79 100 000

7 497 800

9,48

Formålet med PHARE-bistanden er at støtte Slovakiets bestræbelser på at overholde de tilsagn landet har givet med hensyn til indbyrdes tilnærmelse af lovgivningerne og indførelse af Fællesskabets regelværk, jf. de løfter der blev afgivet i forhandlingerne. I handlingsplanen for styrkelse af administrationens og retsvæsenets kapacitet – der blev udarbejdet sammen med de slovakiske myndigheder – er det fastsat, hvilke foranstaltninger der skal iværksættes for at Slovakiet kan opnå den fornødne kapacitet inden for administration og retsvæsen inden tiltrædelsen. Disse foranstaltninger afspejler den prioritering der er fastsat i tiltrædelsespartnerskabet og er i overensstemmelse med Slovakiets nationale program for vedtagelse af regelværket.

Hvad angår den geografiske fordeling af PHARE-bistanden, kan det nævnes at de projekter som er blevet finansieret via de nationale økonomiske programmer for social samhørighed, er blevet gennemført i de regioner, som landet selv havde udpeget som de mindst udviklede områder, dvs. Košice, Prešov og Banská Bystrica. I 2000 og 2001 blev der afsat henholdsvis 6,3 mio.EUR og 18,4mio.EUR til arbejde af økonomisk art og social samhørighed.

Gennem programmerne for samarbejde på tværs af grænserne har man finansieret en række infrastrukturprojekter (bl.a. inden for miljø, transport, og økonomisk udvikling) i følgende støtteberettigede regioner:

| — | program for samarbejde på tværs af grænsen mellem Slovakiet og Ungarn: Bratislava, Trnava, Nitra, Banská Bystrica og Košice |
| --- | --- |

—

program for samarbejde på tværs af grænsen mellem Slovakiet og Ungarn: Bratislava, Trnava, Nitra, Banská Bystrica og Košice

| — | program for samarbejde på tværs af grænsen mellem Slovakiet og Polen: Zilina og Prešov |
| --- | --- |

—

program for samarbejde på tværs af grænsen mellem Slovakiet og Polen: Zilina og Prešov

| — | program for samarbejde på tværs af grænsen mellem Slovakiet og Østrig: Bratislava og Trnava. |
| --- | --- |

—

program for samarbejde på tværs af grænsen mellem Slovakiet og Østrig: Bratislava og Trnava.

Bevillingerne til disse programmer:

| | 2000 | 2001 | 2002 | I alt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Slovakiet/Ungarn | 2 | 2 | 2 | 6 |
| Slovakiet/Polen | 4 | 4 | 4 | 12 |
| Slovakiet/Østrig | 6 | 6 | 6 | 18 |
| I alt | 12 | 12 | 12 | 36 |

2000

2001

2002

I alt

Slovakiet/Ungarn

2

2

2

6

Slovakiet/Polen

4

4

4

12

Slovakiet/Østrig

6

6

6

18

I alt

12

12

12

36

Nærmere oplysninger om gennemførelsen af PHARE-programmet kan fås i de årlige PHARE-rapporter for 2000 og 2001 (http://europa.eu.int/comm/enlargement/pas/phare/publist.htm). Årsrapporten for 2002 forventes vedtaget senere i år.

Hvad ISPA angår, blev der i 2000, 2001 og 2002 i alt afsat 278 mio. EUR til Slovakiet; heraf gik 106 mio. EUR til miljøsektoren og 172 mio. EUR til transportsektoren. Iberegnet landets egen finansiering giver dette et samlet projektbeløb på 511 mio. EUR.

I løbet af de første tre år af gennemførelsen af ISPA finansierede man 11 miljøprojekter, jævnt fordelt over hele landet, med hovedvægten lagt på Slovakiets overholdelse af drikke- og spildevandsdirektiverne.

Af transportprojekter kan der nævnes tre jernbaneprojekter til forbedring af den internationale jernbaneforbindelse mellem Bratislava og Zilina, samt et motorvejsprojekt i Bratislava. Nærmere oplysninger om gennemførelsen af ISPA-programmet kan fås i de årlige ISPA-rapporter for 2000 og 2001. (http://europa.eu.int/comm/regional_policy/funds/ispa/docum_en.htm). Årsrapporten for 2002 forventes vedtaget senere i år.

Yderligere oplysninger kan fås på ISPA's web-sted: (http://europa.eu.int/comm/regional_policy/funds/ispa/ ispa_en.htm.)

Som led i det særlige tiltrædelsesprogram for udvikling af landbrug og landdistrikter (Sapard-programmet) blev der i tidsrummet 2000-2004 afsat et samlet beløb på 96 mio. EUR til Slovakiet. Programmet har følgende tre hovedmål: 1) forbedring af landbrugsproduktionen, og herunder også levnedsmiddelforarbejdningen; 2) sikring af en bæredygtig udvikling af landdistrikter og 3) udvikling af de menneskelige ressourcer.

Forvaltningen og gennemførelsen af programmet er lagt ud til ansøgerlandene selv, og de slovakiske myndigheder måtte derfor først sørge for at de gennemførende instanser (Sapard-agenturet) blev akkrediteret inden programmet kunne iværksættes.

Akkrediteringen blev afsluttet (4) den 15.4.2002 da Kommissionen traf beslutning om at overdrage forvaltningen af Sapard-støtten til de slovakiske myndigheder; landet kunne dermed iværksætte Sapard-programmet pr. nævnte dato.

I tidsrummet mellem den første indkaldelse af ansøgninger om finansiel bistand via Sapard-programmet og midten af marts 2003 har agenturet godkendt 75 projekter.

Projektgodkendelsen fordeler sig således på regioner:

| Region | Forelagte projekter | Godkendte projekter |
| --- | --- | --- |
| B. Bystrica | 11 | 6 |
| Kosice | 15 | 3 |
| Nitra | 35 | 16 |
| Presov | 12 | 9 |
| Trencin | 13 | 10 |
| Trnava | 35 | 10 |
| Zilina | 29 | 21 |
| I alt | 150 | 75 |

Region

Forelagte projekter

Godkendte projekter

B. Bystrica

11

6

Kosice

15

3

Nitra

35

16

Presov

12

9

Trencin

13

10

Trnava

35

10

Zilina

29

21

I alt

150

75

Nærmere oplysninger om gennemførelsen af Sapard-programmet kan fås i den årlige Sapard-rapport for 2000 (http://europa.eu.int/comm/agriculture/publi/reports/sapard2000/index_en.htm) og 2001 (http:// europa.eu.int/comm/agriculture/publi/reports/sapard2001/index_en.htm). Årsrapporten for 2002 forventes vedtaget senere i år.

Yderligere oplysninger kan fås på AGRI-webstedet (http://europa.eu.int/comm/agriculture/external/enlarge/ countries/slovakia/index_en.htm).

Supplerende oplysninger om gennemførelsen af de tre førtiltrædelsesordninger i 2002 kan findes i det generelle bistandsdokument for 2003, som blev forelagt for PHARE-programmets forvaltningsudvalg den 9.3.2003, og som snarest vil blive offentliggjort på web-stedet om EU's udvidelse (http//europa.eu.int/comm/enlargement/docs/index.htm).

---

(1)  Kontraheringsperioden udløbet 31. december 2002.

(2)  Kontraheringsperioden udløber 30. november 2003.

(3)  Kontraheringsperioden udløber 30. november 2004.

(4)  Med sigte herpå afsluttede Slovakiet sit eget akkrediteringsarbejde, som blev godkendt i form af et akkrediterings-dokument som de slovakiske myndigheder udstedte den 19. 12.2001. De slovakiske myndigheder anmeldte akkrediteringen til Kommissionen og fremsendte et komplet sæt informationer den 7.1.2002. Kommissionen undersøgte grundlaget for landets akkreditering, idet den indhentede supplerende oplysninger og forklarende bemærkninger som led i en detaljeret revision.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/352 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/352

---

(2004/C 88 E/0358)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1321/03

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(8. april 2003)

Om:   Angola – Flygtningenes tilbagevenden

FN's Flygtningehøjkommissariat har ifølge pressen protesteret mod krænkelser af angolanske flygtninges rettigheder, når disse ønsker at forlade Den Demokratiske Republik Congo, Republikken Congo og Zambia for at vende tilbage til Angola.

Ifølge samme kilde skal flygtningene være blevet tvunget til at betale en ulovlig afgift eller at efterlade nogle af deres medbragte ejendele ved grænseposterne på begge sider, og der er forlydender om, at der foregår krænkelser af kvinder og forskellige former for diskrimination.

Den embedsmand, der varetager beskyttelsen af flygtningene, Ester Benazri, har udtalt, at disse situationer skyldes, at de fordrevne befolkninger ikke har afventet den officielle repatriering, som først begynder i maj, og hun mener, at situationen vil blive bedre, når antallet af repræsentanter for Flygtningehøjkommissariatet og verdenssamfundet forøges i grænseområdet.

Kommissionen bedes oplyse følgende:

| — | Hvilke oplysninger er den i besiddelse af om disse forhold? |
| --- | --- |

—

Hvilke oplysninger er den i besiddelse af om disse forhold?

| — | Hvilke foranstaltninger har den truffet eller vil den træffe sammen med de berørte stater for at sikre, at disse krænkelser af menneskerettighederne ophører snarest muligt? |
| --- | --- |

—

Hvilke foranstaltninger har den truffet eller vil den træffe sammen med de berørte stater for at sikre, at disse krænkelser af menneskerettighederne ophører snarest muligt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(15. maj 2003)

Kommissionen er bekendt med rapporterne om overgreb mod visse angolanske flygtninge, som vender spontant tilbage fra de omkringliggende lande. Rapporterne melder om krænkelser som chikane, røveri, seksuelle overgreb og pengeafpresning, specielt langs grænsen mellem Den Demokratiske Republik Congo og Angola. Hvis det bevises, at disse overgreb har fundet sted, vil de være i modstrid med de trepartsaftaler om repatriering af flygtninge, der blev indgået i november og december 2002 mellem Angolas regering, FN's Flygtningehøjkommissariat (UNHCR) og de respektive regeringer i Den Demokratiske Republik Congo, Namibia, Republikken Congo og Zambia.

Selv om det først og fremmest påhviler den angolanske regering at gribe ind for at standse disse overgreb, vil Kommissionen påtage sig at rejse spørgsmålet over for UNHCR i betragtning af dets rolle som medunderskriver af trepartsaftalerne og dets særlige flygtningemandat. Desuden vil Kommissionen undersøge spørgsmålene i forbindelse med alle fremtidige EU-finaniseringer af aktioner til repatriering af flygtninge.

Hvis de påståede overtrædelser bliver bekræftet og fortsætter, vil Kommissionen desuden i nært samarbejde med medlemsstaternes repræsentationer i de pågældende lande overveje, hvordan der kan træffes passende forholdsregler over for de nationale myndigheder.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/353 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/353

---

(2004/C 88 E/0359)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1336/03

af Ilka Schröder (GUE/NGL) til Kommissionen

(2. april 2003)

Om:   Forfølgelse af homoseksuelle i de palæstinensiske selvstyreområder

I de seneste måneder har pressen (bl.a. The New Republic den 19. august 2002, East Bay Voice den 19. september 2002, Ha'aretz den 6. marts 2003 og den 10. september 2001 og Jerusalem Post den 5. juni 2001) samt borgerrettighedsgrupper (for eksempel Agudah, http://agudah.israel-live.de) gentagne gange berettet om alvorlige krænkelser af homoseksuelles, lesbiskes, transseksuelles og transvestitters menneskerettigheder i de områder, der er under Den Palæstinensiske Myndigheds (PA) kontrol. I 2000 blev fire palæstinensere således dræbt på grund af deres seksualitet og hundreder tvunget til at flygte til Israel. »Chikane fra homoseksuelle« er tilsyneladende PA's »praktiske officielle« politik. Ofte betegnes de berørte personer som kollaboratører og anklages som sådanne. Inden for de seneste tre år skulle der imidlertid også have været to tilfælde af anklager, der udtrykkeligt vedrørte homoseksualitet. Som følge af »Al-Aqsa-Intifadaen« skal der desuden være blevet oprettet Sharia-domstole, hvor homoseksuelle trues af dødsstraf ved stening, brænding og hængning. Yderligere skal disse domstole have erklæret de for homoseksualitet mistænkte fredløse, således at drabene på dem kunne forblive straffri. Derudover skulle tortur af værste art mod homoseksuelle stå på dagsordenen hos PA's politi.

EU er repræsenteret i regionen med stor finansiel støtte. Siden 1993 er over 1,4 mia. EUR strømmet ind i områder under PA's kontrol, og siden juni 2001 har EU løbende stillet 10 mio. EUR om måneden til rådighed som ekstra direkte budgetstøtte. Andre betragtelige midler er strømmet ind inden for rammerne af Meda-programmet. Kommissionen bedes på den baggrund oplyse, om den er bekendt med de angivne oplysninger om situationen for homoseksuelle, lesbiske, transseksuelle og transvestitter i områderne under PA's kontrol. Har den adgang til yderligere oplysninger og i bekræftende fald hvilke? Er Kommissionen bekendt med situationen for homoseksuelle i de EU-medfinansierede UNRWA-lejre? Har Kommissionen allerede truffet foranstaltninger med henblik på at tilvejebringe en ændring af den utålelige situation? Mener Kommissionen i benægtende fald, at EU i betragtning af, hvor megen støtte der ydes PA, kan kræve, at PA overholder de menneskeretlige forpligtelser og også må sætte dette krav igennem? Er Kommissionen i benægtende fald enig i, at EU og dens medlemslande i dette tilfælde bør tildele de berørte personer umiddelbart gældende og tidsmæssigt ubegrænset asyl, og i benægtende fald, hvorfor ikke?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(7. maj 2003)

Kommissionen er bekendt med den presseomtale, det ærede medlem henviser til vedrørende den påståede forfølgelse af homoseksuelle, og også med uformelle beretninger om krænkelser af menneskerettighederne i de palæstinensiske områder.

Kommissionen er bekymret over disse rapporter om menneskerettighedskrænkelser og har sammen med internationale donorer opfordret Den Palæstinensiske Myndighed til at iværksætte demokratiske reformer for at sikre, at retsstatsprincipperne og de grundlæggende menneskerettigheder respekteres.

EU deltager aktivt i kvartetten og den internationale task force for palæstinensiske reformer, som blev nedsat i juli 2002 til at overvåge og støtte gennemførelsen af palæstinensiske civilretlige reformer og vejlede det internationale donorsamfund med hensyn til dets støtte til det palæstinensiske reformarbejde. Task forcen består af USA, EU, Den Russiske Føderation, FN, Norge, Japan, Canada, Verdensbanken og Den Internationale Valutafond. Den overvåger, hvilke fremskridt der er sket inden for nøgleområder som civilsamfundet, den offentlige administration og retsstaten, og fremsætter anbefalinger til de yderligere foranstaltninger, Den Palæstinensiske Myndighed bør træffe.

Kommissionen har ikke kendskab til den specifikke situation blandt UNRWA-flygtninge, som det ærede medlem henviser til, og har heller ikke modtaget nogen rapporter herom.

Kommissionen agter fortsat at følge fremskridtene med reformen både inden for rammerne af EU's bilaterale forbindelser med Den Palæstinensiske Myndighed og sammen med andre internationale donorer.

Hvad angår spørgsmålet om asyl, ønsker Kommissionen at minde det ærede medlem om, at vurderingen af ansøgninger med henblik på anerkendelse af asylstatus foretages på individuel basis af den kompetente medlemsstats myndigheder og i overensstemmelse med Genève-konventionen af 1951 om flygtninges retsstilling.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/354 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/354

---

(2004/C 88 E/0360)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1400/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(16. april 2003)

Om:   Den Europæiske Fødevaremyndigheds hovedsæde

For nylig bragte den italienske presse nyheden om, at den kommende Europæiske Fødevaremyndighed muligvis skal opdeles i to afdelinger, der hver især får forskellige opgaver og funktioner.

Der er faktisk planer om at etablere et sæde i Helsinki, der vil skulle varetage de sundhedsvidenskabelige aspekter og undersøge ernæringspolitikker og GMO, og et andet i Parma, der vil skulle varetage kontrol af produkters kvalitet og oprindelse, fødevareindustrien og fremme af den europæiske madkultur.

Imidlertid er komitéen til fremme af byen Parmas kandidatur som hovedsæde for fødevaremyndigheden (der omfatter Parma kommune, regionen Parma, en række banker og universitetet i Parma) og de største italienske landbrugsforeninger meget forbløffede over den eventuelle opdeling af hovedsædet, idet forordning (EF) nr. 178/2002 (1) om oprettelse af Fødevaremyndigheden kun fastsætter oprettelse af ét hovedsæde. Der er desuden risiko for en lang og kompleks lovgivningsprocedure, der vil forsinke oprettelsen af den anden afdeling af Fødevaremyndigheden yderligere.

Alligevel har landbrugskommissær Franz Fischler udtalt sig positivt om to afdelinger af Fødevaremyndigheden og sagt, at det er teknisk muligt at oprette dem. Også den italienske landbrugsminister Giovanni Alemanno har udtalt, at de to afdelinger vil blive ligestillet og uafhængige.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse:

| 1. | hvilke opgaver de to kommende afdelinger vil få, og om det rent faktisk vil være muligt at fordele opgaverne som ovenfor beskrevet? |
| --- | --- |

1.

hvilke opgaver de to kommende afdelinger vil få, og om det rent faktisk vil være muligt at fordele opgaverne som ovenfor beskrevet?

| 2. | på hvilke lovhenvisninger og på hvilket retsgrundlag oprettelsen af den anden afdeling, dvs. i Parma, baseres? |
| --- | --- |

2.

på hvilke lovhenvisninger og på hvilket retsgrundlag oprettelsen af den anden afdeling, dvs. i Parma, baseres?

| 3. | hvor lang tid vil oprettelsen af de to kommende afdelinger tage i betragtning af, at forordning (EF) nr. 178/2002 kun fastsætter oprettelse af ét hovedsæde? |
| --- | --- |

3.

hvor lang tid vil oprettelsen af de to kommende afdelinger tage i betragtning af, at forordning (EF) nr. 178/2002 kun fastsætter oprettelse af ét hovedsæde?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(18. juni 2003)

Det ærede medlem henvises til det svar, som Kommissionen gav på skriftlig forespørgsel P-1395/03 fra Colom I Naval (2) vedrørende placeringen af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets hjemsted.

Med hensyn til oprettelsen af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og en opdeling af opgaverne i fødevaresikkerhed og kvalitet kan Kommissionen give følgende oplysninger:

| — | Ifølge forordning (EF) nr. 178/2002 (3) om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet dækker autoritetens videnskabelige opgaver ikke spørgsmål, der direkte eller indirekte kan påvirke sikkerheden i fødevarekæden, herunder alle områder i forbindelse med dyrs sundhed og velfærd og plantesundhed. Fødevaresikkerhedsautoriteten afgiver også ekspertudtalelser om genetisk modificerede organismer, også selv om det ikke drejer sig om fødevarer og foder eller ernæring. |
| --- | --- |

—

Ifølge forordning (EF) nr. 178/2002 (3) om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet dækker autoritetens videnskabelige opgaver ikke spørgsmål, der direkte eller indirekte kan påvirke sikkerheden i fødevarekæden, herunder alle områder i forbindelse med dyrs sundhed og velfærd og plantesundhed. Fødevaresikkerhedsautoriteten afgiver også ekspertudtalelser om genetisk modificerede organismer, også selv om det ikke drejer sig om fødevarer og foder eller ernæring.

| — | Derfor omfatter fødevaresikkerhedsautoritetens mandat og kompetenceområde ikke på nogen måde kvalitetsaspekter eller beskyttelse af fødevareoprindelse. |
| --- | --- |

—

Derfor omfatter fødevaresikkerhedsautoritetens mandat og kompetenceområde ikke på nogen måde kvalitetsaspekter eller beskyttelse af fødevareoprindelse.

| — | Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet fungerer allerede. Dens bestyrelse påbegyndte således arbejdet i september 2002, og autoritetens administrative direktør har fungeret siden begyndelsen af 2003 ligesom det rådgivende forum. Den videnskabelige komité og de stående ekspertpaneler under Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet er ved at blive etableret. En kerne af ansatte, bl.a. eksperter, er blevet ansat, og yderligere ansættelser vil finde sted i nærmeste fremtid. |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet fungerer allerede. Dens bestyrelse påbegyndte således arbejdet i september 2002, og autoritetens administrative direktør har fungeret siden begyndelsen af 2003 ligesom det rådgivende forum. Den videnskabelige komité og de stående ekspertpaneler under Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet er ved at blive etableret. En kerne af ansatte, bl.a. eksperter, er blevet ansat, og yderligere ansættelser vil finde sted i nærmeste fremtid.

| — | En eventuel oprettelse af et agentur for oprindelsesbetegnelser, geografiske betegnelser og specifitets-attestering er ikke på dagsordenen i øjeblikket. |
| --- | --- |

—

En eventuel oprettelse af et agentur for oprindelsesbetegnelser, geografiske betegnelser og specifitets-attestering er ikke på dagsordenen i øjeblikket.

---

(1)  EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1.

(2)  EFT C 242 E af 9.10.2003, s. 228.

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed, EFT L 31 af 1.2.2002.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/356 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/356

---

(2004/C 88 E/0361)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1576/03

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(8. maj 2003)

Om:   Energibeskatning i EU

Hvilke tiltag vil Kommissionen iværksætte i forbindelse med den nyligt indgåede aftale i Rådet angående indførelsen af et mindsteniveau for energibeskatning for hele EU for at sikre gennemførelsen af aftalen?

Hvornår har Kommissionen til hensigt at fremsætte forslag om de nødvendige foranstaltninger, og hvornår håber den, at de vil være iværksat i hele EU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frits Bolkestein

(5. juni 2003)

Den 23. marts 2003 nåede Rådet med enstemmighed frem til en politisk aftale om forslaget til direktiv om energibeskatning. Den 9. april 2003 vedtog Rådet, der støttede Kommissionens synspunkter, at høre Parlamentet igen. Denne beslutning blev vedtaget, fordi det seneste kompromis i betydelig grad afviger fra det forslag, Kommissionen fremlagde i 1997 (1). Det er derfor vigtigt, at Parlamentet får lejlighed til at udtale sig om direktivforslaget.

Den formelle rådsafgørelse om vedtagelse af energibeskatningsdirektivet vil først finde sted, når Parlamentet har fremsendt sin udtalelse.

Kommissionen er forpligtet til at bistå medlemsstaterne og ansøgerlandene med at omsætte bestemmelserne i direktivet til national lovgivning. Der vil blive afholdt tekniske møder for at lette gennemførelsesprocessen og sikre en hurtig og effektiv gennemførelse.

Direktivet vil normalt træde i kraft den 1. januar 2004 bortset fra enkelte artikler, der vil gælde med tilbagevirkende kraft fra 1. januar 2003.

---

(1)  EFT C 139 af 6.5.1997.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/356 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/356

---

(2004/C 88 E/0362)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1580/03

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(8. maj 2003)

Om:   Dataanalyse af illegale stoffer i EU

Føler Kommissionen sig under henvisning til sit svar på skriftlig forespørgsel E-0315/03 (1) nu overbevist om, at den råder over fælles definitioner med hensyn til dataindsamling og analyser vedrørende brugen af illegale stoffer?

Hvilke tiltag har den i benægtende fald iværksat for at få fastlagt sådanne definitioner, og hvornår forventes de afsluttet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(16. juni 2003)

Dataindsamlingens karakter nødvendiggør en løbende indsats på fællesskabs- og medlemsstatsplan med henblik på at forbedre sammenligneligheden og pålideligheden. Der er i den forbindelse blevet udført arbejde inden for rammerne af folkesundhedsprogrammerne samt af Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug (EONN) i samarbejde med det europæiske statistiske system. Denne indsats vil blive fortsat.

Derudover omfatter Rådets henstilling om forebyggelse af narkotikamisbrug og reduktion af de med misbruget forbundne risici, som er klar til at blive vedtaget af Rådet, en række relevante foranstaltninger:

| — | udvikling og gennemførelse af passende evalueringsregler for alle programmer til forebyggelse af narkotikamisbrug og reduktion af de dermed forbundne risici |
| --- | --- |

—

udvikling og gennemførelse af passende evalueringsregler for alle programmer til forebyggelse af narkotikamisbrug og reduktion af de dermed forbundne risici

| — | udarbejdelse og gennemførelse af kvalitetskriterier for evaluering under hensyntagen til EONN's anbefalinger |
| --- | --- |

—

udarbejdelse og gennemførelse af kvalitetskriterier for evaluering under hensyntagen til EONN's anbefalinger

| — | tilrettelæggelse af standardiseret indsamling og formidling af data på baggrund af EONN's anbefalinger gennem de nationale kontaktorganer i REITOX-samarbejdet (2). |
| --- | --- |

—

tilrettelæggelse af standardiseret indsamling og formidling af data på baggrund af EONN's anbefalinger gennem de nationale kontaktorganer i REITOX-samarbejdet (2).

---

(1)  EFT C 51 E af 26.2.2004, s. 18.

(2)  Det Europæiske Informationsnet for Narkotika og Narkotikamisbrug (REITOX) består af et nationalt kontaktorgan i hver af de 15 EU-medlemsstater og i Norge samt et i Europa-Kommissionen. Kontaktorganets opgaver omfatter koordinering af de nationale informationscentre med henblik på at leve op til EONN's krav om et sæt kernedata, årlige nationale rapporter om narkotikasituationen i hver enkelt medlemsstat og et nationalt informationsnet (http://www.emcdda.org/partners/nfp.shtml).

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/357 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/357

---

(2004/C 88 E/0363)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1607/03

af Antonio Tajani (PPE-DE) til Kommissionen

(7. maj 2003)

Om:   Gentagne menneskerettighedskrænkelser i Cuba

De første måneder i 2003 besluttede det cubanske kommunistiske regime at kvæle den demokratiske modstand fra journalister, dissidenter og menneskerettighedsforkæmpere. Den 18. marts arresterede Fidel Castros politi hen ved firs personer, der protesterede mod mangelen på demokrati.

Den 1. april kaprede 11 dissidenter en færge for at flygte til USA; 10 dage senere blev 3 unge cubanere, der havde deltaget i denne aktion, skudt.

De følgende uger skærpedes kritikken af de umenneskelige forhold i de cubanske fængsler. En anmodning fra FN om tilladelse til at besøge de cubanske fængsler for at kontrollere, om menneskerettighederne respekteres, blev blankt afvist af Castro. Ifølge den cubanske kommission for menneskerettigheder og forsoning findes der hen ved 300 politiske fanger i Cuba.

Hvilke initiativer vil Kommissionen tage for at bidrage til beskyttelsen af menneskerettighederne i Cuba?

Vil Kommissionens formand rette direkte henvendelse til Fidel Castro for at udvirke, at repræsentanter for Kommissionen og Parlamentet kan undersøge, hvordan EU's samarbejdsmidler anvendes?

Hvordan vil Kommissionen beskytte rettighederne for de europæiske borgere, der lever og arbejder i Cuba?

Vil Kommissionens formand støtte anmodningen fra 31 italienske MEP'er om indgåelse af en samarbejdsaftale mellem EU og den cubanske diktator uden nogen forebyggende kontrol af de cubanske institutioners demokratiske karakter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(18. juni 2003)

De seneste arrestationer af et stort antal cubanske dissidenter, domstolenes urimelige behandling af deres sager, de vilkårlige og alt for hårde domme samt henrettelsen af tre cubanske statsborgere, som var anklaget for at have kapret en cubansk færge, er blevet mødt med en omgående, bestemt og gentagen reaktion fra Den Europæiske Union. Kommissionen har aktivt og fuldt ud støttet de foranstaltninger, som er blevet truffet i denne forbindelse.

Kommissionen har sammen med medlemsstaterne i stærke vendinger fordømt disse arrestationer i en erklæring, der blev offentliggjort den 26. marts 2003 og fulgt op af en EU-demarche i Havana, som indtrængende henstillede til de cubanske myndigheder at løslade fangerne øjeblikkelig. En anden EU-demarche fandt sted i Havana den 18. april 2003 som opfølgning på en udtalelse fra udenrigsministrene den 14. april 2003.

Der er for nylig blevet vedtaget andre foranstaltninger, bl.a. begrænsninger af besøg på højt niveau.

Kommissionen besluttede den 30. april 2003 at udsætte behandlingen af Cubas ansøgning om at tiltræde Cotonou-aftalen for således at tilkendegive, at den seneste udvikling ikke bidrager til at fremme samarbejdet mellem EU og Cuba.

De cubanske myndigheder besluttede den 16. maj 2003 at trække deres ansøgning tilbage.

Hvad angår EU's samarbejdsstøtte til Cuba, er der for nylig blevet åbnet en delegation i Havana, der vil gøre det muligt på nært hold at følge anvendelsen af EU-midlerne. Samarbejdet med EU har siden 2000 fokuseret på projekter til fremme af en økonomisk reform og udvikling af civilsamfundet. Syv af de projekter, som Kommissionen finansierer i Cuba, blev overvåget af et hold uafhængige observatører, der blev udsendt af Kommissionen i 2002, og det er planlagt at udsende et nyt hold observatører i tredje kvartal af 2003.

Beskyttelsen af europæiske borgeres rettighederne i Cuba påhviler imidlertid de respektive nationale myndigheder.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/358 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/358

---

(2004/C 88 E/0364)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1629/03

af Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) til Kommissionen

(14. maj 2003)

Om:   Fremme af Fair Trade-varer i EU

Den 3. maj starter ugen for Fair Trade-varer, som vil blive markeret af finske aktører fra civilsamfundet ved at gøre opmærksom på Fair Trade-varer og opfordre bl.a. menigheder til i højere grad at gå over til at anvende Fair Trade-kaffe.

I svaret afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy på min skriftlige forespørgsel P-3856/02 af 24. januar 2003 (1) konstateres det, at det på langt sigt kun er de europæiske forbrugeres kontinuerligt stigende efterspørgsel efter Fair Trade-varer, som kan sænke priserne på [Fair Trade-varer] mærkbart.

Har EU mulighed for at fremme efterspørgslen efter Fair Trade-varer ved at gøre den europæiske uge for Fair Trade-varer (3.-9. maj) synlig og integrere den i de ideer, som allerede blev fremsat ved oprettelsen af Det Europæiske Fællesskab, om at det grænseoverskridende økonomiske samarbejde bidrager positivt til stabiliteten (Schuman-dagen er jo også i denne uge)?

Agter Kommissionen selv at fremme efterspørgslen efter Fair Trade-varer i forbindelse med offentlige indkøb i Fællesskabets institutioner og medlemsstaterne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(30. juni 2003)

Idéen om en europæisk Fair Trade-uge, hvor en bredere offentlighed kunne blive gjort opmærksom på Fair Trade-varer, er bestemt værd at undersøge. Et sådant tiltag ville umiddelbart se ud til at være i samklang med Kommissionens generelle politik for bevidstgørelse om Fair Trade-varer ved finansiering af aktiviteter iværksat på privat initiativ.

EU kan ikke så godt ved dette svar forpligte sig til at gå ind i gennemførelsen af et sådant initiativ, da det må undersøges nærmere, hvilken form støtten rent faktisk kan antage. Det ville derfor være hensigtsmæssigt, hvis initiativtagerne til Fair Trade-ugen henvendte sig til de relevante tjenestegrene (Generaldirektoratet (GD) for Handel) i Kommissionen for at få undersøgt, hvordan Kommissionen eventuelt kan yde støtte.

Det skal i den sammenhæng bemærkes, at der vil blive gennemført specifikke støtteaktioner under Fair Trade-ugen i Belgien (6.-9. oktober 2003) sammen med en reklamekampagne. Virksomhederne vil blive tilskyndet til så vidt muligt at tilbyde Fair Trade-varer og at fortsætte hermed, så længe der er efterspørgsel efter dem.

Kommissionen hjælper en række udviklingslande med at fremme deres handel som et middel til økonomisk vækst og formindskelse af fattigdommen: i den forbindelse tages der behørigt hensyn til principperne bag Fair Trade-konceptet. Som nævnt i meddelelsen om Fair Trade (2) giver Fair Trade producenterne i udviklingslandene højere indtægter for deres varer og øgede muligheder for at finde nye markeder. Fair Trade er særlig nyttig for mindre producenter, specielt inden for landbrug og håndværk, da de mindre producenter i udviklingslandene ofte bor i isolerede landdistrikter og ikke producerer en tilstrækkelig mængde til at kunne eksportere direkte. I et kommende arbejdsdokument om »handel med landbrugsvarer, afhængighed og fattigdom«, som undersøger strategielementer, der kan være til støtte for vareproducerende landbrugere i udviklingslandene, bringes Fair Trade på bane som en af mulighederne i den vigtige opgave med at hjælpe producenterne til at få nye markedssegmenter i tale.

Fremme af anvendelsen af Fair Trade-varer er et specielt vigtigt spørgsmål for Kommissionen, og den kaffe, der serveres ved møderne i Kommissionens bygninger, er Fair Trade-kaffe. I forbindelse med fremme af virksomhedernes sociale ansvar er Kommissionen desuden i gang med at forhandle om anvendelse og fremme af Fair Trade-varer i Euro-City-supermarkedet i Bruxelles og på alle salgssteder i Kommissionens bygninger.

---

(1)  EFT C 70 E af 20.3.2004, s. 26.

(2)  KOM(1999) 619 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/359 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/359

---

(2004/C 88 E/0365)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1631/03

af Carlos Coelho (PPE-DE) til Kommissionen

(12. maj 2003)

Om:   Forskelsbehandling på grundlag af nationalitet

Det Europæiske Fællesskabs udvikling vedrører ikke længere blot dets økonomiske dimension. I dag er vi over 375 millioner personer, der ikke kun er forbrugere på et omfattende enhedsmarked, men også EU-borgere, der har ret til at frit at bevæge sig inden for EU og til at etablere sig hvor som helst i EU af personlige eller erhvervsmæssige grunde, og som håber at kunne leve her uden at blive genstand for nogen som helst form for forskelsbehandling.

Jeg er blevet gjort opmærksom på situationen for en portugisisk statsborger, der som led i en international karriere inden for Shell Accounting Service i Glasgow har arbejdet og boet i Det Forenede Kongerige (Skotland) i hen ved 2 år. Denne portugiser er ifølge eget udsagn genstand for forskelsbehandling på grundlag af nationalitet fra Halifax Bankens side (tilhører gruppen Royal Bank of Scotland), som har nægtet at foretage en af ham ønsket opgradering af hans bankkonto under henvisning til, at dette krævede, at han havde boet i landet i mindst 3 år. Da han er EU-borger, burde han da ikke have de samme rettigheder og pligter som en indfødt brite?

I EF-traktatens artikel 12 er der fastsat følgende: »Inden for denne traktats anvendelsesområde og med forbehold af dennes særlige bestemmelser er al forskelsbehandling, der udøves på grundlag af nationalitet, forbudt«. Kan Halifax Bankens fremgangsmåde således ikke betragtes som diskriminerende i modstrid med selve idéen bag EU og som en klar overtrædelse af princippet om ikke-forskelsbehandling som omhandlet i traktaten?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frits Bolkestein

(13. juni 2003)

Det står generelt banker frit for inden for rammerne af deres aftalefrihed at indgå aftalebaserede ordninger med potentielle kunder. Dette gælder både for spørgsmålet om, hvorvidt de overhovedet påtænker at indgå et kontraktligt forhold (f.eks. åbning af en bankkonto), og på hvilke betingelser en sådan kontrakt indgås (f.eks. gebyrer til vedligeholdelse af konti, renter og bevilling af kassekredit).

Der er derfor generelt intet at indvende mod, at Halifax Bank nægter at bevilge en kunde bedre betingelser med den begrundelse, at kunden skal have boet i landet i mindst tre år for at få opgraderet bankkontoen. Der er ikke nødvendigvis tale om forskelsbehandling på grundlag af nationalitet. Afslaget kan derimod også være begrundet i konkrete økonomiske betragtninger (risikovurdering, hidtidig forvaltning af kontoen, ind-og udbetalingernes størrelse, betalingsmoral eller andre årsager, der vedrører kundens person). Ud fra de forelagte oplysninger er det ikke muligt at foretage en klar retlig vurdering.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/360 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/360

---

(2004/C 88 E/0366)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1640/03

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(16. maj 2003)

Om:   Manglende midler til opretholdelse af ydelser og medfinansiering af projekter i medlemsstater, der bruger skattenedsættelser som konkurrencefordel

| 1. | Har Kommissionen i en eller flere af de nye medlemsstater, som tiltræder i 2004 eller 2007, observeret en tendens til at nedsætte skatterne og navnlig beskatningen af højere indtægter og virksomhedsudbytte? |
| --- | --- |

1.

Har Kommissionen i en eller flere af de nye medlemsstater, som tiltræder i 2004 eller 2007, observeret en tendens til at nedsætte skatterne og navnlig beskatningen af højere indtægter og virksomhedsudbytte?

| 2. | Sker denne skattenedsættelse ud fra forventningen om, at lave skatter kombineret med støtten fra EU-fondene vil skabe en vigtig konkurrencefordel i forbindelse med flytning af virksomheder fra de nuværende medlemsstater til den nye? |
| --- | --- |

2.

Sker denne skattenedsættelse ud fra forventningen om, at lave skatter kombineret med støtten fra EU-fondene vil skabe en vigtig konkurrencefordel i forbindelse med flytning af virksomheder fra de nuværende medlemsstater til den nye?

| 3. | Er der sideløbende med denne udvikling tale om afskaffelse af mindstelønnen, afskaffelse af arbejdstageres maksimale arbejdstid, ophævelse af afskedigelsesreglerne og reducering af retten til social sikring, pensioner og sygesikring? |
| --- | --- |

3.

Er der sideløbende med denne udvikling tale om afskaffelse af mindstelønnen, afskaffelse af arbejdstageres maksimale arbejdstid, ophævelse af afskedigelsesreglerne og reducering af retten til social sikring, pensioner og sygesikring?

| 4. | I hvilke kommende medlemsstater er denne tendens mest udpræget? |
| --- | --- |

4.

I hvilke kommende medlemsstater er denne tendens mest udpræget?

| 5. | Hvilke nye medlemsstater har valgt ikke at tilslutte sig denne bølge? |
| --- | --- |

5.

Hvilke nye medlemsstater har valgt ikke at tilslutte sig denne bølge?

| 6. | Kan det allerede forudses, at medlemsstater, som nedsætter skatterne, fremover ikke vil have tilstrækkelige midler til at opretholde og modernisere deres ydelser og medfinansiere de projekter, som skal finansieres med støtte fra EU-fondene, således at de i tiltagende grad vil blive afhængige af store og langfristede lån? |
| --- | --- |

6.

Kan det allerede forudses, at medlemsstater, som nedsætter skatterne, fremover ikke vil have tilstrækkelige midler til at opretholde og modernisere deres ydelser og medfinansiere de projekter, som skal finansieres med støtte fra EU-fondene, således at de i tiltagende grad vil blive afhængige af store og langfristede lån?

| 7. | Hvordan forsøger Kommissionen at undgå, at medlemsstater i perspektivet af at få midler fra EU-fondene skaber nye problemer, som vil have en negative indvirkning på størrelsen af de finansielle midler, der ansøges om, og på muligheden for reelt at kunne anvende disse beløb i forbindelse med medfinansiering? |
| --- | --- |

7.

Hvordan forsøger Kommissionen at undgå, at medlemsstater i perspektivet af at få midler fra EU-fondene skaber nye problemer, som vil have en negative indvirkning på størrelsen af de finansielle midler, der ansøges om, og på muligheden for reelt at kunne anvende disse beløb i forbindelse med medfinansiering?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(27. juni 2003)

Kommissionen vil gerne understrege, at for så vidt angår EU's politik generelt har kandidatlandene under tiltrædelsesforhandlingerne forpligtet sig til at ændre deres lovgivning og procedurer, således at disse pr. 1. maj 2004 stemmer overens med EU-retten på alle områder med undtagelse af de områder, hvor en overgangsordning er blevet accepteret. Kommissionen kontrollerer, at disse forpligtelser opfyldes, og orienterer Rådet løbende. Der er en omfattende overvågningsrapport under udarbejdelse, som vil blive forelagt Rådet og Europa-Parlamentet den 5. november 2003.

Med hensyn til det specifikke spørgsmål om skatteniveauet er det ikke kun i de tiltrædende stater, men også i de nuværende medlemsstater, at man siden slutningen af 1990'erne har haft en udvikling med en nedsættelse af lovbestemte beskatningsprocenter for virksomhedsoverskud og personlig indkomst. I det fleste tilfælde ledsages skattenedsættelsen af et bredere beskatningsgrundlag, hvorved der kompenseres for et eventuelt budgettab. I visse situationer kompenseres der yderligere for de nedsatte skatteprocenter med øgede momssatser eller andre indirekte skatter (f.eks. »grønne« afgifter).

Siden starten af 1970'erne har der næsten konstant været en tendens til, at de faktiske skatteindtægter har været stigende i forhold til bruttonationalproduktet i de fleste OECD-lande. De foreløbige tal for 2001 viser et fald i en række OECD-lande (både i nuværende og visse kommende medlemsstater), hvilket kunne tyde på, at denne udvikling nu vender. Det skal dog bemærkes, at dette til dels afspejler den seneste udvikling i konjunkturerne og på aktiemarkedet.

Med hensyn til det ærede medlems spørgsmål vedrørende socialpolitiske forhold vil Kommissionen gerne gøre opmærksom på, at EU-arbejdsretten udgør en væsentlig del af EU-retten på det sociale område. Arbejdsretten omfatter 15 direktiver inden for forskellige områder såsom information og høring af arbejdstagerne, arbejdstid eller beskyttelse af halvtidsansatte eller kontraktansatte. De fleste af disse direktiver fastsætter minimumskrav til f.eks. arbejdstid, hviletid eller årlig ferie, som de tiltrædende lande skal omsætte til national lovgivning, og Kommissionen følger gennemførelsen af bestemmelserne nøje. Formålet med direktiverne er ikke at harmonisere arbejdsretten i EU. I alle direktiver er der en balance mellem beskyttelse af arbejdstagerens rettigheder og ønsket om fleksibilitet. Der findes ingen omfattende direktiver på EU-plan for individuel afskedigelse, mindsteløn eller kollektive rettigheder. Det er op til medlemsstaterne, både de nuværende og de kommende, at fastlægge dem i overensstemmelse med landets traditioner og beskæftigelsessituation.

For så vidt angår EU-fondene kan Kommissionen meddele, at i forbindelse med forhandlingerne med nuværende og kommende medlemsstater om programmeringsdokumenterne for struktur- og samhørighedsfondene undersøger Kommissionen omhyggeligt, at EU-lovgivningen f.eks. konkurrencereglerne, der er relevant for gennemførelse af fondene, overholdes, og at de administrative og finansielle ordninger, som de kompetente nationale eller regionale myndigheder ønsker vedtaget, er fornuftige og i overensstemmelse med EU-retten. Når Kommissionen ved en kommissionsafgørelse har godkendt programmeringsdokumenterne, følger og evaluerer den nøje gennemførelsen af dem.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/362 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/362

---

(2004/C 88 E/0367)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1641/03

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(16. maj 2003)

Om:   Manglende tilkendelse af slovensk nationalitet til personer, som i 1991 som borgere i delstaten Slovenien havde jugoslavisk statsborgerskab

| 1. | Kan Kommissionen bekræfte, at den fremtidige medlemsstat Slovenien efter uafhængighedserklæringen i 1991 har slettet et stort antal borgere i folkeregisteret, således at de pågældende ikke længere har ret til undervisning, arbejde, bolig, sundhedspleje og pensioner? |
| --- | --- |

1.

Kan Kommissionen bekræfte, at den fremtidige medlemsstat Slovenien efter uafhængighedserklæringen i 1991 har slettet et stort antal borgere i folkeregisteret, således at de pågældende ikke længere har ret til undervisning, arbejde, bolig, sundhedspleje og pensioner?

| 2. | Kan Kommissionen endvidere bekræfte, at indbyggere i Slovenien, der var jugoslaviske statsborgere og som i de første seks måneder efter uafhængigheden af en eller anden grund har undladt at anmode om slovensk statsborgerskab, siden hen ikke mere har kunnet få det, med mindre de tilhørte den gruppe af fast bosatte, som i 1998 i en kort periode havde fornyet ret til at indgive en anmodning? |
| --- | --- |

2.

Kan Kommissionen endvidere bekræfte, at indbyggere i Slovenien, der var jugoslaviske statsborgere og som i de første seks måneder efter uafhængigheden af en eller anden grund har undladt at anmode om slovensk statsborgerskab, siden hen ikke mere har kunnet få det, med mindre de tilhørte den gruppe af fast bosatte, som i 1998 i en kort periode havde fornyet ret til at indgive en anmodning?

| 3. | Har oprettelsen af den nye stat Slovenien bevirket, at antallet at statsløse er vokset? Hvilke befolkningsgrupper er hårdest ramt? Gælder det navnlig personer, hvis forældre hører til det italienske, ungarske, tyske, bosniske eller makedonske mindretal og roma-befolkningen? |
| --- | --- |

3.

Har oprettelsen af den nye stat Slovenien bevirket, at antallet at statsløse er vokset? Hvilke befolkningsgrupper er hårdest ramt? Gælder det navnlig personer, hvis forældre hører til det italienske, ungarske, tyske, bosniske eller makedonske mindretal og roma-befolkningen?

| 4. | Er de nye medlemsstater forpligtet til alligevel at give indbyggere og forhenværende indbyggere, som var statsborgere i en nu opløst stat, mulighed for at få den nye nationalitet, uden at de på grund af midlertidigt fravær, uvidenhed, sygdom eller andre forhold er i fare for i praksis ikke at kunne udøve denne ret? Bliver der en anden ombæring for de forfordelte? |
| --- | --- |

4.

Er de nye medlemsstater forpligtet til alligevel at give indbyggere og forhenværende indbyggere, som var statsborgere i en nu opløst stat, mulighed for at få den nye nationalitet, uden at de på grund af midlertidigt fravær, uvidenhed, sygdom eller andre forhold er i fare for i praksis ikke at kunne udøve denne ret? Bliver der en anden ombæring for de forfordelte?

| 5. | Har Kommissionen hidtil ført en politik, som skal imødegå tabet af nationalitet og inddragelse af normale rettigheder for fastboende indbyggere? Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at afværge nye problemer som følge af, at der skabes en gruppe statsløse andenrangs borgere uden rettigheder? |
| --- | --- |

5.

Har Kommissionen hidtil ført en politik, som skal imødegå tabet af nationalitet og inddragelse af normale rettigheder for fastboende indbyggere? Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at afværge nye problemer som følge af, at der skabes en gruppe statsløse andenrangs borgere uden rettigheder?

Kilde: TV Nederland 2, aktualitetsprogrammet 2-V, 2.5.2003.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(30. juni 2003)

Da Slovenien erklærede sig uafhængigt i 1991, fik statsborgere fra Den Socialistiske Forbundsrepublik Jugoslavien (SFRY), der var bosat i Slovenien, mulighed for at ansøge om slovensk statsborgerskab. Der blev fastsat en ansøgningsfrist, og mange søgte om og fik slovensk statsborgerskab. Nogle valgte statsborgerskab i en af de andre SFRY-efterfølgerstater, nogle forlod Slovenien og bosatte sig i en anden SFRY-efterfølgerstat, og nogle blev i Slovenien uden at søge om statsborgerskab. De, der ikke ansøgte om statsborgerskab, blev slettet af folkeregisteret. Ifølge det slovenske indenrigsministerium drejer det sig om 18 300 personer. Kommissionen har imidlertid ingen statistiske oplysninger om de pågældende befolkningsgrupper.

I 1999 blev der vedtaget en lov for at forsøge at regulere forholdet for disse tidligere SFRY-borgere, der boede i Slovenien (de såkaldt »slettede«), ved at give dem mulighed for at ansøge om permanent ophold inden for en frist på tre måneder. Ifølge de slovenske myndigheder blev der indgivet ca. 13 000 ansøgninger om permanent ophold. I september 2002 var der truffet 10 200 afgørelser, heraf 9 800 positive. Desuden havde et antal personer, der havde ansøgt om permanent ophold, i mellemtiden fået slovensk statsborgerskab.

I april 2003 udtalte forfatningsdomstolen, at 1999-lovens ansøgningsfrist var for kort og derfor forfatningsstridig. Parlamentet skulle inden for seks måneder bringe lovgivningen på dette område i overensstemmelse med forfatningen.

Ændringerne af loven om statsborgerskab af oktober 2002 skal også bidrage til løsning af problemet med de »slettede« ved fastsættelse af lettere procedurer for statsløse personers erhvervelse af slovensk statsborgerskab.

Spørgsmålet om statsborgerskab i nyoprettede stater er meget kompliceret. Som det bekræftes i den til Maastricht-traktaten knyttede erklæring om statsborgerskab i en medlemsstat (1), afgøres spørgsmålet om statsborgerskab i en medlemsstat udelukkende af den pågældende medlemsstat. Hver medlemsstat fastlægger derfor selv under behørig hensyntagen til fællesskabsretten betingelserne for erhvervelse og fortabelse af statsborgerskab (2). Kommissionen har imidlertid opfordret de slovenske myndigheder til at finde en løsning på dette spørgsmål og redegjort for de fremskridt, der er sket, i de årlige periodiske rapporters afsnit om politiske kriterier.

---

(1)  Erklæring nr. 2 om statsborgerskab i en medlemsstat, EFT C 191, af 29.7.1992.

(2)  Se Domstolens dom i sag C-369/90 Micheletti af 7.7.1992, Sml. 1992.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/363 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/363

---

(2004/C 88 E/0368)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1646/03

af María Rodríguez Ramos (PSE) til Kommissionen

(16. maj 2003)

Om:   Anvendelse af beskyttelsesklausulen i forbindelse med EU's import af konserverede satsumasstykker fra Kina

I oktober sidste år rettede jeg en prioriteret skriftlig forespørgsel (P-2956/02 (1)) til Kommissionen om iværksættelsen af beskyttelsesklausulen i forbindelse med den uforholdsmæssige forøgelse af importen af konserverede satsumasstykker fra Kina.

I sit svar oplyste Kommissionen, at den ventede på at modtage den fornødne dokumentation fra Spanien, idet de hidtil forelagte oplysninger ikke opfyldte WTO's høje standarder.

Kan Kommissionen oplyse, om de spanske myndigheder nu har forelagt alle de ønskede oplysninger?

Hvis dette er tilfældet, hvad er så grunden til, at Kommissionen ikke har taget noget initiativ i medfør af forordning (EF) 2201/96 (2)?

---

(1)  EFT C 161 E af 10.7.2003, s. 55.

(2)  EFT L 297 af 21.11.1996, s. 29.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/363 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/363

---

(2004/C 88 E/0369)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1920/03

af Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) til Kommissionen

(12. juni 2003)

Om:   Indførsel af konserverede mandariner i stykker fra Kina

Foranlediget af den omfattende import af konserverede mandariner i stykker fra Kina indgav Spanien den 5. juni 2002 en hastebegæring om anvendelse af forordning (EF) nr. 2201/96 (1), nærmere bestemt forordningens artikel 22, som indeholder en beskyttelsesklausul i tilfælde af forstyrrelser af Fællesskabets marked ved indførslen.

Hvis Kommissionen er usikker med hensyn til at tage forordningen i anvendelse på grund af Kinas indtrædelse i WTO eller af andre årsager, bedes den besvare følgende spørgsmål:

| — | Hvorfor har den ikke truffet foranstaltninger i medfør af forordning (EF) nr. 3285/94 (2) om den fælles importordning, efter at den i slutningen af marts 2003 havde modtaget alle relevante oplysninger fra den spanske stat? |
| --- | --- |

—

Hvorfor har den ikke truffet foranstaltninger i medfør af forordning (EF) nr. 3285/94 (2) om den fælles importordning, efter at den i slutningen af marts 2003 havde modtaget alle relevante oplysninger fra den spanske stat?

| — | Hvorfor har den ikke taget Rådets forordning (EF) nr. 427/2003 (3) om en varespecifik overgangs-beskyttelsesordning for indførsel med oprindelse i Folkerepublikken Kina i anvendelse? |
| --- | --- |

—

Hvorfor har den ikke taget Rådets forordning (EF) nr. 427/2003 (3) om en varespecifik overgangs-beskyttelsesordning for indførsel med oprindelse i Folkerepublikken Kina i anvendelse?

Fællesskabets marked for mandariner i stykker, der næsten udelukkende er af spansk oprindelse, lider uigenkaldelig skade og alvorlige forstyrrelser. Hvornår vil Kommissionen træffe foranstaltninger til beskyttelse af Fællesskabets marked?

---

(1)  EFT L 297 af 21.11.1996, s. 29.

(2)  EFT L 349 af 31.12.1994, s. 53.

(3)  EFT L 65 af 8.3.2003, s. 1.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/364 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/364

---

(2004/C 88 E/0370)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1921/03

af Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) til Kommissionen

(12. juni 2003)

Om:   Konserverede mandariner i stykker fra Kina

Den bemærkelsesværdige stigning i indførslen af konserverede mandariner i stykker har medført alvorlige forstyrrelser af Fællesskabets marked, hvis produktion af konserverede mandariner i stykker næsten udelukkende foregår i Spanien. Produktionen af mandariner i stykker i dette land er faldet med 36 % fra produktionsåret 1998/99 til produktionsåret 2001/02.

Ifølge beskyttelsesklausulen i artikel 22 i Rådets forordning (EF) nr. 2201/96 (1) træffer Kommissionen i tilfælde af alvorlige forstyrrelser af Fællesskabets marked ved indførslen på begæring af en medlemsstat eller på eget initiativ bestemmelse om de nødvendige foranstaltninger senest tre arbejdsdage efter begæringens modtagelse.

Hvorfor har Kommissionen ikke truffet nogen foranstaltninger, selv om den har haft kendskab til den alvorlige situation siden den 5. juni 2002, hvor Spanien indgav sin hastebegæring om anvendelse af forordningens bestemmelse?

Hvorfor har Kommissionen heller ikke truffet foranstaltninger på eget initiativ?

Samlet svar

afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

på skriftlige forespørgsler E-1646/03, E-1920/03 og E-1921/03

(25. juli 2003)

Kommissionen vil gerne benytte lejligheden til at oplyse de ærede medlemmer om, at den nu har modtaget en fuldstændig begæring fra de spanske myndigheder i medfør af artikel 5 i Rådets forordning (EF) nr. 427/2003 af 3. marts 2003 om en varespecifik overgangsbeskyttelsesordning for indførsel med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om ændring af forordning (EF) nr. 519/94 om den fælles ordning for indførsel fra visse tredjelande (2).

Kommissionen erkender, at behandlingen af denne anmodning er hastende, og anmodningen er allerede ved at blive underkastet en nøjere gennemgang. Med henblik på høring af medlemsstaterne er en kopi af begæringen blevet fremsendt til samtlige disse.

---

(1)  EFT L 297 af 21.11.1996, s. 29.

(2)  EFT L 65 af 8.3.2003.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/365 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/365

---

(2004/C 88 E/0371)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1677/03

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(19. maj 2003)

Om:   Cuba – Cotonou

På grund af de seneste ugers tragiske begivenheder har Kommissionen meddelt, at behandlingen af Cubas anmodning om tilslutning til Cotonou-aftalen er blevet suspenderet på ubestemt tid. Denne afgørelse må hilses velkommen, selv om den burde have været taget tidligere umiddelbart efter de åbenlyse tegn på den meget alvorlige forværring af menneskerettighedssituationen.

Der skal mindes om, at da Kommissionens repræsentation i Havana blev indviet, udtalte medlem af Kommissionen, Poul Nielson, at han ikke kunne se, at der skulle være noget til hinder for Cubas tiltrædelse af Cotonou-aftalen.

Kommissionen bedes derfor besvare følgende:

| — | rådede Kommissionen, inden de seneste begivenheder indtraf, over informationer om den reelle situation i Cuba? |
| --- | --- |

—

rådede Kommissionen, inden de seneste begivenheder indtraf, over informationer om den reelle situation i Cuba?

| — | udgør den viden, som man rådede over den dag, da repræsentationen blev åbnet – især klagerne fra Oswaldo Payá i anledning af tildelingen af Sakharov-prisen (se min skriftlige forespørgsel af 12. marts 2003) – ikke allerede over tilstrækkelige foruroligende oplysninger om karakteren af det cubanske styre? |
| --- | --- |

—

udgør den viden, som man rådede over den dag, da repræsentationen blev åbnet – især klagerne fra Oswaldo Payá i anledning af tildelingen af Sakharov-prisen (se min skriftlige forespørgsel af 12. marts 2003) – ikke allerede over tilstrækkelige foruroligende oplysninger om karakteren af det cubanske styre?

| — | hvilke mindstekrav skal den cubanske regering opfylde (indstilling af den politiske forfølgelse, ubetinget frigivelse af alle politiske fanger, demokratisering af de politiske strukturer og processer) for igen at genvinde Kommissionens tillid? |
| --- | --- |

—

hvilke mindstekrav skal den cubanske regering opfylde (indstilling af den politiske forfølgelse, ubetinget frigivelse af alle politiske fanger, demokratisering af de politiske strukturer og processer) for igen at genvinde Kommissionens tillid?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(15. juli 2003)

Kommissionen har hele tiden nøje fulgt situationen på Cuba og er endnu bedre udrustet til at gøre det, siden EU åbnede et delegationskontor i Havana.

Under sit besøg i Havana fra den 9. til den 15. marts 2003 mødte kommissæren for udvikling og humanitær bistand en gruppe dissidenter og fik et førstehåndsindtryk af, hvad de mener om menneskerettighederne på Cuba. Nogle af repræsentanterne fra det cubanske civilsamfund gav udtryk for deres bekymring over Cubas medlemskab af Cotonou-aftalen. Andre, bl.a. Osvaldo Payá, beskrev det som en historisk lejlighed og muligvis den eneste aftale med bindende bestemmelser om demokratisering og menneskerettigheder, undertegnet af den cubanske regering i 44 år.

Formandskabets erklæring af den 26. marts 2003 og Rådets konklusioner af den 14. april 2000 samt Parlamentets resolution af 10. april 2003 har fordømt disse aktioner og erklæret, at de vil berøre EU's forhold til Cuba og mulighederne for et voksende samarbejde. På sit møde den 30. april 2003 gentog Kommissionen sin absolutte fordømmelse af situationen, og den mener, at det er nødvendigt at udskyde undersøgelsen af Cubas anmodning om medlemskab af Cotonou-aftalen. Efter at have erfaret, at Cuba blev genvalgt til FN's kommission for menneskerettigheder, mener den, at spørgsmålet om betingelserne for at sidde i denne kommission bør tages op til alvorlig overvejelse.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/366 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/366

---

(2004/C 88 E/0372)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1680/03

af Anna Karamanou (PSE) til Kommissionen

(15. maj 2003)

Om:   Brug af tortur og umenneskelig behandling af kvinder i tyrkiske fængsler

Den 13. juni i Tyrkiet vil det første retsmøde blive holdt i sagen vedrørende de to kvinder, den 22-årige Naciye Cogaltay og den 28-årige Sunay Yesildag, som blev udsat for tortur i den tid, de opholdt sig i fængsler i Istanbul. De to kvinder blev fængslet den 23. september 2002 for påstået medlemskab af en ulovlig organisation. En retslæge bekræftede, at de under fængselsopholdet var blevet udsat for tortur. Torturen bestod konkret i, at kvinderne først blev tævet og så udsat for elektriske stød. De blev også tvunget til at åbne munden, hvorpå torturbødlerne spyttede dem i munden og tvang dem til at synke spyttet.

De barbariske fængselsforhold, som disse indsatte udsættes for i Tyrkiet, strider mod de grundlæggende menneskerettigheder og udgør en grov overtrædelse af de internationale konventioner og principperne om demokrati og frihed. Agter Kommissionen at skride ind for at sætte en stopper for denne tortur i fængslerne, at humanisere straffuldbyrdelsessystemet i Tyrkiet, som jo har ansøgt om tiltrædelse af EU, samt sikre, at respekten for kvindernes menneskerettigheder prioriteres?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(10. juni 2003)

Kommissionen er opmærksom på problemerne i Tyrkiet vedrørende tortur (der hovedsagelig finder sted under politivaretægtsfængsling), vold mod kvinder og forholdene i fængslerne. I Kommissionens periodiske rapport om Tyrkiet fra 2002 (1) har den beskrevet de væsentligste problemer på disse områder, og i det nyligt vedtagne, reviderede tiltrædelsespartnerskab med Tyrkiet redegøres der for de prioriterede områder på disse felter.

De prioriterede områder omfatter gennemførelse af foranstaltninger til bekæmpelse af tortur i overensstemmelse med artikel 3 i den europæiske menneskerettighedskonvention og med henstillingerne fra Den Europæiske Komité til Forebyggelse af Tortur. Endvidere skal der vedtages yderligere foranstaltninger for at sikre, at offentlige anklagere gennemfører korrekte og effektive undersøgelser af påståede tilfælde af tortur, og at domstolene udmåler passende straffe for de personer, der dømmes for udøvelse af tortur. Hvad forholdene i fængslerne angår, står der anført i tiltrædelsespartnerskabet, at Tyrkiet i praksis skal garantere tilbageholdte og fængslede personers ret til advokatbistand i fortrolighed, og at de pårørende underrettes fra begyndelsen af tilbageholdelsen, således som den europæiske menneskerettighedskonvention foreskriver. Tyrkiet er også blevet anmodet om fortsat at bestræbe sig for at bringe forholdene i fængslerne i overensstemmelse med normerne i EU's medlemslande.

Som det fremgår i omtalen af disse prioriteter, har Kommissionen noteret sig, at der er gjort fremskridt, især hvad gennemførelsen af lovgivningen angår, men at der fortsat er et behov for betydelige forbedringer. De nylige rapporter fra De Forenede Nationers Kommission mod Tortur, fra Amnesty International og fra Verdensorganisationen mod Tortur anfører alle, at tortur under varetægtsfængling, herunder seksuel og fysisk vold mod kvinder, stadig er et større problem i Tyrkiet.

Kommissionen konstaterer imidlertid, at Tyrkiet har gjort betydelige fremskridt med hensyn til gennemførelsen af en retsreform til bekæmpelse af tortur. Tyrkiet har således lempet kravene for at anmode en overordnet embedsmand om tilladelse til at indlede undersøgelser mod en politibetjent om påstået udøvelse af tortur; fængselsdomme for udøvelse af tortur kan nu ikke længere reduceres til bøder eller til suspension fra polititjenesten eller andre foranstaltninger; anklagede i retssager, der henhører under statssikkerhedsdomstolene, har nu – som alle andre anklagede – fået adgang til en advokat fra varetægtsfængslingens begyndelse.

Som kandidatland bestræber Tyrkiet sig for at opfylde københavnskriterierne på det politiske område. Dette omfatter kravet om afskaffelse af tortur af enhver art samt garanti for, at alle er fuldt omfattet af menneskerettighederne og de grundlæggende friheder i overensstemmelse med EU-chartret om grundlæggende rettigheder og andre relevante internationale og europæiske instrumenter, som Tyrkiet har tiltrådt. Kommissionen vil fortsat overvåge udviklingen på alle områder, der vedrører påstande om tortur i Tyrkiet, såvel som gennemførelsen af ovennævnte lovgivning.

---

(1)  KOM(2002) 700 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/367 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/367

---

(2004/C 88 E/0373)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1708/03

af Emma Bonino (NI) til Kommissionen

(19. maj 2003)

Om:   Mordet på Joyce Miamuna Katai, kommissær for kvindespørgsmål og social udvikling i den nigerianske delstat Nasarawa

Joyce Miamuna Katai, kommissær for kvindespørgsmål og social udvikling i den nigerianske delstat Nasarawa (Centralnigeria) blev myrdet den 5. maj 2003 i Toto. To af hendes medarbejdere blev dræbt samtidig, det lykkedes kun for en tredje person, Phoebe Ayenajeh, at undslippe massakren. Dette tredobbelte mord fandt sted på en politistation og var ifølge en talsmand for ordensmagten intet mindre end en lynchning.

Den lokale befolkning havde anmoder Joyce Maimuna Katai om hjælp og beskyttelse mod en organiseret bande, som prøvede at fjerne valgurnerne for at forfalske resultaterne. Kommissæren prøvede på at hjælpe ved at tilkalde det lokale politi, men det var ikke i stand til at garantere hendes sikkerhed.

Den institutionelle rolle, som Joyce Maimuna Katai havde som kommissær for kvindespørgsmål og social udvikling, var led i et regeringsprogram, der er gennemført af præsident Obasanjo og Nasarawa-delstatens guvernør, Abdullahi Adamu, som har gjort uddannelse, undervisning og social frigørelse for kvinder til en nøglepolitik i forbindelse med Nigerias overgang til demokrati.

Præsident Obasanjo har støttet og støtter stadig den demokratiske proces i Nigeria, som indtil 1999, det år hvor Obasanjo blev valgt, led under gentagne statskup. Siden regeringen i 2002 erklærede visse aspekter af den islamiske lov for forfatningsstridige efter Amina Lawal-sagen, har der været stigende spænding mellem muslimer og kristne, som også førte til massakren på civile på tidspunktet for afholdelse af Miss World-konkurrencen, som skulle have fundet sted i Nigeria.

Landets førstedame Stella Obasanjo har støttet præsidentens politik gående ud på at støtte kvinders rettigheder ved at tilskynde kvinder til at gå på universitetet, stille op til valg og spille en aktiv rolle i landets sociale og politiske liv og fremme en international kampagne imod praksis med lemlæstelse af de kvindelig kønsorganer, som 40 % af de unge kvinder og piger i Nigeria stadig udsættes for.

Er Kommissionen klar over disse forfærdelige tildragelser i delstaten Nasarawa?

Har Kommissionen allerede tilkendegivet sin harme over det, som præsident Obasajo og repræsentanterne for Nigerias demokratiske delstater blev udsat for den 5. maj 2003?

I betragtning af den meget alvorlige karakter af disse forhold hvilke foranstaltninger agter Kommissionen da at træffe for at lette overgangen til demokrati i Nigeria demokratiske delstater?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(10. juli 2003)

Kommissionen er bekendt med, at kommissær Joyce Miamuna Katai den 3. maj 2003 blev myrdet af nogle unge i valglokalet i Rafin Kunama i Toto i delstaten Nasarawa. Det ser ud til, at den afdøde har villet gribe ind for at forhindre valgsvindel, da de unge angreb og forfulgte hende til den lokale politistation, hvor de dræbte hende og hendes to assistenter.

Kommissionen har ikke rettet nogen særlig henvendelse til myndighederne om dette spørgsmål, men har skriftligt lykønsket præsident Obasanjo med hans genvalg og udtrykkeligt henvist til voldshandlingerne i forbindelse med valget og understreget vigtigheden af, at alle sager bliver undersøgt til bunds, og at de skyldige stilles for en domstol.

Kommissionen støtter demokratiseringsprocessen i Nigeria. I artikel 9 i AVS-EU partnerskabsaftalen, der blev undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000, anføres tre væsentlige elementer – respekt for menneskerettighederne, for demokratiske principper og retsstatsprincipperne. Inden for rammerne af den landestrategiaftale, der blev undertegnet med Nigeria den 16. juli 2002 (1), vil der blive ydet direkte støtte til foranstaltninger, der fremmer disse principper. Nigeria er også fokusland for Det Europæiske Initiativ for Demokrati og Menneskerettigheder (EIDHR). Kommissionen har også støttet lokale valgobservatører og sendt en stor gruppe internationale valgobservatører for at overvåge de seneste valg.

---

(1)  http://europa.eu.int/comm/development/body/csp_rsp/csp_en.cfm.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/368 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/368

---

(2004/C 88 E/0374)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1746/03

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(20. maj 2003)

Om:   Arkæologiske fund ved Carrickmines Castle

Vil Kommissionen venligst oplyse om det foreløbige resultat af undersøgelserne af den miljøkonsekvensvurdering, som blev gennemført i henhold til Rådets direktiv 85/337/EØF (1), særligt i forhold til den manglende vurdering af indvirkningen for den arkæologiske arv ved Carrickmines? Vil Kommissionen i henhold til sit svar på spørgsmål H-0649/02 (2) oplyse om, hvornår den forventer at afgive beretning om undersøgelserne, idet den tager hensyn til den presserende situation i betragtning af den forestående ødelæggelse af denne arkæologiske skat?

Supplerende svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(5. april 2004)

I juli 2003 indhentede Kommissionen sin egen ekspertudtalelse om den arkæologiske side af den miljøkonsekvensvurdering, der blev foretaget af M50 motorvejsprojektet i overensstemmelse med Rådets direktiv 85/337/EØF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet (3). Den bad om de irske myndigheders bemærkninger hertil, som den derpå fik. Den har siden givet det ærede medlem en kopi både af ekspertudtalelsen og af de irske myndigheders svar.

---

(1)  EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40.

(2)  Skriftligt svar af 22.10.2002.

(3)  EFT L 73 af 14.3.1997.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/369 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/369

---

(2004/C 88 E/0375)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1750/03

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(27. maj 2003)

Om:   Samarbejde med Angola: Stabilitet – demobiliserede UNITA-soldater

Der er fremkommet et væld af efterretninger om de foruroligende forhold, som demobiliserede, tidligere UNITA-soldater lever under. Dette har allerede givet anledning til adskillige henvendelser til den angolanske regering fra dette partis ledere, og det giver også anledning til bekymring hos De Forenede Nationers organisationer. En social og erhvervsmæssig reintegration af disse tidligere soldater og deres familier er på den ene side en del af de aftaler, der gjorde en ende på den lange militære konflikt, og er på den anden side helt afgørende for landets stabilitet. Utilfredshed, rodløshed, fattigdom, sult og manglende fremtidsudsigter kan bringe nogle til desperation og således udgøre en farlig kim for meget alvorlige sociale problemer og være arnesteder for ustabilitet rundt om i landet.

Hertil kommer, at der hvor situationen (om end med mange vanskeligheder og mangel på mange ting) var forholdsvis kontrolleret og enkadreret, mens disse tidligere UNITA-soldater og deres familier boede i de cirka 30 opsamlings- eller modtagelseslejre, der blev oprettet umiddelbart efter den væbnede konflikts ophør, så kan der ske en hurtig og voldsom forværring på det menneskelige og sociale plan, når disse lejre pludselig lukkes, uden at der i mellemtiden er blevet skabt skyggen af betingelser for at modtage og reintegrere disse mennesker i de områder, hvor de er udset til at flytte hen, og heller ikke taget passende foranstaltninger til erhvervsuddannelse, genoplivning af landbruget eller udvidelse af de beboede landdistrikter.

Som svar på mit andet spørgsmål, fremsat den 4. marts 2003 (E-0608/03 (1)), bekræftede Kommissionen, gennem kommissær Poul Nielson – hvad jeg har noteret mig og bifalder – at fællesskabsstøtten tendentielt på mellemlang og lang sigt er koncentreret om de sociale sektorer (sundhed og uddannelse) og om fødevaresikkerhed, idet man for indeværende prioriterede finansieringen af de foranstaltninger, der er nødvendige for at støtte fredsprocessen og den nationale forsoning.

Jeg spørger derfor Kommissionen:

| — | Hvilke informationer har Kommissionen om disse demobiliserede UNITA-soldaters situation? |
| --- | --- |

—

Hvilke informationer har Kommissionen om disse demobiliserede UNITA-soldaters situation?

| — | Hvilke tiltag har den taget eller påtænker den at tage i så henseende? |
| --- | --- |

—

Hvilke tiltag har den taget eller påtænker den at tage i så henseende?

| — | Er Kommissionen parat til at øremærke et særligt beløb af den samlede sum, der er afsat til samarbejdsstrategien 2002-2007, som blev underskrevet den 28. januar 2003, til at forbedre levevilkårene for de demobiliserede UNITA-soldater, især på områder som genoplivning af mindre landsbyer, udvidelse af de beboede landområder, sundhed, uddannelse og erhvervsuddannelse, og på denne måde direkte støtte fredsaftalerne og bidrage direkte til pacificering, forsoning og stabilitet i Angola? |
| --- | --- |

—

Er Kommissionen parat til at øremærke et særligt beløb af den samlede sum, der er afsat til samarbejdsstrategien 2002-2007, som blev underskrevet den 28. januar 2003, til at forbedre levevilkårene for de demobiliserede UNITA-soldater, især på områder som genoplivning af mindre landsbyer, udvidelse af de beboede landområder, sundhed, uddannelse og erhvervsuddannelse, og på denne måde direkte støtte fredsaftalerne og bidrage direkte til pacificering, forsoning og stabilitet i Angola?

| — | Og er Kommissionen åben over for, at disse særprogrammer bliver forvaltet i fællesskab af regeringen og af UNITA, i lighed med hvad man overvejer i Verdensbanken? |
| --- | --- |

—

Og er Kommissionen åben over for, at disse særprogrammer bliver forvaltet i fællesskab af regeringen og af UNITA, i lighed med hvad man overvejer i Verdensbanken?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(18. juli 2003)

Demobilisering og genintegrering af de tidligere UNITA-soldater er en forudsætning for, at fredsprocessen kan lykkes, og det er rigtigt, at der har været klager over regeringens håndtering af demobiliseringen og genintegreringen. Med den officielle lukning af samlingsområderne den 31. marts 2003 blev mange tidligere UNITA-soldater og deres familier sendt til transitcentre, hvorfra det var meningen, at de skulle transporteres til deres genbosætningssteder. Der har været logistiske forsinkelser, og tusinder befinder sig fortsat i disse centre med utilstrækkelige faciliteter, fordi forholdene på genbosætningsstederne ikke er i orden. Antallet af tidligere soldater (og familiemedlemmer) viser sig imidlertid at være langt højere end forudset i det såkaldte Memorandum of Understanding af april 2002 (ca. 105 000 tidligere soldater i stedet for 55 000), hvilket giver regeringen en gyldig undskyldning for nogle af de problemer, der er opstået.

Kommissionen er overbevist om, at ADRP-programmet (emergency demobilisation and reintegration program), som forudses at ville koste 180 mio. USD, og som regeringen har opstillet og forhandlet med Verdensbanken, vil tage fat på og løse disse problemer. Som nævnt i svaret på det ærede medlems skriftlige forespørgsel E-1678/03 (2) deltager Kommissionen i ADRP i kraft af et bidrag på 20 mio.EUR til multidonortrustfonden inden for rammerne MDRP-programmet (Multi-country Demobilisation and Re-Integration Program).

Ud over Kommissionens bidrag til ADRP modtager de tidligere UNITA-soldater og deres familier også såsæd, redskaber og fødevarehjælp fra et nødprogram til støtte for fredsprogrammet, som beløber sig til 30 mio. EUR. De har desuden modtaget ernærings- og sundhedsmæssig nødhjælp, som Fællesskabet har finansieret. De tilbagevendende UNITA-soldater og deres familier vil endvidere få gavn af Kommissionens program til støtte for genopbygningen (Programa de Apoio a Reconstrução), som er det vigtigste rehabiliterings- og genopbygningsprogram for landdistrikterne i Angola (55 mio. EUR), og som skal bidrage til forbedring af adgangen til sociale basisydelser navnlig i det centrale højland. Kommissionen overvejer i øjeblikket et finansielt bidrag fra den niende Europæiske Udviklingsfond (9. EUF) til FAS (Fondo de Apoio Social). Formålet med FAS (som nu er i sin tredje fase) er at opnå en bedre, større og bæredygtig udnyttelse af de sociale og økonomiske basistjenester og at støtte et forvaltningssystem, hvor de lokale myndigheder og samfund er gensidigt ansvarlige.

Det skal tilføjes, at det generelt ikke er tilrådeligt at forskelsbehandle de forskellige grupper (tidligere soldater, internt fordrevne, hjemvendende flygtninge osv.), da det kan medføre spændinger mellem dem. På den anden side udgør UNITA naturligvis et særligt tilfælde, og en præferencebehandling af de tidligere soldater og deres familier af hensyn til konsolideringen af fredsprocessen er uundgåelig. Situationen er imidlertid vanskelig og skal håndteres med omhu. Kommissionen er åben over for, at regeringen og UNITA i fællesskab forvalter specifikke programmer.

---

(1)  EFT C 33 E af 6.2.2004, s. 57.

(2)  Se side 39.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/370 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/370

---

(2004/C 88 E/0376)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1751/03

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(27. maj 2003)

Om:   Venezuela – arbejdsløshed og folkeafstemning

I følge den venezuelanske nyhedstjeneste er arbejdsløshedsprocenten i landet nu på 22,6 %, og 792 811 personer har mistet deres arbejde i det forløbne år.

Man hører den ene melding efter den anden om politisk ubeslutsomhed i landet og om fortsatte konfrontationer mellem tilhængere af præsident Chavez og oppositionen, og der er tegn på, at præsidenten selv skulle være i færd med på forskellig måde at obstruere gennemførelsen af en folkeafstemning om tilbagekaldelse af hans mandat.

Idet jeg henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 13. februar 2003, spørger jeg derfor Kommissionen:

| — | Hvilke informationer har den om den politiske, sociale og økonomiske situation i Venezuela? |
| --- | --- |

—

Hvilke informationer har den om den politiske, sociale og økonomiske situation i Venezuela?

| — | Hvilken slags udvikling forudser den på mellemlang og på lang sigt? |
| --- | --- |

—

Hvilken slags udvikling forudser den på mellemlang og på lang sigt?

| — | Har Kommissionen på nogen måde fulgt med i efterdønningerne af den venezuelanske krise i de venezuelanske emigrantkredse i medlemsstaterne? |
| --- | --- |

—

Har Kommissionen på nogen måde fulgt med i efterdønningerne af den venezuelanske krise i de venezuelanske emigrantkredse i medlemsstaterne?

| — | Overvejer Kommissionen at yde støtte til de pågældende emigranter i medlemsstaterne og til deres efterkommere, i fald situationen skulle forværres? |
| --- | --- |

—

Overvejer Kommissionen at yde støtte til de pågældende emigranter i medlemsstaterne og til deres efterkommere, i fald situationen skulle forværres?

| — | Hvilke oplysninger sidder Kommissionen inde med omkring den venezuelanske præsidents og hans regerings ageren i forbindelse med tilvejebringelsen af betingelser, der er gunstige for afholdelsen af den omtalte folkeafstemning? |
| --- | --- |

—

Hvilke oplysninger sidder Kommissionen inde med omkring den venezuelanske præsidents og hans regerings ageren i forbindelse med tilvejebringelsen af betingelser, der er gunstige for afholdelsen af den omtalte folkeafstemning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(10. juli 2003)

I Venezuela er den politiske situation stadig ustabil. Befolkningen er dybt splittet mellem regerings-modstandere og regeringstilhængere. Den 29. maj 2003 underskrev regeringen og oppositionen en aftale. Den omfatter de 3 hovedpunkter, som indgik i dagsordenen: en valgløsning, en kulegravning af begivenhederne i april 2002 og en afvæbning af den civile befolkning. Med aftalen bliver der mulighed for en folkeafstemning, som det er fastsat i forfatningen, og dermed også for en forfatningsmæssig, fredelig og demokratisk valgløsning, og det var, hvad det internationale samfund, herunder EU, havde bedt om.

Det er svært at spå om, hvordan tingene vil udvikle sig i Venezuela. Ifølge proceduren skal der udpeges 5 medlemmer af det nationale valgråd (CNE). De 5 medlemmer skal udpeges af nationalforsamlingen, hvor det kan blive vanskeligt at nå til enighed. Det er ikke klart, om alle de underskrifter, som oppositionen indsamlede, da den prøvede at organisere en ikke-bindende folkeafstemning i februar 2003 mod præsident Chavez' fortsatte embedsførelse, vil blive accepteret af CNE, når det er blevet oprettet. Hvis ikke, bliver oppositionen nødt til endnu engang at gå i gang med en underskriftsindsamling, som er nødvendig for at indkalde til en folkeafstemning. Underskrifterne skal kontrolleres af det nye CNE, og der skal være opnået en vis procentdel (mindst 20 % af de registrerede vælgere). Præsident Chavaz har udtalt, at han vil respektere artikel 72 i forfatningen og aftalen. Han insisterer på, at folkeafstemningen ikke kun bør omfatte præsidentembedet, men også andre valgte myndigheder. Præsidenten har også en anden mulighed, nemlig at udskrive valg i utide.

Sideløbende hermed er økonomien inde i en alvorlig krise med vigtige sociale konsekvenser. Prognosen for 2003 forudser en økonomisk tilbagegang på 15 % og en stigning i arbejdsløsheden, som nu ligger på 20 %.

Kommissionen følger nøje den politiske situation. EU har fuldt ud støttet Organisationen af Amerikanske Stater (OAS), trepartsarbejdsgruppen sammen med FN's udviklingsprogram (UNDP) og Cartercentrets arbejdsprogram og venskabsgruppen i deres forsøg på at opnå en national dialog. I flere erklæringer har EU lagt vægt på en fredelig, demokratisk og forfatningsmæssig valgløsning. I den sidste erklæring fra den 5. juni 2003 så EU positivt på, at den venezuelanske regering og opposition underskrev en politisk aftale den 29. maj 2003 og bad samtlige parter straks at gå i gang med den nødvendige follow-up, for at gennemføre aftalen. Ligeledes blev der gjort opmærksom på, at EU var rede til at hjælpe med gennemførelsen af aftalen.

Som et svar på den nuværende krise har Kommissionen underskrevet et projekt for at bistå OAS i dets forsøg på at gennemføre mulige aftaler mellem parterne i den dialog, der føres i OAS-regi. Projektet beløber sig til 600 000 EUR. Det omfatter aftalens 3 afsnit: støtte til en valgløsning, en kulegravning af begivenhederne i april 2002 og en afvæbning af civilbefolkningen. Desuden er Venezuela på listen over lande, som foreslås prioriteret af Kommissionen med hensyn til valgovervågning, hvis der skulle finde valg sted. Den definitive beslutning om at sende en valgovervogningsdelegation træffes, når der har været sendt en valgundersøgelsesmission af sted, som så vurderer om det er tilrådeligt, nyttigt og gennemførligt. Beslutningen om at sende en valgundersøgelsesmission af sted vil blive truffet, når først det videre forløb i valgprocessen er afklaret.

EU har ikke truffet særlige tiltag til at beskytte EU-borgere i Venezuela. Det er normalt den oprindelige medlemskab, som sørger for beskyttelse og støtte.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/372 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/372

---

(2004/C 88 E/0377)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1767/03

af Charles Tannock (PPE-DE) til Kommissionen

(28. maj 2003)

Om:   Forfølgelse af kristne i Indonesien

Der indløber til stadighed beretninger om muslimers forfølgelse af kristne i Indonesien. Det skal dog nævnes, at kristne er blevet arresteret for at anspore til sekterisk vold, som da tre kristne blev arresteret i Palu i det centrale Sulawesi i september 2000 og dømt for hovedanklagepunkterne. Under retssagen råbte tusinder af demonstranter uden for retslokalet med trusler både mod advokaterne og vidnerne. Af de 18 vidner, som oprindeligt var forberedt til at vidne for forsvaret og de fire advokater, der skulle forsvare de anklagede, afgav kun ét vidne vidneforklaring, og kun to advokater stillede op for forsvaret som følge heraf.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke oplysninger den har om disse mænds skæbne, og om den har rejst spørgsmålet samt den fortsatte forfølgelse af kristne i forskellige dele af Indonesien? Har Kommissionen oplysninger om, hvorvidt volden er blevet styret officielt eller har fået nogen form for støtte fra myndighederne, og mener Kommissionen, at situationen er ved at forbedre sig eller ved at blive værre?

Svar afgivet på Kommissions vegne af Christopher Patten

(30. juni 2003)

Forespørgslen refererer til retssagen mod Fabianus Tibo, Marianus Riwu og Dominggus da Silva, som alle blev dømt til døden i april 2001 af distriktsdomstolen i Palu for deres deltagelse i oprøret i Poso i maj-juni 2000. Oprøret bevirkede, at næsten 200 mennesker mistede livet. I maj 2001 afviste højesteretten for det centrale Sulawesi appellerne om mildere domme. De tre anklagede anmodede om at få sagen genoptaget i september 2002. Indtil dato er der ikke blevet truffet nogen afgørelse.

Kommissionen har fulgt situationen i det centrale Sulawesi nøje og vil fremover fortsætte hermed; dette gælder også for de retssager, der vedrører den vold, der er blevet begået i området. Endvidere har Kommissionen bevilget humanitær bistand til internt fordrevne personer og til lokalsamfund gennem Kontoret for Humanitær Bistand (ECHO) og bistand til hjemstedsfordrevne personer.

Ifølge EU's samarbejdspartnere og andre internationale organisationer samt internationale ngo'er, der arbejder i det centrale Sulawesi, har situationen dér stabiliseret sig gennem de senere år. Malino-processen (1) er, skønt den er behæftet med væsentlige mangler, begyndt at vise tegn på, at det vil være muligt at standse konflikten ad denne vej.

---

(1)  I december 2001 indkaldte den indonesiske regering under ledelse af koordineringsministeren for folkevelfærd, Jusuf Kalla, til et todagesmøde mellem 25 muslimske og 24 kristne ledere fra Poso i den sydsulawesiske by Malino; Jusuf Kalla påtog sig rollen som mægler ved dette møde. De to parter blev enige om at afslutte konflikten og samarbejde om at opretholde freden i Poso i det centrale Sulawesi, og endvidere udstedte de en fælleserklæring på ti punkter (»Malino-erklæringen«). Regeringens første prioritet er at adskille de stridende parter og at opretholde lov og orden, hvorefter Malino-erklæringens indhold skal gøres alment kendt. Ekstra sikkerhedsstyrker er blevet udstationeret og har gennemført razziaer for at afvæbne medlemmer af militsen og de kæmpende på begge sider. Regeringen er også begyndt at yde finansiel støtte til et beløb af 100 mia. rupiah (10 mio. USD) Med det formål at genbosætte flygtninge og starte en genopbygning. siden afholdelsen af Malino-mødet og de heraf følgende aktioner er de sikkerhedsmæssige forhold i Poso blevet betydeligt forbedret; endvidere er transportforbindelserne blevet genetableret, og tusindvis af våben er blevet afleveret på frivillig basis.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/373 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/373

---

(2004/C 88 E/0378)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1776/03

af Claude Moraes (PSE) til Kommissionen

(28. maj 2003)

Om:   Astma og allergi-sygdomme hos børn

Det fremgår af en nylig WHO-rapport, at antallet af europæiske børn, der udvikler astma og allergisygdomme, er fordoblet mellem 1970'erne og 1990'erne.

Har Kommissionen sin egen analyse af årsagerne hertil, og omfatter denne dårlig luftkvalitet og påvirkninger fra syntetiske kemiske stoffer i vand og fødevarer?

Hvad er Kommissionens syn på, hvorfor astma og allergi-sygdomme hos børn nu, i følge WHO, er i aftagende i mindst to EU-lande, nemlig Det Forenede Kongerige og Italien?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(19. juni 2003)

Kommissionen har støttet adskillige projekter om forebyggelse af astma og luftvejsallergier under handlingsprogrammet vedrørende forureningsrelaterede sygdomme som led i indsatsen inden for folkesundhed (1999/2001) (1). Listen og oversigten over disse projekter kan ses på Kommissionens websted under: (http://europa.eu.int/comm/health).

Ifølge talrige videnskabelige undersøgelser er der mange grunde til, at astma- og allergisygdomme opstår, og problemet er derfor yderst vanskeligt at løse.

Kommissionen har ingen specielle oplysninger om en nedgang i antallet af astma- og allergianfald i Italien og Det Forenede Kongerige.

En nedsættelse af antallet af mennesker, der er ramt af sådanne sygdomme, er et af de prioriterede områder i det nye folkesundhedsprogram, som blev vedtaget den 23. september 2002 (2). Forebyggelse af astma og luftvejsallergier anses også som et højt prioriteret område i Kommissionens meddelelse »A European Environment and Health Strategy« (en europæisk miljø- og sundhedsstrategi), som blev vedtaget den 11. juni 2003, og som kan ses på Kommissionens websted: http://europa.eu.int/comm/press_room/ presspacks/health/pphealthen.htm

---

(1)  Europa-Parlamentets og Raadets afgørelse nr. 1296/1999/EF af 29. april 1999 om vedtagelse af et EF-handlings-program vedrørende forureningsrelaterede sygdomme som led i indsatsen inden for folkesundhed (1999-2001), EFT L 155 af 22.6.1999.

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1786/2002/EF af 23. september 2002 om vedtagelse af et program for Fællesskabets indsats inden for folkesundhed (2003-2008) – erklæring fra Kommissionen, EFT L 271 af 9.10.2002.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/373 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/373

---

(2004/C 88 E/0379)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1800/03

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(28. maj 2003)

Om:   SARS og klimaanlæg i fly

Hvilke regler om absolutfiltre gælder der for de luftfartsselskaber, der virker i EU? Hvor ofte udskiftes sådanne filtre? Hvor hurtigt nedbrydes deres effektivitet ved anvendelse? Hvorfor skal passagerer overhovedet indånde renset luft? Hvilke ventilationsnormer er tilladt (det vil sige antal minutter inden luften er skiftet helt ud i kabinen)? Hvilken procedure gælder der, når der opstår mistanke til nogle passagerer, for at forhindre at andre passagerer smittes i samme fly? Er Kommissionen sikker på, at disse procedurer er tilstrækkelige i forhold til de risici, det hér drejer sig om?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(15. juli 2003)

I alle fly, der er bygget efter 1985, er luftcirkuleringssystemet udstyret med HEPA-filtre som standard. HEPA-filtre er særdeles effektive til at fjerne støv og luftbårne smitteemner, som f.eks. dråber, bakterier og store mikrober. Den normale livstid for sådanne filtre svarer til et C-Check, dvs. mellem 12 og 18 måneders driftstid. Hvis filtrene udskiftes med de foreskrevne mellemrum, forringes effektiviteten ikke.

Under flyvningen føres der hele tiden frisk luft ind i kabinen. Afhængigt af flytypen udskiftes hele kabinens luftvolumen hvert andet minut. Recirkuleret luft er med til at sænke klimaanlæggets brændstofforbrug. Målinger, som europæiske flyfabrikanter har udført i jordhøjde, har vist, at recirkuleret luft er renere end luften uden for.

Netværket for epidemiologisk overvågning og kontrol af overførbare sygdomme i Fællesskabet har sagt god for en teknisk vejledning, der er udarbejdet af EU's ekspertgruppe vedrørende SARS (»Recommendation by the European Community for airlines, flight personnel and ground medical personnel for measures to be taken before and during flights from countries with local transmission of SARS«). Vejledningen giver råd om, hvilke foranstaltninger der bør træffes, hvis der opstår mistanke om SARS-tilfælde om bord på fly.

Vejledningen indeholder også retningslinjer for, hvad kabinepersonalet bør gøre, hvis en passager har symptomer som feber, hoste eller åndenød, eller hvis vedkommende udviser tydelige sygdomstegn. Passageren bør anmodes om at tage en kirurgisk maske på, og det personale, der har med passageren at gøre, bør bære en FFP2/3-maske. Passageren bør om muligt anbringes på et særskilt sæde, dvs. så langt væk som muligt fra de andre passagerer. Hvis passageren har meget tydelige symptomer, f.eks. en kraftig hoste, bør i det mindste de passagerer, der sidder to til tre meter (ca. to rækker) fra den syge passager, samt hele personalet bære masker.

Flyselskaberne anmodes også om at uddele informationsmateriale om de eventuelle risici til alle passagerer. Passagerer, der sidder inden for to meter fra den syge passager, bør også få et registreringskort (hvis de ikke allerede har udfyldt et ved afrejsen) og en informationsbrochure (»Important health information for passengers concerning possible contact with the severe acute respiratory syndrome (SARS)«). Det anbefales også, at flyselskabet indsamler registreringskortene og sørger for, at de er tilgængelige for sundhedsmyndighederne i 14 dage efter landingen.

Yderligere oplysninger om, hvilke foranstaltninger der bør træffes i sådanne situationer, kan findes på Europa-webstedet: http://europa.eu.int/comm/health/ph_threats/com/sars/keydo_sars_en.htm.

Kommissionen drøfter i øjeblikket med medlemsstaterne, de internationale luftfartsorganisationer og lufthavnsmyndighederne, hvordan disse retningslinjer kan føres ud i livet.

Ifølge Verdenssundhedsorganisationen (WHO) er risikoen for at blive smittet med SARS om bord på fly meget lille. Indtil nu har der i fire tilfælde med passagerer, der har udvist symptomer på SARS under flyvningen, været tale om en mulig smitteoverførsel om bord. To af disse flyvninger skete, inden WHO offentliggjorde sine retningslinjer for nødsituationer, der opstår under rejser, den 15. marts 2003. Siden der den 23. marts 2003 blev indført kontrol ved udrejsen, har der ikke været yderligere tilfælde af SARS om bord på fly.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/375 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/375

---

(2004/C 88 E/0380)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1806/03

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(23. maj 2003)

Om:   Betaling til EU-medlemsstaterne under den anden fællesskabsstøtteramme

Eftersom proceduren for endelig udbetaling fra den anden fællesskabsstøtteramme er indledt, bedes Kommissionen oplyse følgende:

| — | Hvilke beløb har de enkelte medlemsstater anmodet om? |
| --- | --- |

—

Hvilke beløb har de enkelte medlemsstater anmodet om?

| — | Hvor store er de bevillinger, som de enkelte medlemsstater ikke har optaget? |
| --- | --- |

—

Hvor store er de bevillinger, som de enkelte medlemsstater ikke har optaget?

| — | Hvor stor en andel af de oprindeligt afsatte bevillinger udgør de bevillinger, som de enkelte medlemsstater ikke har optaget? |
| --- | --- |

—

Hvor stor en andel af de oprindeligt afsatte bevillinger udgør de bevillinger, som de enkelte medlemsstater ikke har optaget?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(23. juni 2003)

Kommissionen henviser det ærede medlem til sit svar på mundligt spørgsmål H-0310/03 fra Mastorakis under spørgetiden i Parlamentets mødeperiode i juni 2003 (1).

---

(1)  Skriftligt svar afgivet 3.6.2003.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/375 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/375

---

(2004/C 88 E/0381)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1821/03

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(2. juni 2003)

Om:   Pølsekød

Mener Kommissionen, at varedeklarationer på pølser oplyser forbrugerne tilstrækkelig klart om pølsernes indhold, navnlig med hensyn til fedtprocenten? Hvilke foranstaltninger er der truffet for at gøre forbrugerne opmærksom på, at fedtindholdet i lavprispølser er blevet større, efter at fødevareindustrien har udviklet nye produkter, i hvilke fedtstofferne bevarer en fast konsistens ved opvarmning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(10. juli 2003)

Mærkning af pølser, der er bestemt til i uforandret stand at leveres til den endelige forbruger, skal opfylde kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/13/EF af 20. marts 2000 (1), som især er ændret ved Kommissionens direktiv 2001/101/EF af 26. november 2001 (2) og Kommissionens direktiv 2002/86/EF af 6. november 2002 (3).

Ifølge direktiv 2000/13/EF (artikel 7, stk. 2) skal mængden af den ingrediens, der karakteriserer levnedsmidlet, angives. Når det drejer sig om pølser, er det således mængden af kød, der skal angives.

Der er ikke pligt til at angive fedtindholdet i kødet eller i færdigvaren, men der er en maksimumsgrænse for fedtindhold i kød, der kan betegnes som kød, eksempelvis 30 % fedt i svinekød og 25 % i oksekød (bilaget til direktiv 2001/101/EF).

Hvis disse maksimumsgrænser for fedtstoffer imidlertid overskrides, skal indholdet af kød justeres nedad og fedtindholdet angives på ingredienslisten.

I henhold til direktiv 2002/86/EF skal mærkningen af de omhandlede varer opfylde ovennævnte krav fra 1. juli 2003.

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/13/EF af 20. marts 2000 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om mærkning af og præsentationsmåder for levnedsmidler samt om reklame for sådanne levnedsmidler, EFT L 109 af 6.5.2000.

(2)  Kommissionens direktiv 2001/101/EF af 26. november 2001 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/13/EF, EFT L 310 af 28.11.2001.

(3)  Kommissionens direktiv 2002/86/EF af 6. november 2002 om ændring af direktiv 2001/101/EF, for så vidt angår datoen, fra hvilken det er forbudt at handle med produkter, der ikke opfylder kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/13/EF, EFT L 305 af 7.11.2002.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/376 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/376

---

(2004/C 88 E/0382)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1931/03

af Horst Schnellhardt (PPE-DE) til Kommissionen

(5. juni 2003)

Om:   Tiltrædelseslandenes gennemførelse af EU-levnedsmiddelstandarder

Ifølge diverse avisartikler har tiltrædelseslandenes virksomheder alvorlige problemer med at gennemføre EU-levnedsmiddelstandarderne.

Kommissionen bedes i den forbindelse besvare følgende spørgsmål:

| 1. | Hvor alvorligt skal disse oplysninger opfattes? |
| --- | --- |

1.

Hvor alvorligt skal disse oplysninger opfattes?

| 2. | Hvor mange virksomheder i Polen og Ungarn har anmodet om overgangsfrister? Hvor stor en procentdel udgør disse af det samlede antal virksomheder? |
| --- | --- |

2.

Hvor mange virksomheder i Polen og Ungarn har anmodet om overgangsfrister? Hvor stor en procentdel udgør disse af det samlede antal virksomheder?

| 3. | Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet for at sikre, at virksomheder i levnedsmiddelindustrien lukker pr. 1. maj 2004, hvis de ikke har gennemført hygiejneforskrifterne? |
| --- | --- |

3.

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet for at sikre, at virksomheder i levnedsmiddelindustrien lukker pr. 1. maj 2004, hvis de ikke har gennemført hygiejneforskrifterne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(30. juni 2003)

Kommissionen overvåger nøje fødevaresikkerhedsspørgsmålene i tiltrædelseslandene. Fra og med tiltrædel-sesdagen skal alle nye medlemsstater anvende de høje EU-standarder som fastlagt i acquis communautaire.

Generelt er der i kandidatlandene allerede gjort store fremskridt med hensyn til fødevaresikkerheden. Der er ingen tvivl om, at EU-tiltrædelsen vil forbedre fødevaresikkerhedsniveauet mærkbart i disse lande.

Levnedsmiddel- og Veterinærkontorets regelmæssige besøg, peergruppe-undersøgelser samt andre besøg suppleret med forskellige overvågningsredskaber såsom overvågningstabeller og sammenligningstabeller gør det muligt for Kommissionen nøje at følge udviklingen i tiltrædelseslandene. Alle problemer, der hidtil er konstateret, er blevet meddelt de respektive lande. Hvis der på tiltrædelsestidspunktet viser sig mangler med hensyn til fødevaresikkerheden, vil der blive truffet passende foranstaltninger, herunder eventuelt beskyttelsesforanstaltninger i snæver forstand, for at beskytte forbrugerne i EU.

Hvad angår fødevarevirksomhederne i Polen og Ungarn, blev der ved afslutningen af tiltrædelsesforhandlingerne i december 2002 indrømmet et begrænset antal overgangsperioder. 370 kødvirksomheder i Polen (herunder frysehuse og fiskeforarbejdningsvirksomheder) fik sådanne overgangsperioder. De repræsenterer 13 % af det forventede samlede antal polske kødvirksomheder ved tiltrædelsen. Der blev desuden indrømmet overgangsperioder for 169 polske mejerivirksomheder, svarende til 51 % af det forventede samlede antal polske mejerivirksomheder ved tiltrædelsen. Disse overgangsperioder gælder for Polen indtil den 31. december 2007. I Ungarn blev der givet overgangsperioder til 44 større kødvirksomheder, eller 7 % af det samlede antal ungarske kødvirksomheder. Disse overgangsperioder for Ungarn gælder indtil den 31. december 2006.

I overgangsperioden skal alle produkter fra virksomheder omfattet af en sådan overgangsforanstaltning mærkes specifikt, og de må kun afsættes lokalt. Der vil følgelig være forbud mod afsætning på det indre marked.

På grundlag af den overvågning, Kommissionen foretager, vil fødevarevirksomheder, der ikke har fået en overgangsperiode, og som ikke opfylder EU-fødevaresikkerhedskravene ved tiltrædelsen, blive nødt til at lukke. I mellemtiden yder Kommissionen hjælp til modernisering af fødevarevirksomheder i form af ekspertbistand via Informationskontoret for Teknisk Bistand (TAIEX) og peergruppe-undersøgelser, uddannelsesaktiviteter og twinning-programmet. Den yder også en betydelig finansiel støtte under PHARE og Sapard.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/377 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/377

---

(2004/C 88 E/0383)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1933/03

af Dana Scallon (PPE-DE) til Kommissionen

(5. juni 2003)

Om:   Social udvikling

I Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om bistand til politikker og aktioner vedrørende reproduktiv og seksuel sundhed og rettigheder i udviklingslande (1), er der fastsat finansiering af sundhedspleje i udviklingslande. Det fremgik under lovgivningsproceduren, at Kommissionen har til hensigt at anvende de midler, der er afsat under dette program, til – blandt andet – om ønsket at finansiere abortindgreb.

I traktatens artikel 177, stk.1, som angiver Fællesskabets kompetence med hensyn til udviklingssamarbejde, anvendes udtrykket »social udvikling«, som er åben for fortolkning. I traktatens artikel 136 til 145 uddybes betydningen af udtrykket »udvikling« inden for socialpolitik med hensyn til interne politikker. Der er ubestridt ingen fællesskabskompetence, når det drejer sig om at træffe afgørelse om eller finansiere abort inden for Fællesskabet. Det ville derfor ikke være logisk, hvis den samme lovbestemmelse blev fortolket på forskellig måde. Under henvisning til traktatens artikel 5, første sætning, forekommer det derfor hensigtsmæssigt at fortolke traktatens artikel 177, stk. 1 i overensstemmelse hermed, og således ikke tillade Fællesskabsvirksomhed, som ikke er lovlig mulig inden for Fællesskabet.

Fortolker Kommissionen udtrykket »social udvikling«, som er anført i traktatens artikel 177, stk.1, på en måde, der giver retsgrundlag for virksomhed, der muliggør abortindgreb efter ønske?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(30. juni 2003)

Formålet med den forordning om bistand til politikker og aktioner vedrørende reproduktiv og seksuel sundhed og rettigheder i udviklingslande (2), der blev vedtaget for nylig, er at finansiere nyskabende aktioner, der kan forbedre befolkningens reproduktive og seksuelle sundhed i udviklingslandene. Det er ikke korrekt, at denne forordning vil blive anvendt til at finansiere abortindgreb efter ønske, som det påstås af det ærede medlem. Dette fremgår tydeligt af forordningens betragtning 16: »Denne forordning støtter ikke initiativer, som tilskynder til sterilisering eller abort eller til utilbørlig testning af svangerskabsforebyggende metoder i udviklingslandene. Når der gennemføres samarbejdsforanstaltninger, må det ske under nøje overholdelse af afgørelserne truffet på ICPD (3), navnlig punkt 8.25 i ICPD-handlingsplanen, hvorefter bl.a. abort under ingen omstændigheder bør nyde fremme som metode til familieplanlægning. Efter en abort bør der omgående fremsættes tilbud om rådgivning, uddannelse og hjælp til familieplanlægning, hvilket også vil bidrage til at undgå nye aborter.«

Som Kommissionen allerede har forklaret i sit svar på det ærede medlems skriftlige forespørgsel E-3323/02 (4), er EU's kompetence på det udviklingspolitiske område fastsat i EF-traktatens afsnit XX. Alle EU's foranstaltninger vedrørende udviklingssamarbejde skal derfor falde ind under de målsætninger, der er fastlagt i EF-traktatens artikel 177.

Kommissionen minder om, at det fremgår af Domstolens dom i sag C-268/1994 (Portugal/Kommissionen, [1996] Sml. I, s. 6177), at en aftale om udviklingssamarbejde kan indeholde bestemmelser på særlige områder, uden at der kræves andet retsgrundlag, eller at det kræves, at medlemsstaterne deltager i aftalen, for så vidt som aftalens vigtigste mål er at gennemføre de i artikel 177 anførte målsætninger, og på betingelse af, at bestemmelserne med hensyn til særlige områder ikke indeholder forpligtelser af en sådan betydning, at de i realiteten må anses for særskilte målsætninger i forhold til formålet med udviklingssamarbejdet.

Fællesskabet har således fuld kompetence med hensyn til reproduktiv og seksuel sundhed i udviklingslandene, og dets udviklingsbistand gennemføres altid inden for de lovmæssige rammer i det pågældende land.

---

(1)  KOM(2002)120 -EFT C 151 E af 25.6.2002, s. 260 og KOM(2003) 168.

(2)  EFT L 224 af 6.9.2003.

(3)  ICPD: Den internationale befolknings- og udviklingskonference.

(4)  EFT C 11 E af 15.1.2004.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/378 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/378

---

(2004/C 88 E/0384)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1948/03

af Roger Helmer (PPE-DE) til Kommissionen

(13. juni 2003)

Om:   Folkeafstemning i Litauen

Vil Kommissionen kommentere den omstændighed, at der tilsyneladende er blevet anvendt en meget unfair taktik i forbindelse med kampagnen vedrørende Litauens folkeafstemning om tiltrædelse af EU som følger:

| — | valgloven blev overtrådt med vedvarende reklame for et »Ja« i de 30 timer før folkeafstemningen, hvilket er i modstrid med Litauens valglov; |
| --- | --- |

—

valgloven blev overtrådt med vedvarende reklame for et »Ja« i de 30 timer før folkeafstemningen, hvilket er i modstrid med Litauens valglov;

| — | ledende embedsmænd, berømtheder og forretningsfolk blev brugt til at udsende det vigtige »Ja«-budskab over statens radio- og tv-stationer i de 30 timers spærretid op til folkeafstemningen og i løbet af de to afstemningsdage; endvidere anvendte de vigtige politiske budskaber for at overtale de stemmeberettigede til ikke blot at møde op, men også at stemme »Ja«; |
| --- | --- |

—

ledende embedsmænd, berømtheder og forretningsfolk blev brugt til at udsende det vigtige »Ja«-budskab over statens radio- og tv-stationer i de 30 timers spærretid op til folkeafstemningen og i løbet af de to afstemningsdage; endvidere anvendte de vigtige politiske budskaber for at overtale de stemmeberettigede til ikke blot at møde op, men også at stemme »Ja«;

| — | det vigtige »Ja«-budskab at »stemme for fremtidens ungdom« kan ikke fortolkes som blot værende bevidsthedsskabende; |
| --- | --- |

—

det vigtige »Ja«-budskab at »stemme for fremtidens ungdom« kan ikke fortolkes som blot værende bevidsthedsskabende;

| — | den største supermarkedskæde tilbød varer i form af drikkevarer, konfekture og vaskemidler til de litauere, som kunne bevise, at de havde stemt ved folkeafstemningen, hvilket forårsagede en kraftig stigning i valgdeltagelsen, som oversteg de nødvendige 50 %; |
| --- | --- |

—

den største supermarkedskæde tilbød varer i form af drikkevarer, konfekture og vaskemidler til de litauere, som kunne bevise, at de havde stemt ved folkeafstemningen, hvilket forårsagede en kraftig stigning i valgdeltagelsen, som oversteg de nødvendige 50 %;

| — | denne stigning på over 300 000 valgdeltagere efter meddelelsen om gratis varer for stemmer kan direkte tilskrives dette særtilbud, som blev annonceret hver time over statsradioen, eftersom den kraftige stigning i valgdeltagelsen efter meddelelsen ikke var i overensstemmelse med afstemnings-mønstret på den første afstemningsdag; |
| --- | --- |

—

denne stigning på over 300 000 valgdeltagere efter meddelelsen om gratis varer for stemmer kan direkte tilskrives dette særtilbud, som blev annonceret hver time over statsradioen, eftersom den kraftige stigning i valgdeltagelsen efter meddelelsen ikke var i overensstemmelse med afstemnings-mønstret på den første afstemningsdag;

| — | ledende regeringsembedsmænd mødtes efter den første afstemningsdag og besluttede at anvende »yderligere incitamenter« med henblik på at fremme en »Ja«-stemme, hvilket udtrykkeligt er forbudt i henhold til Litauens valglov; |
| --- | --- |

—

ledende regeringsembedsmænd mødtes efter den første afstemningsdag og besluttede at anvende »yderligere incitamenter« med henblik på at fremme en »Ja«-stemme, hvilket udtrykkeligt er forbudt i henhold til Litauens valglov;

| — | de ledende embedsmænds og forretningsfolks ekstraordinære indsats, særlig kampagnen med gratis-varer for stemmer, der blev tilbudt i supermarkedskæden, påvirkede reelt resultatet af folkeafstemningen? |
| --- | --- |

—

de ledende embedsmænds og forretningsfolks ekstraordinære indsats, særlig kampagnen med gratis-varer for stemmer, der blev tilbudt i supermarkedskæden, påvirkede reelt resultatet af folkeafstemningen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(18. juli 2003)

De af det ærede medlem rejste spørgsmål henhører udelukkende under den nationale kompetence, Litauen har som et suverænt, demokratisk land. Tilrettelæggelsen af informationskampagnen op til folkeafstemningen om tiltrædelsen falder ligeledes helt inden for Litauens ansvarsområde, herunder også fastlæggelsen af de sloganer der anvendtes.

Folkeafstemningen om Litauens tiltrædelse af Unionen blev afholdt den 10. og 11. maj 2003. Deltagelsen ved folkeafstemningen var på 63,3 %, og 91,07 % stemte for tiltrædelsen.

Tilrettelæggelsen af folkeafstemningen fandt sted i henhold til Litauens lov om folkeafstemninger. Ifølge denne lov skal eventuelle klager vedrørende mulige overtrædelser af loven, der forbyder valgreklame i de sidste 30 timer inden afstemningen og på afstemningsdagene, behandles af Litauens centrale valgkomité. Efter folkeafstemningen om Litauens tiltrædelse indgav flere litauiske borgere klager, som siden er blevet behandlet af Litauens centrale valgkomité. Resultatet var, at folkeafstemningen fandtes gyldig.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/379 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/379

---

(2004/C 88 E/0385)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1960/03

af Elspeth Attwooll (ELDR) til Kommissionen

(13. juni 2003)

Om:   Vejtransportmanagere

Er Kommissionen af den opfattelse, at en medlemsstat med henblik på korrekt gennemførelse af Rådets direktiv 96/26/EF (1) om adgang til erhvervet godstransport ad landevej og erhvervet personbefordring ad landevej må kræve, at vejtransportvirksomheder ansætter en vejtransportmanager i dette ords snævreste forstand (dvs. at der etableres et arbejdsgiver/ansat-forhold i henhold til national ret) i modsætning til, at der etableres et andet kontraktmæssigt forhold (som f.eks. en tjenesteydelseskontrakt med en selvstændig manager), der opfylder alle de krav, direktivet pålægger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(16. juli 2003)

Artikel 3, stk. 1, i Rådets direktiv 96/26/EF af 29. april 1996 om adgang til erhvervet godstransport ad landevej og erhvervet personbefordring ad landevej samt om gensidig anerkendelse af eksamensbeviser, certifikater og andre kvalifikationsbeviser, som skal lette den faktiske udøvelse af etableringsfrihed for de pågældende udøvere af transportvirksomhed inden for indenlandsk og international eksport bestemmer, at såfremt ansøgeren er en fysisk person, som ikke opfylder de anførte krav, skal han udpege en anden person, der opfylder direktivets krav om hæderlighed og faglig dygtighed, som vedvarende faktisk leder transportarbejdet. Såfremt ansøgeren ikke er en fysisk person, skal kravene om hæderlighed og faglig dygtighed være opfyldt af den eller de personer, som faktisk og permanent er leder(e) af virksomhedens transportarbejde.

Kommissionen bemærker sig, at i alle tilfælde skal transportmanageren vedvarende og faktisk lede virksomhedens transportarbejde. Overholdelsen af direktivets krav bedømmes ud fra dette kriterie. Der er intet i direktivet om, hvorvidt dette kan nås ved hjælp af direkte ansættelse af en transportmanager eller ved hjælp af et andet kontraktmæssigt forhold. Hverken den ene eller den anden mulighed er derfor automatisk udelukket.

---

(1)  EFT L 124 af 23.5.1996, s. 1.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/380 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/380

---

(2004/C 88 E/0386)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2011/03

af Ioannis Marínos (PPE-DE) til Kommissionen

(17. juni 2003)

Om:   Gennemførelse af fællesskabsretten i Cypern

Det er velkendt, at tusindvis af indfødte tyrkisk-cyprioter har forladt de siden 1974 besatte områder i Nordcypern, idet tyrkisk-cyprioterne i dag kun repræsenterer 50 % af den befolkning, der levede der inden »Attila-invasionen« (18 % af den samlede befolkning ifølge den officielle folketælling i 1972). Dette har også ofte været publiceret i den tyrkisk-cypriotiske avis »Afrika«, der ubønhørligt forfølges af Denktash-styret.

Ifølge erklæringer fra Cyperns præsident, Papadopoulos, i det græske statslige fjernsyn (NET) den 18. maj 2003 har Republikken Cyperns ejendomsregister officielt fastslået den andel af fast ejendom, der inden den tyrkiske hærs invasion tilhørte tyrkisk-cyprioter til 12,9 %. I det samme interview understregede Papadopoulos desuden, at der fortsat gælder forbud for skibe, der sejler under cypriotisk flag, mod at anløbe tyrkiske havne, uanset hvem der ejer skibene.

Er opretholdelsen af denne embargo for skibe tilhørende et land, der fra 1. maj 2004 vil være EU-medlem, i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen? Er de i Annans plan indeholdte bestemmelser om at begrænse andelen af ejendom og antallet af græske flygtninge, der vil vende tilbage til de områder, der i henhold til planen vil komme til at henhøre under en tyrkisk-cypriotisk »component state« i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen? Hvilke kommentarer har Kommissionen til Denktash' mislykkede forsøg, hvad angår »tvungen adskillelse af grækerne og tyrkerne i Cypern, eftersom de ikke kan sameksistere, uden at der bliver ballade«, efter at tusindvis af grækere og tyrkere har passeret »den grønne linje« uden nogen nævneværdige episoder? Er det i overensstemmelse med den gældende fællesskabsret, at 9 % af den indfødte befolkning i et land (som kan dokumentere, at de ejer 12,9 % af jorden) skal have kontrol over 29,5 % af Cyperns samlede landareal, sådan som det foreslås i Annans plan?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(28. juli 2003)

Som Det Europæiske Råd udtalte i Luxembourg i 1997, skal Cypern-problemet løses gennem forhandlinger i FN-regi. Det er kun FN, der kan påtage sig mæglingsopgaver. FN's generalsekretær Kofi Annan forelagde for nylig (1. april 2003) en rapport om sine mæglingsbestræbelser på Cypern, hvori han gennemgår de problemer, der er opstået, siden han påbegyndte mæglingen i 1999.

Det er ikke i overensstemmelse med EU-retten at hindre skibe, der sejler under cypriotisk flag, i at anløbe tyrkiske havne. Selv om Tyrkiet ikke er forpligtet til at gennemføre EU's bestemmelser på dette område, er landet i sin egenskab af kandidatland og som led i associeringsaftalen gentagne gange blevet opfordret til at gøre fremskridt med hensyn til at vedtage og gennemføre EU-retten. En sådan hindring synes også at være i strid med de internationale bestemmelser, bl.a. dem, der er vedtaget af Verdenshandelsorganisationen (WTO) og Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD). Endelig strider restriktive foranstaltninger inden for søtransport helt principielt mod EU's bestræbelser på at liberalisere sektoren for søtransporttjenester. Kommissionen vil fortsat tage dette spørgsmål op i sin dialog med Tyrkiet.

Med hensyn til de spørgsmål i Annan-planen, der vedrører EU-retten, vil Kommissionen minde om, at Det Europæiske Råd gentagne gange har udtalt, at EU er villigt til at indføje vilkårene for en løsning på Cypern-problemet i tiltrædelsestraktaten i overensstemmelse med de principper, EU bygger på. Kommissionen kan ikke på forhånd udtale sig om resultaterne af forhandlinger, der endnu ikke har fundet sted mellem de berørte parter.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/381 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/381

---

(2004/C 88 E/0387)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2029/03

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(18. juni 2003)

Om:   Forhøjelse af gebyret for transitvisum, hvormed personer ved rejser mellem EU's nuværende og fremtidige medlemsstater får adgang til Serbien

| 1. | Er det Kommissionen bekendt, at der indtil udgangen af 2002 ved grænserne til det tidligere Jugoslavien (Serbien og Montenegro) blev udstedt transitvisum til personer på gennemrejse fra andre europæiske lande mod betaling af mellem 6 og 10 EUR, og at det udstedte dokument benævnt »Turisticka Propusnica« skulle afleveres til politiet uden yderligere dokumentation, når den rejsende forlod landet? |
| --- | --- |

1.

Er det Kommissionen bekendt, at der indtil udgangen af 2002 ved grænserne til det tidligere Jugoslavien (Serbien og Montenegro) blev udstedt transitvisum til personer på gennemrejse fra andre europæiske lande mod betaling af mellem 6 og 10 EUR, og at det udstedte dokument benævnt »Turisticka Propusnica« skulle afleveres til politiet uden yderligere dokumentation, når den rejsende forlod landet?

| 2. | Er det ligeledes Kommissionen bekendt, at ordningen blev ændret i 2003, således at rejsende, der blot vil rejse gennem landet, først skal indbetale 33 EUR til en bank (f.eks. Vojvodina Bank på jernbanestationen Sid ved den kroatiske grænse) og dernæst forelægge indbetalingskvitteringen på kontoret hos grænsepolitiet, som så udsteder egentlig dokumentation for betalingen og forsyner den rejsendes pas med visum og stempler? |
| --- | --- |

2.

Er det ligeledes Kommissionen bekendt, at ordningen blev ændret i 2003, således at rejsende, der blot vil rejse gennem landet, først skal indbetale 33 EUR til en bank (f.eks. Vojvodina Bank på jernbanestationen Sid ved den kroatiske grænse) og dernæst forelægge indbetalingskvitteringen på kontoret hos grænsepolitiet, som så udsteder egentlig dokumentation for betalingen og forsyner den rejsendes pas med visum og stempler?

| 3. | Er Kommissionen bekendt med årsagerne til denne voldsomme prisstigning og den mere tidkrævende procedure? Skal det ses som kompensationsbetaling til dækning af omkostninger til skader anrettet i forbindelse med krigshandlinger i 1999, er det et tegn på forværrede relationer til den øvrige verden, eller er det en reaktion på nye visumkrav fra EU's eller medlemsstaternes side? |
| --- | --- |

3.

Er Kommissionen bekendt med årsagerne til denne voldsomme prisstigning og den mere tidkrævende procedure? Skal det ses som kompensationsbetaling til dækning af omkostninger til skader anrettet i forbindelse med krigshandlinger i 1999, er det et tegn på forværrede relationer til den øvrige verden, eller er det en reaktion på nye visumkrav fra EU's eller medlemsstaternes side?

| 4. | Hvor længe forventer Kommissionen, at denne usædvanlige situation vil vare ved? Foregår der drøftelser mellem EU og regeringerne i Serbien eller Serbien-Montenegro om denne visumordning og gennemførelsen heraf? I benægtende fald hvorfor ikke? |
| --- | --- |

4.

Hvor længe forventer Kommissionen, at denne usædvanlige situation vil vare ved? Foregår der drøftelser mellem EU og regeringerne i Serbien eller Serbien-Montenegro om denne visumordning og gennemførelsen heraf? I benægtende fald hvorfor ikke?

| 5. | Opfatter Kommissionen EU som interesseret part, når det gælder lempeliggørelse af personers transittrafik gennem Serbien, eftersom vej- og jernbaneforbindelser mellem EU's nuværende og fremtidige medlemsstater går tværs gennem Serbien? |
| --- | --- |

5.

Opfatter Kommissionen EU som interesseret part, når det gælder lempeliggørelse af personers transittrafik gennem Serbien, eftersom vej- og jernbaneforbindelser mellem EU's nuværende og fremtidige medlemsstater går tværs gennem Serbien?

| 6. | Hvad kan Kommissionen gøre for at begrænse den lange ventetid for internationale tog og nødvendigheden af, at passagerer skal ud af toget ved Serbiens ydre grænser og bl.a. på jernbanestationerne i Sid, Subotica, Dimitrovgrad og Presevo? |
| --- | --- |

6.

Hvad kan Kommissionen gøre for at begrænse den lange ventetid for internationale tog og nødvendigheden af, at passagerer skal ud af toget ved Serbiens ydre grænser og bl.a. på jernbanestationerne i Sid, Subotica, Dimitrovgrad og Presevo?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(23. juli 2003)

Det er Kommissionen en glæde at kunne meddele det ærede medlem, at ministerrådet i Serbien og Montenegro for nylig besluttede at give statsborgere i EU, i de øvrige stater i Den Tidligere Jugoslaviske Republik og i staterne på Schengensamarbejdets »hvide liste« adgang til Serbien og Montenegro uden visum.

Det Europæiske Råd i Thessaloniki i juni 2003 anerkendte samtidigt den betydning, som folk i de vestlige Balkanlande tillægger udsigten til, at EU liberaliserer sin visumpolitik over for dem. Kommissionen vil i forbindelse med stabiliserings- og associeringsprocessen føre drøftelser med hvert land om, hvilke behov der er for reformer inden for områder som retsstaten, bekæmpelse af kriminalitet, korruption og illegal indvandring og udbygning af den administrative kapacitet vedrørende grænsekontrol og dokumentsikkerhed for at bringe en løsning på disse problemer nærmere.

For Serbien og Montenegros vedkommende er Kommissionen særlig opmærksom på at bistå myndighederne med at modernisere toldvæsenet og grænsepolitiet og forbedre den fælles grænsekontrol. Der er afsat over 50 mio. EUR fra EF's bistand til genopbygning, udvikling og stabilisering (CARDS-programmer) i perioden 2002-2004 til en reform af disse tjenester og procedurer, således at de bringes på niveau med EU's standarder. Bistanden skal hjælpe administrationen med at lempeliggøre transittrafik for varer og personer gennem Serbien og Montenegro uden at tilsidesætte borgernes sikkerhed ikke bare i Serbien og Montenegro, men også i Sydøsteuropa og EU.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/382 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/382

---

(2004/C 88 E/0388)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2077/03

af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen

(24. juni 2003)

Om:   EU-støtte til torturofre

Jeg har fra en række organisationer, der støtter torturofre, modtaget foruroligende oplysninger, der beretter om, at de bevillinger, der tidligere er blevet afsat til dem som hjælp til disse ofre, er blevet skåret ned med ca. 45 % i 2002.

Som følge af denne nedskæring er henved 30 rehabilitationscentre i ca. 20 lande i fare for at lukke eller skære drastisk ned på den hjælp, de yder.

I følge disse organisationer skal denne nedskæring skyldes en ændring i Kommissionens politik, idet den skulle have besluttet at lægge større vægt på forebyggelse på bekostning af rehabilitation.

Kan Kommissionen bekræfte disse oplysninger?

Er Kommissionen klar over hvilke skader, denne ændring af dens politik medfører?

Har Kommissionen oplysninger om, hvilke midler der er nødvendige for at videreføre de rehabilitations-projekter, som er igangsat med EU-finansiering?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(6. august 2003)

I svaret på skriftlig forespørgsel E-1858/03 fra Proinsias De Rossa (1) er der givet en omfattende redegørelse for situationen vedrørende finansieringen af rehabiliteringsforanstaltninger for torturofre i 2002 og 2003.

Herudover arbejder Kommissionen for indeværende med programmeringen af Det Europæiske Initiativ for Demokrati og Menneskerettigheder fra 2004. Der blev indkaldt til et særligt seminar for ngo'er den 14. juli 2003 (hvor der også var adskillige medlemmer fra Parlamentet til stede) med henblik på at udstikke retningslinjerne for den fremtidige finansiering, inkl. tortur.

---

(1)  Se side 48.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/383 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/383

---

(2004/C 88 E/0389)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2131/03

af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen

(26. juni 2003)

Om:   Driften af et guldudvindingsanlæg i Pergamon (Bergama)

Genåbningen af Eurogolds guldudvindingsanlæg i Pergamon (Bergama) i Tyrkiet over for øen Lesbos bringer økosystemet og indbyggernes sundhed i området i fare. Som det fremgår af nogle foreliggende oplysninger, er der i løbet af 2002 blevet produceret 6,8 ton guld og 8,5 ton sølv. Til udvindingen af dette guld og sølv er der blevet brugt 25 ton cyanogen. Dette giftige affald er deponeret i en afstand af kun 25 km fra den græske ø Lesbos' kyst og byen Mitilini, selvom der i nærheden af byen Ovacik er blevet skabt en kunstig sø til deponering af giftigt affald og cyanidholdige salte. I betragtning af den stærke seismiske aktivitet i området og sandsynligheden af, at der på et tidspunkt som følge af et stort jordskælv vil ske et udslip af giftigt cyanidholdigt affald i de vandførende lag og Ægæerhavet, er det klart, at denne udvindingsvirksomhed kan risikere at få katastrofale følger.

Under henvisning til, at Parlamentet allerede har fordømt projektet i sin beslutning B4-0410/94 (1), bedes Kommissionen oplyse følgende: Vil Kommissionen inden for rammerne af Tyrkiets bestræbelser på at styrke forbindelserne med Europa anmode Tyrkiet om oplysninger vedrørende de ovennævnte forhold og træffe de nødvendige foranstaltninger for at undgå omfattende miljøskader i såvel Grækenland som Tyrkiet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(7. august 2003)

Kommissionen er bekendt med de forhold, som det ærede medlem nævner. De selskaber, der var involveret i mineraludvindingen i Bergama, blev den 10. januar 2002 dømt for deres aktiviteter ved Izmir forvaltningsdomstol. I overensstemmelse med retsstatsprincippet, der indgår i Københavnskriterierne, forventes de tyrkiske myndigheder at rette sig fuldt ud efter domstolsafgørelser. Mineaktiviteter af den slags, som det ærede medlem nævner, kan have potentielt meget alvorlige følger for miljøbeskyttelsen og menneskers sundhed, hvis de ikke foregår på den rigtige måde. Som led i Tyrkiets tiltrædelsesforberedelser har landet forpligtet sig til at vedtage og gennemføre EU-regelværket, når tiden er inde.

Kommissionen vil fortsat følge situationen opmærksomt i lyset af de relevante politiske og lovgivningsmæssige kriterier.

---

(1)  EFT C 341 af 5.12.1994, s. 169.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/383 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/383

---

(2004/C 88 E/0390)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2139/03

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(26. juni 2003)

Om:   Krænkelse af trosfriheden og begrænsninger for religionsudøvelse i Belarus

Mikhail Balyk, der er præst for Pinsemissionen, nægter af betale en bøde, som han er blevet idømt for at udøve et religiøst erhverv og drive religiøse aktiviteter i en religiøs organisation, som ikke er registreret, hvilket er ulovligt ifølge belarussisk lov.

Balyk understreger, at de statslige myndigheder har begået en lang række procedurefejl ved udarbejdelsen af overtrædelsesprotokollen.

Således er han ikke blevet afsløret i at begå de påståede ulovlige handlinger, og myndighederne har ikke beviser for, at en religiøs organisation er blevet oprettet uden den fornødne registrering.

Den nye, mere restriktive religionslov, som trådte i kraft i november, fastsætter bl.a., at:

| a) | en organisation skal have mindst 20 medlemmer for at kunne blive registreret og få tilladelse til at drive aktiviteter; ifølge forvaltningsloven må der ikke drives en religiøs organisation, hvis den ikke er registreret, |
| --- | --- |

a)

en organisation skal have mindst 20 medlemmer for at kunne blive registreret og få tilladelse til at drive aktiviteter; ifølge forvaltningsloven må der ikke drives en religiøs organisation, hvis den ikke er registreret,

| b) | kun de store nationale religiøse organisationer – eller organisationer, der består af mindst 10 menigheder i mindst fire af landets seks regioner – har ret til at oprette klostre eller andre uddannelsesinstitutioner med henblik på udøvelse af tro og andre religiøse aktiviteter. |
| --- | --- |

b)

kun de store nationale religiøse organisationer – eller organisationer, der består af mindst 10 menigheder i mindst fire af landets seks regioner – har ret til at oprette klostre eller andre uddannelsesinstitutioner med henblik på udøvelse af tro og andre religiøse aktiviteter.

De nye organisationer skal lade sig registrere, og allerede eksisterende organisationer har en frist frem til den 16. november 2004 til at opfylde lovens krav, hvilket er en forudsætning for at kunne fortsætte aktiviteterne.

Ifølge artikel 19 i den nye lov skal klostre og lignende institutioner have mindst 10 deltagere, og uddannelsesinstitutionerne skal have kvalificerede og tosprogede (russisk og belarussisk) lærere.

I øjeblikket er det ikke mange belarussiske organisationer, der er i stand til at opfylde de krav, loven stiller til forsættelse af religiøse aktiviteter.

Kan Kommissionen under henvisning til de glimrende økonomiske og handelsmæssige samarbejds-forbindelser mellem EU og Belarus oplyse:

| — | om den har kendskab til disse forhold? |
| --- | --- |

—

om den har kendskab til disse forhold?

| — | hvilke initiativer der inden for rammerne af samarbejdsforbindelserne vil kunne udgøre et seriøst og effektivt instrument, som vil kunne få Belarus til at respektere trosfriheden? |
| --- | --- |

—

hvilke initiativer der inden for rammerne af samarbejdsforbindelserne vil kunne udgøre et seriøst og effektivt instrument, som vil kunne få Belarus til at respektere trosfriheden?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/384 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/384

---

(2004/C 88 E/0391)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2183/03

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(30. juni 2003)

Om:   Yderligere krænkelser af religionsfriheden og lovbestemte restriktioner for udøvelsen af reliøse aktiviteter i Belarus

Om aftenen den 1. juni brød en gruppe bevæbnede politibetjente ind i en privat lejlighed i hovedstaden Minsk, hvor de afbrød et Hindu-meditationsritual;

lederen af gruppen, Natalya Solovyova, hævder, at denne indtrængen fandt sted nøjagtigt en uge efter, at et tilsvarende meditationsmøde var blevet afbrudt et andet sted i byen;

Hindu-samfundet er ikke blevet idømt bøder på grund af deres møder, men det er blevet truet med lovforanstaltninger som bl.a. fængsling, fordi det af politiet er blevet defineret som en sekt;

myndighederne har i intet tilfælde brugt loven som retsgrundlag for deres invasion;

gruppen havde uden held forsøgt at blive registreret inden ikrafttrædelsen af den mere restriktive religionslov i november sidste år;

ingen officiel talsmand for nationale eller lokale religiøse anliggender, herunder Alla Ryabitseva, leder af ministeriet for etniske og religiøse anliggender i Minsk, har redegjort for grunden til den væbnede afbrydelse af møderne.

Kan Kommissionen på denne baggrund og under henvisning til det fremragende samarbejdsforhold mellem Den Europæiske Union og Belarus på økonomisk og kommercielt plan besvare følgende spørgsmål:

| — | har den kendskab til overstående? |
| --- | --- |

—

har den kendskab til overstående?

| — | hvilke initiativer inden for samarbejdsforbindelserne kunne udgøre et seriøst og effektivt middel til at tilskynde Belarus til at respektere religionsfriheden? |
| --- | --- |

—

hvilke initiativer inden for samarbejdsforbindelserne kunne udgøre et seriøst og effektivt middel til at tilskynde Belarus til at respektere religionsfriheden?

Samlet svar

afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

på skriftlige forespørgsler E-2139/03 og E-2183/03

(28. juli 2003)

Indledningsvis skal det erindres, at Rådet i september 1997 konkluderede, at EF og dets medlemsstater hverken ville indgå interimsaftalen eller partnerskabs- og samarbejdsaftalen med Belarus, og at gennemførelsen af EF's og medlemsstaternes programmer for teknisk bistand ville blive fastfrosset, bortset fra humanitære og regionale projekter samt projekter, som direkte støtter demokratiseringsprocessen.

Som følge af den suspenderede ratificering af samarbejds- og partnerskabsaftalen og fastfrysningen af interimsaftalen er samhandelen og de økonomiske forbindelser mellem EU og Belarus stærkt begrænsede.

Medlemsstaterne og Kommissionen har kendskab til den religionslov, som Belarus indførte i november 2002, og er dybt bekymrede over visse af dens bestemmelser og den måde, som den anvendes på. EU har givet udtryk for denne bekymring inden for rammerne af Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE), som Belarus også er medlem af. Kommissionen er foruroliget over de to tilfælde, som det ærede medlem henviser til.

Kommissionen understreger på ny, at den lægger stor vægt på religions-, tros- og ytringsfrihed. EU har gentagne gange bekræftet, at menneskerettigheder og demokratisering udgør en central del af den politiske dialog med tredjelande. Religionsfriheden som en grundlæggende menneskerettighed og religiøse mindretals rettigheder behandles således inden for rammerne af EU's bilaterale politiske dialog og, i givet fald, gennem henvendelser og offentlige erklæringer samt via EU's optræden i fora som FN's Kommission for Menneskerettigheder eller det tredje udvalg i FN's generalforsamling.

Kommissionen vil fortsætte sin indsats for religionsfriheden og menneskerettighederne i Belarus i tæt samarbejde med medlemsstaterne, Europarådet, OSCE og FN og vil fortsat tage dette spørgsmål op med Belarus i alle relevante sammenhænge. Kommissionen har ikke kendskab til andre initiativer, som inden for de nuværende rammer for samarbejdet kunne fungere som et seriøst og effektivt middel til at få Belarus til at respektere religionsfriheden.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/385 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/385

---

(2004/C 88 E/0392)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2140/03

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(26. juni 2003)

Om:   Krænkelse af trosfriheden i Usbekistan

Fire medlemmer af Jehovas Vidner blev i maj 2003 overfaldet af de lokale myndigheder på politistationen i Kagan, efter af de var blevet afsløret i at bede på åben gade. En blev slået bevidstløs, og en anden pådrog sig ifølge en lægeerklæring kraniebrud. Politiet afviser, at de fire personer blev udsat for vold. Retsmyndighederne har endnu ikke afgjort, om der skal anlægges en straffesag eller en forvaltningsretlig sag mod de troende.

Der er desuden indledt undersøgelser mod to medlemmer af Jehovas Vidner, Shukhrat Ashurov og Alisher Argeliyev, for overtrædelse af forvaltningsretlige bestemmelser, efter at politiet er brudt ind i den enes lejlighed og har beslaglagt materiale tilhørende medlemmer af Jehovas Vidner (Koranen, Det Nye Testamente, Bibelen). Ashurov oplyser, at medlemmerne af Jehovas Vidner er indrejst i Usbekistan på lovlig vis, men Khusan Imanaliyev fra departementet for terrorbekæmpelse og internationale anliggender i distriktet Gazalkent retfærdiggør foranstaltningerne imod dem med, at de to, selv om de ikke anses for at være terrorister, at dømme ud fra det fundne materiale har gjort sig skyldige i forsøg på at hverve trosfæller, hvilket er ulovligt i henhold til usbekisk lov.

Videre har Bakhtier Tuichiev, der er præst i Pinsemissionen, i nogle år forsøgt at opnå godkendelse af sin kirke i Andijian hos de lokale myndigheder. I februar 2002 opnåede han godkendelse i sit distrikt, men de centrale myndigheder tøver via gentagne og lidet troværdige udsættelser med at registrere anmodningen. I januar og april i år blev Tuichiev advaret om, at der vil blive anlagt en forvaltningsretlig sag mod ham, hvis han fortsætter sine religiøse aktiviteter uden den krævede tilladelse (som han har søgt om, men ikke fået). Politibetjente holder uophørligt kirken under streng kontrol.

Endelig september aflagde en gruppe personer, der præsenterede sig som journalister fra BBC og CNN, Tuichiev besøg i september 2002. I virkeligheden var der sandsynligvis tale om agenter fra den usbekiske sikkerhedstjeneste (tidligere KGB).

Kan Kommissionen under henvisning til de glimrende økonomiske og handelsmæssige samarbejds-forbindelser mellem EU og Usbekistan oplyse:

| — | om den har kendskab til disse forhold? |
| --- | --- |

—

om den har kendskab til disse forhold?

| — | hvilke initiativer der inden for rammerne af samarbejdsforbindelserne vil kunne udgøre et seriøst og effektivt instrument, som vil kunne få Usbekistan til at respektere trosfriheden? |
| --- | --- |

—

hvilke initiativer der inden for rammerne af samarbejdsforbindelserne vil kunne udgøre et seriøst og effektivt instrument, som vil kunne få Usbekistan til at respektere trosfriheden?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(30. juli 2003)

Kommissionen er bekendt med de religiøse mindretals vanskelige forhold i Usbekistan.

Partnerskabsaftalen og samarbejdsaftalen mellem EU og Usbekistan vil være et passende forum for behandlingen af dette problem.

Kommissionen lægger den allerstørste vægt på religions-, tros- og ytringsfriheden. Denne fundamentale menneskerettighed er knæsat i en række internationale aftaler, bl.a. Verdenserklæringen om Menneskerettighederne (artikel 18), Den Internationale Konvention om Borgerlige og Politiske Rettigheder (artikel 18), og Den Europæiske konvention om Menneskerettighederne (artikel 9). I EU's charter om grundlæggende rettigheder, der er grundlaget for Kommissionens eksterne aktioner på dette felt, slås det klart fast at alle har ret til tanke-, samvittigheds- og religionsfrihed (artikel 10), og at kulturelle, religiøse og sproglige særpræg skal respekteres.

Den Europæiske Union har gentagne gange fastslået at menneskerettigheder og demokrati udgør en integrerende del af den politiske dialog med tredjelande. Religionsfrihed, en grundlæggende menneskerettighed, og de religiøse mindretals rettigheder beskyttes således som led i EU's bilaterale politiske forbindelser, i givet fald via demarcher og offentlige erklæringer, samt i multilaterale fora såsom De Forenede Nationers Kommissionen for Menneskerettigheder, Det Tredje Udvalg under De Forenede Nationers generalforsamling og Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE).

Kommissionen vil ved først givne lejlighed tage dette spørgsmål op med Usbekistans myndigheder.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/387 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/387

---

(2004/C 88 E/0393)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2146/03

af John Bowis (PPE-DE) til Kommissionen

(27. juni 2003)

Om:   Kommissionens svar på rådskonklusioner vedrørende sundhedsanliggender

Hvad foretager GD for Sociale Anliggender sig for at forelægge forslag som svar på Rådets konklusion af 31. marts 2003 (Bekæmpelse af stigmatisering og diskrimination i forbindelse med psykiske sygdomme), Rådets konklusion af 18. marts 1999 (Fremme af mental sundhed) og Rådets konklusion af 15. marts 2001 (Bekæmpelse af stress- og depressionsrelaterede problemer)?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(31. juli 2003)

Spørgsmål i relation til mental sundhed falder primært inden for Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugerbeskyttelses kompetenceområde.

Men hvad forskelsbehandling på beskæftigelsesområdet angår, kan Fællesskabet i henhold til EF-traktatens artikel 13 træffe passende foranstaltninger inden for rammerne af dens beføjelser med det formål at bekæmpe bl.a. forskelsbehandling på grund af handicap. Rådet vedtog på grundlag af disse beføjelser den 27. november 2000 direktiv 2000/78/EF om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (1). Dette direktiv forbyder enhver form for forskelsbehandling på disse områder, det være sig direkte eller indirekte, på grund af religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering. Rådets direktiv forbyder forskelsbehandling over for personer med handicap, som i øvrigt opfylder de krav vedrørende kompetence, erfaring, uddannelse og andre jobrelaterede krav, der stilles til en stilling, der indehaves eller ønskes, og som med eller uden rimelige tilpasninger kan udføre de væsentlige funktioner i forbindelse med en stilling. Mennesker med mentale sundhedsproblemer vil i den forbindelse kunne udnytte den beskyttelse, som direktivet tilbyder.

Med hensyn til handicap anerkender direktivet, at en manglende tilpasning på arbejdspladsen kan udgøre en forskelsbehandling. Pligten til at foretage tilpasninger tjener det formål at fjerne hindringer for handicappedes deltagelse i arbejdslivet. Det betyder, at arbejdsgiveren skal træffe de foranstaltninger, der er hensigtsmæssige i betragtning af de konkrete behov, for at give en handicappet adgang til, udøve eller have fremgang i beskæftigelsen eller for at give vedkommende adgang til uddannelse, medmindre arbejdsgiveren derved pålægges en uforholdsmæssig stor byrde.

For så vidt angår dimensionen vedrørende fattigdom og social udstødelse, er de spørgsmål, der er relevante for handicappede, omfattet af fælles målsætninger vedtaget af Det Europæiske Råd i Nice i december 2000, navnlig gennem målsætning 3 »initiativer for de mest sårbare«.

Den fælles rapport om social integration, som er baseret på en analyse af de nationale handlingsplaner, der er udarbejdet af medlemsstaterne i 2001, identificerer en række tilbagevendende risici eller barrierer, som spiller en afgørende rolle for begrænsning af menneskers adgang til de vigtigste systemer til fremme af integrationen i samfundet. For så vidt angår mennesker med handicap, identificerer de fleste medlemsstater disse som en gruppe, der potentielt er udsat for social udstødelse og fastlægger en mere eller mindre sammenhængende strategi for deres integration.

Spørgsmålet om mental sundhed rejses i de fleste nationale handlingsplaner, hvor medlemsstaterne erklærer sig enige i behovet for at reagere på problemer omkring mental sundhed gennem en række politiske initiativer, der især satser på større lokalt og regionalt samarbejde, bedre behandlingstilbud og særlige midlertidige botilbud og specifik uddannelse for ansatte i sundheds- og socialsektoren.

---

(1)  EFT L 303 af 2.12.2000.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/388 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/388

---

(2004/C 88 E/0394)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2161/03

af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen

(30. juni 2003)

Om:   Støtte til tiltrædelses- og AVS-lande

Som Kommissionen ved, har flere tiltrædelseslande (Ungarn, Polen, Slovakiet og Den Tjekkiske Republik) et presserende behov for modernisering af virksomheder inden for landbrugsfødevaresektoren for at kunne leve op til EU's standarder for dyre-, plante- og folkesundhed, og flere virksomheder, som ikke kan leve op til de påkrævede standarder for fødevaresikkerhed, er truet af lukning. Kan Kommissionen ved hjælp af statistikker bekræfte, at den yderst tiltrængte bistand bliver ydet for at hjælpe disse lande i deres forsøg på at leve op til EU's standarder?

Vil Kommissionen endvidere ved hjælp af statistikker give en klar angivelse af, hvordan dette kan sammenlignes med de ressourcer, der stilles til rådighed for AVS-landene, som på nuværende tidspunkt står over for en endnu større udfordring, hvis de skal have gavn af en udvidet adgang til EU's markeder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(5. september 2003)

EU-bistand til kandidatlandene

Kommissionen er ganske klar over, at de tiltrædende lande vil skulle modernisere landbrugsfødevarevirk-somheder, således at de opfylder Unionens standarder for dyre-, folke- og plantesundhed. Et af hovedmålene med førtiltrædelsesinstrumenterne, særlig Sapard-programmet, er at hjælpe hertil. Via Sapard-programmet leveres der årligt 560 mio. EUR til de ti modtagerlande, heriblandt Ungarn, Polen, Slovakiet og Tjekkiet. Gennemsnitligt 48 % af dette beløb afsættes til foranstaltninger i form af investering i landbrugsbedrifter (22 % ) og investering i forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter og fiskerivarer (26 %). I de enkelte programmer lægges der vægt på investering i modernisering af virksomheder i sektoren, således at disse kan leve op til EU-standarderne.

Disse spørgsmål behandles i enkeltheder i Sapard-årsberetningen 2000, som er en beretning fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget (1), særlig på side 23-25 og i bilag 4.

Der kan desuden anvendes Phare-midler sammen med Sapard til at forbedre strukturerne for kvalitetskontrol og dyre- og plantesundhedskontrol, fødevarekvalitet og forbrugerbeskyttelse, herunder grænsekontrolsteder. Størstedelen af investeringerne i den offentlige sektor til at garantere, at den gældende EU-ret efterleves, forventes at blive støttet af Phare og ikke Sapard, da sidstnævnte kun støtter mindre tiltag (til under 2 mio. EUR) på lokalt plan. I bilag 1, der sendes direkte til det ærede medlem og Parlamentets sekretariat, findes der en liste over beløb i EUR til Phare-projekter inden for fødevaresikkerhed og modernisering af landbrugsfødevarevirksomheder.

EU-bistand til staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS)

Kommissionens samarbejdsprogrammer med AVS-staterne berører også problemer med modernisering af landbrugsfødevarevirksomheder i eksporterhvervene i AVS-staterne, der eksporterer til det europæiske marked. De indgår desuden i et bredere perspektiv med alle problemerne i forbindelse med landbrugseksport fra AVS-staterne til EU-markedet såsom sundhedslovgivning, organisation af producenter og eksportører/importører osv.

Den Europæiske Udviklingsfonds (EUF's) evne til at finansiere projekter, der giver et hurtigt respons, er dog begrænset, fordi AVS/EU-samarbejdsprogrammerne drøftes og vedtages sammen med modtagerlandet/-regionen på et ρartnerskabsgrundlag og indgår i Cotonou-partnerskabsprogrammeringscyklussen.

Med hensyn til plantebeskyttelse af landbrugseksportafgrøder har Kommissionen arbejdet nært sammen med sine partnerlande/-regioner på tre hovedområder (se nærmere herom i bilag 2, der sendes direkte til det ærede medlem og Parlamentets sekretariat).

Inden for dyresundhed har Kommissionens indsats i hovedsagen været koncentreret om sundhed ved fiskerivarer og bekæmpelse af kvægsygdomme (se nærmere herom i bilag 3, der sendes direkte til det ærede medlem og Parlamentets sekretariat).

Kommissionen har i forbindelse med den nye forordning om fødevarer og foder (som i øjeblikket er til behandling i Rådet og Europa-Parlamentet som led i den fælles beslutningsprocedure) iværksat en gennemførlighedsundersøgelse af virkningerne af den nye forordning for at få fastslået, på hvilken måde AVS-staterne kan hjælpes på den mest rentable og bæredygtige måde. Desuden vil den forestående midtvejsrevision af AVS-staternes og de regionale strategier være en lejlighed til at vurdere, om der skal afsættes flere midler inden for EUF's disponible ressourcer til at opfylde EU-standarderne for plante- og dyresundhed.

---

(1)  KOM(2001) 341 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/389 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/389

---

(2004/C 88 E/0395)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2177/03

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(30. juni 2003)

Om:   Udbud

Vil Kommissionen ajourføre sine vurderinger af, hvor stor en andel af den årlige værdi af offentlige udbudskontrakter, opdelt på kapitaludgifter og løbende udgifter, der i hver medlemsstat er indgået med selskaber, der ikke har hjemsted i EU.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(4. august 2003)

Som svar på det ærede medlems tidligere skriftlige forespørgsel E-0563/03 om offentlige indkøb (1) anslog Kommissionen værdien af den direkte og indirekte import mellem EU-medlemsstaterne som en procentdel af de samlede indkøb i 1998 i henhold til en erhvervsundersøgelse.

Kommissionen tilkendegav også, at den var i færd med at undersøge mulighederne for at integrere denne undersøgelse i programmet for erhvervsstrukturstatistik, som Eurostat gennemfører i samarbejde med medlemsstaternes statistiske kontorer. Medlemsstaternes statistiske kontorer har vist sig ikke at ville gennemføre en sådan undersøgelse som led i programmet, og Kommissionen er således for nærværende ikke i stand til at ajourføre de anslåede tal.

Alle foreliggende oplysninger peger i retning af, at direkte import og offentlige kontrakter til udenlandske virksomheder stadig indtager en sjælden og uanseelig rolle i EU's marked for offentlige indkøb i lighed med de tidligere tal. Kommissionen får i øjeblikket gennemført undersøgelser, som vil give nye oplysninger om grænseoverskridende aktiviteter, priser og deltagelse af små og mellemstore virksomheder i markederne for offentlige indkøb. De foreløbige resultater af en panelforundersøgelse, som Kommissionens har fået lavet for nylig og som omfatter både offentlige myndigheder og deres leverandører, viser f.eks., at indirekte import nu repræsenterer ca. 14 % af de samlede offentlige indkøb, hvilket er et højere tal end tidligere. Hvis det holder stik, er det en kraftig stigning i forhold til de 8,5 %, man forventede i 1998.

De foreløbige resultater af dette arbejde, som dog endnu ikke er analyseret i detaljer og efterkontrolleret, antyder også, at udenlandsk ejede datterselskaber, som spiller en vigtig rolle på mange af markederne for offentlige indkøb, har vundet nogenlunde lige så mange udbud som de indenlandsk ejede leverandører. Resultaterne viser også, at EU-virksomhederne fortsat er aktivt interesserede i at byde på offentlige udbudskontrakter i andre medlemsstater end deres egne.

Kommissionen skal med glæde holde det ærede medlem orienteret om de endelige resultater af arbejdet, som ventes at foreligge i oktober 2003, så de kan inddrages i årsberetningen om Fællesskabets produkt- og kapitalmarkeder.

---

(1)  EFT C 330 E af 21.11.2000.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/390 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/390

---

(2004/C 88 E/0396)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2199/03

af Marco Pannella (NI) til Kommissionen

(27. juni 2003)

Om:   Fængsling under umenneskelige og ydmygende forhold i de cubanske fængsler af 75 cubanske systemkritikere, der er blevet domfældet ved en summarisk proces i april, og i særdeleshed Martha Beatriz Roque Cabellos sag

| — | I april 2003 blev 75 systemkritikere, intellektuelle og uafhængige journalister domfældet efter en summarisk proces. |
| --- | --- |

—

I april 2003 blev 75 systemkritikere, intellektuelle og uafhængige journalister domfældet efter en summarisk proces.

| — | Som Human Rights Watch udtalte, er »den eneste forbrydelse, disse fanger har begået, at gå ind for idéer, som er forbudt i Cuba«. |
| --- | --- |

—

Som Human Rights Watch udtalte, er »den eneste forbrydelse, disse fanger har begået, at gå ind for idéer, som er forbudt i Cuba«.

| — | I denne gruppe er der en kvinde, nemlig Martha Beatriz Roque Cabello, 58 år, direktør for Det Cubanske Institut for Uafhængige Økonomer »Manuel Sánchez Herrero«, forfatter, økonom og politisk aktivist. |
| --- | --- |

—

I denne gruppe er der en kvinde, nemlig Martha Beatriz Roque Cabello, 58 år, direktør for Det Cubanske Institut for Uafhængige Økonomer »Manuel Sánchez Herrero«, forfatter, økonom og politisk aktivist.

| — | Martha Beatriz Roque Cabello blev idømt 27 års fængsel og tilbageholdt i Manto Negro-fængslet i højsikkerhedsafdelingen i en fængselscelle på 1,5 x 3 meter uden vindue, med et hul til den personlige nødtørft. Lyset er tændt hele tiden, og der er gnavere og kakerlakker, og drikkevandet er forurenet. |
| --- | --- |

—

Martha Beatriz Roque Cabello blev idømt 27 års fængsel og tilbageholdt i Manto Negro-fængslet i højsikkerhedsafdelingen i en fængselscelle på 1,5 x 3 meter uden vindue, med et hul til den personlige nødtørft. Lyset er tændt hele tiden, og der er gnavere og kakerlakker, og drikkevandet er forurenet.

| — | Martha Beatriz Roque Cabello har alvorlige gigtproblemer, mavesår samt forhøjet blodtryk. Hele venstre del af hendes krop er lam, og hun har tabt over 14 kg siden april, fra hvilken dato hun ikke får tilstrækkelig lægehjælp eller den nødvendige medicin. |
| --- | --- |

—

Martha Beatriz Roque Cabello har alvorlige gigtproblemer, mavesår samt forhøjet blodtryk. Hele venstre del af hendes krop er lam, og hun har tabt over 14 kg siden april, fra hvilken dato hun ikke får tilstrækkelig lægehjælp eller den nødvendige medicin.

| — | Martha Beatriz Roque Cabello er meget kendt blandt de cubanske systemkritikere. I 2002 modtog hun prisen »Videnskabsfolk for menneskerettighederne« fra Det Videnskabelige Akademi i New York. For nylig blev hun af en række internationale organisationer udnævnt til »samvittighedsfange«, og siden 1980'erne har hun været medlem af det tværnationale radikale parti. |
| --- | --- |

—

Martha Beatriz Roque Cabello er meget kendt blandt de cubanske systemkritikere. I 2002 modtog hun prisen »Videnskabsfolk for menneskerettighederne« fra Det Videnskabelige Akademi i New York. For nylig blev hun af en række internationale organisationer udnævnt til »samvittighedsfange«, og siden 1980'erne har hun været medlem af det tværnationale radikale parti.

Har Kommissionen:

| — | kendskab til ovenstående, og i bekræftende fald, hvilke initiativer har den allerede taget, og i benægtende fald, hvilke initiativer agter den at tage over for de cubanske myndigheder med henblik på at få løsladt de 75 fanger og under alle omstændigheder for at opnå, at de sikres fængselsforhold, der overholder de grundlæggende menneskerettigheder? |
| --- | --- |

—

kendskab til ovenstående, og i bekræftende fald, hvilke initiativer har den allerede taget, og i benægtende fald, hvilke initiativer agter den at tage over for de cubanske myndigheder med henblik på at få løsladt de 75 fanger og under alle omstændigheder for at opnå, at de sikres fængselsforhold, der overholder de grundlæggende menneskerettigheder?

| — | anmodet om, at fangerne, og i det mindste og øjeblikkelig Martha Beatriz Roque Cabello, kan få besøg af en europæisk delegation og enhver anden international organisation, der er kompetent hertil og derfor anerkendt, eller om og hvornår den agter at gøre dette? |
| --- | --- |

—

anmodet om, at fangerne, og i det mindste og øjeblikkelig Martha Beatriz Roque Cabello, kan få besøg af en europæisk delegation og enhver anden international organisation, der er kompetent hertil og derfor anerkendt, eller om og hvornår den agter at gøre dette?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(23. juli 2003)

Kommissionen følger nøje menneskerettighedssituationen i Cuba og den seneste fængsling af og domsafsigelse over 75 systemkritikere og uafhængige journalister i Cuba, herunder Martha Beatriz Roque, navnlig gennem EU's delegation i Havana.

Den seneste uhyrlige fængsling af systemkritikere, den uretfærdige rettergang og de vilkårlige domme, der er blevet afsagt over dem, har straks affødt en beslutsom reaktion fra EU. Kommissionen bakker fuldt ud op om de foranstaltninger, der er blevet truffet i den forbindelse.

EU har på det skarpeste fordømt disse fængslinger i to erklæringer, som blev offentliggjort henholdsvis den 26. marts 2003 og den 5. juni 2003, og som begge gange blev fulgt op af en formel démarche i Havana, hvori man opfordrede til øjeblikkelig løsladelse af samtlige politiske fanger. EU appellerede i sin erklæring og démarche af 5. juni 2003 til de cubanske myndigheder om, at fangerne i den mellemliggende tid ikke lider unødigt og ikke udsættes for umenneskelig behandling.

EU har vedtaget en række politiske sanktioner over for Cuba, blandt andet begrænsede besøg på højt niveau og en snarlig revurdering af EU's fælles holdning.

Kommissionen gav den 30. april 2003 udtryk for, at Cubas anmodning om at tiltræde Cotonou-aftalen burde udskydes, idet de seneste hændelser ikke er befordrende for et øget samarbejde mellem EU og Cuba. De cubanske myndigheder besluttede den 16. maj 2003 at trække deres anmodning om tiltrædelse af Cotonou-aftalen tilbage.

De cubanske myndigheder er således blevet gjort opmærksom på, at det er uacceptabelt at tilbageholde mennesker af politiske årsager, og at EU på det kraftigste opfordrer dem til at løslade alle fanger, som tilbageholdes på grund af deres overbevisning eller politiske aktivitet. I den sammenhæng vil vi naturligvis gøre de cubanske myndigheder opmærksom på Martha Beatriz Roques situation, og vi vil følge sagen nøje og fortsat udøve politisk pres på de cubanske myndigheder.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/391 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/391

---

(2004/C 88 E/0397)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2217/03

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(2. juli 2003)

Om:   Krænkelse af religionsfriheden i Slovenien

| — | Kontoret for religionssamfund har eksisteret i Slovenien siden 1999. |
| --- | --- |

—

Kontoret for religionssamfund har eksisteret i Slovenien siden 1999.

| — | Natasa Sivic, leder af den hinduistiske gruppe, har siden den 21. marts 2002 ventet på registrering af sin gruppe. Religionssamfundet har foretaget alle de ændringer i dokumenterne, som ovennævnte kontor krævede. Siden indsendelsen af ansøgningen har gruppen ikke modtaget nogen form for skriftlig svar. |
| --- | --- |

—

Natasa Sivic, leder af den hinduistiske gruppe, har siden den 21. marts 2002 ventet på registrering af sin gruppe. Religionssamfundet har foretaget alle de ændringer i dokumenterne, som ovennævnte kontor krævede. Siden indsendelsen af ansøgningen har gruppen ikke modtaget nogen form for skriftlig svar.

| — | Sivic giver direktøren for kontoret for religionssamfund, Drago Cepar skylden, for den lovstridige situation, som det hinduistiske samfund befinder sig i. Siden Cepar overtog stillingen for tre år siden, er der ikke blevet indregistreret noget religiøst samfund. En regeringsembedsmand har udtalt, at så længe Cepar er direktør, vil der ikke finde nogen indregistrering sted. |
| --- | --- |

—

Sivic giver direktøren for kontoret for religionssamfund, Drago Cepar skylden, for den lovstridige situation, som det hinduistiske samfund befinder sig i. Siden Cepar overtog stillingen for tre år siden, er der ikke blevet indregistreret noget religiøst samfund. En regeringsembedsmand har udtalt, at så længe Cepar er direktør, vil der ikke finde nogen indregistrering sted.

| — | Et år og tre måneder efter at hinduisterne har indgivet anmodning om indregistrering til kontoret for religionssamfund og fem måneder efter buddhisternes ansøgning, har ingen af samfundene modtaget noget svar. Både hinduisterne og buddhisterne giver Drago Cepar, direktør for kontoret for religionssamfund, skylden for denne hårdknude. |
| --- | --- |

—

Et år og tre måneder efter at hinduisterne har indgivet anmodning om indregistrering til kontoret for religionssamfund og fem måneder efter buddhisternes ansøgning, har ingen af samfundene modtaget noget svar. Både hinduisterne og buddhisterne giver Drago Cepar, direktør for kontoret for religionssamfund, skylden for denne hårdknude.

| — | Ifølge den buddhistiske præst Gelong Shenphen, berører dette problem samtlige religionssamfund, som har ventet på at blive indregistreret siden 1999, og i Slovenien er dette kontors opgave ikke at bedømme religionssamfundene, men at indregistrere dem. »Jeg spørger mig selv, hvordan en sådan forskelsbehandling kan finde sted i et land, som næste år skal være medlem af Den Europæiske Union«, udtaler Shenphen. |
| --- | --- |

—

Ifølge den buddhistiske præst Gelong Shenphen, berører dette problem samtlige religionssamfund, som har ventet på at blive indregistreret siden 1999, og i Slovenien er dette kontors opgave ikke at bedømme religionssamfundene, men at indregistrere dem. »Jeg spørger mig selv, hvordan en sådan forskelsbehandling kan finde sted i et land, som næste år skal være medlem af Den Europæiske Union«, udtaler Shenphen.

| — | Ifølge Cepar er emnet alt for »kompliceret«, og den slovenske stat har ikke fastlagt kriterier for, hvornår en gruppe er et religionssamfund. Han har ligeledes udtalt, at regeringen arbejder »intenst« for at udfylde dette »juridiske tomrum«. Men »hvordan er det muligt at tale om et«juridisk tomrum», når 31 religionssamfund allerede er indregistreret?« udtaler præsten for Dharmaling-samfundet (buddhistisk). |
| --- | --- |

—

Ifølge Cepar er emnet alt for »kompliceret«, og den slovenske stat har ikke fastlagt kriterier for, hvornår en gruppe er et religionssamfund. Han har ligeledes udtalt, at regeringen arbejder »intenst« for at udfylde dette »juridiske tomrum«. Men »hvordan er det muligt at tale om et«juridisk tomrum», når 31 religionssamfund allerede er indregistreret?« udtaler præsten for Dharmaling-samfundet (buddhistisk).

Slovenien er et af de lande, som om mindre end et år bliver medlem af Den Europæiske Union. Kan Kommissionen i betragtning af ovenstående besvare følgende spørgsmål:

| — | Har den kendskab til de ovenfor beskrevne forhold, og har den i bekræftende fald taget nogle initiativer og hvilke? |
| --- | --- |

—

Har den kendskab til de ovenfor beskrevne forhold, og har den i bekræftende fald taget nogle initiativer og hvilke?

| — | Mener den ikke, at de slovenske myndigheders fremgangsmåde er i modstrid med den gældende fællesskabsret? |
| --- | --- |

—

Mener den ikke, at de slovenske myndigheders fremgangsmåde er i modstrid med den gældende fællesskabsret?

| — | Dersom denne situation ikke finder sin løsning, hvilke formelle initiativer kan Unionen da tage over for Slovenien, således at landet inden den formelle tiltrædelse af Unionen overholder princippet om religionsfrihed? |
| --- | --- |

—

Dersom denne situation ikke finder sin løsning, hvilke formelle initiativer kan Unionen da tage over for Slovenien, således at landet inden den formelle tiltrædelse af Unionen overholder princippet om religionsfrihed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(22. august 2003)

Kommissionen følger løbende situationen vedrørende religionsfrihed i Slovenien, eftersom respekt for religionsfriheden er et væsentligt element i den politiske del af Københavnskriterierne for tiltrædelse. Kommissionen overvåger således situationen på dette område, bl. a. gennem kontakter med internationale menneskeretttighedsorganisationer. Den har også aflagt beretning om dette spørgsmål i sine regelmæssige rapporter om Sloveniens fremskridt i retning af tiltrædelse; den seneste rapport blev offentliggjort i oktober 2002 (1).

Kommissionen er vidende om de forsinkelser, visse religionssamfund har været udsat for med hensyn til registrering af deres trossamfund hos de relevante myndigheder i Slovenien. Spørgsmålet har også været behandlet af ombudsmanden i Slovenien. Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, er Kontoret for religionssamfund nu i færd med at udforme ny lovgivning på dette område med henblik på at ajourføre den eksisterende lovgivning og løse problemerne med gennemførelsen heraf.

Kommissionen vil fremover nøje følge udviklingen på dette område, herunder vedtagelsen af ny lovgivning.

---

(1)  KOM(2002) 700 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/392 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/392

---

(2004/C 88 E/0398)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2227/03

af Michael Cashman (PSE) til Kommissionen

(2. juli 2003)

Om:   Menneskerettigheder i Vestsahara

Sahara-sektionen af den ikke-statslige menneskerettighedsorganisation »Forum for Truth and Justice« blev som bekendt opløst af domstolen i Layounne den 18. juni 2003. Kan Kommissionen derfor oplyse, hvad EU gør for at beskytte menneskerettighederne i Vestsahara?

Kommissionen ved uden tvivl, at dette ikke er det første forsøg på at indskrænke Sahrawi-folkets menneskerettigheder, og mener den ikke, at det er vigtigt, at de, der kæmper for at beskytte menneskerettighederne, selv bør beskyttes og have lov til at udføre deres arbejde?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(29. juli 2003)

Kommissionen er enig med det ærede medlem i at det er yderst vigtigt at menneskerettighedsforkæmpernes handlefrihed nyder beskyttelse som fastsat i internationale ordninger.

Kommissionen er bekendt med at Sahara-afdelingen af organisationen »Forum for Truth and Justice« er blevet opløst, og at der til stadighed er rygter om at aktivister fra civilsamfundsorganisationerne i Vestsahara er udsat for chikane og trusler. Hvad denne særlige sag angår, forstår Kommissionen at forsvarsadvokaterne har meddelt at de agter at appellere den dom der blev afsat i Layounne den 18. juni 2003. Kommissionen følger sagen nøje.

Forholdet mellem Marokko og EU bygger på en associeringsaftale, og menneskerettighedsanliggender og sager vedrørende Vestsahara behandles bl.a. som led i den politiske dialog (jf. artikel 2) på møderne i associeringsrådet og -udvalgene.

Kommissionen offentliggjorde den 22. maj 2003 en meddelelse (1) med det formål at styrke EU's aktioner for menneskerettigheder og demokratisering med partnere i Middelhavsområdet på basis af den dialog og det samarbejde der er etableret i EU's associeringsaftaler med middelhavslandene.

Kommissionen gør heri rede for retningslinjerne for udnyttelsen af de ordninger som EU og partnerne omkring Middelhavet kan gøre brug af for at realisere deres fælles målsætning, dvs. at fremme demokratiet og beskytte menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder. Meddelelsen indeholder 10 konkrete anbefalinger til forbedring af dialogen mellem EU og partnerlandene og EU's finansielle samarbejde på menneskerettighedsområdet. Flere af anbefalingerne tager udgangspunkt i den vigtige rolle som civilsamfundsorganisationerne spiller i arbejdet på at fremme og beskytte menneskerettighederne, og behovet for at iværksætte et konstruktivt samarbejde med partnerne for på denne måde at sikre civilsamfundsorganisationernes handlefrihed i overensstemmelse med de internationale ordninger. Realisering af målsætningerne i meddelelsen indebærer større komplementaritet på tre områder: mellem den politiske dialog og den økonomiske bistand, mellem MEDA-programmet og den bistand der ydes som led i Det Europæiske Initiativ for Demokrati og Menneskerettigheder (EIDHR), samt mellem den nationale og den regionale dimension.

Meddelelsen er endnu et konkret tiltag med det formål at engagere partnerlande som Marokko i en løbende dialog om alle spørgsmål i forbindelse med menneskerettigheder og demokrati, og herunder også konkrete sager.

I denne forbindelse kan Kommissionen forsikre det ærede medlem at Kommissionen fortsætter med at prioritere en effektiv beskyttelse af menneskerettighederne i Vestsahara overordentligt højt.

---

(1)  KOM(2003) 294 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/393 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/393

---

(2004/C 88 E/0399)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2231/03

af Bill Newton Dunn (ELDR) til Kommissionen

(3. juli 2003)

Om:   Krænkelse af menneskerettighederne Burma

Kommissionen er uden tvivl bekendt med de krænkelser af menneskerettighederne, der fortsat finder sted i Burma, navnlig i forbindelse med tilbageholdelsen af Aung San Suu Kyi.

Har Kommissionen

| 1. | foretaget henvendelser til Den burmesiske regering? |
| --- | --- |

1.

foretaget henvendelser til Den burmesiske regering?

| 2. | andre planer om at forsøge at forbedre denne forfærdelige situation? |
| --- | --- |

2.

andre planer om at forsøge at forbedre denne forfærdelige situation?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(31. juli 2003)

Kommissionen og medlemsstaterne har gentagne gange krævet øjeblikkelig løsladelse af Daw Aung San Suu Kyi og NLD's (Nationalforbundet for Demokrati) arresterede medarbejdere og tilhængere samt genåbning af NLD's kontorer i hele landet og alle universiteter i Burma/Myanmar.

Den 16. juni 2003 besluttede EU ligeledes straks at gennemføre de skærpede sanktioner, der er særligt rettet mod de militære ledere og deres tilhængere. Oprindeligt skulle sanktionerne træde i kraft senest den 29. oktober 2003 ifølge den fælles holdning om Burma/Myanmar (2003/297/FUSP) af 28. april 2003 (1).

EU har desuden intensiveret drøftelserne om situationen i Burma/Myanmar med sine samtalepartnere i Asien for at opfordre dem til at udnytte deres indflydelse over for den burmesiske regering til at løslade Aung San Suu Kyi og støtte udviklingen inden for god regeringsførelse og økonomiske reformer. Den 17. juni 2003 rettede Sammenslutningen af Stater i Sydøstasien (ASEAN) en hidtil uhørt formaning til Burma/Myanmar om »en fredelig overgang til demokrati«.

Kommissionen vil fortsat være i kontakt med alle EU's samtalepartnere for at sikre, at det øgede internationale pres medfører, at den burmesiske regering løslader Daw Aung San Suu Kyi og alle hendes tilhængere og tager klare skridt til national forsoning og tilbagevenden til demokrati.

---

(1)  EFT L 106 af 29.4.2003.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/394 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/394

---

(2004/C 88 E/0400)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2252/03

af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen

(1. juli 2003)

Om:   Frigjorte og uudnyttede EF-midler i Sydafrika

Kan Kommissionen bekræfte, at frigjorte og uudnyttede midler, eftersom de ikke kan afsættes til andre formål, er tabt for Sydafrikas vedkommende? Det må straks overvejes at anvende en mere fleksibel fremgangsmåde med henblik på at åbne mulighed for en forlængelse af vigtige projekter. En sådan fremgangsmåde ville mindske den stærke sandsynlighed for alvorlige sociale og/eller politiske konsekvenser. Hvad er Kommissionens syn på dette problem?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(29. juli 2003)

Kommissionen kan bekræfte, at i forbindelse med bistand til tredjelande tildelt over det almindelige budget kan frigjorte midler i princippet ikke anvendes igen eller stilles til rådighed på ny i de efterfølgende budgetår. Disse årlige budgettransaktioner er underlagt bindende lovbestemmelser i den finansordning (1), der er vedtaget af Rådet og Europa-Parlamentet. (Programmering er i væsentligt omfang planlægning på længere sigt med henblik på at fastlægge nøgleprioriteringer – og ikke nogen formel finansiel forpligtelse). Dette gælder ikke kun for Sydafrika, men også for alle andre lande, som modtager bistand fra det almindelige budget. Kommissionen har i de sidste måneder haft indgående drøftelser med de sydafrikanske myndigheder om denne problematik.

Kommissionen har altid anvendt stor fleksibilitet i forbindelse med forlængelse af samarbejdsprojekter med Sydafrika. Siden starten på det europæiske program for genopbygning og udvikling i Sydafrika, har Kommissionen godkendt over 150 tillægskontrakter om forlængelse af finansieringsaftaler. Uheldigvis har ikke alle forlængelser givet de forventede resultater. Kommissionen er alligevel positivt indstillet over for at fortsætte drøftelserne med de sydafrikanske myndigheder om forlængelse af projekter, som det har været vanskeligt at gennemføre. Omkring 14 projekter er blevet udpeget til forlængelse og justeringer i 2003. Kommissionen forsøger at løse problemet med, at alt for mange forpligtelser og projekter tidligere blev iværksat, uden at de opfyldte de samme standarder med hensyn til kvalitet og gennemførlighed, som Kommissionen lægger vægt på i dag – også selv om målene for projekterne var og stadigvæk er gyldige.

Efter kritik fra Europa-Parlamentet og Rådet er Kommissionen nu begyndt at finde en bedre balance mellem de budgetforpligtelser, der indgås, og de midler, der faktisk gives ud. Som en del af bestræbelserne for at forbedre budgetgennemførelsen fastlagde Europa-Parlamentet og Rådet i finansforordningen, at der burde fastsættes en slutdato for gennemførelse i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning. Det er derfor nødvendigt at foretage en omhyggelig vurdering af hver enkelt anmodning om projektforlængelse, og det er kun muligt at indrømme forlængelse af projektet, hvis den er behørigt begrundet i projektets relevans og forsvarlig økonomisk forvaltning.

---

(1)  Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, EFT L 248 af 16.9.2002. Jf. artikel 77, stk. 3.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/395 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/395

---

(2004/C 88 E/0401)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2256/03

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(8. juli 2003)

Om:   Krænkelser af religionsfriheden i Belarus over for troende fra den evangeliske Pinsebevægelse

| — | Under den nye bølge af restriktioner for religiøse møder i private boliger, der tilhører troende fra Pinsebevægelsen i byer og landsbyer i det vestlige Belarus, blev Aleksandr Tolochko idømt en bøde på grundlag af artikel 193 i forvaltningsretten, som fordømmer religiøse aktiviteter, der ikke er registrerede. |
| --- | --- |

—

Under den nye bølge af restriktioner for religiøse møder i private boliger, der tilhører troende fra Pinsebevægelsen i byer og landsbyer i det vestlige Belarus, blev Aleksandr Tolochko idømt en bøde på grundlag af artikel 193 i forvaltningsretten, som fordømmer religiøse aktiviteter, der ikke er registrerede.

| — | Blandt de personer i Baranovichi i regionen Brest, der er blevet idømt bøder, er der to kvinder, hvoraf den ene er invalid og den anden er pensionist. Biskoppen Nikolai Kurkaev har gjort indsigelse imod den nye religionslov, der trådte i kraft i november sidste år. |
| --- | --- |

—

Blandt de personer i Baranovichi i regionen Brest, der er blevet idømt bøder, er der to kvinder, hvoraf den ene er invalid og den anden er pensionist. Biskoppen Nikolai Kurkaev har gjort indsigelse imod den nye religionslov, der trådte i kraft i november sidste år.

| — | Regeringen har desuden undertegnet en aftale med den ortodokse kirke den 12. juni, som ifølge mange andre religiøse trossamfund yderligere vil begrænse deres rettigheder. |
| --- | --- |

—

Regeringen har desuden undertegnet en aftale med den ortodokse kirke den 12. juni, som ifølge mange andre religiøse trossamfund yderligere vil begrænse deres rettigheder.

| — | Ifølge biskop Khomich er politiets husrazziaer midt om natten ulovlige, da de religiøse handlinger i landsbyen Zheludok endnu ikke var indledt. |
| --- | --- |

—

Ifølge biskop Khomich er politiets husrazziaer midt om natten ulovlige, da de religiøse handlinger i landsbyen Zheludok endnu ikke var indledt.

| — | Embedsmanden Sergei Kasperchuk har forfejlet påstået, at de troende i alle europæiske lande skal registreres for at kunne mødes (Belarus er den eneste europæiske stat, hvor dette kræves, trods de internationale bestemmelser om menneskerettighederne). |
| --- | --- |

—

Embedsmanden Sergei Kasperchuk har forfejlet påstået, at de troende i alle europæiske lande skal registreres for at kunne mødes (Belarus er den eneste europæiske stat, hvor dette kræves, trods de internationale bestemmelser om menneskerettighederne).

Kan Kommissionen under henvisning til de fremragende samarbejdsforbindelser mellem Den Europæiske Union og Berarus på det økonomiske og handelsmæssige plan besvare følgende spørgsmål:

| — | har den kendskab til ovenstående? |
| --- | --- |

—

har den kendskab til ovenstående?

| — | hvilke initiativer inden for samarbejdsforbindelserne kunne udgøre et seriøst og effektivt middel til at tilskynde Belarus til at respektere religionsfriheden? |
| --- | --- |

—

hvilke initiativer inden for samarbejdsforbindelserne kunne udgøre et seriøst og effektivt middel til at tilskynde Belarus til at respektere religionsfriheden?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(8. august 2003)

I Rådets resolution fra september 1997 lød konklusionen, at EU og dens medlemsstater hverken ville indgå en foreløbig aftale eller en partnerskabs- og samarbejdsaftale med Belarus, og at gennemførelsen af tekniske bistandsprogrammer iværksat af EU og dens medlemsstater ville blive standset bortset fra humanitære og regionale projekter samt sådanne, som direkte støtter demokratiseringsprocessen.

Kommissionen ser med stor bekymring på anvendelsen af loven om trosfrihed og religiøse trossamfund i Belarus. Den Europæiske Union har givet udtryk for sin foruroligelse ved møderne i Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE).

Kommissionen ønsker igen at understrege, at den tillægger religionsfrihed og menings- og ytringsfrihed stor betydning. EU har gentagne gange fastslået, at menneskerettighederne og demokratiseringsprocessen skal være en integreret del af alle politiske dialoger med tredjelande. Spørgsmål vedrørende religionsfrihed, der er en af de grundlæggende menneskerettigheder, såvel som spørgsmål vedrørende religiøse minoriteters rettigheder, behandles i EU's bilaterale politiske dialoger, og om nødvendigt iværksættes der særlige tiltag og udstedes offentlige erklæringer; endvidere tager EU sådanne spørgsmål op i FN's Menneskerettighedskommission eller i FN-Generalforsamlingens Tredje Komité.

Kommissionen ønsker fortsat at fremme religionsfriheden og menneskerettighederne i Belarus i snævert samarbejde med medlemsstaterne, Europarådet, OSCE og De Forenede Nationer, og den vil fremover drøfte disse spørgsmål med Belarus i alle mulige fora.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/396 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/396

---

(2004/C 88 E/0402)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2262/03

af Mario Mastella (PPE-DE) til Kommissionen

(1. juli 2003)

Om:   Alvorlig politisk, social og økonomisk krise i Venezuela

| — | Den politiske krise i Venezuela er ved at føre landet ud i en meget alvorlig økonomisk og social krise. Ud over to måneders generalstrejke har importen i over 130 dage været blokeret, selv om landet importerer alle former for konsumvarer, og regeringen har indført vekselkurskontrol som et politisk våben for at straffe alle dem, der har deltaget i den ovennævnte strejke. |
| --- | --- |

—

Den politiske krise i Venezuela er ved at føre landet ud i en meget alvorlig økonomisk og social krise. Ud over to måneders generalstrejke har importen i over 130 dage været blokeret, selv om landet importerer alle former for konsumvarer, og regeringen har indført vekselkurskontrol som et politisk våben for at straffe alle dem, der har deltaget i den ovennævnte strejke.

| — | Tusindvis af virksomheder er lukkede og har bragt arbejdsløsheden op på 26 %, hvortil kommer 56 % sort arbejde. |
| --- | --- |

—

Tusindvis af virksomheder er lukkede og har bragt arbejdsløsheden op på 26 %, hvortil kommer 56 % sort arbejde.

| — | Efter den 19. august 2003 vil det på grundlag af forfatningen og den aftale, der er indgået mellem regeringen og Coordinadora Democratica (demokratisk koordinationsorgan) være muligt at foretage en folkeafstemning om tilbagekaldelse af præsidentens mandat med OSA som mellemled, selv om regeringen på alle måder forsøger at forsinke og ulovliggøre den. |
| --- | --- |

—

Efter den 19. august 2003 vil det på grundlag af forfatningen og den aftale, der er indgået mellem regeringen og Coordinadora Democratica (demokratisk koordinationsorgan) være muligt at foretage en folkeafstemning om tilbagekaldelse af præsidentens mandat med OSA som mellemled, selv om regeringen på alle måder forsøger at forsinke og ulovliggøre den.

| — | Som optakt til folkeafstemningen er regeringen i færd med at indrømme statsborgerskab til cubanere, kinesere og colombianere. |
| --- | --- |

—

Som optakt til folkeafstemningen er regeringen i færd med at indrømme statsborgerskab til cubanere, kinesere og colombianere.

| — | I Venezuela bor der mange millioner europæiske statsborgere og efterkommere af disse, som er beskæftiget i små og mellemstore virksomheder, der er ved gå til grunde som følge af de økonomiske foranstaltninger, og sikkerheden er i fare på grund af den tiltagende voldelighed, der har ført til, at 50 personer er omkommet i forbindelse med demonstrationer, mens der dagligt sker 25 drab som følge af de kaotiske tilstande og en manglende indsats fra statens side. |
| --- | --- |

—

I Venezuela bor der mange millioner europæiske statsborgere og efterkommere af disse, som er beskæftiget i små og mellemstore virksomheder, der er ved gå til grunde som følge af de økonomiske foranstaltninger, og sikkerheden er i fare på grund af den tiltagende voldelighed, der har ført til, at 50 personer er omkommet i forbindelse med demonstrationer, mens der dagligt sker 25 drab som følge af de kaotiske tilstande og en manglende indsats fra statens side.

Kan Kommissionen oplyse følgende:

| 1. | Hvilke foranstaltninger agter den at iværksætte for at beskytte de europæiske borgere i Venezuela og forebygge en eventuel bølge af tilbagevendende udvandrere? |
| --- | --- |

1.

Hvilke foranstaltninger agter den at iværksætte for at beskytte de europæiske borgere i Venezuela og forebygge en eventuel bølge af tilbagevendende udvandrere?

| 2. | Agter den på nogen måde at imødegå de forfatningsstridige foranstaltninger og krænkelser af menneskerettighederne, som den nuværende venezuelanske regering anklages for? |
| --- | --- |

2.

Agter den på nogen måde at imødegå de forfatningsstridige foranstaltninger og krænkelser af menneskerettighederne, som den nuværende venezuelanske regering anklages for?

| 3. | Påtænker Den Europæiske Union at udsende eventuelle internationale observatører for at sikre, at folkeafstemningen afvikles korrekt og afspejler det venezuelanske folks mening? |
| --- | --- |

3.

Påtænker Den Europæiske Union at udsende eventuelle internationale observatører for at sikre, at folkeafstemningen afvikles korrekt og afspejler det venezuelanske folks mening?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(30. juli 2003)

Kommissionen følger nøje den politiske situation i Venezuela. EU har fuldt ud støttet trepartsgruppen, der består af Organisationen af Amerikanske Stater (OAS), FN's udviklingsprogram (UNDP) og Carter-centret, og den såkaldte »Group of Friends« i deres forsøg på at fremme den nationale dialog. I flere erklæringer har EU understreget behovet for en fredelig løsning på krisen, der er i overensstemmelse med forfatningen og godkendes af vælgerne. I den seneste erklæring fra den 5. juni 2003 udtrykte EU tilfredshed med, at den venezuelanske regering og opposition underskrev en politisk aftale den 29. maj 2003, og opfordrede samtlige parter til straks at gå i gang med den nødvendige opfølgning for at gennemføre aftalen. Det blev også fremhævet, at EU er klar til at bistå med gennemførelsen af aftalen, hvilket bl.a. omfatter støtte til en valgløsning, en kulegravning af begivenhederne i april 2002 og en afvæbning af civilbefolkningen.

I den forbindelse har Kommissionen underskrevet et projekt, der skal bistå OAS i dets forsøg på at gennemføre aftalen. Projektet har et budget på 600 000 EUR.

Hvis der bliver afholdt en folkeafstemning, vil Kommissionen overveje en eventuel valgobservation. Den definitive beslutning om at udsende valgobservatører vil blive truffet, når der modtages en anmodning fra Venezuelas myndigheder, som kan gøre det muligt at sende en undersøgelsesdelegation af sted for at vurdere, om en EU-valgobservation vil være tilrådelig, nyttig og gennemførlig.

EU har ikke taget særlige skridt til at beskytte EU-borgere i Venezuela. De vil normalt kunne regne med beskyttelse og støtte fra deres oprindelsesland.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/397 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/397

---

(2004/C 88 E/0403)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2286/03

af Ozan Ceyhun (PSE) til Kommissionen

(7. juli 2003)

Om:   Toldforskrifter ved grænsen mellem Serbien og Montenegro (tidligere Jugoslavien)

Fra den tyrkiske generalkonsul i Frankfurt har jeg modtaget en fax, hvor han gør opmærksom på grænse-og indrejseforskrifterne i Serbien og Montenegro (tidligere Jugoslavien). Disse vedrører navnlig tyrkiske statsborgere, der opholder sig lovligt i EU, og EU-borgere af tyrkisk oprindelse. Senere har jeg også læst en artikel om dette anliggende i det tyrkiske dagblad »Millyet«. Heri hed det, at stik imod alle regler bliver udlændinge, der rejser til Serbien og Montenegro, opfordret til at oplyse toldbetjentene om mængden af den udenlandske valuta, de medfører, når denne overstiger 2 000 EUR. I modsat fald tilbageholder de serbiske og montenegrinske toldmyndigheder den mængde, der overstiger 2 000 EUR, de pågældende er i besiddelse af ved udrejse fra landet. Ca. 1 mio. EUR er således hidtil blevet tilbageholdt fra over 190 tyrkiske statsborgere på rejse til Tyrkiet ad landevej gennem Serbien og Montenegro. Tilbagebetalingen af disse beløb tager mellem to og fem år på grund af de langsommelige bureaukratiske og retlige procedurer. Mundtlige erklæringer om summer, der overskrider 2 000 EUR, godtages ikke. Man er forpligtet til at afgive skriftlig erklæring ved at udfylde en formular.

Kan Kommissionen oplyse, om den har kendskab til dette problem? Vil Kommissionen medvirke til at finde en løsning på problemet, og kan den oplyse, hvilke skridt den vil tage med henblik herpå?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(4. august 2003)

Det er ikke usædvanligt, at lande for at undgå hvidvaskning af penge og/eller for at kontrollere pengestrømmene har fastsat, at der er pligt til at oplyse om ind- og udførsel af valuta og har fastsat restriktioner i den forbindelse.

Den 27. april 2002 trådte en ny lov om udenlandsk valuta i kraft i Forbundsrepublikken Jugoslavien (nu Serbien og Montenegro). Den indførte en række restriktioner for fysisk overførsel af udenlandsk valuta, specielt rettet mod personer, der rejser ud af landet med fremmed valuta.

Toldmyndighederne kan ved grænseovergangene hos både egne og andre landes statsborgere midlertidigt beslaglægge (mod udlevering af en attest) dinarer, udenlandske kontanter, checks og værdipapirer, der overstiger det beløb, som den jugoslaviske nationalbank har fastsat.

Foranstaltningerne er ikke rettet mod bestemte kategorier af udlændinge fra bestemte lande. Det er konstateret, at også EU-statsborgere har været ramt af disse foranstaltninger.

Kommissionen agter at underrette udenrigsøkonomiminister Lukovac om denne foruroligende situation, hvor der navnlig går lang tid (2-5 år) mellem det tidspunkt, hvor valutaen beslaglægges, og det tidspunkt, hvor den tilbagebetales. Endvidere vil Kommissionen foreslå, at rejsende ved alle grænseovergange får den bedst mulige information om det gældende krav om at oplyse om ind- og udførsel af fremmed valuta med det formål at mindske antallet af tilfælde, hvor der ikke bliver anmodet om udbetaling af de beløb over maksimumsbeløbet (2 000 EUR), for hvilke der er udfærdiget en skriftlig erklæring.

Hvad Fællesskabets bistand angår, bidrager CARDS-programmet (Community Assistance to Reconstruction, Development and Stabilisation Programme) (1) og andre fællesskabsinstrumenter inden for rammerne af stabilisering- og associeringsprocessen allerede nu til at fremme den reformproces, der skal bringe Serbien og Montenegros lovgivning på linje med EU-regelværket. Dette vil også indebære en liberalisering af valutatransaktionerne på mellemlang sigt.

---

(1)  Rådets forordning (EF) nr. 2666/2000 af 5. december 2000 om bistand til Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kroatien, Forbundsrepublikken Jugoslavien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien samt om ophævelse af forordning (EF) nr. 1628/96 og om ændring af forordning (EØF) nr. 3906/89 og (EØF) nr. 1360/90 og af afgørelse 97/256/EF og 1999/311/EF, EFT L 306 af 7.12.2000.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/398 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/398

---

(2004/C 88 E/0404)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2296/03

af Alejo Vidal-Quadras Roca (PPE-DE) til Kommissionen

(11. juli 2003)

Om:   Regional arealafgift, der opkræves af store varehuse

Den 31. oktober 2002 indgav forespørgeren skriftlig forespørgsel P-3185/02 (1) til Kommissionen om den alvorlige indskrænkning af den frie etableringsret, der opstår som følge af den arealafgift, den selvstyrende region Cataluña ved lov 16/2000 har pålagt store varehuse. Kommissær Monti bekræftede i sit svar afgivet på Kommissionens vegne den 17. december 2002, at Kommissionen på ingen måde vil tillade, at der opretholdes regler, som er i strid EF-traktatens artikel 43 om etableringsfriheden.

Der foreligger til dato intet oplyst om, at Generaldirektoratet for Det Indre Marked, som spørgsmålet sorterer under, skulle have taget noget skridt over for den spanske stat med hensyn til Cataluñas love 16/2000 og 17/2000, som hindrer fællesskabsvirksomhedernes etableringsfrihed.

Denne passivitet fra Kommissionens side skaber en situation med klar inkongruens, eftersom det på den ene side tillades, at regler af denne art opretholdes i EU, samtidig med at der på den anden side stilles krav om, at tiltrædelseslandene afskaffer dem.

| 1. | Har Generaldirektoratet for Det Indre Marked planer om at indlede nogen form for procedure mod den spanske stat med hensyn til Cataluñas love 16/2000 og 17/2000? Hvornår vil den i bekræftende fald gøre dette? |
| --- | --- |

1.

Har Generaldirektoratet for Det Indre Marked planer om at indlede nogen form for procedure mod den spanske stat med hensyn til Cataluñas love 16/2000 og 17/2000? Hvornår vil den i bekræftende fald gøre dette?

| 2. | Vil Generaldirektoratet for Det Indre Marked gennemføre nogen form for generel aktion mod foranstaltninger af denne art, som effektivt hindrer større indkøbscentres etableringsfrihed? Hvornår vil aktioner af denne art i bekræftende fald blive gennemført? |
| --- | --- |

2.

Vil Generaldirektoratet for Det Indre Marked gennemføre nogen form for generel aktion mod foranstaltninger af denne art, som effektivt hindrer større indkøbscentres etableringsfrihed? Hvornår vil aktioner af denne art i bekræftende fald blive gennemført?

| 3. | Er Kommissionen klar over betydningen af at handle så hurtigt som muligt for at hindre ikke blot en udvidelse af foranstaltninger af denne art, som hindrer etableringsfriheden, men også gennemførelsen af allerede eksisterende foranstaltninger, såsom Cataluñas lov 16/2000, som allerede medfører en kunstig og uigenkaldelig omledning af investeringer? |
| --- | --- |

3.

Er Kommissionen klar over betydningen af at handle så hurtigt som muligt for at hindre ikke blot en udvidelse af foranstaltninger af denne art, som hindrer etableringsfriheden, men også gennemførelsen af allerede eksisterende foranstaltninger, såsom Cataluñas lov 16/2000, som allerede medfører en kunstig og uigenkaldelig omledning af investeringer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frits Bolkestein

(5. september 2003)

Kommissionen ønsker først at bekræfte over for det ærede parlamentsmedlem, at den ikke agter at tillade bibeholdelsen af regler, som anses for at stride mod EF-traktatens artikel 43 om etableringsfrihed, uanset om de er fastsat i medlemsstaterne eller i tiltrædelseslandene.

Som det ærede parlamentsmedlem selv er inde på, agter Kommissionen at gennemføre en generel aktion mod foranstaltninger, som hindrer større indkøbscentres etableringsfrihed. Kommissionen har i øvrigt anmodet medlemsstaterne om at blive underrettet om deres nationale regler om etablering af store indkøbscentre. Den har netop modtaget sådanne oplysninger og kan nu gennemgå alle disse regler for at vurdere, om de er i overensstemmelse med principperne i EF-traktaten, navnlig artikel 43 om etableringsfrihed. Der gøres opmærksom på, at Kommissionen som led i sin strategi for det indre marked for tjenesteydelser (2) anser det for vigtigt at undersøge nationale bestemmelser, som kan få betydning for distributionsvirksomheder og især foranstaltningerne om etablering af store indkøbscentre.

Hvad angår Cataluñas love 16/2000 og 17/2000, kan Kommissionen oplyse det ærede parlamentsmedlem, at dens tjenestegrene i marts måned 2003 har modtaget en klage vedrørende disse love, og at klagen i øjeblikket er ved at blive behandlet. Kommissionen agter i øvrigt at anmode de spanske myndigheder om nærmere oplysninger bl.a. om begrundelsen for indførelsen af disse love og om konsekvenserne heraf. Hvis det efter denne forundersøgelse viser sig nødvendigt at indlede en overtrædelsesprocedure, vil det ske hurtigst muligt.

---

(1)  EFT C 192 E af 14.8.2003, s. 102.

(2)  Rapport fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet – »Status over det indre marked for tjenester«, af 30. juli 2002, KOM(2002)441 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/399 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/399

---

(2004/C 88 E/0405)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2307/03

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(14. juli 2003)

Om:   Østtimor-massakrerne 1999. Domfældelse af de ansvarlige. Indonesien. Menneskerettigheder

Som svar på mit seneste spørgsmål (E-0921/03 (1)) om dette emne, fastslog kommissionsmedlemmet Christopher Patten, at »EU til stadighed har fulgt arbejdet i domstolen (en ad hoc-domstol, som blev oprettet for at dømme i sager vedrørende krigsforbrydelser begået i Østtimor) og kan muligvis vende tilbage til dette spørgsmål, når den seneste dom, der forventes afsagt i begyndelsen af maj 2003, er blevet kendt, og inden appelsagen er blevet indledt.«

Kommissionen bedes derfor svare på følgende:

| — | Hvilke oplysninger om ad hoc-domstolens arbejde ligger den inde med? |
| --- | --- |

—

Hvilke oplysninger om ad hoc-domstolens arbejde ligger den inde med?

| — | Hvilke konklusioner drager den om domstolens arbejde? |
| --- | --- |

—

Hvilke konklusioner drager den om domstolens arbejde?

| — | Hvor seriøse er domstolens afgørelser efter Kommissionens opfattelse ud fra kravet om rettens forrang og den ubetingede overholdelse af de internationale bestemmelser om menneskerettigheder? |
| --- | --- |

—

Hvor seriøse er domstolens afgørelser efter Kommissionens opfattelse ud fra kravet om rettens forrang og den ubetingede overholdelse af de internationale bestemmelser om menneskerettigheder?

| — | Hvilke programmer findes der eller forberedes der mellem EU og Indonesien om god regeringsførelse, styrkelse af retsvæsenet og overholdelsen af menneskerettighederne? |
| --- | --- |

—

Hvilke programmer findes der eller forberedes der mellem EU og Indonesien om god regeringsførelse, styrkelse af retsvæsenet og overholdelsen af menneskerettighederne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(15. september 2003)

Kommissionen har gennem sin delegation i Jakarta sammen med medlemsstaternes repræsentationer i Indonesien nøje fulgt ad hoc-domstolens arbejde vedrørende Østtimor.

Efter den seneste dom af 5. august 2003 udsendte EU en »erklæring«, hvori den udtrykte skuffelse og udtalte, at »de processuelle mangler har gjort dommene utroværdige«.

Kommissionen vil forsøge at få de kompetente myndigheder til at forbedre appelprocedurerne, så de når op på internationale retsstandarder, for at sikre, at der er proportionalitet mellem dommene og forbrydelsernes grovhed.

Kommissionen har som følge af det mangelfulde retssystem i Indonesien bevilget 13 mio. EUR til programmet for god regeringsførelse (Partnership for Good Governance), der gennemføres under De Forenede Nationers Udviklingsprogram, UNDP. Kommissionen har også planlagt et uddannelsesprogram for dommere og anklagere (Judiciary Support Programme) til 11 mio. EUR. Endvidere overvejer Kommissionen en anmodning fra den nationale menneskerettighedskommission, KOMNAS HAM, om specialiseret teknisk bistand vedrørende efterforskningsteknik i konfliktområder i Indonesien.

---

(1)  Se side 337.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/400 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/400

---

(2004/C 88 E/0406)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2310/03

af Baroness Sarah Ludford (ELDR) til Kommissionen

(8. juli 2003)

Om:   Fængslede EU-borgere i Japan

Kan Kommissionen, eftersom den har ret til at deltage i de månedlige møder, medarbejderne i EU's diplomatiske repræsentationer holder, oplyse, hvor mange EU-borgere – opdelt i antal for hver enkelt medlemsstat – der i øjeblikket sidder i fængsel i Japan?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(24. juli 2003)

Kommissionens delegation i Tokyo deltager i EU-koordineringsmøder vedrørende konsulære anliggender, men kun i det omfang Kommissionen har specifik kompetence på det pågældende område. Fængselsbesøg og konsulær bistand til nødstedte EU-borgere henhører ikke under kommissionsdelegationernes opgaver. Det kan dog anføres at det under konsulatsmøderne på det seneste er kommet frem at der alene i Tokyo er fængslet 100 personer fra vesten. Præcise oplysninger er imidlertid vanskelige at fremskaffe, ikke mindst i de tilfælde hvor arrestation og fængsling af EU-borgere er sket i lokale præfekturer. (I nogle tilfælde kan dette ændre fortolkningen af nationalitetsbegrebet: f.eks. accepterer den britiske ambassade ikke at de japanske myndigheder betragter indbyggere fra Hongkong som kinesiske statsborgere). De fleste sager vedrører overtrædelser af narkotikalovgivningen. Kommissionen er således ikke i stand til at give en mere detaljeret redegørelse eller specificere antallet af fængslede fra de enkelte medlemsstater. Disse oplysninger må indhentes hos de pågældende medlemsstater.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/401 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/401

---

(2004/C 88 E/0407)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2317/03

af Armando Cossutta (GUE/NGL) til Kommissionen

(14. juli 2003)

Om:   Europæiske statsborgeres ret til privatlivets fred

Den 25. juni blev der afholdt et topmøde mellem EU og USA. Et af de emner, der skulle behandles, var/skulle have været TIA-projektet (oprindelig Total Information Awareness, senere ændret til Terrorism Information Awareness), som hovedsagelig er et projekt, der omfatter et meget stort net til indsamling og analyse af informationer fra de mest forskelligartede kilder, lige fra de eksisterende databanker til handelstransaktioner, flytninger og aflytning af kommunikationer. Garanten for den italienske myndighed for privatlivets fred, Stefano Rodotà, udtaler, at der opstår en ny overvågningsdimension, der øger statens magt til at råde over alle former for personlige informationer fra en hvilken som helst kilde og uafhængigt af det oprindelige formål med indsamlingen. Europa-Parlamentet har også gennem sin formand, Pat Cox, udtalt sig tydeligt herom, da han sagde, at »vi kan ikke tillade USA at diktere love i Europa«.

| 1. | Hvilke resultater gav topmødet mellem EU og USA den 25. juni vedrørende TIA? |
| --- | --- |

1.

Hvilke resultater gav topmødet mellem EU og USA den 25. juni vedrørende TIA?

| 2. | Mener Kommissionen ikke, at de amerikanske love herom hverken kan eller bør have eksterritorial virkning, og at den mest hensigtsmæssige måde til om nødvendigt at løse disse problemer er de internationale traktater? |
| --- | --- |

2.

Mener Kommissionen ikke, at de amerikanske love herom hverken kan eller bør have eksterritorial virkning, og at den mest hensigtsmæssige måde til om nødvendigt at løse disse problemer er de internationale traktater?

| 3. | Har Kommissionen forsvaret princippet om, at det er uacceptabelt, at USA med alle midler indhenter informationer, der følger af den frie kommunikation mellem de europæiske borgere? |
| --- | --- |

3.

Har Kommissionen forsvaret princippet om, at det er uacceptabelt, at USA med alle midler indhenter informationer, der følger af den frie kommunikation mellem de europæiske borgere?

| 4. | Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at iværksætte for at beskytte de europæiske borgeres privatliv? |
| --- | --- |

4.

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at iværksætte for at beskytte de europæiske borgeres privatliv?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(16. september 2003)

| 1. | Kommissionen følger nøje alle de forskellige initiativer, som USA har taget siden den 11. september 2001 med henblik på at forbedre sikkerheden.
  Et af disse initiativer er TIA-projektet (Terrorism Information Awareness), som det ærede medlem henviser til. Siden begyndelsen af 2003 har den amerikanske kongres taget forskellige aktioner for at få indført forbud mod, at forsvarsministeriet og det nye ministerium for indre sikkerhed anvender data mining-teknologi uden kongressens godkendelse, og uden at der er sikret passende beskyttelse af de borgerlige frihedsrettigheder. I februar 2003 suspenderede kongressen finansieringen af »Total Information Awareness«-projektet og forlangte, at forsvarsministeriet redegjorde for programmets konsekvenser for privatlivets fred og de borgerlige frihedsrettigheder. Kongressen indskrænkede også programmets anvendelse over for amerikanske statsborgere ved en bestemmelse om, at kongressen ved lov skulle give særlig tilladelse dertil. Denne tekst blev gjort til lov ved den amerikanske præsidents underskrift den 20. februar 2003. Den 20. maj 2003 offentliggjorde forsvarsministeriets Advanced Research Projects Agency (DARPA) sin rapport. Programmets navn blev ændret fra »Total« til »Terrorism Information Awareness«, som det ærede medlem påpeger. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen følger nøje alle de forskellige initiativer, som USA har taget siden den 11. september 2001 med henblik på at forbedre sikkerheden.

Et af disse initiativer er TIA-projektet (Terrorism Information Awareness), som det ærede medlem henviser til. Siden begyndelsen af 2003 har den amerikanske kongres taget forskellige aktioner for at få indført forbud mod, at forsvarsministeriet og det nye ministerium for indre sikkerhed anvender data mining-teknologi uden kongressens godkendelse, og uden at der er sikret passende beskyttelse af de borgerlige frihedsrettigheder. I februar 2003 suspenderede kongressen finansieringen af »Total Information Awareness«-projektet og forlangte, at forsvarsministeriet redegjorde for programmets konsekvenser for privatlivets fred og de borgerlige frihedsrettigheder. Kongressen indskrænkede også programmets anvendelse over for amerikanske statsborgere ved en bestemmelse om, at kongressen ved lov skulle give særlig tilladelse dertil. Denne tekst blev gjort til lov ved den amerikanske præsidents underskrift den 20. februar 2003. Den 20. maj 2003 offentliggjorde forsvarsministeriets Advanced Research Projects Agency (DARPA) sin rapport. Programmets navn blev ændret fra »Total« til »Terrorism Information Awareness«, som det ærede medlem påpeger.

| 2. | I betragtning af TIA-programmets karakter og risikoen for, at dets aktiviteter kommer til at involvere EU-borgeres rettigheder, følger Kommissionen aktivt med i udviklingen på dette område og har rejst spørgsmålet inden for rammerne af de løbende diskussioner med USA om adgangen til de persondata, der indsamles af luftfartsselskaberne (Passenger Name Record eller PNR). Kommissionen er enig med det ærede medlem i, at den amerikanske lovgivning om dataindsamling ikke bør gælde uden for USA's retsområde. I betragtning af de pågældende aktiviteters karakter må der imidlertid samarbejdes på internationalt plan for at finde løsninger på de områder, der giver anledning til bekymring. |
| --- | --- |

2.

I betragtning af TIA-programmets karakter og risikoen for, at dets aktiviteter kommer til at involvere EU-borgeres rettigheder, følger Kommissionen aktivt med i udviklingen på dette område og har rejst spørgsmålet inden for rammerne af de løbende diskussioner med USA om adgangen til de persondata, der indsamles af luftfartsselskaberne (Passenger Name Record eller PNR). Kommissionen er enig med det ærede medlem i, at den amerikanske lovgivning om dataindsamling ikke bør gælde uden for USA's retsområde. I betragtning af de pågældende aktiviteters karakter må der imidlertid samarbejdes på internationalt plan for at finde løsninger på de områder, der giver anledning til bekymring.

| 3. | Skønt TIA ikke formelt var på dagsordenen for topmødet mellem EU og USA den 25. juni 2003, blev det bredere spørgsmål om databeskyttelse imidlertid diskuteret på mødet i forbindelse med ovennævnte drøftelser om PNR.
  Kommissionen er enig med det ærede medlem i, at de forskellige amerikanske love om dataindsamling risikerer at anfægte EU-borgernes rettigheder, og vil derfor fortsat følge udviklingen på dette område og drøfte spørgsmålet med USA for at finde frem til tilfredsstillende løsninger, der sikrer den størst mulige respekt for de europæiske databeskyttelsesprincipper og for EU-borgernes ret til privatlivets fred. |
| --- | --- |

3.

Skønt TIA ikke formelt var på dagsordenen for topmødet mellem EU og USA den 25. juni 2003, blev det bredere spørgsmål om databeskyttelse imidlertid diskuteret på mødet i forbindelse med ovennævnte drøftelser om PNR.

Kommissionen er enig med det ærede medlem i, at de forskellige amerikanske love om dataindsamling risikerer at anfægte EU-borgernes rettigheder, og vil derfor fortsat følge udviklingen på dette område og drøfte spørgsmålet med USA for at finde frem til tilfredsstillende løsninger, der sikrer den størst mulige respekt for de europæiske databeskyttelsesprincipper og for EU-borgernes ret til privatlivets fred.

| 4. | Kommissionen noterer sig det ærede medlems opfattelse, at en international traktat vil være den mest hensigtsmæssige løsning på de pågældende problemer, og vil tage denne mulighed i betragtning i sine interne drøftelser og i sine diskussioner med USA. Kommissionen vil fortsat holde Europa-Parlamentets Udvalg om Borgernes Friheder og Rettigheder underrettet om resultatet af disse drøftelser og ser gerne, at debatten om dette spørgsmål føres videre i dette forum. |
| --- | --- |

4.

Kommissionen noterer sig det ærede medlems opfattelse, at en international traktat vil være den mest hensigtsmæssige løsning på de pågældende problemer, og vil tage denne mulighed i betragtning i sine interne drøftelser og i sine diskussioner med USA. Kommissionen vil fortsat holde Europa-Parlamentets Udvalg om Borgernes Friheder og Rettigheder underrettet om resultatet af disse drøftelser og ser gerne, at debatten om dette spørgsmål føres videre i dette forum.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/402 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/402

---

(2004/C 88 E/0408)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2357/03

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(17. juli 2003)

Om:   Krænkelse af religionsfriheden i Usbekistan over for muslimske troende

| — | Den 17. juni 2003 samledes cirka 50 kvinder i Namangan for at kræve løsladelse af deres ægtemænd, der er »samvittighedsfanger«, idet de er skyldige i at være af muslimsk tro. |
| --- | --- |

—

Den 17. juni 2003 samledes cirka 50 kvinder i Namangan for at kræve løsladelse af deres ægtemænd, der er »samvittighedsfanger«, idet de er skyldige i at være af muslimsk tro.

| — | En af demonstranterne, Misor Ubaidulaeva, har klaget over de betingelser, hvorunder hendes mand holdes fængslet; han bliver daglig slået og har som følge heraf mistet hørelsen. |
| --- | --- |

—

En af demonstranterne, Misor Ubaidulaeva, har klaget over de betingelser, hvorunder hendes mand holdes fængslet; han bliver daglig slået og har som følge heraf mistet hørelsen.

| — | Det lokale politi nægter ikke, at det har lagt pres på Misor Ubaidulaeva for at få hende til at undertegne en skriftlig erklæring, hvori hun giver afkald på at deltage i andre »ulovlige møder«. |
| --- | --- |

—

Det lokale politi nægter ikke, at det har lagt pres på Misor Ubaidulaeva for at få hende til at undertegne en skriftlig erklæring, hvori hun giver afkald på at deltage i andre »ulovlige møder«.

Kan Kommissionen i betragtning af de fremragende samarbejdsforbindelser mellem Den Europæiske Union og Usbekistan på det økonomiske og handelsmæssige plan besvare følgende spørgsmål:

| — | Har den kendskab til ovenstående? |
| --- | --- |

—

Har den kendskab til ovenstående?

| — | Hvilke initiativer agter den inden for samarbejdsforbindelserne af iværksætte som et seriøst og effektivt middel til at tilskynde Usbekistan til at respektere religionsfriheden? |
| --- | --- |

—

Hvilke initiativer agter den inden for samarbejdsforbindelserne af iværksætte som et seriøst og effektivt middel til at tilskynde Usbekistan til at respektere religionsfriheden?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(14. august 2003)

Kommissionen er fuldt ud opmærksom på den vanskelige situation, som muslimerne i Usbekistan er i. Kommissionen har kendskab til det omtalte møde i Namangan og følger situation opmærksomt.

Partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem EU og Usbekistan giver nogle egnede rammer for drøftelse af sådanne spørgsmål.

Kommissionen vil fortsat rejse spørgsmålet vedrørende religionsfrihed med de usbekiske myndigheder på de enkelte bilaterale møder.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/403 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/403

---

(2004/C 88 E/0409)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2359/03

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(17. juli 2003)

Om:   Krænkelse af religionsfriheden i Kosovo

| — | Den 27. juni 2003 opfordrede NATO's generalsekretær, George Robertson, under et besøg i Pristina, kosovo-albanerne til at være mere tolerante og rede til at opbygge et multietnisk samfund. |
| --- | --- |

—

Den 27. juni 2003 opfordrede NATO's generalsekretær, George Robertson, under et besøg i Pristina, kosovo-albanerne til at være mere tolerante og rede til at opbygge et multietnisk samfund.

| — | Samme dag blev der i Kosovska Vitina skændet forskellige grave på den ortodokse kirkegård, og i Pristina skete der overfald på den ortodokse kirke St. Nicola, hvis beskyttelse NATO's fredsstyrker, KFOR, havde indstillet ved udgangen af sidste år. |
| --- | --- |

—

Samme dag blev der i Kosovska Vitina skændet forskellige grave på den ortodokse kirkegård, og i Pristina skete der overfald på den ortodokse kirke St. Nicola, hvis beskyttelse NATO's fredsstyrker, KFOR, havde indstillet ved udgangen af sidste år.

| — | Den 28. maj 2003 skød ukendte mod to spanske vagtposter fra KFOR, mens de stod vagt ved det ortodokse kloster i Gorioc i nærheden af Istok. |
| --- | --- |

—

Den 28. maj 2003 skød ukendte mod to spanske vagtposter fra KFOR, mens de stod vagt ved det ortodokse kloster i Gorioc i nærheden af Istok.

| — | Den 31. maj 2003 blev der kastet en granat mod den græske KFOR-kontrolpost, som beskyttede kirken St. Czar Uros i byen Urosevac i den sydlige del af landet. |
| --- | --- |

—

Den 31. maj 2003 blev der kastet en granat mod den græske KFOR-kontrolpost, som beskyttede kirken St. Czar Uros i byen Urosevac i den sydlige del af landet.

| — | FN's udsendte styrker, UNMIK og KFOR, søger for tiden efter de ansvarlige for disse seneste uheld, men i de sidste tre år er der ikke sket nogen arrestationer i forbindelse med de hundredevis af tilsvarende angreb mod kirker og ortodokse kirkegårde. |
| --- | --- |

—

FN's udsendte styrker, UNMIK og KFOR, søger for tiden efter de ansvarlige for disse seneste uheld, men i de sidste tre år er der ikke sket nogen arrestationer i forbindelse med de hundredevis af tilsvarende angreb mod kirker og ortodokse kirkegårde.

| — | Kosovo og Metohija er efterkrigstidsområder, hvor det fire år efter konfliktens afslutning endnu ikke er muligt at genetablere de kristne hellige steder. |
| --- | --- |

—

Kosovo og Metohija er efterkrigstidsområder, hvor det fire år efter konfliktens afslutning endnu ikke er muligt at genetablere de kristne hellige steder.

Kan Kommissionen i betragtning af Den Europæiske Unions betydelige investeringer i Kosovo besvare følgende spørgsmål:

| — | Har den kendskab til ovenstående? |
| --- | --- |

—

Har den kendskab til ovenstående?

| — | Hvilke initiativer vil kunne udgøre et seriøst og effektivt middel til at tilskynde administrationen i Kosovo til at respektere religionsfriheden? |
| --- | --- |

—

Hvilke initiativer vil kunne udgøre et seriøst og effektivt middel til at tilskynde administrationen i Kosovo til at respektere religionsfriheden?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(12. august 2003)

Beskyttelsen af serbisk-ortodokse religiøse steder i Kosovo er et spørgsmål, der ligger det internationale samfund stærkt på sinde. Kommissionen fordømmer kraftigt de angreb, der har fundet sted mod sådanne steder, og bifalder, at den NATO-ledede fredsbevarende styrke i Kosovo (KFOR) har afsat betydelige ressourcer til at beskytte de kulturelle steder i Kosovo.

Kommissionen støtter De Forenede Nationers mission i Kosovo i dens indsats for at indføre demokratiske institutioner, der kan bane vejen for en forsoning mellem de forskellige samfundsgrupper. Dette er af afgørende betydning for at kunne mindske volden og opbygge et multietnisk og tolerant samfund i Kosovo.

Kommissionen har navnlig opfordret den internationale civiladministration i Kosovo (FN's mission i Kosovo – UNMIK) og de midlertidige selvstyreinstitutioner til at sikre, at en af deres offentlige genopbygnings- og investeringsprioriteter vil være at finansiere udbedringen af de beskadigede steder med midler fra det konsoliderede budget for Kosovo, som EU bidrager til. En sådan foranstaltning vil understrege betydningen af dette spørgsmål og give de politiske ledere og Kosovos befolkning et større medansvar for at løse problemet.

Kommissionen vil derfor ikke på egen hånd påtage sig at genopbygge de religiøse bygninger i Kosovo med anvendelse af EU-midler. Det skal imidlertid nævnes, at Kommissionen på initiativ af kommissionsformand Romano Prodi og kommissæren for uddannelse og kultur er med til at finansiere en integreret rehabiliteringsplan/fælles aktion med henblik på at kortlægge den arkitektoniske og arkæologiske arv (herunder den religiøse arv for alle trosretninger) og en prioriteringsliste over monumenter og steder, som det haster med at frede/restaurere i Balkanlandene. Denne fælles aktion er en af foranstaltningerne under Europarådets regionale program for kultur- og naturarven i Sydøsteuropa for 2003-2005 og vil give nyttige erfaringer, der kan tilskynde myndigheder, donorer og internationale organer til at øge deres indsats på dette område.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/404 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/404

---

(2004/C 88 E/0410)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2360/03

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(17. juli 2003)

Om:   Krænkelse af religionsfriheden og lovrestriktioner for udøvelse af religiøse handlinger i Slovakiet

| — | Lederne af små protestantiske trossamfund, troende muslimer og tilhængere af Hare Krishna beklager sig over religionsloven fra 1991, som forhindrer de religiøse samfund med under 20 000 medlemmer i at opnå legal status. |
| --- | --- |

—

Lederne af små protestantiske trossamfund, troende muslimer og tilhængere af Hare Krishna beklager sig over religionsloven fra 1991, som forhindrer de religiøse samfund med under 20 000 medlemmer i at opnå legal status.

| — | Lederen af det protestantiske trossamfund Brethren, pastor Ivan Zustiak, har anmodet om registrering, hvilket kontoret for religiøse anliggender har nægtet at foretage. |
| --- | --- |

—

Lederen af det protestantiske trossamfund Brethren, pastor Ivan Zustiak, har anmodet om registrering, hvilket kontoret for religiøse anliggender har nægtet at foretage.

| — | Den syriske imam og slovakiske statsborger, Mohamad Safwan Hasna, beklager sig over, at den nægtede registrering og den manglende mulighed for at bygge moskeer er meget ydmygende; de råder ikke over et egnet og stabilt sted, hvor de kan samles for at bede, møde hinanden eller redegøre for den islamiske kultur. Hasna havde købt et jordområde i byens historiske centrum for cirka tre år siden, men borgmesteren har aldrig givet ham byggetilladelse. I Slovakiet er der cirka 5 000 muslimer, hvoraf størstedelen befinder sig i Bratislava. Trossamfundet i Bratislava, der har måttet lade sig registrere som en godgørende organisation, har i årevis forsøgt at kunne bygge et islamisk centrum. |
| --- | --- |

—

Den syriske imam og slovakiske statsborger, Mohamad Safwan Hasna, beklager sig over, at den nægtede registrering og den manglende mulighed for at bygge moskeer er meget ydmygende; de råder ikke over et egnet og stabilt sted, hvor de kan samles for at bede, møde hinanden eller redegøre for den islamiske kultur. Hasna havde købt et jordområde i byens historiske centrum for cirka tre år siden, men borgmesteren har aldrig givet ham byggetilladelse. I Slovakiet er der cirka 5 000 muslimer, hvoraf størstedelen befinder sig i Bratislava. Trossamfundet i Bratislava, der har måttet lade sig registrere som en godgørende organisation, har i årevis forsøgt at kunne bygge et islamisk centrum.

| — | Martin Huncar, hjælpepræst ved den protestantiske kirke »Word of Life« i Bratislava, udtaler, at hans kirke ikke en gang har forsøgt at lade sig registrere, fordi den vidste, at det ville være nyttesløst. Kirken har været nødt til at lade sig registrere i indenrigsministeriet som en organisation, der gennemfører sociale og kristne aktiviteter for de unge. De kan ikke anvende ordet »kirke« i deres officielle dokumenter. Huncar understreger, at det uden registrering ikke er muligt for kirken at foretage retsgyldige bryllupper eller begravelser eller arbejde i skoler eller fængsler. |
| --- | --- |

—

Martin Huncar, hjælpepræst ved den protestantiske kirke »Word of Life« i Bratislava, udtaler, at hans kirke ikke en gang har forsøgt at lade sig registrere, fordi den vidste, at det ville være nyttesløst. Kirken har været nødt til at lade sig registrere i indenrigsministeriet som en organisation, der gennemfører sociale og kristne aktiviteter for de unge. De kan ikke anvende ordet »kirke« i deres officielle dokumenter. Huncar understreger, at det uden registrering ikke er muligt for kirken at foretage retsgyldige bryllupper eller begravelser eller arbejde i skoler eller fængsler.

| — | Ragunatha Priya, leder af samfundet Hare Krishna i Abranovce, i nærheden af Prsov, har udtalt, at de har været nødsaget til blot at lade sig registrere som en civil organisation. |
| --- | --- |

—

Ragunatha Priya, leder af samfundet Hare Krishna i Abranovce, i nærheden af Prsov, har udtalt, at de har været nødsaget til blot at lade sig registrere som en civil organisation.

| — | På spørgsmålet om, hvorvidt den nægtede registrering af nye religiøse grupper udgør en diskriminerende faktor har Jan Juran, direktør for kontoret for religiøse anliggender under ministeriet for kulturelle anliggender, svaret, at »dette muligvis er korrekt, men sådan er situationen. Hidtil er er ikke blevet fremsat nogen kritik fra det slovakiske parlament eller fra Helsinki-komitéen«. Juran har nægtet at oplyse, om kravet om ikke at tillade religiøse grupper at blive registreret kommer fra den dominerende katolske kirke. |
| --- | --- |

—

På spørgsmålet om, hvorvidt den nægtede registrering af nye religiøse grupper udgør en diskriminerende faktor har Jan Juran, direktør for kontoret for religiøse anliggender under ministeriet for kulturelle anliggender, svaret, at »dette muligvis er korrekt, men sådan er situationen. Hidtil er er ikke blevet fremsat nogen kritik fra det slovakiske parlament eller fra Helsinki-komitéen«. Juran har nægtet at oplyse, om kravet om ikke at tillade religiøse grupper at blive registreret kommer fra den dominerende katolske kirke.

Kan Kommissionen oplyse, om den har kendskab til ovenstående?

Mener den, at loven fra 1991 er forenelig med de europæiske traktater og de internationalt anerkendte konventioner om og definitioner på religionsfrihed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(12. august 2003)

Religionsfrihed er en universel og grundlæggende rettighed for det enkelte menneske og står som sådan over national jurisdiktion.

Kommissionen følger regelmæssigt situationen omkring religionsfrihed i Slovakiet, da religionsfrihed er en vigtig del af de politiske Københavnskriterier for optagelse. Menneskets ret til frit at give udtryk for sin religion i Slovakiet er sikret i den slovakiske forfatnings artikel 24. Denne ret er nærmere fastsat i lov nr. 308/1991, samling om religions- og trosfrihed og om kirkers og trossamfunds holdning, med senere ændringer. Sammen med lov nr. 192/1992, samling om registrering af kirker og trossamfund, fastsætter ovennævnte lov også en række betingelser for registrering af kirker. Registrering er betingelsen for, at en kirke og et trossamfund anerkendes. Det er på dette retsgrundlag, at de foreninger, det ærede medlem nævner, er blevet nægtet registrering som kirke eller religiøs forening. Kravet om registrering er imidlertid ikke en restriktion af de rettigheder og frihedsrettigheder, der er sikret i den slovakiske forfatnings artikel 24. Det enkelte menneskes ret til frit at give udtryk for sin religion eller tro forbliver intakt. Indførelsen af kategorien »registrerede kirker« strider heller ikke imod statens religiøse neutralitet (der også er fastsat i den slovakiske forfatning).

Dette er også blevet erkendt i Europarådets nylige rapport om Slovakiet, der blev vedtaget af Ministerudvalget den 3. juli 2003 (CM/Monitor(2003)9). Rapporten understreger, at religionsfrihed ikke bør sidestilles med »lige muligheder for anerkendelse«. Når kirkerne registreres, anerkendes de af staten i kraft af deres samfundsgavnlige virke. Rapporten konkluderer, at »kirker og trossamfund de jure og de facto kan virke frit, uanset om de er registreret eller ej«.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/405 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/405

---

(2004/C 88 E/0411)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2361/03

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(17. juli 2003)

Om:   Krænkelse af religionsfriheden i Belarus som følge af et nyt konkordat, der giver den ortodokse kirke større beføjelser

| — | Den 12. juni 2003 undertegnede den ortodokse kirke og staten et konkordat, der giver de ortodokse øget indflydelse i statens organer og som giver mulighed for at udvikle samarbejdsprogrammer inden for alle indflydelsesområder. |
| --- | --- |

—

Den 12. juni 2003 undertegnede den ortodokse kirke og staten et konkordat, der giver de ortodokse øget indflydelse i statens organer og som giver mulighed for at udvikle samarbejdsprogrammer inden for alle indflydelsesområder.

| — | Gennem dette konkordat accepterer staten, at Belarus betegnes som et »kanonisk område« under den ortodokse kirke. |
| --- | --- |

—

Gennem dette konkordat accepterer staten, at Belarus betegnes som et »kanonisk område« under den ortodokse kirke.

| — | Hidtil havde kun Georgien blandt de tidligere sovjetrepublikker indgået et konkordat med en lokal ortodoks kirke på højt niveau. Den pågældende »forfatningsaftale« med patriarken Catholicos Ilya II blev undertegnet den 14. oktober 2002 af præsident Eduard Schewardnaze. |
| --- | --- |

—

Hidtil havde kun Georgien blandt de tidligere sovjetrepublikker indgået et konkordat med en lokal ortodoks kirke på højt niveau. Den pågældende »forfatningsaftale« med patriarken Catholicos Ilya II blev undertegnet den 14. oktober 2002 af præsident Eduard Schewardnaze.

| — | Bestemmelserne i det georgiske konkordat om f.eks. skattefritagelse og tilbagegivelse af kirkens besiddelser svarer i vidt omfang til de religionslove, der gælder i Rusland. Derimod går det nye konkordat i Belarus langt videre, da det har indføjet mange nøgleemner i statens retsterminologi, som var blevet fremsat af patriarken i Moskva efter Sovjetunionens sammenbrud. |
| --- | --- |

—

Bestemmelserne i det georgiske konkordat om f.eks. skattefritagelse og tilbagegivelse af kirkens besiddelser svarer i vidt omfang til de religionslove, der gælder i Rusland. Derimod går det nye konkordat i Belarus langt videre, da det har indføjet mange nøgleemner i statens retsterminologi, som var blevet fremsat af patriarken i Moskva efter Sovjetunionens sammenbrud.

Kan Kommissionen i betragtning af de fremragende samarbejdsforbindelser mellem Den Europæiske Union og Belarus på det økonomiske og handelsmæssige plan besvare følgende spørgsmål:

| — | Har den kendskab til ovenstående? |
| --- | --- |

—

Har den kendskab til ovenstående?

| — | Hvilke initiativer agter den inden for samarbejdsforbindelserne af iværksætte som et seriøst og effektivt middel til at tilskynde Belarus til at respektere religionsfriheden? |
| --- | --- |

—

Hvilke initiativer agter den inden for samarbejdsforbindelserne af iværksætte som et seriøst og effektivt middel til at tilskynde Belarus til at respektere religionsfriheden?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(12. september 2003)

Hvad angår forbindelserne med Belarus, skal det påpeges, at EU's og medlemsstaternes aktioner i Belarus er klart definerede i henhold til Rådets resolution fra september 1997, der fastsætter flere restriktioner for politiske kontakter. Under disse omstændigheder kan de økonomiske og handelsmæssige forbindelser mellem Fællesskabet og Belarus ikke betegnes som »fremragende«.

Kommissionen skal understrege, at den lægger stor vægt på religions-, tros- og ytringsfrihed. EU har gentagne gange bekræftet, at menneskerettigheder og demokratisering skal udgøre en central del af den politiske dialog med tredjelande. Religionsfrihed, som er en af de grundlæggende menneskerettigheder, behandles ligesom religiøse mindretals rettigheder, inden for rammerne af EU's bilaterale politiske dialoger, og i givet fald, gennem henvendelser og offentlige erklæringer, så vel som via EU's optræden i fora som FN's Kommission for menneskerettigheder eller det tredje udvalg i FN's generalforsamling.

Kommissionen vil fortsat støtte religionsfrihed og menneskerettigheder i Belarus, i nært samarbejde med medlemsstaterne, Europarådet, Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE) og De Forenede Nationer.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/406 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/406

---

(2004/C 88 E/0412)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2370/03

af Anna Karamanou (PSE) til Kommissionen

(16. juli 2003)

Om:   Britiske soldaters gruppevoldtægt af kvinder i Kenya

For nylig kom det frem i lyset, at 650 kvinder fra byen Isiolo i det østlige Kenya har fremført klager over, at de har været ofre for voldtægt, der ofte blev begået som gruppevoldtægt af britiske soldater. I denne region findes der en britisk militærlejr, hvor der hvert år gennemføres øvelser. Ifølge klagerne går voldtægterne tilbage til 1977, og den britiske forsvarsminister, som havde kendskab hertil, har aldrig grebet ind heroverfor. Som følge af disse voldtægter har mange af disse kvinder født mulatter og er blevet marginaliseret og forstødt af deres familier. Flertallet af disse kvinder har med økonomisk hjælp fra deres land anlagt retssager og kræver erstatning.

Nedennævnte elementer fremkalder vrede og harme:

| — | seksuelle overgreb på disse kvinder, især begået af europæiske borgere, som en form for adspredelse, |
| --- | --- |

—

seksuelle overgreb på disse kvinder, især begået af europæiske borgere, som en form for adspredelse,

| — | total mangel på respekt for disse kvinders psykiske og fysiske integritet, |
| --- | --- |

—

total mangel på respekt for disse kvinders psykiske og fysiske integritet,

| — | den pris, som disse kvinder og deres børn betaler i form af marginalisering og forstødelse fra deres familiers side i en situation, som de ikke selv er ansvarlige for. |
| --- | --- |

—

den pris, som disse kvinder og deres børn betaler i form af marginalisering og forstødelse fra deres familiers side i en situation, som de ikke selv er ansvarlige for.

Kommissionen bedes oplyse, om den har til hensigt at intervenere, for at denne sag klarlægges, for at disse kenyanske kvinder får moralsk oprejsning og finansiel erstatning, og for at der statueres et eksempel, idet de skyldige straffes. Hvilke foranstaltninger agter den i sidste instans at træffe, således at disse tilfælde af voldtægt af og seksuelle overgreb på kvinder, som er en alvorlig krænkelse af kvindernes menneskerettigheder, i fremtiden ikke mere forekommer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(14. august 2003)

Kommissionen har modtaget oplysninger om britiske soldaters påståede massevoldtægt af kvinder i Kenya. Kommissionen finder, at det er regeringen i den pågældende medlemsstat, der skal forfølge sagen og træffe passende foranstaltninger. I den forbindelse vil Kommissionen henlede opmærksomheden på Amnesty International's rapport med titlen »Decades of Impunity: Serious allegations of Rape of Kenyan Women by UK Army Personnel«, hvori det nævnes, at det kongelige britiske militærpolitis undersøgelsesenhed (RMP-SIB) i april 2003 indledte en undersøgelse af en række påståede voldtægter.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/407 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/407

---

(2004/C 88 E/0413)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2371/03

af Michael Cashman (PSE) til Kommissionen

(16. juli 2003)

Om:   Associeringsaftale mellem EU og Egypten

Kan Kommissionen forsikre, at den, når associeringsaftalen mellem EU og Egypten træder i kraft, vil være årvågen over for Egyptens opfyldelse af artikel 2 om respekten for menneskerettighederne? Hvorledes vil Kommissionen vurdere Egyptens opfyldelse af denne artikel, og hvilke foranstaltninger vil den træffe for at sikre, at Egypten fuldt ud opfylder sine forpligtelser?

Er der nogen mulighed for, at Egypten »på et tidligt stadium« kan få stillet nogle fordele, som er opstået gennem aftalen, til rådighed, og kan Kommissionen i givet fald præcisere, hvilke fordele dette kunne være og hvornår? Er Kommissionen derudover enig i, at Egypten, hvis der skulle opstå mulighed for sådanne fordele, også vil være forpligtet til at træffe foranstaltninger i henhold til andre af aftalens aspekter, særligt artikel 2?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(4. august 2003)

Overholdelse af menneskerettighederne er et vigtigt spørgsmål for Kommissionen, som uafhængigt af associeringsaftalens ikrafttræden har fulgt situationen i Egypten nøje. Det ærede medlem vil være bekendt med EU's mange bestræbelser med hensyn til menneskerettigheder og demokratisering i Egypten. Menneskerettighedsspørgsmål er senest blevet drøftet på ministermødet EU-Egypten den 16.-17. juni 2003.

Når associeringsaftalen træder i kraft, skal der ifølge artikel 3 indledes en officiel politisk dialog om bl.a. menneskerettigheder og demokratisering i Associeringsrådet og Associeringsudvalget. Den vil give et solidt grundlag for udvikling af en mere indgående dialog og et nærmere samarbejde med Egypten vedrørende menneskerettigheder og demokratisering.

Kommissionen har desuden til hensigt at udbygge dialogen og samarbejdet ved implementering af et initiativ, den for nylig har taget. Den 22. maj 2003 udsendte Kommissionen en meddelelse om »styrkelse af EU's aktioner for menneskerettigheder og demokratisering med partnere i Middelhavsområdet« inden for rammerne af både dialog og samarbejde under Euro-Med-associeringsaftalerne. Meddelelsen drøftes i øjeblikket i Rådet og Parlamentet.

Med hensyn til »muligheden for, at Egypten«på et tidligt stadium»kan få stillet nogle fordele, som er opstået gennem aftalen, til rådighed«, vil det for det første afhænge af, hvornår associeringsaftalen træder i kraft, idet den jo skal ratificeres i hver medlemsstat. En foreløbig anvendelse af associeringsaftalen kunne dække handel og handelsrelaterede bestemmelser og ville kræve, at associeringsaftalens to parter når til enighed om en sådan fremgangsmåde. Der er allerede eksempler på midlertidig anvendelse af associeringsaftaler (f.eks. aftalen med Libanon). Fordelene ville i så fald være dem, der er fastsat i associeringsaftalen undertegnet den 25. juni 2001. Det ville især dreje sig om afvikling af tolden for industrivarer indført til Egypten og om ordningerne vedrørende landbrugs- og fiskevarer og forarbejdede landbrugsvarer. Industrivarer med oprindelse i Egypten har allerede fri adgang til Fællesskabet i henhold til den samarbejdsaftale, der blev undertegnet i 1977.

Til implementering af aftalens mål og særlig inden for rammerne af den nye naboskabspolitik vil Kommissionen sikre, at der gøres fremskridt inden for alle dele af aftalen, herunder artikel 3.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/408 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/408

---

(2004/C 88 E/0414)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2372/03

af Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) til Kommissionen

(16. juli 2003)

Om:   Overførsel af fængslede EU-borgere til fængsler i hjemlandet

Ifølge oplysninger fra det finske udenrigsministerium afsoner alene i Venezuela 500 borgere fra EU-landene langvarige fængselsstraffe under ofte umenneskelige forhold. F.eks. savnes der i et fængsel de helt basale tjenester, så fangerne selv må betale 300 EUR om måneden for helt nødvendige ting som de daglige måltider. Transporterne er lange og umenneskelige.

Selv om Venezuela har tilsluttet sig den internationale konvention om fangers afsoning af straffe i hjemlandet (som blev ratificeret i april), lader det ikke til, at privatpersoner kan opnå aftale om overførsel til hjemlandet. Endog de enkelte EF-lande ser ud til at være magtesløse. En af grundene til, at det ikke har kunne ladet sig gøre at gennemføre overførsler, er tilsyneladende korruption i Venezuelas forvaltning.

Er Kommissionen indstillet på hurtigt at gennemføre forhandlinger om en overførsel af alle de EU-borgere, som er fængslet i Venezuela, til afsoning af den resterende straf i fængsler hjemlandet? Er det med henblik herpå muligt at sammensætte en delegation på højt niveau, som i løbet af de kommende måneder skal rejse til Venezuela for at behandle denne sag med de højst mulige instanser inden for Venezuelas forvaltning?

Har Kommissionen kendskab til situationen i andre tredjelande? Burde EU udarbejde en ordning, så der hurtigt kan gribes ind, for at i det mindste de EU-borgere, der tilbageholdes under de alvorligste forhold, kan overføres til afsoning af deres straf i hjemlandet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(12. august 2003)

Kommissionen er bekendt med den generelle situation og vilkårene i de venezuelanske fængsler.

Konsulatbistand til EU-borgere hører under medlemsstaterne og ligger uden for Fællesskabets kompetence. Gennem deres respektive diplomatiske udsendinge følger medlemsstaterne nøje den enkelte fængslede borgers situation. Nogle medlemsstater har støtteordninger til fordel for de fængslede, som de forsøger at udnytte bedst muligt. Ordningerne omfatter muligheden for overførsel til hjemlandet samt finansiel bistand og sundhedspleje.

Ud over den internationale konvention om afsoning af domme i domslandet har nogle medlemsstater indgået bilaterale aftaler med Venezuela. Procedurerne i disse aftaler er dog meget omstændelige og kan tage op til to år.

De tre medlemsstater Italien, Nederlandene og Tyskland foretog en demarche for Venezuelas indenrigsminister i maj 2003. Kommissionen er rede til at konsultere medlemsstaterne med henblik på at foretage en demarche over for de venezuelanske myndigheder på EU's vegne. Formålet med en demarche skulle være at opfordre de venezuelanske myndigheder indtrængende til at overholde forpligtelserne under den internationale konvention om afsoning af domme i oprindelseslandet og at anmode om en bedre anvendelse af de pågældende bilaterale aftaler med medlemsstaterne. Demarchen skulle også minde de venezuelanske myndigheder om, at de ifølge international ret er forpligtet til at sikre anstændige forhold for udenlandske fanger i deres fængsler.

Da Fællesskabet ikke har kompetence på dette område underrettes Kommissionen ikke systematisk om EU-borgere, der holdes fængslet i tredjelande.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/409 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/409

---

(2004/C 88 E/0415)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2401/03

af Avril Doyle (PPE-DE) til Kommissionen

(21. juli 2003)

Om:   Undtagelse fra moms på porto for velgørende foreninger

Kommissionen har foreslået, at der lægges moms på porto, hvilket vil blive en stor økonomisk belastning for velgørende foreninger, som rejser midler via direct mail-forsendelser og ikke har adgang til momsrefusion ligesom almindelige virksomheder.

Kan Kommissionen oplyse, om det vil være muligt for velgørende foreninger, som ifølge den irske skattelovgivning ikke kan gøre krav på momsrefusion, at opnå en undtagelse fra denne EU-lovgivning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frits Bolkestein

(5. september 2003)

Kommissionens forslag (1) om ændring af direktiv 77/388/EØF (2) for så vidt angår moms på tjenesteydelser i postsektoren vil gøre det muligt for medlemsstaterne at anvende en reduceret sats på de fleste postale tjenesteydelser, der nu benyttes af private kunder. Anvendelsesområdet for den foreslåede nedsatte sats vil omfatte direct mail, der sendes af velgørende foreninger med henblik på at rejse penge. Ifølge Kommissionens beregninger burde priserne ikke stige, hvis Irland indfører en reduceret sats på 5 % for sådanne posttjenester. Årsagen er, at An Post i øjeblikket ikke kan fratrække moms, som den betaler på sine omkostninger, som for størstedelens vedkommende er med den almindelige momssats på 21 %. Når forslaget er vedtaget, vil postvæsenets omkostninger falde, da det vil blive i stand til at fratrække momsen herpå.

Der er taget hensyn til den særlige sociale interesse i forbindelse med velgørende aktiviteter ved at momsfritage visse leverancer af varer og tjenesteydelser, der foretages af velgørende foreninger. Leverancer fra andre virksomheder til velgørende foreninger er imidlertid ikke fritaget for moms. Det er ikke praktisk at indføre et system med forskellige momssatser for posttjenester, alt efter hvem der benytter disse tjenester. Et sådant system vil medføre meget store omkostninger for postselskaberne og være vanskeligt at kontrollere for skattemyndighederne.

---

(1)  KOM(2003) 234 endelig udg.

(2)  Rådets sjette direktiv 77/388/EØF af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter – Det fælles merværdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag (EFT L 145 af 13.6.1977).

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/410 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/410

---

(2004/C 88 E/0416)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2420/03

afErik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(21. juli 2003)

Om:   Gentagne israelske beskyldninger mod palæstinensiske medier og skolebøger og den hermed begrundede kampagne mod støtte fra EU

| 1. | Har Kommissionen kendskab til, at ifølge den israelske organisation »Palestinian Media Watch«, som i de sidste seks år har fulgt alle palæstinensiske fjernsynsudsendelser, aviser og skolebøger, beskrives de jødiske indbyggere i Israel også i helt nye udsendelser og udgivelser som tilfældige kolonialistiske indtrængende uden nogen historisk tilknytning til området, byerne Jaffa (nu et kvarter i Tel Aviv) og Beersheba samt Tiberiassøen (Yam Kinneret) betegnes som en del af Palæstina, ligesom unge mennesker opfordres til at gå i martyrdøden som »shahid«? |
| --- | --- |

1.

Har Kommissionen kendskab til, at ifølge den israelske organisation »Palestinian Media Watch«, som i de sidste seks år har fulgt alle palæstinensiske fjernsynsudsendelser, aviser og skolebøger, beskrives de jødiske indbyggere i Israel også i helt nye udsendelser og udgivelser som tilfældige kolonialistiske indtrængende uden nogen historisk tilknytning til området, byerne Jaffa (nu et kvarter i Tel Aviv) og Beersheba samt Tiberiassøen (Yam Kinneret) betegnes som en del af Palæstina, ligesom unge mennesker opfordres til at gå i martyrdøden som »shahid«?

| 2. | Har Kommissionen endvidere kendskab til, at det af en opinionsundersøgelse foretaget af det palæstinensiske Bir Zeit-universitet i august 2002 fremgår, at 42 % af alle palæstinensere går ind for et demokrati med flere partier, mens 42 % er tilhængere af en muslimsk etpartistat, men at 58 % af de 18-25-årige unge som følge af den propaganda, de er udsat for, går ind for en sådan muslimsk etpartistat? |
| --- | --- |

2.

Har Kommissionen endvidere kendskab til, at det af en opinionsundersøgelse foretaget af det palæstinensiske Bir Zeit-universitet i august 2002 fremgår, at 42 % af alle palæstinensere går ind for et demokrati med flere partier, mens 42 % er tilhængere af en muslimsk etpartistat, men at 58 % af de 18-25-årige unge som følge af den propaganda, de er udsat for, går ind for en sådan muslimsk etpartistat?

| 3. | Har Kommissionen kendskab til, at disse foruroligende oplysninger til stadighed anvendes som argument for at indstille den økonomiske støtte fra EU til de områder, der forvaltes af Den Palæstinensiske Myndighed og dermed til at modarbejde bestræbelserne på så vidt muligt at bringe undervisningsvæsen og økonomi op på samme niveau som i Israel? |
| --- | --- |

3.

Har Kommissionen kendskab til, at disse foruroligende oplysninger til stadighed anvendes som argument for at indstille den økonomiske støtte fra EU til de områder, der forvaltes af Den Palæstinensiske Myndighed og dermed til at modarbejde bestræbelserne på så vidt muligt at bringe undervisningsvæsen og økonomi op på samme niveau som i Israel?

| 4. | Er Kommissionen også efter de seneste anklager stadig forvisset om, at budgetstøtte og projektfinansiering fra EU's side ikke af de involverede parter anvendes til propaganda for ensidige og voldelige løsninger på den israelsk-palæstinensiske konflikt? |
| --- | --- |

4.

Er Kommissionen også efter de seneste anklager stadig forvisset om, at budgetstøtte og projektfinansiering fra EU's side ikke af de involverede parter anvendes til propaganda for ensidige og voldelige løsninger på den israelsk-palæstinensiske konflikt?

| 5. | På hvilken måde kan Kommissionen bidrage til, at det i forbindelse med den ønskelige videreførelse og udvidelse af støtten til det palæstinensiske folk samtidig sikres, at forudsætningerne for oprettelse af en fuldgyldig palæstinensisk stat og en fredelig sameksistens med nabolandet Israel med anerkendte og sikre grænser ikke tilintetgøres? |
| --- | --- |

5.

På hvilken måde kan Kommissionen bidrage til, at det i forbindelse med den ønskelige videreførelse og udvidelse af støtten til det palæstinensiske folk samtidig sikres, at forudsætningerne for oprettelse af en fuldgyldig palæstinensisk stat og en fredelig sameksistens med nabolandet Israel med anerkendte og sikre grænser ikke tilintetgøres?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(12. september 2003)

| 1. | Kommissionen har kendskab til det arbejde, der udføres af den israelske organisation »Palestinian Media Watch« og andre organisationer, som har udarbejdet rapporter over indholdet af palæstinensiske medier og skolebøger. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen har kendskab til det arbejde, der udføres af den israelske organisation »Palestinian Media Watch« og andre organisationer, som har udarbejdet rapporter over indholdet af palæstinensiske medier og skolebøger.

| 2. | Kommissionen har kendskab til den nævnte opinionsundersøgelse. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen har kendskab til den nævnte opinionsundersøgelse.

| 3. | Kommissionen har også kendskab til, hvorledes disse oplysninger anvendes. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har også kendskab til, hvorledes disse oplysninger anvendes.

| 4. | Kommissionen har intet bevis for, at Fællesskabets støtte til Den Palæstinensiske Myndighed anvendes til andet, end hvad der er aftalt. Hvis der forelægges et sådant bevis, vil der straks blive grebet ind. |
| --- | --- |

4.

Kommissionen har intet bevis for, at Fællesskabets støtte til Den Palæstinensiske Myndighed anvendes til andet, end hvad der er aftalt. Hvis der forelægges et sådant bevis, vil der straks blive grebet ind.

| 5. | Kommissionens støtte til palæstinenserne har til formål at lindre den økonomiske og humanitære krise og samtidig fremme en institutionel opbygning i en fremtidig uafhængig, demokratisk og bæredygtig palæstinensisk stat, der sammen med Israel lever i fred og sikkerhed, som fastlagt i den seneste køreplan.
  En mere dybtgående reform, som hjælper befolkningen med at imødegå de økonomiske kriser og fremmer principperne om god regeringsførelse og gensidig tolerance, er den bedste strategi til skabelse af fredelig sameksistens mellem det israelske og palæstinensiske folk. Disse principper har længe dannet grundlag for Kommissionens program til støtte for palæstinenserne. Kommissionen har støttet reformerne ved at udarbejde et skræddersyet program for institutionel opbygning for Den Palæstinensiske Myndighed (f.eks. inden for retsvæsenet) og ved på visse strenge betingelser at yde støtte til reformer. Dette har allerede ført til positive resultater på området for offentlige finanser og vedtagelsen af vigtige love.
  Den nye palæstinensiske regering under premierminister Abbas har forpligtet sig til at gennemføre et omfattende reformprogram, herunder konkrete foranstaltninger til at standse provokationer. Dette program blev i store træk fastlagt på mødet den 26. juni 2003 i Det Blandede Udvalg inden for rammerne af interimassocieringsaftalen om handel og samarbejde mellem EU og Den Palæstinensiske Myndighed. Det internationale samfund overvåger nøje forpligtelserne i køreplanen.
  Kommissionen støtter de anstrengelser, som en række medlemsstater har gjort for at udvikle et moderne palæstinensisk uddannelsessystem baseret på tolerance og gensidig forståelse og stimulerer regelmæssigt kontakterne med Den Palæstinensiske Myndighed og dialogen med alle berørte parter.
  Endelig henviser Kommissionen det ærede medlem til, at betydningen af Fællesskabets donorbistand, for både at holde den palæstinensiske økonomi i gang og for at støtte gennemførelsen af vigtige demokratiske reformer, er blevet bredt anerkendt af det internationale samfund, navnlig på de internationale donorers møde i ad hoc-kontaktudvalget (herunder EU, USA, Norge og Verdensbanken) i London den 18.-19. februar 2003. |
| --- | --- |

5.

Kommissionens støtte til palæstinenserne har til formål at lindre den økonomiske og humanitære krise og samtidig fremme en institutionel opbygning i en fremtidig uafhængig, demokratisk og bæredygtig palæstinensisk stat, der sammen med Israel lever i fred og sikkerhed, som fastlagt i den seneste køreplan.

En mere dybtgående reform, som hjælper befolkningen med at imødegå de økonomiske kriser og fremmer principperne om god regeringsførelse og gensidig tolerance, er den bedste strategi til skabelse af fredelig sameksistens mellem det israelske og palæstinensiske folk. Disse principper har længe dannet grundlag for Kommissionens program til støtte for palæstinenserne. Kommissionen har støttet reformerne ved at udarbejde et skræddersyet program for institutionel opbygning for Den Palæstinensiske Myndighed (f.eks. inden for retsvæsenet) og ved på visse strenge betingelser at yde støtte til reformer. Dette har allerede ført til positive resultater på området for offentlige finanser og vedtagelsen af vigtige love.

Den nye palæstinensiske regering under premierminister Abbas har forpligtet sig til at gennemføre et omfattende reformprogram, herunder konkrete foranstaltninger til at standse provokationer. Dette program blev i store træk fastlagt på mødet den 26. juni 2003 i Det Blandede Udvalg inden for rammerne af interimassocieringsaftalen om handel og samarbejde mellem EU og Den Palæstinensiske Myndighed. Det internationale samfund overvåger nøje forpligtelserne i køreplanen.

Kommissionen støtter de anstrengelser, som en række medlemsstater har gjort for at udvikle et moderne palæstinensisk uddannelsessystem baseret på tolerance og gensidig forståelse og stimulerer regelmæssigt kontakterne med Den Palæstinensiske Myndighed og dialogen med alle berørte parter.

Endelig henviser Kommissionen det ærede medlem til, at betydningen af Fællesskabets donorbistand, for både at holde den palæstinensiske økonomi i gang og for at støtte gennemførelsen af vigtige demokratiske reformer, er blevet bredt anerkendt af det internationale samfund, navnlig på de internationale donorers møde i ad hoc-kontaktudvalget (herunder EU, USA, Norge og Verdensbanken) i London den 18.-19. februar 2003.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/411 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/411

---

(2004/C 88 E/0417)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2471/03

af Catherine Stihler (PSE) til Kommissionen

(24. juli 2003)

Om:   Italien og overholdelse af bestemmelserne om dyrevelfærd

Avisen »The Independent« skrev for nylig, at politiet i Italien hævder, at lystfiskere anvender levende killinger som madding, når de fisker efter den kæmpestore europæiske malle.

En politibetjent i Mantua i Podalen ved navn Giuseppe Lagana siger, at det første tilfælde, hvor killinger blev anvendt i Pofloden, blev opdaget i maj. Men Lagana, som samtidig har en ledende funktion i Italiens frivillige naturbeskyttelseskorps, Ampana, sagde, at der ikke var tale om en engangsforeteelse.

Kan Kommissionen bekræfte, om Italien overholder EU's almindelige bestemmelser om dyrevelfærd til punkt og prikke?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(11. september 2003)

Kommissionen er en erklæret modstander af enhver form for dyremishandling og ville finde det forfærdeligt, hvis levende killinger blev anvendt som madding, således som det ærede medlem hævder.

Fællesskabsreglerne om dyrevelfærd er imidlertid begrænsede og omfatter hovedsagelig kun dyreavl på bedrifter og slagtning eller nedslagning af disse dyr, transport af alle dyrearter og behandling af laboratoriedyr.

Forebyggelse af mishandling af f.eks. huskatte henhører således under medlemsstaternes enekompetence, og det tilkommer derfor de italienske myndigheder at undersøge de påstande, det ærede medlem fremsætter.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/412 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/412

---

(2004/C 88 E/0418)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2476/03

af Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) til Kommissionen

(24. juli 2003)

Om:   Reduceret moms for hoteller, restaurationer og cafeterier i EU

Tjenesteydelser i hotelbranchen er omfattet af bilag H til det sjette momsdirektiv.

Tolv af de femten medlemsstater har med hjemmel heri vedtaget at anvende en momssats under 15 % for disse tjenesteydelser, men det er indlysende, at de forskellige satser i landene indebærer en ulighed, som kan bevirke konkurrenceforvridning i denne branche, der er meget følsom over for ethvert spørgsmål af beskatningsmæssig art.

Påtænker Kommissionen under henvisning til sin initiativret at foreslå medlemsstaterne at tage hensyn til alle de faktorer, der påvirker hotelbranchen, så den anvendte momssats kan være de lavest mulige?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frits Bolkestein

(5. september 2003)

I sin meddelelse fra 2000 (1) fastlagde Kommissionen en strategi, der tog sigte på at forbedre merværdisystemet (momssystemet) i det indre marked.

Det er ikke hensigten, at momssatserne skal ændres i den periode, hvor strategien gennemføres. Under hensyntagen til nærhedsprincippet ønsker Kommissionen ikke at blande sig i medlemsstaternes kompetence ud over, hvad der er nødvendigt for at sikre, at det indre marked fungerer efter hensigten, her tænkes navnlig på medlemsstaternes fastsættelse af momssatser.

Det er imidlertid Kommissionens opgave at foreslå Rådet de regler, den mener er nødvendige for, at det indre marked kan fungere tilfredsstillende. Kommissionen har derfor valgt at koncentrere sin indsats om den manglende konsekvens i det nuværende momssatssystem, så vi kan komme langt videre på dette område. Det er vigtigt, at der sikres en mere ensartet behandling i samtlige medlemsstater, herunder de nye medlemsstater, og at der sættes en stopper for de forvridninger, der skyldes den omstændighed, at der i visse medlemsstater kan anvendes nedsatte satser inden for visse sektorer, medens dette ikke er muligt i andre medlemsstater.

På denne baggrund vedtog Kommissionen den 23. juli 2003 et direktivforslag vedrørende de nedsatte momssatser (2). Ud over tjenesteydelser i hotelbranchen figurerer nu også tjenesteydelser i restaurationsbranchen på den nye liste over varer og ydelser, som en nedsat sats kan finde anvendelse på. Under alle omstændigheder sættes der ikke spørgsmålstegn ved, at det er frivilligt at anvende de nedsatte satser, og det er derfor op til medlemsstaterne at træffe beslutning om, inden for hvilke sektorer de ønsker at anvende nedsatte satser.

Det er nu Rådets opgave med enstemmighed at træffe beslutning om de fremtidige nedsatte momssatsers anvendelsesområde.

---

(1)  KOM(2000) 348 endelig udg.

(2)  KOM(2003) 397 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/413 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/413

---

(2004/C 88 E/0419)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2478/03

af Miet Smet (PPE-DE) til Kommissionen

(24. juli 2003)

Om:   Kvinders rettigheder i Afghanistan

Talebanernes magtovertagelse i 1996 var ledsaget af en dramatisk forringelse af de afghanske kvinders situation. Kvinder blev udsat for en ekstrem psykologisk og fysisk undertrykkelse, idet de helt eller delvis blev nægtet adgang til fyldestgørende lægehjælp, undervisning, indtjeningsmuligheder og bevægelsesfrihed.

Mange havde håbet, at talebanstyrets afslutning skulle indvarsle en ny periode for de afghanske kvinder. EP-medlemmerne understregede i Europa-Parlamentets beslutning af 5. september 2002 (1), at der især burde gives høj prioritet til kvinders vilkår, navnlig inden for uddannelse, sundhed, offentlig forvaltning og medier. Desuden anmodede de om, at den nye afghanske regering vedtog og gennemførte nye effektive foranstaltninger for at fremme kvindernes vilkår i landet. EU skulle selv deltage heri og en del af EU-støtten skulle ydes direkte til specifikke kvindeprojekter.

Halvandet år efter Bonn-konferencen er status over kvindernes situation lidet positiv. I landdistrikterne, hvor tre fjerdedele af afghanerne lever, er der endnu intet, som er forandret for kvindernes vedkommende. Dette bekræftes af de EP-medlemmer, som deltog i EP-delegationens rejse til Afghanistan. Siden talebanernes fald er der udelukkende sket fremskridt for kvindernes rettigheder i Kabul, men i landet som sådan går kun 30 % af pigerne i skole.

Hvordan forholder EU sig til de vedvarende overtrædelser af kvinders rettigheder? Hvilke specifikke kvindeprojekter i Afghanistan finansieres af EU? Gennemfører EU ud over at støtte specifikke kvinde-projekter også andre initiativer med henblik på at forbedre kvindernes situation? Hvilken del af EU's budget er udelukkende afsat til Afghanistan?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(18. august 2003)

Kommissionen søger at fremme forandringer gennem sit støtteprogram til Afghanistan. I 2002 blev der finansieret specifikke projekter for kvinder, herunder rehabilitering af badefaciliteter for kvinder og en park for kvinder i Kabul. Kommissionen har også finansieret adskillige initiativer med henblik på at fremme civilsamfundet og anspore tiltag til fordel for ugunstigt stillede befolkningsgrupper og mindretal, herunder kvinder.

I landestrategidokumentet for 2003-2004 understreges behovet for, at der især fokuseres på kvinderne i Kommissionens approach over for Afghanistan. Kommissionen vil fortsat finansiere projekter, som specifikt vedrører kvinder (f.eks. badefaciliteter for kvinder i seks regionale byer uden for Kabul), og sikre, at deres specifikke behov integreres i alle projekter. Mindst 2 % af Kommissionens genopbygningsprogram vil være afsat til specifikke kvindeprojekter. Det er dog den overordnede approach med integrering af kvindeaspektet, som vil sikre, at kvinderne i væsentligt omfang får gavn af alle EF's interventioner. F.eks. er Kommissionens sundhedsprogram i høj grad fokuseret på kvindernes sundhedsbehov.

Mere bredt skal Kommissionen sideløbende med det internationale samfunds indsats sikre, at kvindernes rettigheder og roller indgår som et nøgleelement i genopretningen og genopbygningen, lige fra at sikre dem en bedre adgang til grundlæggende sundhedspleje og uddannelse til at fremme deres deltagelse i alle aspekter af den politiske beslutningsproces. Kommissionen er en ledende donor i sundhedssektoren, hvor nedbringelse spædbørns- og mødredødeligheden samt reproduktive sundhedsspørgsmål er hovedprioriteter.

Det internationale samfund må også sammen med regeringen arbejde for at sikre, at den nye forfatning fastslår princippet om menneskerettigheder for alle, også kvinder, og at disse rettigheder håndhæves gennem retssystemet. Kommissionen bidrager til fonden for lov og orden og til tiltag i retsvæsenet. Det vil bidrage til at finansiere reformer i retsvæsenet og sikre, at lovgivningen implementeres effektivt.

---

(1)  P5_TA(2002)0407.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/414 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/414

---

(2004/C 88 E/0420)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2486/03

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(25. juli 2003)

Om:   Krænkelse af religionsfriheden i Uzbekistan rettet mod medlemmer af adventistkirken og af den protestantiske kirke i Asien

| — | Fem måneder efter razziaen mod deres lille menighed i Nukus, hovedstaden i Karakalpakstan, som er en selvstændig republik i det nordvestlige Uzbekistan, og mere end to måneder efter at være blevet idømt bøder modtog en gruppe adventister et pålæg om at møde i retten i Nukus den 20. juli 2003. |
| --- | --- |

—

Fem måneder efter razziaen mod deres lille menighed i Nukus, hovedstaden i Karakalpakstan, som er en selvstændig republik i det nordvestlige Uzbekistan, og mere end to måneder efter at være blevet idømt bøder modtog en gruppe adventister et pålæg om at møde i retten i Nukus den 20. juli 2003.

| — | Den offentlige anklager i Nukus, Sultan Ibragimov, nægter at oplyse grunden til ovennævnte indkaldelse. |
| --- | --- |

—

Den offentlige anklager i Nukus, Sultan Ibragimov, nægter at oplyse grunden til ovennævnte indkaldelse.

| — | Den ansvarlige for religiøse anliggender, Nurula Jamalov, har tilkendegivet, at det materiale, der blev konfiskeret i forbindelse med razziaen hos adventisterne, ikke vil blive distribueret i Uzbekistan. |
| --- | --- |

—

Den ansvarlige for religiøse anliggender, Nurula Jamalov, har tilkendegivet, at det materiale, der blev konfiskeret i forbindelse med razziaen hos adventisterne, ikke vil blive distribueret i Uzbekistan.

| — | Den 21. juni 2003 blev Nelya Denisova, medlem af den protestantiske kirke i Asien, forhørt af en officer fra den nationale sikkerhedstjeneste (det tidligere KGB) i fire timer. Sikkerhedstjenesten har forbudt kvinden at viderebringe indholdet og forløbet af forhøret. |
| --- | --- |

—

Den 21. juni 2003 blev Nelya Denisova, medlem af den protestantiske kirke i Asien, forhørt af en officer fra den nationale sikkerhedstjeneste (det tidligere KGB) i fire timer. Sikkerhedstjenesten har forbudt kvinden at viderebringe indholdet og forløbet af forhøret.

| — | Det er endnu ikke lykkedes den protestantiske kirke i Asien at blive anerkendt og dermed lovlig, idet kapitel 8 i Uzbekistans lov om religion kræver en særlig religiøs uddannelse for præster. |
| --- | --- |

—

Det er endnu ikke lykkedes den protestantiske kirke i Asien at blive anerkendt og dermed lovlig, idet kapitel 8 i Uzbekistans lov om religion kræver en særlig religiøs uddannelse for præster.

Vil Kommissionen i lyset af de fortræffelige forbindelser inden for handel og økonomi mellem Uzbekistan og Den Europæiske Union oplyse:

| — | Om den har kendskab til de alvorlige og vedvarende krænkelser af religionsfriheden i Uzbekistan og de ovennævnte episoder? |
| --- | --- |

—

Om den har kendskab til de alvorlige og vedvarende krænkelser af religionsfriheden i Uzbekistan og de ovennævnte episoder?

| — | Hvilke foranstaltninger der efter Kommissionens mening vil kunne iværksættes inden for rammerne af det eksisterende samarbejde som et seriøst og effektivt middel til at tilskynde Uzbekistan til at respektere religionsfriheden? |
| --- | --- |

—

Hvilke foranstaltninger der efter Kommissionens mening vil kunne iværksættes inden for rammerne af det eksisterende samarbejde som et seriøst og effektivt middel til at tilskynde Uzbekistan til at respektere religionsfriheden?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/414 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/414

---

(2004/C 88 E/0421)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2487/03

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(25. juli 2003)

Om:   Krænkelser af religionsfriheden i Turkmenistan og beskyttelse af det muslimske og russisk-ortodokse trossamfund

| — | Den 27. maj 2003 trængte en specialenhed under indenrigsministeriet i Ashgabad ind i de religiøse ledere Gaurabhakta Devi Dasis og Hare Krishnas hus, der fungerede som tempel for udøvelse af deres religion. |
| --- | --- |

—

Den 27. maj 2003 trængte en specialenhed under indenrigsministeriet i Ashgabad ind i de religiøse ledere Gaurabhakta Devi Dasis og Hare Krishnas hus, der fungerede som tempel for udøvelse af deres religion.

| — | Under denne episode blev to andre medlemmer af trossamfundet, Varshana Prabhu og Mishra Bhagavan Prabhu, arresteret og sidstnævnte slået til blods af politiet i dets bestræbelser på at få en række oplysninger. |
| --- | --- |

—

Under denne episode blev to andre medlemmer af trossamfundet, Varshana Prabhu og Mishra Bhagavan Prabhu, arresteret og sidstnævnte slået til blods af politiet i dets bestræbelser på at få en række oplysninger.

| — | De turkmenske myndigheder nægter fortsat andre trossamfund end det muslimske og russisk-ortodokse mulighed for at blive anerkendt. |
| --- | --- |

—

De turkmenske myndigheder nægter fortsat andre trossamfund end det muslimske og russisk-ortodokse mulighed for at blive anerkendt.

| — | Den turkmenske forfatning giver ret til privatlivets fred i egen bolig, og denne ret kan kun begrænses i ganske særlige tilfælde og på et juridisk grundlag, hvilket ikke kunne gøres gældende i forbindelse med begivenhederne den 27. maj. |
| --- | --- |

—

Den turkmenske forfatning giver ret til privatlivets fred i egen bolig, og denne ret kan kun begrænses i ganske særlige tilfælde og på et juridisk grundlag, hvilket ikke kunne gøres gældende i forbindelse med begivenhederne den 27. maj.

Kan Kommissionen oplyse:

| — | om den er bekendt med de alvorlige og vedvarende krænkelser af religionsfriheden i Turkmenistan og de ovennævnte begivenheder? |
| --- | --- |

—

om den er bekendt med de alvorlige og vedvarende krænkelser af religionsfriheden i Turkmenistan og de ovennævnte begivenheder?

| — | Hvilke initiativer agter den at tage eller slå til lyd for som pressionsmiddel over for de turkmenske myndigheder for at sikre religionsfriheden i landet? |
| --- | --- |

—

Hvilke initiativer agter den at tage eller slå til lyd for som pressionsmiddel over for de turkmenske myndigheder for at sikre religionsfriheden i landet?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/415 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/415

---

(2004/C 88 E/0422)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2543/03

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(30. juli 2003)

Om:   Krænkelse af religionsfriheden i Armenien

| — | I begyndelsen af juli blev et medlem af Jehovas Vidner dømt til halvandet års arbejdslejr, og to andre blev anholdt og retsforfølges i øjeblikket, fordi de nægtede at aftjene deres værnepligt. |
| --- | --- |

—

I begyndelsen af juli blev et medlem af Jehovas Vidner dømt til halvandet års arbejdslejr, og to andre blev anholdt og retsforfølges i øjeblikket, fordi de nægtede at aftjene deres værnepligt.

| — | Med denne dom stiger antallet af medlemmer af Jehovas Vidner, som er blevet dømt, fordi de nægtede at aftjene deres værnepligt, til 24, medens 8 andre venter på deres proces. |
| --- | --- |

—

Med denne dom stiger antallet af medlemmer af Jehovas Vidner, som er blevet dømt, fordi de nægtede at aftjene deres værnepligt, til 24, medens 8 andre venter på deres proces.

| — | Jehovas Vidner, som har ca. 7 500 medlemmer i Armenien, er blevet nægtet ret til at blive registreret som religiøs organisation. |
| --- | --- |

—

Jehovas Vidner, som har ca. 7 500 medlemmer i Armenien, er blevet nægtet ret til at blive registreret som religiøs organisation.

| — | I december 2002 blev det ved en kendelse fastslået, at kun medlemmer af den apostoliske armenske kirke kan blive ansat ved politiet. For medlemmer af andre religiøse konfessioner er fastsat »et forklarende og opdragende arbejde med henblik på, at de spontant afstår fra medlemskab af sådanne religiøse organisationer«. Såfremt det »forklarende og opdragende« arbejde ikke er tilstrækkeligt, er der fastsat afskedigelse af personer, som allerede er ansat ved politiet, og manglende mulighed for ansættelse for personer, som ønsker at komme ind til politiet. |
| --- | --- |

—

I december 2002 blev det ved en kendelse fastslået, at kun medlemmer af den apostoliske armenske kirke kan blive ansat ved politiet. For medlemmer af andre religiøse konfessioner er fastsat »et forklarende og opdragende arbejde med henblik på, at de spontant afstår fra medlemskab af sådanne religiøse organisationer«. Såfremt det »forklarende og opdragende« arbejde ikke er tilstrækkeligt, er der fastsat afskedigelse af personer, som allerede er ansat ved politiet, og manglende mulighed for ansættelse for personer, som ønsker at komme ind til politiet.

| — | I januar 2001 forpligtede Armenien sig ved tiltrædelsen af Europarådet til at vedtage en lov om en alternativ tjeneste til militærtjenesten og samtidig til at løslade militærnægtere. Hidtil er en sådan lov ikke blevet vedtaget, og militærnægterne er heller ikke blevet løsladt. |
| --- | --- |

—

I januar 2001 forpligtede Armenien sig ved tiltrædelsen af Europarådet til at vedtage en lov om en alternativ tjeneste til militærtjenesten og samtidig til at løslade militærnægtere. Hidtil er en sådan lov ikke blevet vedtaget, og militærnægterne er heller ikke blevet løsladt.

| — | Den 13. december 2002 vurderede Den Europæiske Kommission mod Racisme og Intolerance (ECRI), at de armenske myndigheders adfærd over for Jehovas Vidner var »utilfredsstillende«. |
| --- | --- |

—

Den 13. december 2002 vurderede Den Europæiske Kommission mod Racisme og Intolerance (ECRI), at de armenske myndigheders adfærd over for Jehovas Vidner var »utilfredsstillende«.

I øvrigt er samarbejdsforbindelserne mellem Den Europæiske Union og Armenien på det økonomiske og handelsmæssige område udmærkede.

Vil Kommissionen oplyse, om den er bekendt med ovennævnte forhold?

Hvilke initiativer inden for rammerne af samarbejdsforbindelserne kunne efter Kommissionens mening udgøre et seriøst og effektivt redskab til at foranledige Armenien til at respektere religionsfriheden?

Samlet svar

afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

på skriftlige forespørgsler E-2486/03, E-2487/03 og E-2543/03

(22. august 2003)

Kommissionen er bekymret over det stigende antal krænkelser i religionsfriheden i det sydlige Kaukasus og Centralasien. Den er klar over, hvilken situation adventister og medlemmer af den asiatiske protestantiske kirke i muslimske og russisk ortodokse samfund i Turkmenistan og Jehovas Vidner i Armenien befinder sig i.

Da Usbekistan, Kasakhstan, Armenien og Georgien har indgået partnerskabs- og samarbejdsaftaler med EU, rejser Kommissionen på hvert møde i den forbindelse spørgsmålet om krænkelse af religionsfriheden og de grundlæggende menneskerettigheder. På trods af at partnerskabs- og samarbejdsaftalen endnu ikke er ratificeret, tager Kommissionen også spørgsmålet op på samtlige bilaterale møder med myndighederne i Turkmenistan.

Kommissionen vil gerne endnu en gang understrege, at den tillægger religions-, tros- og ytringsfriheden stor betydning. EU har gentagne gange bekræftet, at menneskerettigheder og demokrati skal være en integreret del af den politiske dialog med tredjelande. I meddelelsen fra maj 2001 om, hvordan den Europæiske Union kan medvirke til at fremme menneskerettigheder og demokratisering i tredjelande (1), forpligtede Kommissionen sig til at integrere menneskerettighederne og demokratiseringsprocessen i alle sine bistandsprogrammer.

Ud over Tacis-bistanden støtter Kommissionen under Det Europæiske Initiativ for Demokrati og Menneskerrettigheder (EIDHR) en række aktiviteter, der skal fremme religionsfriheden og demokratiseringsprocessen i det sydlige Kaukasus og Centralasien.

---

(1)  KOM(2001) 252 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/416 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/416

---

(2004/C 88 E/0423)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2500/03

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(25. juli 2003)

Om:   Eksport af oksekød

Kan Kommissionen oplyse hvilke lande, der stadig nægter at acceptere eksport af oksekød fra en eller flere af EU-medlemsstaterne, og kan den meddele, hvad der er begrundelsen for denne afvisning? Hvilke af disse lande var et betydningsfuldt marked for eksport af oksekød fra EU før i tiden, og hvilke foranstaltninger træffer Kommissionen for at genåbne disse markeder for EU-eksporten? Hvor mange af disse lande er medlemmer af Commonwealth?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(5. september 2003)

Kommissionen bliver involveret i en sag, når et importforbud indbringes for den af en medlemsstat og/eller en erhvervsgren i EU.

Kommissionen undersøger da, hvorvidt det pågældende tredjelands foranstaltning er forenelig med Verdenshandelsorganisationens (WTO's) regler, og hvis den skønner, at der eventuelt er tale om en overtrædelse af WTO-aftalen om sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger, griber den ind på forskellig måde. Processen forløber i konsultation med medlemsstaterne.

For nærværende (august 2003) er Kommissionen bekendt med importforbud på EU-oksekød fra en eller flere medlemsstater:

| — | Mund- og klovesyge: Sydkorea har endnu ikke hævet sine restriktioner over for Det Forenede Kongerige som følge af krisen i 2001. Korea har over for Kommissionen oplyst, at det snart vil ske.
  Men på grund af et tidligere forbud på grund af bovin spongiform encephalopati (BSE), som stadig gælder, er import af britisk oksekød stadig forbudt. |
| --- | --- |

—

Mund- og klovesyge: Sydkorea har endnu ikke hævet sine restriktioner over for Det Forenede Kongerige som følge af krisen i 2001. Korea har over for Kommissionen oplyst, at det snart vil ske.

Men på grund af et tidligere forbud på grund af bovin spongiform encephalopati (BSE), som stadig gælder, er import af britisk oksekød stadig forbudt.

| — | BSE: næsten alle lande i verden har forbudt import af EU-oksekød fra et eller flere af Unionens lande, specielt Det Forenede Kongerige.
  I henseende til markeder er forbuddet i forbindelse med BSE af størst relevans. Selv hvor der ikke foreligger noget forbud, forekommer der hyppigt ekstra restriktioner (vedrørende dyrets alder, bestandens oprindelse osv.), som går ud over de beskyttelsesforanstaltninger, der er indført i Unionen i forbindelse med BSE. Restriktionerne begrænser også medlemsstaternes eksportpotentiel, særlig til vigtige tidligere markeder i Nordafrika og Mellemøsten. Men under hensyntagen til baggrunden med restriktioner på grund af BSE og udviklingen i mellemtiden (udviklingen på verdensmarkedet for oksekød osv.), er det vanskeligt at fastslå, i hvilken grad BSE har bidraget til tab af markedsandel.
  Kommissionen sender direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat en tabel med tal for Unionens samlede eksport af oksekød (kød og levende dyr) i tons slagtekropsækvivalent i de seneste år (1999-2002).
  Det skal bemærkes, at Unionens marked for oksekød er relativt stabilt i øjeblikket med balance mellem udbud og efterspørgsel. |
| --- | --- |

—

BSE: næsten alle lande i verden har forbudt import af EU-oksekød fra et eller flere af Unionens lande, specielt Det Forenede Kongerige.

I henseende til markeder er forbuddet i forbindelse med BSE af størst relevans. Selv hvor der ikke foreligger noget forbud, forekommer der hyppigt ekstra restriktioner (vedrørende dyrets alder, bestandens oprindelse osv.), som går ud over de beskyttelsesforanstaltninger, der er indført i Unionen i forbindelse med BSE. Restriktionerne begrænser også medlemsstaternes eksportpotentiel, særlig til vigtige tidligere markeder i Nordafrika og Mellemøsten. Men under hensyntagen til baggrunden med restriktioner på grund af BSE og udviklingen i mellemtiden (udviklingen på verdensmarkedet for oksekød osv.), er det vanskeligt at fastslå, i hvilken grad BSE har bidraget til tab af markedsandel.

Kommissionen sender direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat en tabel med tal for Unionens samlede eksport af oksekød (kød og levende dyr) i tons slagtekropsækvivalent i de seneste år (1999-2002).

Det skal bemærkes, at Unionens marked for oksekød er relativt stabilt i øjeblikket med balance mellem udbud og efterspørgsel.

Kommissionen har ved mange lejligheder taget de uforholdsmæssige BSE-handelsrestriktioner op med de pågældende tredjelande under bilaterale og multilaterale kontakter — som f.eks. i WTO's sundheds- og plantesundhedsudvalg — og insisteret på, at restriktionerne baseres på videnskabelige fakta og er forenelige med internationale standarder. Kommissionen er også ansvarlig for at koordinere medlemsstaternes holdning til ændringer af dyresundhedskodeksen fra Det Internationale Kontor for Epizootier (OIE), herunder kapitlet vedrørende BSE. I denne forbindelse retter Unionens bestræbelser sig mod at sikre, at den internationale standard baseres på den seneste videnskabelige viden. Standarden omfatter videnskabeligt berettigede foranstaltninger, som de importerende lande indfører i forbindelse med import af kvæg og oksekød, og formålet hermed er at sikre handel på sikre vilkår. Kommissionen drager omsorg for, at de ti tiltrædende lande implementerer EU-retten på området dyresundhed og fødevaresikkerhed, inkl. BSE-foranstaltninger. Derved åbnes der nye markeder for eksport af oksekød fra alle eksisterende medlemsstater, idet de tiltrædende landes bestående restriktioner vil skulle hæves, for så vidt de er uforenelige med de relevante EU-regler. Endelig fortsætter Kommissionen i sine bilaterale kontakter med tredjelande med at få accepteret, at de eksisterende beskyttelsesforanstaltninger er tilstrækkelige til at garantere handelen med oksekød og oksekødsprodukter fra alle medlemsstaterne.

Kommissionen har ingen formelle handelsaftaler med Commonwealth. Men man kan med rimelighed antage, at de fleste Commonwealth-lande opretholder BSE-relaterede forbud eller restriktioner over for oksekødseksport fra Unionen. Kommissionen forhandler i øjeblikket med New Zealand om en række foranstaltninger, som skal føre til en åbning af de newzealandske markeder for import fra Unionen.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/417 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/417

---

(2004/C 88 E/0424)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2507/03

af Paolo Bartolozzi (PPE-DE) til Kommissionen

(29. juli 2003)

Om:   Gebyrer i turistsektoren

Den stadig snævrere union mellem EU-medlemsstaternes befolkninger bør komme til udtryk i den frie bevægelighed for personer og ting i EU-landene.

Schengen-traktaten indeholder bestemmelse om fri bevægelighed for EU-borgerne uden nationale begrænsninger på Den Europæiske Unions område.

I en række italienske regioner (f.eks. Toscana) opkræver mange kommuner adgangsgebyrer for turister, hvorved de reelt begrænser den frie og gratis bevægelighed for personer.

Er Kommissionen ikke enig i, at EU under overholdelse af sine beføjelser bør gribe ind for at sikre den frie, gratis og sikre bevægelighed for personer på Den Europæiske Unions område ved at pålægge medlemsstaterne at fjerne de ovenfor omhandlede nuværende forhindringer herfor?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(16. september 2003)

De oplysninger, der er anført i spørgsmålet, giver ikke Kommissionen mulighed for at foretage en klar og fuldstændig vurdering af det nævnte problem.

Kommissionen vil generelt minde om, at Domstolen i sin dom af 16. januar 2003 (sag C-388/01) vedrørende entrepriser til monumenter osv. har bestemt, at forskelsbehandling af udenlandske turister og nationale statsborgere, der ikke direkte er begrundet i hensynet til enten den offentlige orden, den offentlige sikkerhed eller den offentlig sundhed (se artikel 46 EF) eller andre almene hensyn, er uforenelig med fællesskabsretten (artikel 12 og 49 EF).

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/418 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/418

---

(2004/C 88 E/0425)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2571/03

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(6. august 2003)

Om:   Krænkelse af religionsfriheden i Aserbajdsjan

| — | Den 13. juli trængte politiet ind i en privat lejlighed i Gyanja i Aserbajdsjan for at afbryde en religiøs handling for baptister og erklærede denne for ulovlig, samtidig med at de konfiskerede al religiøs litteratur, herunder bibler og bøger med liturgiske sange, og arresterede to personer. |
| --- | --- |

—

Den 13. juli trængte politiet ind i en privat lejlighed i Gyanja i Aserbajdsjan for at afbryde en religiøs handling for baptister og erklærede denne for ulovlig, samtidig med at de konfiskerede al religiøs litteratur, herunder bibler og bøger med liturgiske sange, og arresterede to personer.

| — | Det blev optaget på film, da de to arresterede personer, Ismailov og Musayev, blev ført hen på politistationen, udsat for et forhør, som varede omkring tre timer, og fik konfiskeret deres identitetskort. Denne optagelse er bagefter blevet sendt over en lokal tv-kanal. |
| --- | --- |

—

Det blev optaget på film, da de to arresterede personer, Ismailov og Musayev, blev ført hen på politistationen, udsat for et forhør, som varede omkring tre timer, og fik konfiskeret deres identitetskort. Denne optagelse er bagefter blevet sendt over en lokal tv-kanal.

| — | Ismailov er i medfør af paragraf 299 i forvaltningslovbogen blev idømt en bøde på 65 000 aserbajdsjanske manater for at have overtrådt bestemmelserne om oprettelse af religiøse foreninger og disses virke. |
| --- | --- |

—

Ismailov er i medfør af paragraf 299 i forvaltningslovbogen blev idømt en bøde på 65 000 aserbajdsjanske manater for at have overtrådt bestemmelserne om oprettelse af religiøse foreninger og disses virke.

| — | Musayev, som kort tid forinden var vendt tilbage til Aserbajdsjan fra Rusland, blev i medfør at samme forvaltningslovbogs paragraf 300 idømt en bøde på 165 000 aserbajdsjanske manater for at have drevet religiøs propaganda blandt udlændinge. |
| --- | --- |

—

Musayev, som kort tid forinden var vendt tilbage til Aserbajdsjan fra Rusland, blev i medfør at samme forvaltningslovbogs paragraf 300 idømt en bøde på 165 000 aserbajdsjanske manater for at have drevet religiøs propaganda blandt udlændinge.

| — | Baptiskkirken i Gyanja hører ind under det internationale råd for evangelisk-kristne/baptiskkirker. Rådet tager principielt afstand fra, at religiøse foreninger registreres hos myndighederne i landene i det tidligere Sovjetunionen, fordi en sådan procedure er ensbetydende med en indgriben fra statens side, som medfører uacceptable restriktioner for disses virksomhed. |
| --- | --- |

—

Baptiskkirken i Gyanja hører ind under det internationale råd for evangelisk-kristne/baptiskkirker. Rådet tager principielt afstand fra, at religiøse foreninger registreres hos myndighederne i landene i det tidligere Sovjetunionen, fordi en sådan procedure er ensbetydende med en indgriben fra statens side, som medfører uacceptable restriktioner for disses virksomhed.

| — | Myndighederne indrømmer, at troende har ret til at arrangere »private møder«, men fastholder, at sådanne møder — uden registrering — er ulovlige, også selv om lovbestemmelserne om religionsudøvelse ikke foreskriver registrering. |
| --- | --- |

—

Myndighederne indrømmer, at troende har ret til at arrangere »private møder«, men fastholder, at sådanne møder — uden registrering — er ulovlige, også selv om lovbestemmelserne om religionsudøvelse ikke foreskriver registrering.

| — | De internationale forpligtelser, Aserbajdsjan har indgået vedrørende overholdelse af menneskerettighederne, åbner ikke mulighed for at begrænse trosfriheden og friheden til at afholde møder. |
| --- | --- |

—

De internationale forpligtelser, Aserbajdsjan har indgået vedrørende overholdelse af menneskerettighederne, åbner ikke mulighed for at begrænse trosfriheden og friheden til at afholde møder.

Kan Kommissionen på baggrund af det glimrende samarbejde mellem Den Europæiske Union og Aserbajdsjan oplyse, om den har kendskab til disse forhold, og hvilke initiativer der som led i dette samarbejde vil kunne tages for at indføre et seriøst og effektivt instrument, der tager sigte på at få Aserbajdsjan til at respektere religionsfriheden?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(18. september 2003)

Kommissionen har kendskab til arrestationen af Ismailov og Musayev.

Kommissionen mener, at dialogen med Aserbajdsjan inden for rammerne af partnerskabs- og samarbejdsaftalen vil være det bedste instrument til behandling af de spørgsmål. som det ærede medlem henviser til. Derfor foreslås det at rejse det generelle spørgsmål om religionsfrihed over for de aserbajdsjanske myndigheder snarest muligt.

Kommissionen arbejder aktivt med Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE) og dets Kontor for Demokratiske Institutioners og Menneskerettigheder i Aserbajdsjan.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/419 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/419

---

(2004/C 88 E/0426)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2576/03

af Philip Claeys (NI) til Kommissionen

(6. august 2003)

Om:   Enlargement Weekly kun på engelsk

Kommissionens websted henleder med rette opmærksomheden på den udvidelsesproces, Unionen i øjeblikket befinder sig midt i. Udvidelsen har endda fået sin egen separate åbningsside med bl.a. en Enlargement Weekly. Efter eget udsagn giver dette nyhedsbrev en oversigt over den aktuelle situation med hensyn til Den Europæiske Unions udvidelse, meddeler, hvem der laver hvad inden for EU, i institutionerne og kandidatmedlemslandene, og oplyser, hvorledes de vigtigste problemer gribes an.

I modsætning til resten af webstedet, der, som det hører sig til, er skrevet på samtlige Unionens officielle sprog, er Enlargement Weekly imidlertid kun til rådighed på engelsk.

Hvad skyldes denne begrænsning?

Har Kommissionen planer om at oversætte det pågældende nyhedsbrev? Fra hvornår vil i bekræftende fald de pågældende tekster være til rådighed på de andre officielle EU-sprog?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(15. september 2003)

Lige fra DG for Udvidelse lancerede sit websted i 2002, har det lagt vægt på at øge webstedets flersprogede karakter. Man bestræbte sig i første omgang på at levere forsiderne, de vigtigste tekster og de dele af webstedet, der ikke undergår løbende ændringer — som størstedelen af siderne vedrørende udvidelsesprocessen — på alle EU-sprogene. Denne proces er stadig i gang. »Enlargement Weekly Newsletter«, som det ærede medlem henviser til, er ikke et officielt Kommissionsdokument, men er — som angivet nederst på websiden — et af elementerne i kommunikationsstrategien om udvidelsen, som Kommissionen stiller til offentlighedens rådighed. Det udkommer hver mandag, og har til formål at give en løbende og hurtigt tilgængelig redegørelse for de vigtigste udviklinger i udviklingsprocessen. Et resumé af de væsentligste punkter sendes den følgende dag med e-mail til dets ca. 20 000 abonnenter rundt omkring i verden. Nyhedsbrevet skal derfor kunne produceres hurtigt, og det ville uvægerligt blive forsinket og meget dyrere, hvis det skulle udgives på mere end et sprog. Det er alene af disse grunde, at der kun anvendes et sprog i dette specifikke tilfælde.

Der er ikke planer om at udgive nyhedsbrevet på andre sprog.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/420 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/420

---

(2004/C 88 E/0427)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2590/03

af Claude Moraes (PSE) til Kommissionen

(4. august 2003)

Om:   Situationen i Liberia

Hvad gør Kommissionen og EU's højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, Javier Solana, på EU's vegne i forbindelse med den nuværende situation i Liberia?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(9. september 2003)

Det overordnede mål for EU's politik over for regionen er på strategisk vis at bidrage til fred, sikkerhed og stabilitet. Med henblik herpå deltager EU i Den Internationale Kontaktgruppe vedrørende Liberia (ICGL) gennem formandskabets særlige repræsentant for Manoflodsunionen, Hans Dahlgren, samt Kommissionen.

Formandskabet og Kommissionen deltager som observatører i de Ecowas-ledede fredsforhandlinger for Liberia i Accra. Forhandlingerne er også blevet støttet politisk gennem EU's erklæringer af 13. juni 2003, 23. juni 2003, 21. juli 2003 og 28. juli 2003. EF bidrager finansielt til forhandlingerne med et beløb på 390 000 EUR og er i færd med at behandle en anmodning om yderligere finansiering. Kommissionen er ved at undersøge de juridiske og finansielle muligheder for at bidrage til fredsprocessen. På baggrund af resultaterne af en undersøgelsesmission til Accra og Abuja (1. til 8. august 2003) foreslog Kommissionen, at der omgående skulle ydes støtte til nogle af komponenterne i Ecowas-fredsmissionen i Liberia gennem en omprogrammering af Den Europæiske Udviklingsfonds (EUF) finansielle støtte til Liberia i overensstemmelse med proceduren i artikel 96 i Cotonou-aftalen. Man er ved at forberede et finansieringsforslag. Endelig yder Kommissionens Kontor for Humanitær Bistand humanitær nødhjælp i form af projekter vedrørende sundhed, ernæring, beskyttelse og vand og sanitet i Liberia.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/420 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/420

---

(2004/C 88 E/0428)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2617/03

af Emma Bonino (NI) til Kommissionen

(25. august 2003)

Om:   Overtrædelser af retsstatsprincippet i Libanon

| — | Den 8. august 2002 blev advokat Muhamad Mugraby, 64, kendt forsvarer for menneskerettighederne og retsmagtens uafhængighed, arresteret i Beirut. |
| --- | --- |

—

Den 8. august 2002 blev advokat Muhamad Mugraby, 64, kendt forsvarer for menneskerettighederne og retsmagtens uafhængighed, arresteret i Beirut.

| — | Den 17. januar 2003 besluttede Advokaternes Disciplinærråd at ekskludere ham af politiske årsager. |
| --- | --- |

—

Den 17. januar 2003 besluttede Advokaternes Disciplinærråd at ekskludere ham af politiske årsager.

| — | Nævnte beslutning er ikke endelig, før den anklagede har opbrugt alle appelmuligheder (artikel 553, 563, 111 i den libanesiske borgerlige lov; artikel 28 i De Forenede Nationers grundlæggende principper om advokaters funktion. |
| --- | --- |

—

Nævnte beslutning er ikke endelig, før den anklagede har opbrugt alle appelmuligheder (artikel 553, 563, 111 i den libanesiske borgerlige lov; artikel 28 i De Forenede Nationers grundlæggende principper om advokaters funktion.

| — | Den af Mugraby indledte ankesag mod den disciplinære beslutning verserer stadig (ankesag nr. 222/2003). |
| --- | --- |

—

Den af Mugraby indledte ankesag mod den disciplinære beslutning verserer stadig (ankesag nr. 222/2003).

| — | Ikke desto mindre har Advokatrådet indgivet anmeldelse imod ham med påstand om »misbrug af advokattitlen«. |
| --- | --- |

—

Ikke desto mindre har Advokatrådet indgivet anmeldelse imod ham med påstand om »misbrug af advokattitlen«.

| — | Dommeren har beordret fængsling af Mugraby uden at have fået tilladelse til at retsforfølge ham. |
| --- | --- |

—

Dommeren har beordret fængsling af Mugraby uden at have fået tilladelse til at retsforfølge ham.

| — | De procedurer, der er indledt imod ham, ser ud til at være politisk begrundede og have til formål at hindre hans virksomhed som forsvarer for retsstatsprincippet. |
| --- | --- |

—

De procedurer, der er indledt imod ham, ser ud til at være politisk begrundede og have til formål at hindre hans virksomhed som forsvarer for retsstatsprincippet.

| — | Republikken Libanon er tilsluttet Euro-Middelhavspartnerskabet og har undertegnet sluterklæringen fra Euro-Middelhavsministerkonferencen i Barcelona den 27. og 28. november 1995, hvori parterne forpligter sig til at indføre retsstatsprincipperne og demokratiet i deres politiske systemer. |
| --- | --- |

—

Republikken Libanon er tilsluttet Euro-Middelhavspartnerskabet og har undertegnet sluterklæringen fra Euro-Middelhavsministerkonferencen i Barcelona den 27. og 28. november 1995, hvori parterne forpligter sig til at indføre retsstatsprincipperne og demokratiet i deres politiske systemer.

| — | Forbindelserne mellem Republikken Libanon og Det europæiske Fællesskab er fastlagt i en bilateral aftale, der blev ratificeret i december 2002, som bygger på »respekten for menneskerettighederne og de demokratiske principper, som de er stadfæstet i Verdenserklæringen om Menneskerettighederne« (artikel 1), og som i artikel 59 understreger betydningen af retsstatsprincipperne, institutionernes korrekte funktion samt retsmagtens uafhængighed og den korrekte udøvelse af advokatstanden. |
| --- | --- |

—

Forbindelserne mellem Republikken Libanon og Det europæiske Fællesskab er fastlagt i en bilateral aftale, der blev ratificeret i december 2002, som bygger på »respekten for menneskerettighederne og de demokratiske principper, som de er stadfæstet i Verdenserklæringen om Menneskerettighederne« (artikel 1), og som i artikel 59 understreger betydningen af retsstatsprincipperne, institutionernes korrekte funktion samt retsmagtens uafhængighed og den korrekte udøvelse af advokatstanden.

Kan Kommissionen besvare følgende spørgsmål:

| — | Har den kendskab til de alvorlige overtrædelser, der har fundet sted i det libanesiske retssystem? |
| --- | --- |

—

Har den kendskab til de alvorlige overtrædelser, der har fundet sted i det libanesiske retssystem?

| — | Om ikke den mener, at ovennævnte overtrædelser er uforenelige med aftalerne om forbindelserne mellem Den europæiske Union og Republikken Libanon, jf. artikel 2 og 59 i ovennævnte aftale? |
| --- | --- |

—

Om ikke den mener, at ovennævnte overtrædelser er uforenelige med aftalerne om forbindelserne mellem Den europæiske Union og Republikken Libanon, jf. artikel 2 og 59 i ovennævnte aftale?

| — | Agter Kommissionen i overensstemmelse med artikel 86, stk. 2 i aftalen EF-Libanon at træffe foranstaltninger til at genoprette overholdelsen af retsstatsprincipperne og de korrekte procedurer i overensstemmelse med de strategier og de forpligtelser, som Kommissionen selv erklærer, at den påtager sig i punkt 6.6 i strategidokumentet 2002-2006 vedrørende Libanon, som fastlægger retningslinjerne for EU's politik vedrørende landene i Euro-Middelhavspartnerskabet? |
| --- | --- |

—

Agter Kommissionen i overensstemmelse med artikel 86, stk. 2 i aftalen EF-Libanon at træffe foranstaltninger til at genoprette overholdelsen af retsstatsprincipperne og de korrekte procedurer i overensstemmelse med de strategier og de forpligtelser, som Kommissionen selv erklærer, at den påtager sig i punkt 6.6 i strategidokumentet 2002-2006 vedrørende Libanon, som fastlægger retningslinjerne for EU's politik vedrørende landene i Euro-Middelhavspartnerskabet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(16. september 2003)

Kommissionen er bekendt med, at den libanesiske menneskerettighedsadvokat, Dr. Muhammad Mugraby, blev arresteret den 8. august 2003. Han er nu blevet løsladt, men man venter på, at sagen bliver afgjort. Kommissionens delegation i Beirut følger sagen nøje sammen med medlemsstaterne.

Kommissionen betragter det som meget alvorligt, at retsstatslige, menneskeretlige og demokratiske principper krænkes, da det er principper, den libanesiske regering har accepteret i den nylig undertegnede associeringsaftale.

Derfor forelagde Kommissionen for nylig Parlamentet og Rådet sin meddelelse om styrkelse af EU's aktioner for menneskerettigheder og demokratisering med partnere i Middelhavsområdet (1). Hermed kan EU fordoble sine bestræbelser for en dialog med dem, der har undertegnet Barcelona-erklæringen om menneskerettighedsforhold, og øge de finansielle midler til samarbejdet vedrørende f.eks. domstole, retsstatsprincipper og styrkelse af civilsamfundet. Kommissionen mener, at en positiv, incitamentbaseret tilgang er den mest effektive og produktive måde at bistå partnerne på, for at de i gennemførelsen af retsstatsprincipperne kan nå op på niveauer, der er forenelige med Barcelona-erklæringen og artikel 59 i associeringsaftalen. De ti tiltag i meddelelsen består af klare, handlingsbaserede etaper med en nøje beskrivelse af, hvordan Kommissionen og EU har til hensigt at konsolidere og intensivere den politiske dialog og samarbejdet om menneskerettigheder og demokrati med både Libanon og de andre partnerlande i Middelhavsområdet, uden at dette påvirker EU's ret til at udtale sig om bestemte tilfælde af menneskerettighedskrænkelser.

Kommissionen vil fortsat arbejde tæt sammen med formandskabet og medlemsstaterne om den libanesiske advokatsammenslutnings foranstaltninger og de libanesiske myndigheders fortsættelse af sagen mod Dr. Mugraby.

---

(1)  KOM(2003) 294 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/422 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/422

---

(2004/C 88 E/0429)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2620/03

af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen

(2. september 2003)

Om:   Krænkelse af menneskerettighederne i Colombia

Hvad agter Kommissionen at gøre for at få præsidenten i Colombia til at trække de paramilitære styrker tilbage i betragtning af, at disse har dræbt civile, bl.a. Rosemary Serrano Rojas og Jorge Ivan Carvajal Angarita, som blev fjernet fra deres hjem i Cucuta og myrdet i nærværelse af deres fireårige søn, og i betragtning af, at disse paramilitære styrker lægger pres på regeringen for at få den til at undlade at efterforske deres forbrydelser? Hvad gør Kommissionen for at sikre, at forbrydelser begået af disse paramilitære grupper retsforfølges?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(24. september 2003)

Kommissionen har gentagne gange givet udtryk for sin bekymring over menneskerettighedssituationen i Colombia og opfordret Colombias regering indtrængende til at gøre en indsats for at forhindre, at paramilitære grupper holdes straffrie, og at der træffes hemmelige aftaler mellem disse grupper og medlemmer af statens styrker. Kommissionen støtter anbefalingerne fra Bogotà-kontoret under FN's højkommissær for menneskerettigheder og samme kontors bemærkninger af 28. august 2003 til den colombianske regerings lovforslag om »igen at inkorporere medlemmer af illegale væbnede styrker«, som blev forelagt kongressen den 21. august 2003.

Bekæmpelse af straffrihed er et af hovedpunkterne i det finansielle og faglige samarbejde mellem Kommissionen og den colombianske regering. 10,5 mio. EUR er øremærket til en reform af retsvæsenet i den vejledende flerårige programmering af den relevante budgetpost (B7-310) med vægt på bekæmpelsen af straffrihed. Det tilhørende program skal udarbejdes i løbet af 2004.

Den manglende overholdelse af menneskerettighederne er et problem, der ligeledes søges løst gennem det europæiske initiativ for demokrati og beskyttelse af menneskerettigheder (budgetpost B7-701), hvor Colombia er et af de lande, der fokuseres på. 19 projekter til et samlet beløb på 14 810 844 EUR er i gang eller ved at blive sat i gang med deltagelse af 19 lokale ngo'er, 7 europæiske ngo'er og Bogotá-kontoret under FN's højkommissær for menneskerettigheder. Det omfatter et program for mikroprojekter med en årlig bevilling på 500 000 EUR, som skal styrke det lokale civilsamfund, og hvis hovedmål er at forebygge eller løse konflikter på fredelig vis og yde støtte og bistand til ofrene for overtrædelse af menneskerettighederne som følge af konflikten.

Autodefensas Unidas de Colombia (AUC) (de forenede selvforsvarsstyrker i Colombia) blev ligeledes opført på EU's liste over terrorister den 2. maj 2002 (på Kommissionens forslag (1) vedtog Rådet den 27. december 2001 fælles holdning 2001/931/FUSP (2) og Rådets forordning (EF) nr. 2580/2001 (3), som indeholder en liste over de personer, grupper og enheder, hvis midler og økonomiske ressourcer skal indefryses i overensstemmelse med FN's sikkerhedsråds resolution 1373(2001)).

---

(1)  EFT C 332 E af 27.11.2001.

(2)  EFT L 344 af 28.12.2001.

(3)  Rådets forordning (EF) nr. 2580/2001 af 27. december 2001 om specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder med henblik på at bekæmpe terrorisme, EFT L 344 af 28.12.2001.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/423 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/423

---

(2004/C 88 E/0430)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2621/03

af Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) til Kommissionen

(2. september 2003)

Om:   Øget forbrugersikkerhed ved hjælp af supplerende private kvalitetsmærker

Kommissionen forelagde for nylig sit forslag til reformen af »den nye metode«. I den forbindelse har den desuden taget yderligere skridt for at fremme brugen af EF-mærket.

Det er producenten selv, der anbringer EF-mærket på produktet, hvoraf fremgår, at produktet er i overensstemmelse med gældende EU-direktiver. For at beskytte forbrugeren mod fejl eller endog farlige produkter skal denne »selvcertificering« være baseret på en tilfredsstillende markedsovervågning i medlemsstaterne. Forskellige drøftelser om dette spørgsmål har givet det indtryk, at der ikke kan sikres en markedsovervågning på et lige højt niveau overalt i et voksende Europa på dette tidspunkt.

I den nuværende situation er Kommissionen parat til at fremme brugen af anerkendte private kvalitetsmærker fra en uafhængig tredjepart, efter at det ved en række tests og produktionsovervågning er godtgjort, at et produkt fungerer efter hensigten og er sikker i brug?

Hvis det forholder sig således, hvorfor afspejler dette sig så ikke i reformen af »den nye metode«, hvor der stilles endnu højere krav til brugen af supplerende private kvalitetsmærker? I mange tilfælde vil europæiske private certificeringsorganer ikke få tilladelse til at bruge deres mærker, selv om den manglende markedsovervågning i høj grad gør det nødvendigt med uafhængig ekspertise af hensyn til forbrugernes sikkerhed.

Er Kommissionen klar over, at den nuværende fremgangsmåde vil betyde en klar diskriminering af private certificeringsorganer, idet konkurrenter fra USA (f.eks. UL) eller andre ikke-europæiske lande stadig vil være i stand til at bruge deres kvalitetsmærker på produkter til det europæiske marked?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(7. oktober 2003)

CE-mærket er udtryk for et produkts overensstemmelse med gældende harmoniserede krav, som det er foreskrevet i de relevante direktiver efter den nye metode (1) og pålagt producenten. Ved påsætning af CE-mærket erklærer producenten, at produktet er i overensstemmelse med alle gældende fællesskabsbestemmelser, og at de fornødne metoder til overenstemmelsesprøvning er blevet udført. CE-mærket er obligatorisk og skal påsættes, før et produkt, der er omfattet af bestemmelserne, sendes på markedet eller tages i brug, medmindre specifikke direktiver påbyder andet. På den anden side må et produkt ikke bære CE-mærket, medmindre produktet er omfattet af et direktiv, der foreskriver påsættelsen af CE-mærket. Som et resultat af den omfattende høringsprocedure, der gik forud for meddelelsens offentliggørelse, har Kommissionen påvist et stort behov for at tydeliggøre og fremme forståelsen for CE-mærket og for at tydeliggøre dets forhold til frivillige produktmærker.

Ifølge den »globale metode for overenstemmelsesvurdering« (2) er specifikke moduler blevet udarbejdet for de forskellige faser af metoderne for overensstemmelsesvurdering. Med undtagelse af modul A, der kræver en erklæring fra producenten, foreskriver alle moduler en obligatorisk inddragelse af en uafhængig trejdepart (det såkaldte »bemyndigede organ«) i løbet af en eller alle faser af overensstemmelsesvurderingen. De svar, der er modtaget i løbet af ovennævnte høringsprocedure har bekræftet effektiviteten af dette specifikke kontrolsystem før markedsføring, som har til formål at sikre både fleksibilitet for producenter og sikkerhed for brugere og forbrugere af de omfattede produkter.

Kommissionen har altid anset effektiv markedsovervågning for at være et væsentligt værktøj til håndhævelse af direktiver efter den nye metode og har ved adskillige lejligheder understreget vigtigheden af et effektivt og sammenhængende system for markedsovervågning i hele Unionen. En passende balance mellem kontrol før markedsføring (overenstemmelsesvurderinger) og kontrol efter markedsføring (markedsovervågning) afhænger af de forskellige produktsektores særlige karakter. Det skal dog understreges, som det klart fremgår af de erfaringer, der er gjort uden for EU, at markedsovervågning er uafhængig af det anvendte system for overenstemmelsesvurdering og ligeså nødvendig inden for systemer, hvorefter en tredjepart skal foretage generel obligatorisk certificering.

Direktiver efter den nye metode og direktivet om produktsikkerhed i almindelighed (3) kræver specielt, at medlemsstaterne træffer alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at produkter kun sendes på markedet og tages i brug, hvis de ikke bringer menneskers sikkerhed og sundhed i fare eller truer andre interesser, der omfattes af gældende direktiver, når de er konstrueret korrekt, installeret og vedligeholdt og anvendt i overenstemmelse med deres formål. Dette medfører, at medlemsstaterne er forpligtede til at organisere og gennemføre markedsovervågning på en måde, som er effektiv og tilstrækkeligt omfattende til at afsløre produkter, der ikke opfylder standarderne. Kommissionen har været meget aktiv på dette område og har opfordret medlemsstaterne til at styrke det administrative samarbejde mellem deres nationale myndigheder for markedsovervågning og til at justere deres håndhævelsesniveauer. Kommissionen har således støttet initiativer til at øge effektiviteten af procedurer for informationsudveksling og indledt projekter om markedsovervågning på tværs af grænser, som involverer både medlemsstaterne og kandidatlandene.

Med hensyn til forholdet mellem CE-mærket og supplerende frivillige mærker finder Kommissionen stadig, at et frivilligt mærke kan påføres et produkt, forudsat at det opfylder en anden funktion end CE-mærket; at det ikke skaber forvirring med hensyn til CE-mærkets betydning eller form; og at det ikke formindsker læsbarheden og synligheden af CE-mærket. CE-mærket er ikke et kommercielt kvalitetsmærke rettet mod forbrugeren, men et administrativt mærke rettet mod nationale myndigheder for markedsovervågning. Tanken er, at det skal være et »europæisk pas« for produkter, der er i overensstemmelse med alle harmoniserede krav i henhold til de gældende direktiver efter den nye metode, for at garantere disse produkters frie bevægelighed inden for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområdeområde (EØS) og andetsteds (hvor CE-mærket anerkendes). Kommissionen kender ikke til fortilfælde, hvor private certificeringsorganer ikke har fået tilladelse til at påføre deres mærker.

Med hensyn til private frivillige kvalitetsmærker, der kan accepteres ud over CE-mærket ifølge ovenstående retningslinjer, har Kommissionen altid været af den opfattelse, at det principielt skal overlades til markedet at beslutte, om der er en efterspørgsel efter sådanne mærker. Kommissionen ser hverken et tilstrækkeligt retsgrundlag eller et specifikt behov for at »fremme brugen« af frivillige mærker. Tilstedeværelsen af mange forskellige nationale private kvalitetsmærker synes at være en klar tilkendegivelse af, at certificerings-tjenester har behandlet de respektive markedsbehov på rette måde i denne henseende. For tiden overvejer Kommissionen at indlede en undersøgelse om privat frivillig mærkning som led i strategien for det indre marked.

---

(1)  Rådets direktiv 89/686/EØF af 21. december 1989 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger om personlige værnemidler, EFT L 399 af 30.12.1989. Rådets direktiv 90/384/EØF af 20. juni 1990 om harmonisering af medlemstaternes lovgivning vedrørende ikke-automatiske vægte, EFT L 189 af 20.7.1990. Rådets direktiv 93/42/EØF af 14. juni 1993 om medicinsk udstyr, EFT L 169 af 12.7.1993. Rådets direktiv 96/48/EF af 23. juli 1996 om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog, EFT L 235 af 17.9.1996. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/79/EF af 27. oktober 1998 om medicinsk udstyr til in vitro-diagnostik, EFT L 331 af 7.12.1998.

(2)  Rådets resolution af 21. december 1989 om en global metode for overenstemmelsesvurdering, EFT C 10 af 16.1.1990.

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF af 3. december 2001 om produktsikkerhed i almindelighed, EFT L 11 af 15.1.2002.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/425 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/425

---

(2004/C 88 E/0431)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2646/03

af Elizabeth Lynne (ELDR) til Kommissionen

(28. august 2003)

Om:   Toldklassificering af stomiartikler

Kan Kommissionen bekræfte, at den har foreslået omklassificering af stomiartikler under pos. 3926 (generelle plasticvarer) i stedet for under pos. 9021 i toldtariffen (artikler, som skal afhjælpe et handicap)?

Er Kommissionen klar over, at dette i praksis ville betyde, at prisen på stomiartikler, som er momsfri, hvis de klassificeres under pos. 9021, ville stige på grund af importafgifter?

Er Kommissionen klar over, at brugen af den foreslåede klassificering i Verdenstoldorganisationen ville betyde, at stomiopereredes adgang til disse artikler i Østeuropa og udviklingslandene ville blive vanskelig og dyr på grund af de højere importafgifter i disse lande?

Hvilke organisationer har Kommissionen konsulteret, da den besluttede at foreslå omklassificering?

Kan Kommissionen bekræfte, at stomiartikler overtager funktionen af den bortopererede del af tarmkanalen eller urinvejene?

Kunne de ikke betragtes som »artikler, der bæres af eller på personen eller implanteres i legemet for at afhjælpe en defekt eller et svækket organ.« (Toldtariffen, pos. 9021)?

Hvad agter Kommissionen i sidste instans at gøre for at sikre, at handicappede (stomipatienter) i EU og udviklingslandene ikke berøres af denne toldklassifikation?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frits Bolkestein

(23. september 2003)

Nej. Kommissionen har ingen planer om at foreslå en ændring af tariferingen af stomiartikler. Kommissionen har taget skridt til at tydeliggøre tariferingen af stomiartiklers to hovedbestanddele, som præsenteres særskilt, nemlig hudbeskyttelsespladen og posen. Kommissionen vedtog derfor i 1999 beslutning 2000/41/EF (1) om ugyldiggørelse af en række afgørelser vedtaget af medlemsstaterne, såkaldte bindende tariferingsoplysninger, hvorefter visse bestanddele af stomiartikler var blevet tariferet under KN-kode 9018 90 85 og 9021 90 90. Kommissionen offentliggjorde desuden i 2002 en forklarende bemærkning til den kombinerede nomenklatur (2) til at tydeliggøre, hvad der skal forstås ved udtrykket »for at afhjælpe en defekt eller et svækket organ«, og det betød, at hudbeskyttelsespladen og posen ikke tariferes i HS-position 9021 men i overensstemmelse med materialets beskaffenhed.

Ja. Kommissionen er klar over de økonomiske konsekvenser af en korrekt varetarifering. Men når der træffes tariferingsafgørelser, tages der ikke hensyn til de økonomiske konsekvenser, men alene kravet om at sikre, at den kombinerede nomenklatur anvendes korrekt og på en ensartet måde i hele Unionen.

Når der skal tages stilling til, hvilken toldsats der skal anvendes, skal den korrekte position i nomenklaturen til Fællesskabets fælles toldtarif (FTT) (3) først identificeres i overensstemmelse med de almindelige tariferingsbestemmelser. Disse bestemmelser findes i indledningen til tariffen. Det skal bemærkes, at de pågældende toldsatser er resultatet af toldforhandlinger på basis af HS-nomenklaturen i Verdenshandelsorganisationen/den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (WTO/GATT).

Ja. Kommissionen er klar over, at nogle af de kontraherende parter i HS-konventionen, f.eks. USA og Norge, tariferer stomiartiklers to hovedbestanddele, nemlig hudbeskyttelsespladen og posen, under HS-position 3926, når de er fremstillet af plast.

Ingen. Når Kommissionen træffer tariferingsforanstaltninger, sker det for at sikre ensartet anvendelse i Unionen af den fælles toldtarif som omhandlet i artikel 23 i den konsoliderede udgave af EF-traktaten. I den forbindelse anvender Kommissionen tariferingsbestemmelserne vedrørende nomenklaturen på den pågældende vare på grundlag af den foreliggende dokumentation, herunder laboratoriekontrol.

De varer, der skal tariferes, er hudbeskyttelsespladen og posen. Det ærede medlem finder svaret i ovennævnte forklarende bemærkning.

På internationalt plan overvejer Kommissionen to typer tiltag.

Med det første behandles en del af tariferingsspørgsmålet med et forslag om overførsel af hudbeskyttelses-plader fra kapitel 39 til kapitel 30. Men en overførsel af varer fra en HS-position til en anden løser desværre ikke alle økonomiske spørgsmål, som opstår som følge af tariferingen af varer.

Der vil blive overvejet en anden tilgang ved revisionen af toldsatsniveauerne for alle varer i forbindelse med den næste runde i de multilaterale forhandlinger om markedsadgang for industrivarer for at tage hensyn til ønsker fra den europæiske industri.

---

(1)  Kommissionens beslutning 2000/41/EF af 29. december 1999 om visse bindende tariferingsoplysningers gyldighed, EFT L 13 af 19.1.2000.

(2)  EFT C 256 af 23.10.2002.

(3)  FTT-satserne for 2003 er offentliggjort i EU-Tidende L 290 af 28.10.2002.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/426 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/426

---

(2004/C 88 E/0432)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2661/03

af Ian Hudghton (Verts/ALE) til Kommissionen

(10. september 2003)

Om:   Savnede personer på Cypern

På et tidspunkt hvor Cypern gør sig klar til at blive medlem af Den Europæiske Union næste år, og Tyrkiet ansøger om medlemskab, er spørgsmålet om savnede personer, der enten formodes dræbt eller anholdt i forbindelse med den tyrkiske invasion af øen i 1974, stadig uløst.

Kan Kommissionen med henvisning til sit svar af 2. maj 2001 på spørgsmål E-0506/01 (1), hvori den anfører, at »spørgsmålet i øvrigt vil kunne tages op igen inden for rammerne af Unionens forstærkede politiske dialog med Tyrkiet«, oplyse, hvilke fremskridt der er gjort på dette område?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(1. oktober 2003)

Clerides og Denktash mødtes i juni og juli 2002 for at udveksle forslag vedrørende spørgsmålet om savnede personer. Grundlaget for disse møder var den aftale, de havde indgået den 31. juli 1997. Den græsk-cypriotiske side fortsatte sit opgravnings- og identifikationsprogram i de områder, der var under dens kontrol. Det amerikansk finansierede bilaterale institut for neurologi og genetik (Institute for Neurology and Genetics) har foretaget undersøgelser. Den tyrkisk-cypriotiske side har endnu ikke udpeget de videnskabsmænd, der skal arbejde sammen med instituttet. De Forenede Nationer er nu i gang med at forsøge at få arbejdet i udvalget for savnede personer (CMP) genoptaget.

Republikkens regering bebudede den 30. april 2003 med hensyn til de tyrkiske cyprioter adskillige foranstaltninger vedrørende savnede og dræbte tyrkiske cyprioter (tillæg E). Disse foranstaltninger indebærer bl.a. informationsadgang, møder mellem slægtninge til savnede personer og regeringsembeds-mænd, sonderende udgravninger af begravelsespladser og oprettelsen af et DNA-register. Republikkens regering offentliggjorde den 14. juni 2003 i de tyrkisk-cypriotiske aviser en liste over 500 tyrkisk-cypriotiske sager, som er blevet forelagt for FN's udvalg for savnede personer. Kommissionen har også erfaret, at regeringsautoriteter officielt har givet Den Internationale Røde Kors Komité oplysninger om 201 savnede tyrkiske cyprioters skæbne.

---

(1)  EFT C 261 E af 18.9.2001, s. 130.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/427 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/427

---

(2004/C 88 E/0433)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2667/03

af Jean Lambert (Verts/ALE) til Kommissionen

(10. september 2003)

Om:   Ulovlig handel med skovbrugsprodukter (Indonesien) og FLEGT

I maj 2003 iværksatte Kommissionen en handlingsplan til bekæmpelse af ulovlig skovhugst og ulovlig handel med skovbrugsprodukter: »Retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugs-området (FLEGT) — forslag til EU-handlingsplan«.

Formålet med handlingsplanen er at bekæmpe ulovlig skovhugst og handel med ulovligt fældet tømmer. Handlingsplanen omfatter foranstaltninger som f.eks. støtte til en bedre forvaltningspraksis i træpro-ducerende lande, frivillige partnerskaber med træproducerende lande for at sikre, at kun lovligt fældet tømmer importeres til fællesskabsmarkedet, samt bestræbelser på at udvikle et internationalt samarbejde til bekæmpelse af handlen med ulovligt fældet tømmer.

Indonesien tegner sig for 10 % af verdens resterende tropiske skove og gennemlever for tiden en alvorlig krise som følge af ulovlig skovhugst. Mere end 80 % af skovhugsten i Indonesien foretages i modstrid med de gældende lovgivningsbestemmelser. EU yder støtte til Indonesien og forsøger med indgåelse af aftaler at bidrage til at løse problemet.

På trods heraf er indonesisk ramin stadig genstand for ulovlig handel. Denne træsort hvidvaskes ulovligt via Malaysia — det eneste andet ramin-producerende land — og finder stadig vej til fællesskabsmarkedet. Både i Italien og Det Forenede Kongerige er det lykkedes at beslaglægge ulovlig ramin.

Hvorfor har Kommissionen tøvet med at opføre ramin i bilag Β (som anmodet af den indonesiske regering), og agter Kommissionen snarest muligt — dvs. på mødet i Den Europæiske Unions CITES-udvalg — at opføre ramin i bilag B?

Støtter Kommissionen princippet om, at der bør vedtages love, som gør det ulovligt at importere ulovligt fældet tømmer i EU?

Agter Kommissionen at foreslå anvendelse af proceduren med fælles beslutningstagning for at støtte handlingsplanen og derved forsøge at få indført en strengere straf for personer, der handler med ulovlig fældet tømmer og importerer sådanne produkter og deraf fremstillede trævarer i EU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(10. oktober 2003)

Kommissionen og medlemsstaterne er ikke overbevist om, at det vil være mere effektivt, hvis EU unilateralt opfører ramin på bilag B til Rådets forordning (EF) nr. 338/97 af 9. december 1996 om beskyttelse af vilde dyr og planter ved kontrol af handelen hermed (1), (som gennemfører CITES i EU), end ved den nuværende ordning, hvor ramin er opført i bilag III til CITES og i det tilsvarende bilag C til EU-forordningen. I henhold til de nuværende bestemmelser skal importører af ramin forelægge en eksporttilladelse — hvis partiet kommer fra Indonesien — eller et oprindelsescertifikat fra eksportlandet, hvis det har oprindelse i et andet land. Det eneste man ville opnå, hvis ramin blev overført til bilag B til forordning (EF) nr. 338/97, var, at der ud over eksporttilladelsen udstedt af eksportlandet også ville blive krævet en importtilladelse fra den pågældende medlemsstat. Dette ville have en temmelig begrænset værdi. Det vil sandsynligvis være langt mere effektivt at tilskynde toldmyndighederne til at forbedre håndhævelsen af de nuværende bestemmelser.

Der er allerede blevet gjort en betydelig indsats fra EU's side for at sikre overholdelsen af de nuværende bestemmelser, bl.a. er der foretaget beslaglæggelser i medlemsstaterne. Da Malaysia selv har betydelige lagre af ramin, bør der imidlertid under alle omstændigheder tages hensyn til landets synspunkter, inden EU overvejer at træffe supplerende foranstaltninger for ramin. Kommissionen har skrevet til de malaysiske myndigheder i juni 2003 og afventer nu deres svar. Uanset hvilken beslutning der i sidste instans træffes på EU-plan, vil den bedste løsning for den indonesiske regering være at søge at få ramin optaget på bilag II til CITES på den 13. konference mellem CITES-parterne, der vil blive afholdt i oktober 2003. Hvis dette lykkes, vil det blive muligt at indføre strengere regler for handelen med ramin, ikke blot i EU men i hele verden.

Kommissionen støtter princippet om, at EU ikke bør fungere som et marked for ulovligt fældet tømmer. I FLEGT-handlingsplanen (2), som der refereres til i spørgsmålet, foreslås det, at der indføres en lovgivning til støtte for de frivillige aftaler, der er indgået mellem EU og tredjelandene for at forhindre import af ulovligt fældet tømmer fra de pågældende lande. Et generelt forbud mod import af ulovlig fældet tømmer vil imidlertid rejse en række spørgsmål, og Kommissionen foreslår derfor at undersøge denne mulighed nærmere og rapportere tilbage i 2004. Generelt foretrækker Kommissionen multilaterale tiltag frem for unilaterale.

I FLEGT-handlingsplanen foreslår Kommissionen, at der indføres lovgivning til støtte for gennemførelsen af de foreslåede frivillige FLEGT-partnerskabsaftaler på grundlag af artikel EF-traktatens 133, ud fra den betragtning, at spørgsmålet hører ind under afsnittet om den fælles handelspolitik. Lovgivning under denne artikel vedtages almindeligvis ikke ved fælles beslutningstagning.

---

(1)  EFT L 61 af 3.3.1997.

(2)  KOM(2003)251 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/428 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/428

---

(2004/C 88 E/0434)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2674/03

af María Rodríguez Ramos (PSE) til Kommissionen

(10. september 2003)

Om:   Anvendelse af beskyttelsesklausulen i forbindelse med EU's import af konserverede satsumastykker fra Kina

I sit netop afgivne svar på min forespørgsel E-1646/03 (1) erkender Kommissionen at begæringen om anvendelse af beskyttelsesklausulen i forbindelse med import af satsumastykker fra Kina er af hastende karakter og bekræfter, at den aktuelt har modtaget en begæring fra den spanske regering med alle de krævede oplysninger.

I betragtning af, at Spanien begærede anvendelse af beskyttelsesklausulen i begyndelsen af juni 2002, og at Kommissionen den 12. november 2002 i sit svar på min forespørgsel P-2956/02 (2) begrundede sin passivitet med, at begæringen fra de spanske myndigheder ikke opfyldte de fastsatte krav, anser jeg det for nødvendigt, at den berørte sektor får kendskab til de reelle grunde til, at behandlingen af denne sag er blevet forsinket mere end et år.

I juli 2003 anvender Kommissionen ordet »aktuelt«. Kan Kommissionen oplyse den nøjagtige dato for, hvornår de spanske myndigheder indsendte tilstrækkelige oplysninger om handelsforstyrrelsernes art og omfang og dens følger for de berørte producenter i Fællesskabet i overensstemmelse med WTO's standarder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(23. oktober 2003)

Kommissionen har som forklaret i det fælles svar på skriftlig forespørgsel E-1646/03, E-1920/03 og 1921/03 (3) modtaget en fuldt dokumenteret anmodning om beskyttelsesforanstaltninger i henhold til den varespecifikke overgangs-beskyttelsesordning (4); det skete den 10. juni 2003. Spanien har genfremsat sin anmodning i henhold til de generelle beskyttelsesforordninger; det skete den 20. juni 2003 (5).

Efter en gennemgang af anmodningen og høring af medlemsstaterne blev der den 11. juli 2003 (6) indledt undersøgelser både i henhold til den varespecifikke overgangsbeskyttelsesordning og det generelle beskyttelsesinstrument. Undersøgelserne fortsatte sommeren over og står stadig på. Medlemsstaterne holdes informeret om udviklingen.

At der er gået over et år siden Spanien først kontaktede Kommissionen for at få indledt en undersøgelse, skyldes, at det har været nødvendigt at klarlægge en række juridiske spørgsmål og substansspørgsmål i forbindelse med sagen og at sikre, at de spanske anmodninger var helt på højde med de strenge standarder, som kræves overholdt i henhold til Verdenshandelsorganisationens og Fællesskabets regler. Som det ærede medlem vil kunne forstå, er det et tidskrævende forehavende at indsamle og vurdere oplysningerne og afholde konsultationer med alle berørte parter, men det er under alle omstændigheder nødvendigt for at kunne fastslå arten og omfanget af den påståede skade.

Kommissionen skal bemærke, at det er den første undersøgelse i henhold til den varespecifikke overgangsbeskyttelsesordning.

---

(1)  Se side 363.

(2)  EFT C 161 E af 10.7.2003, s. 55.

(3)  Se side 363.

(4)  Rådets forordning (EF) nr. 427/2003 af 3. marts 2003 om en varespecifik overgangsbeskyttelsesordning for indførsel med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om ændring af forordning (EF) nr. 519/94 om den fælles ordning for indførsel fra visse tredjelande, EFT L 65 af 8.3.2003.

(5)  Rådets forordning (EF) nr. 3285/94 af 22. december 1994 om den fælles importordning, EFT L 349 af 31.12.1994, og Rådets forordning (EF) nr. 519/94 af 7. marts 1994 om den fælles ordning for indførsel fra visse tredjelande, EFT L 67 af 10.3.1994.

(6)  EFT C 162 af 11.7.2003.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/429 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/429

---

(2004/C 88 E/0435)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2676/03

af Ulrich Stockmann (PSE) til Kommissionen

(10. september 2003)

Om:   Adgang til det amerikanske marked for DHL Airways

Siden Deutsche Post World Net har overtaget det internationale ekspresforsendelsesfirma DHL, har UPS og FEDEX med mange forskellige midler forsøgt at holde DHL ude fra det amerikanske marked. UPS og FEDEX har en slags duopol på det amerikanske pakkemarked med en markedsandel på 80 %, mens DHL kun har en markedsandel på 0,9 %. Som juridisk/politisk middel til at beskytte det amerikanske marked mod udenlandske konkurrenter benytter UPS og FEDEX bestemmelsen om, at et flyselskab kun er at betragte som US Carrier, hvis amerikanske statsborgere er indehavere af mindst 75 % af stemmerettighederne og 51 % af kapitalandelene. Begge dele er tilfældet for DHL Airways i USA, efter at landtransport og lufttransport er blevet splittet op i to selskaber efter DPAG's overtagelse af DHL, og DHL International kun har en andel på 25 % i DHL Airways. Dette er også blevet fastslået af Department of Transportation (DOT), der har afvist mange henvendelser fra UPS og FEDEX. Den 16. april 2003 blev der imidlertid vedtaget en ændring af krigsbudgettet, hvorefter flyselskaber der ikke rent faktisk kontrolleres af amerikanske statsborgere, har over 50 % af deres omsætning fra en udenlandsk virksomhed, eller tilhører en fremmed stat, ikke kan tildeles militære ordrer over de bevillinger, der nu er frigivet. Denne bestemmelse passer kun på DHL Airways og diskriminerer således oplagt en enkelt virksomhed, da Pentagon og State Department er store kunder for DHL Airways. Den konkurrencefjendtlige holdning fra FEDEX/UPS' side står i klar modsætning til den frihed, hvormed UPS udøver sin virksomhed i Europa. Mens UPS alene har en markedsandel på ca. 64 % i USA, hvor DHL's markedsandel kun er på 0,9 %, når Deutsche Post (inkl. DHL) op på 23 % og UPS op på 8 % på det konkurrenceintensive tyske marked.

Er denne problematik Kommissionen bekendt? Hvad agter den at foretage sig imod denne diskrimination? Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe på baggrund af Open Sky-aftalen mellem USA og EU for at sikre adgangen til det amerikanske marked og skabe fuld gensidighed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Patrick Lamy

(14. oktober 2003)

Kommissionen følger nøje udviklingen vedrørende europæiske virksomheders adgang til det amerikanske marked.

Spørgsmålet vedrører ekspresforsendelsesfirmaet DHL's adgang til markedet i De Forenede Stater. For nylig er der i lovgivningen i De Forenede Stater indført en ny begrænsning, der skærper ejendomskravene for flyselskaber, der ønsker at indgå indgå kontrakter med militæret. I afsnit 2710 i Emergency Wartime Supplemental Appropriations Act fra april 2003 nævnes udtrykkeligt, at ingen af de i denne eller nogen anden lov nævnte midler kan anvises eller udbetales som betaling for en transport, der udføres af et flyselskab, som ikke faktisk kontrolleres af statsborgere fra De Forenede Stater, og at et flyselskab ikke faktisk anses at være kontrolleret af statsborgere fra De Forenede Stater, hvis flyselskabet i de seneste tre år har modtaget 50 % eller mere af indtægterne fra en person, som ikke er statsborger i De Forenede Stater, og denne person direkte eller indirekte har stemmeret i flyselskabet eller dette ejes af et udenlandsk statsorgan.

Efter Kommissionens opfattelse går disse bestemmelser direkte imod EU's og navnlig DHL's interesser. DHL har behov for at anvende de amerikanske flyselskabers fragttjenester til lufttransportdelen af sine leverancer. Eftersom disse flyselskaber modtager den overvejende del af sine indtægter fra DHL, ville de i henhold til Wartime Supplemental Appropriations Act være udelukket fra at indgå kontrakter med militæret.

Kommissionen henviser dog ligeledes til, at afsnit 2710 gør det muligt for forsvarsministeren at give afkald på denne begrænsning. Når forsvarsministeren beslutter, at der ikke findes noget flyselskab, der er i besiddelse af et certifikat i henhold til afsnit 41102, som kan og vil sørge for en sådan transport, kan forsvarsministeren indgå aftale om at lade transporten udføre af et flyselskab, som ikke er i besiddelse af et certifikat. Så vidt Kommissionen har kendskab til, udfører DHL for øjeblikket postbefordringstjenester for De Forenede Staters forsvarsministerium til både Irak og Afghanistan.

Under alle omstændigheder skal der henvises til, at DHL har solgt sin andel på 25 % i DHL Airways til amerikanske investorer. DHL Airways har ændret navn til AStar Air Cargo og ejes nu 100 % af amerikanske statsborgere.

Kommissionen er bekendt med, at amerikanske luftfragtselskaber har ret til at udføre flyvninger inden for EU, medens luftfragtselskaber fra EU ikke har ret til at udføre indenrigsflyvninger i De Forenede Stater. Denne uligevægt vil blive behandlet under de kommende forhandlinger om et åbent luftfartsområde mellem EU og De Forenede Stater. Forhandlingerne har til formål at åbne hjemmemarkedet i De Forenede Stater for flyselskaber fra EU og vice versa. Et centralt element heri er, at de særlige begrænsninger vedrørende udenlandsk ejerskab og udenlandsk kontrol af flyselskaber ophæves.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/431 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/431

---

(2004/C 88 E/0436)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2677/03

af Bernd Lange (PSE) til Kommissionen

(10. september 2003)

Om:   Omgåelse af de strengere grænseværdier for udstødningsemissioner som følge af uhensigtsmæssig typeinddeling

Der er åbenbart en stigende tendens til at tunge køretøjer, som f.eks. terrængående biler (SUV), der fortrinsvis benyttes som personbiler (klasse M1), godkendes som lette erhvervskøretøjer (klasse Nl), fordi deres vægt overstiger 2,5 t.

Indebærer denne praksis ikke en omgåelse af de i direktiv 98/69/EF (1) fastsatte grænseværdier for personbiler EURO III/EURO IV? Hvordan vil Kommissionen reagere?

Hvornår vil Kommissionen foreslå en ændring af direktiv 70/156/EØF (2) om typegodkendelse eller direktiv 70/220/EØF (3) i udgaven 98/69/EF (bilag I, punkt 13: punkt 5.3.1.4., tabel, fodnote 2), for at udelukke denne mulighed i fremtiden?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(8. oktober 2003)

Muligheden for, at køretøjer i klasse 1, hvis totalmasse overstiger 2 500 kg, kan typegodkendes efter de mindre strenge krav til grænseværdier for emission, der gælder for køretøjer i klasse N1, har efterhånden længe været indføjet i direktiv 70/220/EØF (4). Denne fremgangsmåde fortsatte gennem en aftale mellem lovgiverne i den samrådsprocedure, som resulterede i direktiv 98/69/EF (5). Dette direktiv gav også sådanne køretøjer i klasse M1 et år mere, inden de skal leve op til de relevante Euro III- eller Euro IV-emissionsgrænser.

Kommissionen har på nuværende tidspunkt ingen oplysninger, der kan bekræfte antallet af personbiler, hvis totalmasse overstiger 2 500 kg, herunder terrængående (off-road) køretøjer (4 x 4 eller SUV), som indregistreres som køretøjer i klasse N1, og kan heller ikke udtale sig om, hvorvidt terrængående køretøjer bevidst bliver fremstillet med det formål at overskride grænsen på 2 500 kg og dermed falde ind under mindre strenge emissionsstandarder.

Med hensyn til typegodkendelse afhænger inddelingen i klasser af køretøjets totalmasse som angivet af fabrikanten. Bilfabrikanterne fastsætter deres køretøjstypers klasse ud fra produktegenskaber og i overensstemmelse med bestemmelserne i Bilag II til direktiv 70/156/EØF (6).

Den 14. juli 2003 vedtog Kommissionen et forslag (7) om omarbejdelse af Rådets direktiv 70/156/EØF, der sigter mod at udbrede EU's typegodkendelse til alle klasser af køretøjer. Det foreslås at gennemføre EU-typegodkendelse på obligatorisk basis for nye typer af færdigopbyggede køretøjer, som tilhører klasse N1, fra 1. januar 2007.

Kommissionen er klar over, at det vækker bekymring, at tunge personbiler kan blive typegodkendt i henhold til emmissionsgrænseværdierne for klasse N1 og derved skal opfylde mindre strenge krav end ellers. Derfor vil Kommissionen i forbindelse med sit fremtidige forslag vedrørende strengere emissionsstandarder (et forslag om Euro V) undersøge, om det ville være passende at fjerne skellet mellem køretøjer i klasse M1, som vejer mere og mindre end 2 500 kg.

---

(1)  EFT L 350 af 28.12.1998, s. 1

(2)  EFT L 42 af 23.2.1970, s. 1.

(3)  EFT L 76 af 6.4.1970, s. 1.

(4)  Rådets direktiv 70/220/EØF af 20. marts 1970 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om foranstaltninger mod luftforurening forårsaget af udstødningsgas fra køretøjsmotorer med styret tænding.

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/69/EF af 13. oktober 1998 om foranstaltninger mod luftforurening forårsaget af emissioner fra motorkøretøjer og om ændring af Rådets direktiv 70/220/EØF.

(6)  Rådets direktiv 70/156/EØF af 6. februar 1970 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om godkendelse af motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil.

(7)  KOM(2003) 418 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/432 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/432

---

(2004/C 88 E/0437)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2690/03

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(10. september 2003)

Om:   De schweiziske kantoners beføjelser til på egen hånd at udvikle sig til skattely for internationale virksomheder

| 1. | Er Kommissionen vidende om, at i Schweiz henhører beskatning af de virksomheder, som er registreret i landet, under de enkelte kantoner og ikke under Det Schweiziske Forbund, som de alle tilhører, og at der derfor kan være forskel på selskabsskatten i de enkelte kantoner? |
| --- | --- |

1.

Er Kommissionen vidende om, at i Schweiz henhører beskatning af de virksomheder, som er registreret i landet, under de enkelte kantoner og ikke under Det Schweiziske Forbund, som de alle tilhører, og at der derfor kan være forskel på selskabsskatten i de enkelte kantoner?

| 2. | Er Kommissionen også vidende om, at denne skattekonkurrence mellem de schweiziske kantoner har resulteret i, at kantonen Schwyz er blevet officielt hjemsted for nogle internationale virksomheder eller for dele af disse, som kun har et mindre kontor og en postboks her, og at især den nordlige del af kantonen, der befinder sig i byen Zürichs indflydelsessfære, især distrikterne Höfe med byerne Pfäffikon (Sz) ved Zürichsee, Schindellegi og Feusisberg er blevet attraktive steder i denne forbindelse? |
| --- | --- |

2.

Er Kommissionen også vidende om, at denne skattekonkurrence mellem de schweiziske kantoner har resulteret i, at kantonen Schwyz er blevet officielt hjemsted for nogle internationale virksomheder eller for dele af disse, som kun har et mindre kontor og en postboks her, og at især den nordlige del af kantonen, der befinder sig i byen Zürichs indflydelsessfære, især distrikterne Höfe med byerne Pfäffikon (Sz) ved Zürichsee, Schindellegi og Feusisberg er blevet attraktive steder i denne forbindelse?

| 3. | Har Kommissionen kendskab til, hvor mange virksomheder, som ikke i første række udøver deres aktiviteter i Schweiz, men derimod i EU, der har flyttet deres officielle hjemsted for virksomheden eller dele af denne til kantonen Schwyz? |
| --- | --- |

3.

Har Kommissionen kendskab til, hvor mange virksomheder, som ikke i første række udøver deres aktiviteter i Schweiz, men derimod i EU, der har flyttet deres officielle hjemsted for virksomheden eller dele af denne til kantonen Schwyz?

| 4. | Opretholder Kommissionen direkte kontakter med kantonen Schwyz og ikke blot med Det Schweiziske Forbund ud fra ønsket om at begrænse skattekonkurrencen ikke blot internt i EU, men også i de tilgrænsende nabolande? |
| --- | --- |

4.

Opretholder Kommissionen direkte kontakter med kantonen Schwyz og ikke blot med Det Schweiziske Forbund ud fra ønsket om at begrænse skattekonkurrencen ikke blot internt i EU, men også i de tilgrænsende nabolande?

| 5. | Hvis svaret på spørgsmål 4 er bekræftende, hvad har resultatet af forhandlingerne været? Hvis svaret derimod er benægtende, hvornår vil der så blive indledt forhandlinger? |
| --- | --- |

5.

Hvis svaret på spørgsmål 4 er bekræftende, hvad har resultatet af forhandlingerne været? Hvis svaret derimod er benægtende, hvornår vil der så blive indledt forhandlinger?

| 6. | Er det muligt at indføre sanktioner som pressionsmiddel mod kantonen Schwyz, der ikke rammer hele Schweiz? Vil Kommissionen om nødvendigt gøre brug af denne mulighed? |
| --- | --- |

6.

Er det muligt at indføre sanktioner som pressionsmiddel mod kantonen Schwyz, der ikke rammer hele Schweiz? Vil Kommissionen om nødvendigt gøre brug af denne mulighed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frits Bolkestein

(16. oktober 2003)

Kommissionen er klar over, at Schweiz' forbundssystem åbner mulighed for, at der opkræves selskabsskat på forbunds-, kanton- og kommuneplan, og at de forskellige kantoner kan anvende forskellige selskabsskattesatser. De deraf følgende forskelle i skattesats mellem de forskellige kommuner i Schweiz har i mange år været genstand for en intern politisk debat i Schweiz. Kommissionen har ingen specifikke oplysninger om virkningerne af skattekonkurrencen mellem kantoner i Schweiz, og den har heller ingen specifikke oplysninger om, hvor mange af de virksomheder, som i hovedsagen driver forretning i Unionen, der har hjemsted i den schweiziske kanton Schwyz.

Det ærede medlems spørgsmål synes at antyde, at kantonen Schwyz tiltrækker passiv investering, uden at der foregår nogen egentlig økonomisk virksomhed, eller uden at der overføres nogen egentlig økonomisk tilstedeværelse til Schwyz. Det skal imidlertid bemærkes, at medlemsstaternes skattelovgivning og deres bilaterale skattetraktater med Schweiz indeholder specifikke regler, som begrænser mulighederne for skatteplanlægningsstrukturer, som involverer såkaldte postkasseselskaber. De fleste af medlemsstaterne har desuden specifikke foranstaltninger mod misbrug i indenlandsk lovgivning til at modvirke aggressive skatteplanlægningsstrukturer, som baseres på en kunstig lokalisering af passiv investering i lavt beskattede jurisdiktioner.

Med hensyn til skattekonkurrence mener Kommissionen, at redelig skattekonkurrence kan have positive virkninger, fordi den mindsker unødvendigt høje skattebyrder og øger Unionens konkurrenceevne. Uredelig skattekonkurrence, som i væsentlig grad påvirker lokaliseringen af erhvervsaktiviteter uden som helhed at give positive virkninger, er skadelig. Kommissionen deltager af denne grund aktivt i arbejdet mod skadelig skattekonkurrence i den udvidede Union, navnlig arbejdet med adfærdskodeksen. Af samme grund har Kommissionen også været aktivt engageret i arbejdet i Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) mod skadelig skattepraksis, som er af globalt tilsnit, og hvormed man søger at ændre adfærden hos både skattely og OECD's medlemslande (herunder Schweiz), i det omfang de deltager i skadelig skattekonkurrence.

Drøftelserne hidtil både på EU-plan og i andet regi, herunder OECD, har alene foregået med Schweiz, da det er forbundsmyndighederne, der har ansvaret for de internationale forbindelser. Folkeretten kræver, at Fællesskabet skal respektere den forfatningsfæstede fordeling af beføjelser i Schweiz og føre konsultationer med forbundsregeringen.

Det kan ikke udelukkes, at der vil blive fulgt en anden tilgang i fremtiden, men Kommissionen har tillid til, at ovennævnte tilgang i øjeblikket giver de bedste muligheder for at sikre redelig skattekonkurrence på et virkeligt globalt niveau, og den ønsker ikke for nærværende at overveje andre foranstaltninger.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/433 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/433

---

(2004/C 88 E/0438)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2700/03

af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen

(10. september 2003)

Om:   Undersøgelse af kidnapningen af Peter Shaw

Kan Kommissionen give en klar og detaljeret redegørelse for de eventuelle fremskridt, myndighederne i Georgien har gjort i undersøgelsen af omstændighederne ved kidnapningen af Peter Shaw?

Finder Kommissionen det ikke uacceptabelt, at der er så få oplysninger til rådighed, og har Peter Shaw ikke på enhver måde ret til at forvente, at der gennemføres en komplet og tilbundsgående undersøgelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(3. oktober 2003)

Siden Peter Shaw blev befriet i november 2002, har Kommissionen benyttet enhver lejlighed til over for den georgiske regering at understrege, at den tillægger det stor betydning, at kidnapperne retsforfølges. Kommissionen finder, at det er et vigtigt signal om indsatsen for at styrke retsstaten i Georgien. På det kommende møde i Samarbejdsrådet EU-Georgien vil der igen blive lejlighed til at drøfte, hvor langt man er nået i undersøgelsen.

Kommissionen har gennem sin delegation og i samarbejde med den britiske ambassade i Georgien regelmæssigt søgt at indhente oplysninger fra Georgiens offentlige anklager om fremskridtene med undersøgelsen. Den offentlige anklager har for nylig oplyst Kommissionen, at sagen stadig undersøges. De personer, der var involveret i kidnapningen af Peter Shaw, er identificeret, men der er brug for flere beviser, før de kan arresteres og bringes for retten. Shota Chichiashvili, som er georgisk statsborger og eftersøgt i Georgien i forbindelse med adskillige tilfælde af kidnapning, herunder også af Peter Shaw, er blevet arresteret i Moskva.

Kommissionen beklager dybt, at ophavsmændene til kidnapningen af Peter Shaw nu næsten et år efter hans befrielse endnu ikke er blevet bragt for retten, og at den mistænkte person, der er arresteret i Moskva, endnu ikke er udleveret.

Kommissionen deler det ærede medlems opfattelse af, at der bør være flere oplysninger til rådighed, og har bedt de georgiske myndigheder om en detaljeret skriftlig rapport om undersøgelsessituationen. Kommissionen er fast besluttet på at gøre alt, hvad den kan, for at forfølge dette tilfælde.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/434 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/434

---

(2004/C 88 E/0439)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2701/03

af Geoffrey Van Orden (PPE-DE) til Kommissionen

(11. september 2003)

Om:   Støtte til beskyttelse af børn i Bulgarien

Hvilke beløb er der som led i førtiltrædelsesstøtten til Bulgarien tildelt projekter, der vedrører beskyttelse af børn og børneforsorg, og hvilke forslag er der forelagt med henblik på anvendelse af flere midler til dette område?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(30. september 2003)

Som redegjort for i Kommissionens rapport for 2002 (1) om Bulgariens fremskridt i retning mod tiltrædelse skal Bulgarien gøre en større indsats for at gennemføre en reform af børneforsorgen for at sikre, at FN's konvention om børns rettigheder overholdes fuldt ud med det formål at få børnenes tarv tilgodeset bedre og antallet af børn under forsorg bragt ned.

Kommissionen støtter Bulgariens indsats på dette område gennem førtiltrædelsesbistand. Et Phare-projekt vedrørende reform af børneforsorgen (Child Welfare Reform), finansieret dels af Phare med 3,5 mio. EUR, dels af Bulgarien med 0,5 mio. EUR, er allerede iværksat, hovedsagelig gennem et tosidet samarbejde (twinning). Projektet skal hjælpe myndighederne med at forbedre foranstaltningerne til fordel for socialt marginaliserede børn (herunder et væsentligt antal roma-børn og handicappede børn). Det yder støtte til og sørger for uddannelse for relevante organer på nationalt og regionalt plan og søger at fremme alternative former for børneforsorg samtidig med, at det støtter en reform af administrationen og børneforsorgen i en række udvalgte institutioner.

Der er i førtiltrædelsesbistanden for 2003 principielt godkendt endnu et projekt, nemlig et projekt vedrørende forbedring af livskvaliteten for mentalt handicappede personer (Improvement of quality of life of people with mental disabilities) (Phare-budget: 2 mio. EUR, bulgarsk medfinansiering: 0,67 mio. EUR). Dette projekt skal støtte udviklingen og forbedringen af alternative medicinske, sociale og uddannelsesmæssige tjenesteydelser for mentalt handicappede børn og voksne.

En række projekter giver indirekte støtte til børnebeskyttelse i Bulgarien, f.eks. projektet vedrørende integration af roma-befolkningen (Roma Population Integration) (Phare-budget: 1,65 mio. EUR). Projektet skal forsøge at mindske roma-børnenes fraværsprocent i skolen ved at eliminere de økonomiske og kulturelle barrierer, der er på forskole- og underskoleniveau, øge antallet af uddannede lærere, der arbejder i et multikulturelt miljø, og indføre en national undervisningsplan med et multikulturelt indhold. Der er også projekter vedrørende civilsamfundet, som skal integrere sårbare grupper bedre i samfundet.

Endelig påtænkes der yderligere førtiltrædelsesbistand inden for rammerne af en flerårig planlægning for 2004-2006. Der forventes i nær fremtid relevante forslag fra de bulgarske myndigheder.

Kommissionen vil fortsat følge udviklingen på dette område på nært hold i tæt samarbejde med andre større bistandsydere og internationale organer såsom Verdensbanken og De Forenede Nationers Udviklingsprogram (UNDP).

---

(1)  KOM(2002) 700 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/435 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/435

---

(2004/C 88 E/0440)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2723/03

af Francisca Sauquillo Pérez del Arco (PSE) til Kommissionen

(3. september 2003)

Om:   Europæisk initiativ for demokrati og menneskerettigheder og de oprindelige folk

Et af de prioriterede emneområder under det europæiske initiativ for demokrati og menneskerettigheder bør ifølge Kommissionen være bekæmpelsen af racisme, fremmedhad og diskriminering af etniske mindretal og oprindelige folk; Rådet har ligeledes ved flere lejligheder bekræftet sin forpligtelse til at støtte de oprindelige folk (Rådets konklusioner fra juni 2001 og november 2002). Det ser imidlertid ud til, at de oprindelige folk ikke er nævnt i 2004-budgettet for det europæiske initiativ for demokrati og menneskerettigheder.

Kan Kommissionen bekræfte, at det programdokument for det europæiske initiativ for demokrati og menneskerettigheder, som i øjeblikket er under udarbejdelse, i overensstemmelse med Rådets, Kommissionens egne og Europa-Parlamentets retningslinjer kommer til at indeholde en særlig henvisning og budgetpost vedrørende de oprindelige folk?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(26. september 2003)

Som en opfølgning af EU's forpligtelser vedrørende støtte til oprindelige folks rettigheder bidrager det europæiske initiativ for demokrati og menneskerettigheder (EIDHR) til at nå disse mål ved at give adgang til finansiering af projekter, der gennemføres af organisationer, som repræsenterer oprindelige folk eller samarbejder med disse. Programmeringsdokumentet for EIDHR for 2002-2004 fastsætter, at oprindelige folk selv skal kunne fremme deres rettigheder, og at respekten for oprindelige folks rettigheder på internationalt plan skal øges, ved at de får særlig støtte. For perioden 2002-2004 fastsætter programmeringsdokumentet et vejledende beløb på 15 mio. EUR som støtte til projekter i den forbindelse. På grundlag af denne flerårige programmering og inden for rammerne af de fastsatte mål giver programmeringsdokumentet for EIDHR for 2004 fortsat mulighed for at finansiere projekter til støtte for oprindelige folks rettigheder på internationalt og regionalt plan samt i de enkelte fokuslande.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/435 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/435

---

(2004/C 88 E/0441)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2726/03

af Nelly Maes (Verts/ALE) til Kommissionen

(10. september 2003)

Om:   Det russiske mindretals skoler i Letland

Sprog er en del af Europas rigdom. I flere internationale aftaler anerkendes borgernes ret til at bevare og udvikle deres egne sprog.

I Letland kæmper den store russisktalende befolkningsgruppe mod regeringens planer om at fjerne mindretalsundervisningen. Europa-Parlamentet opfordrede i sin beslutning om Letlands fremskridt i tiltrædelsesprocessen (2000) til at iværksætte en undersøgelse af mulighederne for at bevare sekundær-undervisning på mindretalssprog.

Finder Kommissionen, at denne holdning er forenelig med de europæiske værdier: grundrettigheder og kulturel og sproglig mangfoldighed? Har Kommissionen anmodet de lettiske myndigheder om oplysninger om dette spørgsmål?

Finder Kommissionen, at et Borgernes Europa skal fremme beskyttelsen og udviklingen af alle sprog? Agter Kommissionen at støtte projekter, som er indgivet af organisationer, hvis mål er at fremme det russiske sprog eller andre mindretalssprog i Letland?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(25. september 2003)

Siden udtalelsen fra 1997 om Letlands ansøgning om medlemskab har Kommissionen gentagne gange bekræftet, at Letland fortsat opfylder de politiske kriterier for medlemskab, nemlig respekt for demokratiet, retsstaten, menneskerettighederne og beskyttelse af minoriteter. Dette synspunkt deles af de internationale menneskerettighedsorganisationer, og medlemsstaterne tilsluttede sig det i forbindelse med udvidelsesfor-handlingerne.

Kommissionen lægger stor vægt på, at minoriteter integreres i det lettiske samfund i fuld overensstemmelse med de europæiske normer for nationale minoriteters rettigheder, herunder en struktureret overgang til tosproget undervisning i minoritetsskoler; Kommissionen følger denne udvikling nøje og har intet kendskab til, at de lettiske myndigheder agter at afskaffe undervisningsordninger for minoriteter. Tværtimod støtter Letland, i kraft af at være et multikulturelt land, undervisning på otte minoritetssprog, herunder russisk. Endvidere må undervisningsreformen fra 1998, hvorigennem der gradvis indføres tosproget undervisning, betragtes som et væsentligt led i udviklingen af et integreret samfund i Letland.

Højkommissæren for nationale minoriteter, der er tilknyttet Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE), og som er dybt involveret i spørgsmålet om indførelse af en undervisningsreform for minoritetsskoler, har bekræftet dette og gjort det klart, at mens der på den ene side består en juridisk funderet ret til at fremme landets officielle sprog, har minoriteterne på den anden side også ret til at bevare deres modersmål og kulturelle identitet.

Kommissionen er af den opfattelse, at ved at være i stand til at tale både deres nationalsprog og deres minoritetssprog vil alle unge i Letland drage fordel heraf på langt sigt i såvel social som økonomisk henseende, og at dette yderligere vil fremme integrationsprocessen.

Siden udsendelsen af sin rapport fra 2002 (1) har Kommissionen benyttet enhver lejlighed til at understrege, at der bør udvises tilstrækkelig fleksibilitet i overgangsfasen i minoritetsskoler til at sikre dem lige undervisningsmuligheder, og at der bør opretholdes en tæt dialog med minoritetsgrupper.

Støttet af OSCE har Letland taget en række skridt for at lette overgangsprocessen i 2004 vedrørende den gradvise ændring af læseplanerne for sekundærskoler, hvorefter der fra tiende klassetrin og frem undervises på lettisk eller på to sprog i 60 % af fagene og på et minoritetssprog i 40 % af fagene; i tilslutning hertil har Letland endvidere gennemført de relevante lovændringer.

Der lægges stor vægt på at opretholde en systematisk dialog med alle involverede parter (minoritetsskoler, lærere, elever, forældre osv.), herunder særlig støtte til dem med henblik på at forbedre deres tosprogede færdigheder for derved at lette overgangsfasen. Den lettiske minister for samfundsintegration, som er tidligere leder af en menneskerettighedsorganisation for minoriteter, og som fører tilsyn med det arbejde, der udføres af instituttet for samfundsintegration via dets bistandsprogrammer, er dybt involveret i denne proces.

Der findes naturligvis en række praktiske vanskeligheder, således som det er blevet understreget af de personer, der er involveret i den vanskelige overgangsproces for undervisningsreformen for etniske minoriteter i Letland. Det er på baggrund heraf, at de lettiske myndigheder har bekræftet deres hensigt om at anvende individuelle skemaer for de skoler, der vil komme til at stå over for særlige vanskeligheder i overgangsfasen.

Samfundsintegrationsprocessen følges fortsat nøje af Kommissionen, der siden 1996 har ydet støtte hertil gennem Phare-programmet; for nylig har den også ydet støtte til organisationer, der især varetager de russisktalende minoriteters interesser (siden 2000).

Til slut skal det fremhæves, at Kommissionen fører en generel politik for fremme af regionale sprog og minoritetssprog og deres anvendelse i både nuværende og kommende medlemsstater. Som et resultat heraf har den for nylig offentliggjort en handlingsplan om fremme af sprogindlæring og sproglig mangfoldighed. Sproglig mangfoldighed er et af hovedelementerne i det generelle mål om kulturel mangfoldighed (2), således som det fremgår af EF-traktatens artikel 151.

---

(1)  KOM(2002) 700 endelig udg.

(2)  KOM(2003) 449 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/437 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/437

---

(2004/C 88 E/0442)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2727/03

af Antonio Tajani (PPE-DE) til Kommissionen

(10. september 2003)

Om:   Telekom Serbia

Den tidligere italienske viceudenrigsminister og nuværende formand for partiet Democratici di Sinistra, Piero Fassino, har udtalt, at Den Europæiske Union tilskyndede til investeringer i Serbien, mens Slobodan Milosevic var diktator.

Kan Kommissionen bekræfte rigtigheden af denne udtalelse?

Hvilken Fællesskabsinstitution opfordrede — og i hvilken form — de europæiske virksomheder til at investere i Serbien, da landet styredes af diktatoren Slobodan Milosevic.

Hvilken fællesskabsinstitution har kompetence til at autorisere investeringer uden for Unionens grænser og, i det her omhandlede specifikke tilfælde, i det tidligere Jugoslavien?

Ved Kommissionen, at det af de FN's undersøgelsesrapporter om Slobodan Milosevics skjulte rigdomme, som er blevet overdraget til domstolen i Haag, fremgår, at Italien overførte ca. 500 mio. EUR til offshoreselskaber med sæde på Cypern?

Ved Kommissionen, at FN's detektiver mener, at disse overførsler udgjorde en del af betalingen for den andel i Telekom Serbia (29 %), der erhvervedes af Telekom Italia?

Er Kommissionen i besiddelse af oplysninger, der kunne være nyttige for den efterforskning, der drives med henblik på at finde frem til de økonomiske kilder til Milosevics hemmelige rigdomme?

Hvilke initiativer agter Kommissionen at træffe for at bidrage til at kaste lys over disse forhold?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(10. oktober 2003)

Så længe Det Europæiske Fællesskab har ikke fastsat økonomiske og finansielle sanktioner på grundlag af en fællesholdning vedrørende et tredjeland, kan europæiske virksomheder frit investere i det pågældende land. Det skal bemærkes, at EF's lovgivning ikke indeholdt noget forbud mod investeringer i forbundsrepublikken Jugoslavien i det tidsrum det ærede medlem tilsyneladende henviser til. Generelt kræver investering uden for EU ikke nogen form for »tilladelse«, »autorisation« eller »opfordring« fra EU's institutioner.

Kommissionen holder nær kontakt til de berørte instanser, men kan ikke kommentere specifikke detaljer i de undersøgelser som den internationale strafferetslige domstol for det tidligere Jugoslavien og andre retshåndhævende instanser gennemfører på dette felt.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/438 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/438

---

(2004/C 88 E/0443)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2741/03

af Richard Corbett (PSE) til Kommissionen

(11. september 2003)

Om:   Kroatien

Vil Kommissionen, når den behandler Kroatiens ansøgning om EU-medlemskab, se på situationen i Krajina og nærmere betegnet muligheden for, at den del af befolkningen, som blev fordrevet af den kroatiske hær i 1995, kan vende tilbage til deres hjem? Mener Kommissionen, at fordrevnes mulighed for at vende hjem og behandlingen af mindretal er spørgsmål, der falder ind under Københavnskriterierne for EU-medlemskab?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(26. september 2003)

Ved behandlingen af Kroatiens ansøgning om EU-medlemsskab vil Kommissionen undersøge, i hvilket omfang Kroatien opfylder de kriterier, der er fastlagt i artikel 49 og 6 i traktaten om oprettelse af Den Europæiske Union og nedfældet i konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i København i 1993. I henhold til disse (Københavnskriterierne) skal en kommende medlemsstat: (i) være et stabilt demokrati, respektere menneskerettighederne, retsstatsprincippet og beskyttelsen af mindretal; (ii) have en velfungerende markedsøkonomi og kapacitet til at klare konkurrencepresset og markedskræfterne inden for Unionen; (iii) vedtage de fælles regler, standarder og politikker, der udgør kernen af fællesskabsretten.

Derfor vil undersøgelsen af processen om flygtninges tilbagevenden til Kroatien og behandlingen af mindretal være afgørende ved vurderingen af, om regeringen opfylder Københavnskriterierne, på hvilket grundlag Kommissionen vil anbefale Rådet at indlede tiltrædelsesforhandlingerne med Kroatien i foråret 2004 eller ej.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/438 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/438

---

(2004/C 88 E/0444)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2796/03

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(19. september 2003)

Om:   Usikkerhed med hensyn til nødvendigheden af finansiel kompensation fra nationale myndigheder i forbindelse med regionale projekter efter 2006, som ikke længere finansieres af EU's strukturfonde

| 1. | Kan Kommissionen bekræfte, at der med hensyn til strukturfondene i den kommende tid skal vælges mellem to muligheder:






  a) | de nuværende modtagerregioners ønske om kraftig vækst for derved at opretholde de eksisterende pengestrømme og muligheden for at tilføje store projekter i nye medlemsstater, og |
| --- | --- | --- |

1.

Kan Kommissionen bekræfte, at der med hensyn til strukturfondene i den kommende tid skal vælges mellem to muligheder:

a)

de nuværende modtagerregioners ønske om kraftig vækst for derved at opretholde de eksisterende pengestrømme og muligheden for at tilføje store projekter i nye medlemsstater, og

| b) | visse medlemsstaters ønske om et stabilisere det nuværende udgiftsniveau og at koncentrere projekterne omkring solidaritet og intern EU-udviklingsbistand for områdene med de største efterslæb i de nuværende og kommende medlemsstater med det laveste BNP pr. indbygger? |
| --- | --- |

b)

visse medlemsstaters ønske om et stabilisere det nuværende udgiftsniveau og at koncentrere projekterne omkring solidaritet og intern EU-udviklingsbistand for områdene med de største efterslæb i de nuværende og kommende medlemsstater med det laveste BNP pr. indbygger?

| 2. | Er Kommissionen bekendt med, at der inden dette valg er truffet, i Nederlandene er tale om uenighed mellem provinserne i den nordøstlige del af landet, som regner med fortsat at kunne anvende strukturfondene efter 2006, og regeringen, som mener, at der er sandsynligt og ønskeligt, at sådanne regioner i rigere medlemsstater til den tid ikke længere vil komme i betragtning for støtte? Har Kommissionen kendskab til flere regioner i EU, hvor usikkerheden med hensyn til omfanget af støtten og måden, hvorpå strukturfondene vil blive anvendt efter 2006, fører til sådanne meningsforskelle og problemer i forbindelse med forberedelse af projekter? |
| --- | --- |

2.

Er Kommissionen bekendt med, at der inden dette valg er truffet, i Nederlandene er tale om uenighed mellem provinserne i den nordøstlige del af landet, som regner med fortsat at kunne anvende strukturfondene efter 2006, og regeringen, som mener, at der er sandsynligt og ønskeligt, at sådanne regioner i rigere medlemsstater til den tid ikke længere vil komme i betragtning for støtte? Har Kommissionen kendskab til flere regioner i EU, hvor usikkerheden med hensyn til omfanget af støtten og måden, hvorpå strukturfondene vil blive anvendt efter 2006, fører til sådanne meningsforskelle og problemer i forbindelse med forberedelse af projekter?

| 3. | Deler Kommissionen den opfattelse, at det er ønskeligt, at medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder i forbindelse med planlægning af deres flerårige finansielle overslag og deres politiske planlægning af regionale projekter i og efter 2006 rettidigt skal kunne have indblik i omfanget af EU's medfinansiering fremover og nødvendigheden af, at nationale myndigheder yder finansiel kompensation for de bortfaldne EU-bidrag? |
| --- | --- |

3.

Deler Kommissionen den opfattelse, at det er ønskeligt, at medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder i forbindelse med planlægning af deres flerårige finansielle overslag og deres politiske planlægning af regionale projekter i og efter 2006 rettidigt skal kunne have indblik i omfanget af EU's medfinansiering fremover og nødvendigheden af, at nationale myndigheder yder finansiel kompensation for de bortfaldne EU-bidrag?

| 4. | Hvordan agter Kommissionen snarest muligt at give alle de berørte myndigheder klarhed med hensyn til omfanget af og fordelingsnøglen for de kommende struktur- og samhørighedsfonde samt spørgsmålet om, hvilke regioner i de nuværende medlemsstater efter 2006 på ny vil komme i betragtning for støtte fra disse fonde? |
| --- | --- |

4.

Hvordan agter Kommissionen snarest muligt at give alle de berørte myndigheder klarhed med hensyn til omfanget af og fordelingsnøglen for de kommende struktur- og samhørighedsfonde samt spørgsmålet om, hvilke regioner i de nuværende medlemsstater efter 2006 på ny vil komme i betragtning for støtte fra disse fonde?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(22. oktober 2003)

Kommissionen er for indeværende ved at udarbejde forslag til reform af regional- og samhørighedspolitikken for perioden efter 2006. Disse forslag vil blive fremsat i den tredje samhørighedsrapport, som efter planerne skal vedtages i slutningen af 2003. Forslagene vil være i overensstemmelse med de overordnede forslag for de nye finansielle overslag for samme periode, som der også skal træffes beslutning om. Det er derfor på nuværende tidspunkt for tidligt at begynde at gøre sig tanker om karakteren af Kommissionens forslag hvad angår regional- og samhørighedspolitikken, men man kan dog sige så meget, at mulighederne i fremtiden ikke nødvendigvis vil være begrænset til de to, som det ærede medlem nævner.

Kommissionen er bekendt med debatten i Nederlandene og i andre medlemsstater. Det er klart, at det er nødvendigt med stabile rammer for, hvordan planlægningen af regionalpolitikken skal foregå, og det er da også derfor, at forslagene for fremtidens politik inden for disse områder udarbejdes med henblik på at kunne fremlægges for Parlamentet og Rådet hurtigst muligt.

Formålet er at træffe beslutning om de nye regler i så god tid, at det vil give medlemsstaterne og regionale og lokale myndigheder mulighed for at forberede en ny generation programmer, der kan sættes i værk fra starten af 2007.

Beslutninger om, hvorvidt regioner er støtteberettigede og om finansielle bevillinger, kan først træffes, efter at de nye regler er vedtaget. Hvis der er tale om beslutninger, der skal træffes af Kommissionen, vil dette ske så hurtigt som muligt, og resultaterne vil blive offentliggjort i EU-Tidende.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/439 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/439

---

(2004/C 88 E/0445)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2843/03

af Astrid Thors (ELDR) til Kommissionen

(25. september 2003)

Om:   Anbringelse af børn på institution i Letland

Rådet lægger meget stor vægt på, at kandidatlandene overholder de politiske kriterier for tiltrædelse, som fastlagdes af Det Europæiske Råd i København, i første række kriterierne i forbindelse med demokrati, retsstatsforhold, menneskerettigheder og beskyttelse af mindretal (H-0350/03, Rådets skriftlige besvarelse den 4. juni 2003).

Har Kommissionen på noget tidspunk været opmærksom på den situation, som børn på lettiske børnehjem befinder sig i, især i betragtning af at Kommissionen aktivt bestræber sig på at etablere tilsvarende strategier i andre ansøgerlande?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(22. oktober 2003)

Kommissionen har, siden den afgav sin udtalelse i 1997, hvert år i sin periodiske rapport konkluderet, at Letland fortsat opfylder de politiske kriterier fra København, nemlig respekten for demokratiet, retsstaten, menneskerettighederne og beskyttelse af mindretal. Letland har vedvarende bestræbt sig på at løse udestående problemer på disse områder.

Hvad angår børns rettigheder, har Letland ratificeret flere konventioner såsom den europæiske konvention om udøvelse af børns rettigheder (maj 2001) og desuden den europæiske konvention om anerkendelse og fuldbyrdelse af afgørelser om forældremyndighed og om retablering af forældremyndigheden over børn (april 2002). Letland er som et land under omstilling undergivet indlysende budgetbegrænsninger, men investerer fortsat i modernisering af sociale institutioner, også børnehjem.

Letland er i første række selv ansvarlig for sin børnepolitik. Kommissionen har dog som led i det horisontale Access-program ydet bistand til projekter gennem ikke-statslige organisationer (ngo'er), som opererer på dette felt, for at forbedre børns situation og børnehjemsforholdene i Letland. Støtten har været rettet mod b ørnehjælpsinstitutioner såsom hjem for forældreløse, skoler for »risiko-børn«, dagplejecentre for børn fra dårlige miljøer og familier med sociale-psykologiske problemer, rehabiliterings- og reintegreringsspørgsmål samt socialt og sundhedsmæssigt udsatte børn, herunder gadebørn og misbrugte børn.

Kommissionen vil fortsat følge situationen i Letland nøje indtil tiltrædelsen. Den nuværende opmuntrende udvikling med hensyn til økonomisk og social samhørighed og adgangen til fremtidige strukturfonde vil givet også bidrage til en yderligere forbedring og modernisering af de sociale institutioner, herunder børnehjem i Letland.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/440 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/440

---

(2004/C 88 E/0446)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2856/03

af Jens-Peter Bonde (EDD) til Kommissionen

(26. september 2003)

Om:   Det tyrkiske sprogs status

Hvilken status vil det tyrkiske sprog få efter udvidelsen 1. maj 2004 med Cypern? Herunder ønskes en sammenligning med det gæliske og luxembourgske sprogs status.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(21. oktober 2003)

I mangel af en løsning inden den 1. maj 2004 vil det tyrkiske sprog ikke få status som officielt arbejdssprog i EU's institutioner, da tiltrædelsestraktaten ikke indeholder bestemmelser herom. I stedet fastsætter protokol nr. 10 i bilaget til tiltrædelsestraktaten, at EU-lovgivningen i dette tilfælde suspenderes i de områder af Cypern, hvor den cypriotiske regering ikke udøver reel kontrol.

Kommissionen fortsætter med at opmuntre alle parter til at nå en løsning på Cypern-problemet inden den 1. maj 2004. Den nævnte protokol nr. 10 indeholder derfor en beføjelsesklausul, som muliggør en tilpasning af vilkårene vedrørende Cyperns tiltrædelse med hensyn til det tyrkisk-cypriotiske samfund. Sådanne tilpasninger kan også vedrøre det tyrkiske sprogs status.

Kommissionen har besluttet at bevilge 3 mio. EUR til oversættelsen af relevante dele af EU-lovgivningen til tyrkisk for at forberede og lette processen med at bringe den nordlige del af Cypern tættere på Den Europæiske Union. Dette projekt er ved at blive gennemført for øjeblikket.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/441 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/441

---

(2004/C 88 E/0447)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2857/03

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(26. september 2003)

Om:   Seychellerne

Har Kommissionen kendskab til de mord, der på det seneste har fundet sted i Seychellerne, som af mange menes at have været igangsat af regeringen?

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet i denne anledning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(5. november 2003)

Kommissionen er opmærksom på og bekymret over den stigning i antallet af alvorlige forbrydelser, der har fundet sted i Seychellerne, og som delvis forekommer at skyldes en forværring i de socioøkonomiske forhold. Den er også opmærksom på forlydenderne om, at regeringens sikkerhedsstyrker er involveret, men har ikke noget førstehåndskendskab til støtte herfor.

Såfremt Kommissionen modtager klare beviser for, at landets regering har været involveret i de nyligt stedfundne forbrydelser, eller hvis der foreligger andre klare tegn på en forværring af menneskerettighedssituationen i landet, vil Kommissionen tage sine forbindelser med Seychellerne op til fornyet overvejelse.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/441 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/441

---

(2004/C 88 E/0448)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2859/03

af Mario Borghezio (NI) til Kommissionen

(26. september 2003)

Om:   Størrelsen af den europæiske støtte til de palæstinensiske islamiske fundamentalister i Hamas

I betragtning af at Den Europæiske Union giver en betydelig støtte til den palæstinensiske myndighed og at den på det seneste topmøde i Riva del Garda ved Gardasøen definitivt gav det grønne kort til at indføje den palæstinensiske organisation Hamas på den sorte liste over terroristbevægelser, hvis midler bør indefryses, kan Kommissionen da oplyse, hvor stor en del af den europæiske støtte der er blevet udbetalt direkte eller indirekte til Hamas?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(17. november 2003)

Den Europæiske Union har ikke indgået nogen kontrakter eller ydet nogen form for direkte eller indirekte finansiel støtte til organisationen Hamas.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/441 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/441

---

(2004/C 88 E/0449)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2904/03

af Miet Smet (PPE-DE) til Kommissionen

(1. oktober 2003)

Om:   CARDS-programmet

EU fremmer retsstatsforhold, god forvaltningspraksis, offentligt ansvar og ytringsfriheden i det vestlige Balkan gennem det regionale program »Community Assistance for reconstruction, development and stabilisation«. Inden for rammerne af dette regionale CARDS-program offentliggjorde Kommissionen i 2002 en indkaldelse til forslag om »Support to the rule of law, good governance, public accountability and freedom of opinion« (114716/C/G/multi).

Fra det tidligere Jugoslavien kom der reaktioner fra mindst tre kvindecentre (Women's Studies Center i Beograd, Women's Studies Center i Zagreb og Alternative Academic Network-Belgrade) med hver sit forslag. På trods af at fremme af ligelig deltagelse af mænd og kvinder i demokratiseringsprocessen var en af prioriteterne i CARDS-programmet for demokratisk stabilisering 2002, fik ingen af disse tre centre EU-støtte til finansiering af deres projekt.

Er der andre organisationer, som arbejder for lige muligheder for kvinder og mænd, som på grundlag af den offentlige indkaldelse 114716/C/G/multi modtager EU-midler til finansiering af deres projekt? Hvilke organisationer er der i bekræftende fald tale om?

Hvorfor kom projektforslagene fra Women's Studies Center i Beograd, Women's Studies Center i Zagreb og Alternative Academic Network-Belgrade ikke betragtning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(14. november 2003)

Kommissionen er meget opmærksom på at sikre, at ligestillingsspørgsmål integreres i alle Det Europæiske Fællesskabs bistandsprogrammer. Udvælgelsen af projekter, som fremsættes i forbindelse med indkaldelse af forslag inden for rammerne af programmet for EF-bistand, genopbygning, udvikling og stabilisering (CARDS), sker efter meget strenge evalueringsprocedurer, således at de bedste forslag udvælges til finansiering med de disponible ressourcer.

Hvad angår det foreslåede projekt, som det ærede medlem omtaler, er det vigtigt at nævne, at ud af de 130 indgåede forslag fra de seks modtagerlande på Vestbalkan, er der kun udvalgt ni. De ni projekter blev udvalgt alene på basis af deres kvalitet med hensyn til forvaltningskapacitet og bæredygtighed. De tre organisationer, som det ærede medlem omtaler, opnåede desværre ikke et evalueringsresultat, som var tilstrækkelig godt til at muliggøre finansiering. Men det vil sikkert interessere det ærede medlem at høre, at den ikke-statslige organisation (ngo) »Woman Kind World-Wide« vil få et tilskud til med bistand fra lokale partnere at udarbejde et program vedrørende albanske kvinder i lederjobs.

Generelt set er fremme af ligestilling mellem mænd og kvinder i demokratiseringsprocessen i Serbien og Montenegro også en af prioriteterne for det europæiske initiativ for demokrati og menneskerettigheder (EIDHR). EIDHR-programmet for 2000 for mikroprojekter, som løber indtil udgangen af 2003, har støttet fire lokale kvindeorganisationer fra Serbien (Novi Sad's kvindecenter, SOS hotline og pigecentret, den multietniske kvindegruppe Seleus og det autonome kvindecenter) og to lokale kvindeorganisationer fra Montenegro (montenegrinske kvinders vælgerforening og kvindeforum). Kommissionen følger ligestillingsspørgsmål med særlig interesse både i forbindelse med CARDS- og EIDHR-programmet.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/442 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/442

---

(2004/C 88 E/0450)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2956/03

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(8. oktober 2003)

Om:   Forhøjelse af støtte til De Forenede Nationers Befolkningsfond (UNFPA)

På trods af at det amerikanske udenrigsministerium frikendte FN's befolkningsfond UNFPA for at udføre abort og tvungne sterilisationer, besluttede Repræsentanternes Hus i USA tirsdag den 23. juli ikke længere at støtte denne fond økonomisk. Som følge heraf mister fonden i 2004 og 2005 omkring 100 mio. USD.

Fonden hjælper udviklingslandene ved at opbygge et godt sundhedssystem for reproduktiv sundhed og er et vigtigt organ i kampen mod befolkningseksplosionen og andre demografiske tendenser, som fører til fattigdom. Fonden beskæftiger sig i den forbindelse bl.a. med (oplysning om) prævention. Fjernelsen af det amerikanske bidrag betyder, at to millioner uønskede graviditeter og 800 000 aborter ikke kan forhindres. Overslag indikerer, at tusindvis af børn og mødre vil dø i barselsseng, fordi der mangler midler.

Hvad er Kommissionens holdning til denne amerikanske foranstaltning, og har Kommissionen meddelt sin holdning til myndighederne i USA?

Er Kommissionen villig til (i fremtiden) at yde ekstra økonomisk støtte til De Forenede Nationers Befolkningsfond, så utallige menneskeliv kan reddes?

Hvis ja, hvor meget ekstra støtte vil Kommissionen yde?

Hvis nej, hvorfor ikke?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(19. november 2003)

Kommissionen er meget skuffet over afgørelsen i Repræsentanternes Hus i USA om ikke længere at støtte FN's befolkningsfond UNFPA økonomisk. Kommissionen støtter fuldt ud den politik, der er forelagt i det handlingsprogram, der blev vedtaget i 1994 på den internationale konference om befolkning og udvikling i Kairo. Kommissionen mener, at den nylige afgørelse i Repræsentanternes Hus i USA vil indebære, at programmets gennemførelse kommer i fare.

Kommissionen har støttet UNFPA's projekter gentagne gange. Forrige år finansierede Kommissionen et projekt til støtte for UNFPA på 20 mio. EUR som del af en pakke på 32 mio. EUR til seksuel og reproduktiv sundhed, der var godkendt efter tidligere nedskæringer i støtten fra USA. Til udvidelsen af dette program er der reserveret yderligere 12 mio. EUR. Kommissionen er også parat til at genbehandle eventuelle forslag fra UNFPA i forbindelse med indkaldelsen af forslag i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1567/2003 af 15. juli 2003 om bistand til politikker og aktioner vedrørende reproduktiv og seksuel sundhed og dermed forbundne rettigheder i udviklingslande (1). I udkastet til budgettet for 2004 er denne budgetpost øget med 17,8 mio. EUR for at imødekomme det stigende behov på dette område.

---

(1)  EFT L 224 af 6.9.2003.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/443 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/443

---

(2004/C 88 E/0451)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2972/03

af Bill Newton Dunn (ELDR) til Kommissionen

(6. oktober 2003)

Om:   Anvendelse af EU-midler i Kenya

Kan Kommissionen oplyse, hvad EU-midlerne til Kenya, og især til underregionen Gitaru, er anvendt til, og hvorledes de kan spores? Hvilke metoder findes der til at kontrollere, hvordan støtten anvendes? Kan Kommissionen, hvis sådanne metoder ikke findes, gøre rede for årsagen hertil? Kan Kommissionen endvidere gøre rede for, hvor midlerne til finansiering af uddannelsespladser på sekundærniveau for børn i Kenya og i subregionen Gitaru stammer fra?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(24. oktober 2003)

Grandlaget for samarbejdet mellem Fællesskabet og Kenya er landestrategidokumentet, som indeholder et vejledende program. Landestrategidokumentet er resultatet af forhandlinger med den kenyanske regering om støtte af sektorpolitik og makroøkonomisk politik. Landestrategiprogrammet under 9. Europæiske Udviklingsfond (EUF), som Kommissionen godkendte den 16. september 2003 (215 mio. EUR i programmerbar bistand for perioden 2003-2007), fokuserer i hovedsagen på generel budgetstøtte, udvikling af landdistrikter og vejtransport. Uddannelse er ikke et indsatsområde for Fællesskabets samarbejde. Et eksemplar af landestrategidokumentet vil blive sendt direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Alle foranstaltninger, der skal finansieres af Fællesskabet, vurderes i enkeltheder med henblik på klart at fastslå, hvad målene er, hvem modtagerne er, og hvilke resultater et sæt af aktiviteter kan give. De er desuden forbundet med tilsynsordninger, der er afpasset efter de forskellige aktiviteter, og som leverer løbende operationelle og finansielle oplysninger. Der kan også være tale om eksternt tilsyn. EF-pro-grammerne er endvidere genstand for en midtvejsvurdering og en slutvurdering, således at man kan drage lære deraf og forbedre indsatsen.

Hvad angår det finansielle aspekt, gøres der i stigende grad brug af løbende ekstern revision til at fastslå, om midlerne er blevet anvendt efter forskrifterne. Finans- og kontraktafdelingen på delegationen i Kenya (som har været dekoncentreret siden april 2002) foretager også sin egen kontrol af, hvordan midlerne bruges.

Uddannelse er ikke et indsatsområde for Fællesskabets bistand til Kenya, men der er ydet støtte til en række individuelle skoler via trustfonden for udvikling af lokalsamfund (CDTF), som sigter mod at støtte selvhjælpsprogrammer. Der vil blive sendt en liste over de skoler på sekundærtrinnet, som støttes af CDTF, direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat. CDTF har hidtil ikke støttet projekter i Gitaru-subregionen.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/444 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/444

---

(2004/C 88 E/0452)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2990/03

af Professor Sir Neil MacCormick (Verts/ALE) til Kommissionen

(6. oktober 2003)

Om:   Benes-dekreterne (oktober 2002)

Under henvisning til de baggrundsdokumenter og ekspertudtalelser, der blev udarbejdet i forbindelse med Kommissionens officielle stillingtagen til spørgsmålet om Benes-dekreterne (oktober 2002), bedes Kommissionen besvare følgende spørgsmål:

| 1. | Hvilke kilder har dannet grundlag for Kommissionens overvejelser? |
| --- | --- |

1.

Hvilke kilder har dannet grundlag for Kommissionens overvejelser?

| 2. | Hvilke synspunkter har været retningsgivende? |
| --- | --- |

2.

Hvilke synspunkter har været retningsgivende?

| 3. | Har Kommissionen foretaget høringer? |
| --- | --- |

3.

Har Kommissionen foretaget høringer?

| 4. | I givet fald af hvilke parter? |
| --- | --- |

4.

I givet fald af hvilke parter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(24. oktober 2003)

Dokumentet med titlen »The Czechoslovak presidential decrees in the light of the acquis communautaire — Summary Findings of the Commission Services« af 14. oktober 2002 er sendt til Parlamentet og desuden tilgængeligt for den brede offentlighed. Der vil nu blive sendt et yderligere eksemplar direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

| 1. | Foruden de relevante primære tjekkoslovakiske lovtekster, europæiske og internationale lovtekster har de vigtigste kilder været de relevante tjekkoslovakiske domstolsafgørelser, særlig forfatningsdomstolens og højesterets domme, samt andet oplysningsmateriale, som tjekkiske embedsmænd har leveret. Alle kilder er angivet i bilag 1 til 3 i ovennævnte dokument af 14. oktober 2002. Kommissionen har desuden indhentet forskellige juridiske vurderinger fra sin egen Juridiske Tjeneste og andre uafhængige eksperter. |
| --- | --- |

1.

Foruden de relevante primære tjekkoslovakiske lovtekster, europæiske og internationale lovtekster har de vigtigste kilder været de relevante tjekkoslovakiske domstolsafgørelser, særlig forfatningsdomstolens og højesterets domme, samt andet oplysningsmateriale, som tjekkiske embedsmænd har leveret. Alle kilder er angivet i bilag 1 til 3 i ovennævnte dokument af 14. oktober 2002. Kommissionen har desuden indhentet forskellige juridiske vurderinger fra sin egen Juridiske Tjeneste og andre uafhængige eksperter.

| 2. | De vigtigste betragtninger er anført i ovennævnte dokument af 14. oktober 2002. Det spørgsmål, som dokumentet skulle besvare, var i hovedsagen, om dekreterne udgjorde en hindring for Den Tjekkiske Republiks tiltrædelse af Unionen set i lyset af den gældende EU-ret. Konklusionen af Kommissionens undersøgelse er, at det ikke er tilfældet. |
| --- | --- |

2.

De vigtigste betragtninger er anført i ovennævnte dokument af 14. oktober 2002. Det spørgsmål, som dokumentet skulle besvare, var i hovedsagen, om dekreterne udgjorde en hindring for Den Tjekkiske Republiks tiltrædelse af Unionen set i lyset af den gældende EU-ret. Konklusionen af Kommissionens undersøgelse er, at det ikke er tilfældet.

| 3. og 4. | Kommissionen har noteret sig forskellige juridiske synspunkter fra alle berørte parter. Konklusionerne og henstillingerne vedrørende dekreterne varierer betydeligt fra den ene juridiske vurdering til den næste. Kommissionen tog på den ene side i sin egen vurdering omhyggeligt hensyn til synspunkter, der var kritiske over for dekreterne, men den skønnede på den anden side, at det var vigtigt at foretage en grundig fact finding-undersøgelse på grundlag af den faktiske retstilstand og praksis i Den Tjekkiske Republik. |
| --- | --- |

3. og 4.

Kommissionen har noteret sig forskellige juridiske synspunkter fra alle berørte parter. Konklusionerne og henstillingerne vedrørende dekreterne varierer betydeligt fra den ene juridiske vurdering til den næste. Kommissionen tog på den ene side i sin egen vurdering omhyggeligt hensyn til synspunkter, der var kritiske over for dekreterne, men den skønnede på den anden side, at det var vigtigt at foretage en grundig fact finding-undersøgelse på grundlag af den faktiske retstilstand og praksis i Den Tjekkiske Republik.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/445 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/445

---

(2004/C 88 E/0453)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2997/03

af Bill Newton Dunn (ELDR) til Kommissionen

(14. oktober 2003)

Om:   Dobbeltbeskatning i Finland og Det Forenede Kongerige

Jeg har to finskfødte vælgere, som nu bor i Det Forenede Kongerige. Ægtemanden får pension fra Finland, men det finske skattevæsen trækker 17 % af pensionen til »kommuneskat«, før han får den udbetalt. Denne skat skal åbenbart gå til betaling af brandvæsen, gadebelysning, biblioteker, statsstøttet aftenundervisning, osv. i Helsinki.

Da mine vælgere nu er bosiddende i Det Forenede Kongerige og ikke kan benytte sig af nogen af disse ydelser, er det så korrekt, at der kan trækkes 17 % af hans pension?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frits Bolkestein

(12. november 2003)

Generelt står det medlemsstaterne frit for at bestemme, hvordan beskatningsrettighederne skal fordeles mellem dem. Som Domstolen udtaler i Gilly-sagen (sag C-336/96, præmis 24) er medlemsstaterne kompetente til at fastlægge kriterierne for indkomstbeskatning med henblik på eventuelt gennem indgåelsen af overenskomster at afskaffe dobbeltbeskatning.

Anvendelsen af den bilaterale skatteoverenskomst mellem Finland og Det Forenede Kongerige er i princippet et anliggende for de berørte medlemsstater. I henhold til denne overenskomst har Finland eneret til at beskatte pensioner, der udbetales fra Finland i henhold til den finske socialsikringslovgivning. Den giver også Finland eneret til at beskatte pensioner, der udbetales af den finske stat for tjenester ydet til Finland, hvis pensionen udbetales til finske statsborgere. Overenskomsten omfatter udtrykkeligt den finske »kommuneskat«. Private pensioner, der betales fra Finland til Det Forenede Kongerige, beskattes udelukkende i Det Forenede Kongerige. Hvorvidt overenskomsten anvendes korrekt, afhænger således af arten af det ærede medlems vælgers pension.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/446 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/446

---

(2004/C 88 E/0454)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3006/03

af Joachim Wuermeling (PPE-DE) til Kommissionen

(14. oktober 2003)

Om:   Skattefritagelser i Den Tjekkiske Republik

| 1. | Er Kommissionen klar over, at skattelovgivningen i Den Tjekkiske Republik er udformet således, at førstegangsinvesteringer i en given produktionssektor er fritaget for selskabsbeskatning i en periode af ti år, og at beregningsgrundlaget for indkomstskatten nedsættes med 10-15 % ved anskaffelse af nye maskiner? |
| --- | --- |

1.

Er Kommissionen klar over, at skattelovgivningen i Den Tjekkiske Republik er udformet således, at førstegangsinvesteringer i en given produktionssektor er fritaget for selskabsbeskatning i en periode af ti år, og at beregningsgrundlaget for indkomstskatten nedsættes med 10-15 % ved anskaffelse af nye maskiner?

| 2. | Er disse skattelempelser forenelige med associeringsaftalens støtteordning, og vil de fremover være i overensstemmelse med EF-traktatens bestemmelser om statsstøtte? |
| --- | --- |

2.

Er disse skattelempelser forenelige med associeringsaftalens støtteordning, og vil de fremover være i overensstemmelse med EF-traktatens bestemmelser om statsstøtte?

| 3. | Søger Kommissionen i benægtende fald at opnå en ændring af de pågældende skattebestemmelser? |
| --- | --- |

3.

Søger Kommissionen i benægtende fald at opnå en ændring af de pågældende skattebestemmelser?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(5. december 2003)

| 1. | Ja, Kommissionen er vidende om de ordninger, som det ærede medlem omtaler i sin forespørgsel. |
| --- | --- |

1.

Ja, Kommissionen er vidende om de ordninger, som det ærede medlem omtaler i sin forespørgsel.

| 2. | Den Tjekkiske Republik har på basis af en protokol til Europaaftalen, som blev vedtaget i juli 1998, forpligtet sig til at tilpasse sin statsstøttelovgivning til Fællesskabets. Dette udmøntede sig i den tjekkiske statsstøttelov, som trådte i kraft den 1. maj 2000. Ved loven fik kontoret for beskyttelse af økonomisk konkurrence status som statsstøttetilsynsmyndighed. Det er således kontoret for beskyttelse af økonomisk konkurrence, der i perioden indtil tiltrædelsen, hvor de gældende tjekkiske statsstøtteregler afstemmes med Fællesskabets statsstøtteregler, skal håndhæve disse regler. Investeringsordningen kræver, at hver enkelt støtte, der ydes i henhold til ordningen, skal anmeldes til kontoret for beskyttelse af økonomisk konkurrence. Kontoret har vurderet, om de forskellige skattefritagelser er forenelige med EU-retten, særlig Fællesskabets retningslinjer for national regionalstøtte.
  Kommissionen skal i henhold til Europaaftalen føre løbende kontakt med kontoret for beskyttelse af økonomisk konkurrence og andre tjekkiske myndigheder for at sikre, at skattelettelserne og de andre investeringsordninger er forenelige med Fællesskabets statsstøtteregler. De tjekkiske myndigheder har på denne baggrund foretaget ændringer af lovgivningen for investeringsstøtte for at tilpasse ordningerne yderligere efter praksis i EU.
  Efter tiltrædelsen vil enhver ny støtte eller ændring af eksisterende støtte skulle anmeldes til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 88, stk. 3, i EF-traktaten. |
| --- | --- |

2.

Den Tjekkiske Republik har på basis af en protokol til Europaaftalen, som blev vedtaget i juli 1998, forpligtet sig til at tilpasse sin statsstøttelovgivning til Fællesskabets. Dette udmøntede sig i den tjekkiske statsstøttelov, som trådte i kraft den 1. maj 2000. Ved loven fik kontoret for beskyttelse af økonomisk konkurrence status som statsstøttetilsynsmyndighed. Det er således kontoret for beskyttelse af økonomisk konkurrence, der i perioden indtil tiltrædelsen, hvor de gældende tjekkiske statsstøtteregler afstemmes med Fællesskabets statsstøtteregler, skal håndhæve disse regler. Investeringsordningen kræver, at hver enkelt støtte, der ydes i henhold til ordningen, skal anmeldes til kontoret for beskyttelse af økonomisk konkurrence. Kontoret har vurderet, om de forskellige skattefritagelser er forenelige med EU-retten, særlig Fællesskabets retningslinjer for national regionalstøtte.

Kommissionen skal i henhold til Europaaftalen føre løbende kontakt med kontoret for beskyttelse af økonomisk konkurrence og andre tjekkiske myndigheder for at sikre, at skattelettelserne og de andre investeringsordninger er forenelige med Fællesskabets statsstøtteregler. De tjekkiske myndigheder har på denne baggrund foretaget ændringer af lovgivningen for investeringsstøtte for at tilpasse ordningerne yderligere efter praksis i EU.

Efter tiltrædelsen vil enhver ny støtte eller ændring af eksisterende støtte skulle anmeldes til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 88, stk. 3, i EF-traktaten.

| 3. | Kommissionen vil — eventuelt i henhold til interimsproceduren, der er fastlagt i tiltrædelsestraktaten, eller på anden måde i henhold til de gældende regler efter tiltrædelsen — sørge for, at skattefritagelses-ordningen er helt i overensstemmelse med EU-retten. Der har med henblik herpå været løbende kontakter med de tjekkiske myndigheder for at sikre, at investeringsstøttelovgivningen er helt i overensstemmelse med Fællesskabets statsstøtteregler. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen vil — eventuelt i henhold til interimsproceduren, der er fastlagt i tiltrædelsestraktaten, eller på anden måde i henhold til de gældende regler efter tiltrædelsen — sørge for, at skattefritagelses-ordningen er helt i overensstemmelse med EU-retten. Der har med henblik herpå været løbende kontakter med de tjekkiske myndigheder for at sikre, at investeringsstøttelovgivningen er helt i overensstemmelse med Fællesskabets statsstøtteregler.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/446 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/446

---

(2004/C 88 E/0455)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3020/03

af Anna Karamanou (PSE) til Kommissionen

(8. oktober 2003)

Om:   Menneskerettigheder i Rumænien — ægteskab mellem mindreårige sigøjnere

Dramaet med den tolvårige sigøjnerpige Ana-Maria Cioaba, den unge prinsesse for romaerne i Rumænien, der blev tvunget til ægteskab på trods af hendes fortvivlede protester, har bragt de alvorlige krænkelser af menneskerettighederne i et ansøgerland, der står for at skulle tiltræde EU i 2007, i fokus.

Sigøjnernes fastholdelse af deres traditioner udgør i tilfælde som dette en uhørt krænkelse af de unge sigøjneres menneskerettigheder. Ikke alene bliver de ikke spurgt, om og med hvem de ønsker at gifte sig, men de tvinges til at acceptere det valg, som deres mandlige slægtninge træffer. Dette tolereres om ikke ligefrem hemmeligholdes af regeringen, der vælger ikke at anvende landets love, især når det gælder romaerne. Det er betegnende, at minimumsalderen for ægteskab ifølge loven er 18 år, mens der under visse omstændigheder dog kan gives tilladelse til ægteskab i en alder af 16 år. Hvad angår romaerne, lader myndighederne som ingenting med det resultat, at den ovennævnte praksis med tvangsægteskaber kan fortsætte i en uendelighed.

Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen træffe, og hvilke skridt vil den tage over for den rumænske regering med henblik på at beskytte de mindreårige sigøjneres menneskerettigheder under henvisning til, at Rumæniens ansøgning om optagelse i Den Europæiske Union bør indebære, at landet gør væsentlige fremskridt på menneskerettighedsområdet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(24. oktober 2003)

Kommissionen er vidende om det nylige traditionelle roma-bryllup mellem to mindreårige. Dette ægteskab er uden retsvirkning, fordi de to mindreårige endnu ikke har nået den ifølge rumænsk lovgivning lovlige alder for ægteskab.

Kommissionen kan oplyse det ærede medlem om, at børneværnet i den provins, hvor det traditionelle bryllup fandt sted, er nået til en forståelse med børnenes forældre. Begge er nu vendt tilbage til deres respektive forældre, de går i skole og vil få terapi hos børneværnet, indtil de når den lovlige alder for ægteskab.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/447 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/447

---

(2004/C 88 E/0456)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3023/03

af Anders Wijkman (PPE-DE) til Kommissionen

(8. oktober 2003)

Om:   Bekæmpelse af meningitis i Afrika

I Afrika forekommer der hyppigt meningitis-epidemier med døden eller permanente handicap til følge for tusindvis af mennesker. En ny meningitisbakteriestamme — W135 — har gjort den traditionelt anvendte vaccine utilstrækkelig, hvis ikke ligefrem nytteløs. På rekordtid er det lykkedes et offentligt-privat partnerskab under WHO's ledelse at fremstille en vaccine mod den nye bakteriestamme. For at sikre en effektiv reaktion i tilfælde af et sandsynligt udbrud i dele af Afrika i begyndelsen af 2004 vil der være brug for et lager på flere millioner doser af den nye vaccine. Det anslås, at et effektivt beredskabsprogram vil koste 8,5 mio. EUR. De fleste af disse penge må bruges med det samme og kan ikke vente på, at epidemien bryder ud.

Hvilken rolle vil EU spille i bestræbelserne på at forebygge en alvorlig meningitis-epidemi i de såkaldte meningitisbælte-lande inden for den nærmeste fremtid?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(18. november 2003)

Europa-Kommissionen er bekendt med den foruroligende meningitisepidemi i Afrika, der specielt skyldes den nye bakteriestamme W-135.

I Vestafrika, der er den hårdest ramte region, støtter EU programmet »Support for the Strengthening of vaccine independence in Africa/d'Appui au reinforcement de ľlndependence Vaccinale en Afrique«. Dette program styrker i et samarbejde med WHO koordineringen mellem landene i regionen af opbygningen og forvaltningen af vaccinelagre. Programmet har i samarbejde med Det Europæiske Fællesskabs Kontor for Humanitær Bistand (ECHO) vist sig yderst effektivt i sidste års epidemi af gul feber i regionen, og det har også været til støtte for tilknyttede aktiviteter i forbindelse med meningitisepidemier.

På nuværende tidspunkt er Kommissionen ved at identificere et sundhedsprogram under den regionale strategi for Vestafrika (15 mio. EUR), og vi er ved at undersøge beredskabsmulighederne (herunder vaccinelagrene) og mulighederne for tidlig varsling af og respons på de store epidemier (herunder meningitis) i regionen. Forebyggelsen skal gøres mere effektiv ved at trivalent vaccine udstrækkes til endemiske lande gennem strategier som dem, GAVI og andre støtter i regionen, men der er stadig tekniske vanskeligheder med denne vaccines immunogenitet for børn og derfor med dens medtagelse i det udvidede vaccinationsprogram. EU støtter også forskning, der skal finde frem til en mere effektiv og hensigtsmæssig meningitisvaccine.

EU har også en klar strategi for katastrofeberedskab og -forebyggelse, og der er behov for at øge støtten hertil i den almindelige planlægning (A- og B-rammer) under forudsætning af, at vore partnerlande prioriterer det.

I det seneste år har EU gennem ECHO støttet interventioner som respons på meningitisudbrud i Afrika med i alt 920 000 EUR. Hovedparten af dette beløb er gået til indkøb af ca. 600 000 doser meningitis-vaccine, for det meste trivalent ACW, herunder klassiske A- og C-serotyper, og den nye resistente bakteriestamme W135. ECHO er nu ved at udarbejde et etårigt program for at opnå en hurtigere reaktion på epidemier i regionen. Kommissionen bidrager også til den basale forebyggelse og sundhedspleje, som skal danne grundlaget for tidlig varsling, påvisning og respons på epidemierne i regionen

Inden for rammerne af det humanitære arbejde, som ECHO udfører, er det et generelt princip, at der ikke kan finansieres lagre i forbindelse med forventninger om potentiel humanitær nødhjælp. ECHO's politik går ud på at behandle de behov, som identificeres i en given humanitær krise, hvorefter ressourcerne hurtigt mobiliseres gennem ECHO's partnere, som er ansvarlige for gennemførelsen, når nødsituationerne opstår, efter at de humanitære organisationer har forelagt konkrete forslag. Partnernes udgifter inden for den pågældende driftsperiode finansieres af ECHO, som også må tage hensyn til udgifterne til de produkter, der indkøbes og oplagres, inden kontrakten er underskrevet, og som skal distribueres senere, såfremt disse lagre anvendes inden for kontraktperioden og inden for rammerne af den finansierede operation.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/448 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/448

---

(2004/C 88 E/0457)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3057/03

af Bartho Pronk (PPE-DE) til Kommissionen

(14. oktober 2003)

Om:   Menneskerettighedssituationen in Guatemala og Rogoberto Dueñas Morales' skæbne

| 1. | Er Kommissionen bekendt med, at Rogoberto Dueñas Morales, vicegeneralsekretær for Unión Autónoma de Campesinos og vicegeneralsekretær for Central General de Trabajadores de Guatemala, er forsvundet? |
| --- | --- |

1.

Er Kommissionen bekendt med, at Rogoberto Dueñas Morales, vicegeneralsekretær for Unión Autónoma de Campesinos og vicegeneralsekretær for Central General de Trabajadores de Guatemala, er forsvundet?

| 2. | Er Kommissionen bekendt med, at Rogoberto Dueñas Morales' forsvinden formodentlig skal ses i sammenhæng med spørgsmål rejst om regeringens forbindelse til korrupt praksis med hensyn til den sociale sikkerhed i Guatemala, som regeringen er medansvarlig for? |
| --- | --- |

2.

Er Kommissionen bekendt med, at Rogoberto Dueñas Morales' forsvinden formodentlig skal ses i sammenhæng med spørgsmål rejst om regeringens forbindelse til korrupt praksis med hensyn til den sociale sikkerhed i Guatemala, som regeringen er medansvarlig for?

| 3. | Er Kommissionen rede til at tilkendegive sin foruroligelse over Rogoberto Dueñas Morales' forsvinden og at udøve det fornødne pres for at medvirke til, at der skabes klarhed om Rogoberto Dueñas Morales' skæbne? |
| --- | --- |

3.

Er Kommissionen rede til at tilkendegive sin foruroligelse over Rogoberto Dueñas Morales' forsvinden og at udøve det fornødne pres for at medvirke til, at der skabes klarhed om Rogoberto Dueñas Morales' skæbne?

| 4. | Hvad mener Kommissionen bl.a. i lyset af denne forsvinden om menneskerettighedssituationen i Guatemala? |
| --- | --- |

4.

Hvad mener Kommissionen bl.a. i lyset af denne forsvinden om menneskerettighedssituationen i Guatemala?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(5. november 2003)

Kommissionen er underrettet om Rigoberto Dueñas Morales-sagen i Guatemala og er i færd med at indhente nærmere oplysninger. Den har endvidere indledt drøftelser med medlemsstaterne med henblik på at fastslå, hvilke foranstaltninger der skal træffes. Herudover er der blevet taget kontakt til José Pinzón, som er generalsekretær i Central General de Trabajadores de Guatemala.

Kommissionen ser med bekymring på den generelle forværring af menneskerettighedssituationen og lovløsheden i landet, således som det er blevet indberettet for nylig af lokale og internationale menneskerettighedsorganisationer, herunder FN's undersøgelsesmission i Guatemala (Minugua) og den interamerikanske menneskerettighedskommission under Organisationen af Amerikanske Stater (OAS). Som det fremgår af EU-formandskabets erklæring af 22. august 2003 og af Det Europæiske Råds erklæring af 18. oktober 2003, ser Kommissionen med bekymring på den voksende spænding og fortsatte overtrædelse af menneskerettighederne, der er konstateret indtil nu i perioden op til valget.

På denne baggrund har Kommissionen og medlemsstaterne anmodet repræsentanter for retssystemet, heriblandt præsidenten for højesteret, om at forstærke deres indsats for at undersøge overtrædelserne af menneskerettighederne og for at bekæmpe lovløsheden i landet. Der har således siden udgangen af september 2003 befundet sig en EU-valgobservatørdelegation i landet, der med henblik på det kommende valg har til opgave at overvåge hele valgprocessen indtil begyndelsen af januar 2004. Ud over at fremlægge en samlet rapport og henstillinger vedrørende valgprocessen bestræber EU-valgobservatørdelegationen sig også for at styrke de guatemalanske vælgernes tillid til valgprocessen og dermed formindske spænding og vold i landet.

Det skal understreges, at Kommissionens tilstedeværelse i Guatemala finder sted på baggrund af samarbejdsprogrammer, der har til formål at fremme de lokale organisationers og myndigheders bestræbelser for at forbedre menneskerettighedssituationen og retssystemet, heriblandt det europæiske initiativ for demokrati og menneskerettigheder (EIDHR).

På baggrund af den rådgivende gruppes møde i Guatemala City i maj 2003 skal det endelig fremføres, at det er et af Kommissionens vigtigste mål at få det guatemalanske samfund og myndighederne dér til at fremskynde gennemførelsen af fredsaftalerne fra 1996 og at fremme menneskerettighederne og ligeledes bekæmpe lovløsheden i landet.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/449 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/449

---

(2004/C 88 E/0458)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3080/03

af David Bowe (PSE) til Kommissionen

(20. oktober 2003)

Om:   Vandforsyning i Palæstina

Verdenssundhedsorganisationens anerkendte minimumssats for forbrug af vand til husholdningsbrug er på 100 liter pr. indbygger pr. dag. Tabeller viser, at palæstinensernes nuværende forsyning af vand til husholdningsbrug kun er på 57-76 liter pr. indbygger pr. dag, mens israelernes forbrug er ca. fire gange så stort.

Vil EU skride til handling for at opfordre til en mere ligelig deling af denne ressource? I benægtende fald, hvorfor ikke?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/450 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/450

---

(2004/C 88 E/0459)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3081/03

af David Bowe (PSE) til Kommissionen

(20. oktober 2003)

Om:   Kloaksystemer i Palæstina

Kun 37,5 % af de palæstinensiske boliger er tilsluttet et kloaksystem. Dette udgør en alvorlig trussel mod miljøet.

Er Kommissionen klar over, hvilken betydning dette har for palæstinensernes sundhed? Hvilke foranstaltninger iværksætter den for at behandle dette problem?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/450 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/450

---

(2004/C 88 E/0460)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3082/03

af David Bowe (PSE) til Kommissionen

(20. oktober 2003)

Om:   Påstået israelsk dumping af giftigt affald i Palæstina

Er Kommissionen klar over, at Israel beskyldes for at dumpe giftigt affald i palæstinensiske beboelsesområder, hvilket er et brud på Oslo li-aftalen mellem Palæstina og Israel? Vil den skride til handling over for Israel for at undgå yderligere brud på denne aftale? I benægtende fald, hvorfor ikke?

Samlet svar

afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

på skriftlige forespørgsler E-3080/03, E-3081/03 og E-3082/03

(21. november 2003)

Sammen med medlemsstaterne står Kommissionen for næsten halvdelen af al finansiel bistand til palæstinenserne og er den største enkeltdonor. Formålet med dens bistand er at styrke institutionerne i en kommende palæstinensisk stat og samtidig afhjælpe den palæstinensiske befolknings mest presserende behov.

Kommissionen forsøger i tæt samarbejde med andre internationale donorer at løse dels det almindelige problem vedrørende basisydelser inden for sundhed, uddannelse, nødhjælp og sociale tjenester, dels det specifikke problem vedrørende utilstrækkelig vandforsyning og -behandling samt affald ved hjælp af en række konkrete projekter. Ved f.eks. årligt at bidrage med ca. 60 mio. EUR til UNRWA's (De Forenede Nationers Hjælpeorganisation for Palæstinaflygtninge i Mellemøsten) almindelige budget støtter Kommissionen UNRWA's arbejde med kommunale og regionale forsyningsaspekter, der omfatter vandforsynings-, spildevands- og renovationstjenester til flygtningene.

Gennem Kommissionens nødhjælpsprogram for palæstinensiske kommuner, hvortil der er afsat 30 mio. EUR, og som i øjeblikket er ved at blive gennemført, bidrager Kommissionen til at genoprette offentlige basisydelser i kommuner på Vestbredden og i Gazastriben. Projekter under dette program omfatter f.eks. udskiftning af vandledninger i Bethlehem og genopbygning af veje, herunder etablering af et nyt kloaksystem i Gaza.

Desuden mener Kommissionen, at vandspørgsmålet er et vigtigt element i fredsprocessen i Mellemøsten. Den har økonomisk og politisk støttet EU's særlige repræsentants arbejde på vandområdet, og den deltager aktivt i en af Rådets underarbejdsgrupper, der beskæftiger sig med dette spørgsmål. Den har også lanceret et regionalt projekt — det regionale vanddatabankprojekt (RWDB) — med deltagelse af offentlige israelske, jordanske og palæstinensiske vandinstitutioner og -myndigheder for at udvikle et tidstro overvågningssystem for vandressourcer med sigte på at forbedre mulighederne for at forebygge og styre kritiske forandringer i afvandingsområder og flodbækkener.

Kommissionen er bekendt med forlydender om, at Israel har deponeret mængder af farligt affald uden behandling på Vestbredden og i Gazastriben. Vi er også opmærksomme på, at der i de palæstinensiske områder er mangel på infrastruktur til behandling af farligt affald og sortering af farligt fra ikke-farligt affald. Kommissionen har været i forbindelse med De Forenede Nationers Miljøprogram vedrørende deres skrivebordsundersøgelse af miljøet i de besatte palæstinensiske områder i januar 2003. Skrivebords-undersøgelsen behandlede spørgsmålet om påstået dumpning, men nåede ikke frem til nogen konklusion. Den anbefalede at foretage en undersøgelse i marken for at samle materiale om denne sag.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/451 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/451

---

(2004/C 88 E/0461)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3110/03

af María Sornosa Martínez (PSE) til Kommissionen

(17. oktober 2003)

Om:   Ophør af EU-støtten til Juan XXIII-projektet i Alicante (Spanien)

Det spanske finansministerium har for nylig meddelt byrådet i Alicante, at Kommissionen har truffet officiel beslutning om, at der ikke længere skal ydes EFRU-støtte til rehabiliteringen af Juan XXIII-kvarteret i Alicante kommune.

Kan Kommissionen oplyse grundene til, at den har besluttet at standse EU's støtte til dette projekt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(11. november 2003)

Kommissionen kan meddele det ærede medlem, at projektet vedrørende rehabilitering af Juan XXIII-kvarteret i Alicante, som hun henviser til, ikke er blevet medfinansieret af Kommissionen inden for rammerne af strukturfondene.

Kommissionen har rettet henvendelse til det kontor i finansministeriet, der er ansvarligt for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) i Spanien. Her blev det bekræftet, at det pågældende projekt er blevet udelukket fra eventuel EU-medfinansiering inden for rammerne af det lokale operationelle program (2000-2006) af årsager, der har forbindelse med overholdelsen af EU-bestemmelserne vedrørende offentlige indkøb.

Kommissionen minder det ærede medlem om, at i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet er det udelukkende medlemsstaterne selv, der skal udvælge de individuelle projekter, der inden for de enkelte programmer medfinansieres under strukturfondene, og varetage projekternes gennemførelse.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/451 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/451

---

(2004/C 88 E/0462)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3132/03

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(17. oktober 2003)

Om:   Cuba — Sakharov-initiativet

Den 4. september 2003 vedtog Europa-Parlamentet med stort flertal vedtog en betænkning om Cuba, hvis punkt 12 har følgende ordlyd:

| | 12. foreslår, at Oswaldo Payá Sardiñas, der modtog Sakharov-prisen 2002 for tankefrihed, indbydes officielt til at mødes med EU's formandskab, den højtstående FUSP-repræsentant, Kommissionens formand og de ansvarlige kommissærer; støtter sit udenrigsudvalgs beslutning om at invitere Oswaldo Payá Sardiñas til at deltage i et møde, og opfordrer de cubanske myndigheder til ikke at stille sig i vejen for hans deltagelse; |
| --- | --- |

12. foreslår, at Oswaldo Payá Sardiñas, der modtog Sakharov-prisen 2002 for tankefrihed, indbydes officielt til at mødes med EU's formandskab, den højtstående FUSP-repræsentant, Kommissionens formand og de ansvarlige kommissærer; støtter sit udenrigsudvalgs beslutning om at invitere Oswaldo Payá Sardiñas til at deltage i et møde, og opfordrer de cubanske myndigheder til ikke at stille sig i vejen for hans deltagelse;

Denne del af beslutningen var opfølgningen af det, hvad jeg har kaldt »Sakharov-initiativet«, som jeg har arbejdet for i Europa-Parlamentet, og som allerede var blevet underskrevet af 205 EP-medlemmer. Jeg tog også spørgsmålet op i skrivelser af 28. maj, 3. juli og 24. september 2003, som bl.a. blev sendt til Kommissionens formand.

Det er i mellemtiden blevet oplyst, at der til det cubanske parlament af Oswaldo Paya Sardiñas er blevet indgivet over 14 000 underskrifter som led i gennemførelsen af »Varela-projektet«. Denne kendsgerning fortjener især at blive nævnt på baggrund af de meget vanskelige vilkår, som de cubanske demokrater lever under.

Har Kommissionen allerede taget skridt til at gennemføre »Sakharov-initiativet«, som er nævnt i punkt 12 i den beslutning om Cuba, der vedtoges den 4. september 2003? Hvilke skridt er der tale om?

Mener Kommissionen ikke, at Oswaldo Payá Sardiñas indgivelse til det cubanske parlament forleden af 14 000 underskrifter som led i »Varela-projektet«, hvad der blev dækket udførligt af medierne, er det mest hensigtsmæssige tidspunkt til at imødekomme Parlamentets opfordring?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(5. februar 2004)

Kommissionen har noteret sig Parlamentets beslutning om Cuba, der blev vedtaget den 4. september 2003, og især punkt 12 om Oswaldo Payá. Kommissionen er bekendt med situationen omkring Oswaldo Paya og beklager de cubanske myndigheders beslutning om ikke at lade ham tage til Bruxelles for at deltage i et møde i Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik den 1. december 2003.

Den 5. juni 2003 traf EU beslutning om en række foranstaltninger som svar på de cubanske myndigheders handlinger mod oppositionsmedlemmer og uafhængige journalister. Begivenhederne i Cuba fik også Rådet til dernæst at revurdere sin fælles holdning om Cuba (1) den 21. juli 2003 (2), næsten seks måneder før fristen.

Kommissionen og medlemsstaterne følger fortsat opmærksomt situationen i Cuba, især med hensyn til oppositionsmedlemmer som Oswaldo Payá. Kommissionen ønsker at give dem den bedst mulige støtte i den nuværende situation. Dette kræver naturligvis, at der fuldt ud tages hensyn til de vanskelige omstændigheder, de lever under.

Kommissionen bakker kraftigt op om demokratiseringsbestræbelserne i Cuba, og Kommissionens formand og andre berørte kommissionsmedlemmer ser bestemt frem til at møde Oswaldo Payá, når han kommer til Bruxelles.

---

(1)  Fælles holdning 96/697/FUSP fastlagt af Rådet på grundlag af artikel J.2 i traktaten om Den Europæiske Union, vedrørende Cuba, EFT L 322 af 12.12.1996.

(2)  http://europa.eu.int/abc/doc/off/bull/en/200307/pl06154.htm.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/452 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/452

---

(2004/C 88 E/0463)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3147/03

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(23. oktober 2003)

Om:   Israels seneste optrapning af volden i Mellemøsten

Under et besøg i Palæstina sammen med andre parlamentsmedlemmer kunne jeg konstatere, at de israelske myndigheder trods kritik og protester fortsætter med:

| — | etablering af bosættelser på Vestbredden, den militære besættelse, ødelæggelse af infrastrukturer (hvoraf flere er opført med støtte fra Fællesskabet), landbrug, boliger og andre faciliteter |
| --- | --- |

—

etablering af bosættelser på Vestbredden, den militære besættelse, ødelæggelse af infrastrukturer (hvoraf flere er opført med støtte fra Fællesskabet), landbrug, boliger og andre faciliteter

| — | gennemførelse af selektive drab og konstante overtrædelser af det palæstinensiske folks mest elementære rettigheder under udøvelse af decideret statsterrorisme |
| --- | --- |

—

gennemførelse af selektive drab og konstante overtrædelser af det palæstinensiske folks mest elementære rettigheder under udøvelse af decideret statsterrorisme

| — | opførelsen af en helt uacceptabel mur, om hvilken FN's særlige udsending for menneskerettighederne i de besatte palæstinensiske områder udtaler, »at det er på tide at fordømme denne mur som et udtryk for ulovlig anneksion, ligesom Israels anneksion af Østjerusalem og af Golanhøjderne er blevet fordømt«. |
| --- | --- |

—

opførelsen af en helt uacceptabel mur, om hvilken FN's særlige udsending for menneskerettighederne i de besatte palæstinensiske områder udtaler, »at det er på tide at fordømme denne mur som et udtryk for ulovlig anneksion, ligesom Israels anneksion af Østjerusalem og af Golanhøjderne er blevet fordømt«.

Samtidig optrapper Israel sin militære aggression, og Syrien er blevet angrebet for første gang siden 1974.

I denne situation er det ikke tilstrækkeligt at udtrykke »bekymring«, og det er i langt mindre grad acceptabelt, som USA gør det, at anse Israel og Palæstina for at være ansvarlige i samme grad, så man sammenblander angriberen og den angrebne, eller at stille kyniske krav om, at de palæstinensiske myndigheder skal føre kontrol med terrorhandlingerne, samtidig med at Israel tilintetgør alle deres midler til at gøre dette.

Kommissionen bedes, bl.a. på baggrund af de gentagne appeller fra de palæstinensiske myndigheder, besvare følgende spørgsmål:

| — | hvilke initiativer vil den tage for at sikre, at FN's resolutioner om Mellemøsten gennemføres? |
| --- | --- |

—

hvilke initiativer vil den tage for at sikre, at FN's resolutioner om Mellemøsten gennemføres?

| — | mener den ikke, at meget taler for at suspendere »Euro-Middelhavsassocieringsaftalen mellem EU og Israel«, således som der blev anmodet om i EP's beslutning om situationen i Mellemøsten af 10. april 2002? |
| --- | --- |

—

mener den ikke, at meget taler for at suspendere »Euro-Middelhavsassocieringsaftalen mellem EU og Israel«, således som der blev anmodet om i EP's beslutning om situationen i Mellemøsten af 10. april 2002?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(4. december 2003)

EU bekræfter Israels uigenkaldelige ret til at leve i fred og sikkerhed inden for internationalt anerkendte grænser. EU fortsætter med at appellere til Den Palæstinensiske Myndighed, som det legitime myndighedsorgan i de palæstinensiske territorier, om at gøre alt, hvad der er i dens magt for at forhindre terrorhandlinger, retsforfølge alle gerningsmænd og optrevle alle terroristnet. Samtidig opfordrer EU til, at der bliver oprettet en demokratisk og levedygtig suveræn palæstinensisk stat. EU's stats- og regeringschefer har tilsluttet sig køreplanen for området og har på linje med forslagene i planen og relevante FN-resolutioner om sagen gentagne gange opfordret Israel til at trække alle militær- og besættelsesstyrker tilbage, ophøre med udenretslige henrettelser, ændre det planlagte forløb for sikkerhedsmuren, ophæve blokader og andre restriktioner, der er påført det palæstinensiske folk, rømme bosætterudposter og fastfryse enhver form for udvidelse af bosættelserne.

Hvad angår spørgsmålet om man bør suspendere associeringsaftalen med Israel, erkender Kommissionen, at de, der mener, at tingene har udviklet sig fra dårligt til værre i de sidste tre år, kan føle stor frustration. Alt i alt er det imidlertid Kommissionens opfattelse, som også er afspejlet i de synspunkter, der kom frem på EU-udenrigsministrenes møde i Rådet angående eksterne forbindelser, at en suspension af aftalen på nuværende stadium vil gøre de israelske myndigheder endnu mindre modtagelige for det internationale samfunds bestræbelser for at fremme en varig løsning af problemet.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/453 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/453

---

(2004/C 88 E/0464)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3179/03

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(20. oktober 2003)

Om:   Den fastlåste situation i Cambodja

Har Kommissionen lagt pres på de cambodjanske myndigheder for at få løst op for den nuværende fastlåste situation på det forfatningsmæssige område, navnlig i lyset af landets urolige og voldelige historie?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(12. november 2003)

Kommissionen og de medlemsstater, der er repræsenteret i Phnom Penh, følger den seneste politiske udvikling opmærksomt. Kommissionen repræsentanter har ved flere lejligheder opfordret alle politiske partier til at gøre deres yderste for på fredelig vis at nå til enighed om dannelsen af en ny regering, der afspejler vælgernes ønsker.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/454 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/454

---

(2004/C 88 E/0465)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3181/03

af Antonio Tajani (PPE-DE) til Kommissionen

(27. oktober 2003)

Om:   Udsending af EU-observatører til folkeafstemning om Chávez-regeringen

For hver dag forværres den politiske, finansielle og institutionelle krise i Venezuela. Siden Hugo Chávez blev valgt til landets præsident i 1998 har en række begivenheder forårsaget dyb splittelse i den venezuelanske befolkning.

Chávez, der med sin hårdtslående populisme erklærer at stå i spidsen for en fantastisk »bolivarsk« revolution, er årsag til det ene valg efter det andet, som ikke har ført andet end gadekampe, måneders strejke og dræbte og sårede personer med sig. Ikke en gang den tidligere amerikanske præsident Carter og formanden for Organisationen af Amerikanske Stater Gavirias mæglingsforsøg har formået at lægge en dæmper på situationen. Chávez har knyttet tætte bånd til Fidel Castro og giver udtryk for at ville indføre samme politiske og sociale systemer i Venezuela. Tidligere har han tilmed aflagt diktatoren Saddam Hussein et besøg. Der er voldsom kritik af Chávez' forbindelser til den morderiske narko-kommunistiske colombianske guerilla-bevægelse FARC. På et af sine sidste møder har Socialistisk Internationale fordømt og taget afstand fra præsident Hugo Chávez' metoder og politiske linie. På denne baggrund er der opstået en bred opposition bestående af fagforeninger, virksomhedsejere, traditionelle politiske partier og nyhedsmedier. Alle disse kræfter, der har den katolske kirkes uforbeholdne støtte, er samlet i den såkaldte Demokratiske Koordinering. Denne sammenslutning har efter et mislykket forsøg i august anmodet det nationale valgråd om at iværksatte en underskriftsindsamling for inden tre måneder at få gennemført en folkeafstemning. Den venezuelanske forfatning giver mulighed for på anmodning af 20 % af vælgerne at udskrive tilbagekaldelsesvalg, når halvdelsen af embedsperioden er gået.

Hvilke initiativer vil Kommissionen tage for at sikre venezuelanernes demokratiske rettigheder? Hvad vil Kommissionen gøre for at berolige og beskytte de stærke italienske, spanske og portugisiske samfund?

Vil formand Prodi gribe direkte ind over for Chávez og arbejde for, at repræsentanter for Kommissionen aflægger besøg for at undersøge, om og hvordan samarbejdsmidlerne fra EU anvendes?

Vil Kommissionen støtte udsendelsen af EU-observatører, der skal undersøge, om underskriftsindsamlingen om folkeafstemningen forløber regelmæssigt, og om folkeafstemningen overholder de demokratiske spilleregler?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(11. december 2003)

Kommissionen følger nøje med i den politiske situation i Venezuela. EU har fuldt ud støttet organisationen af amerikanske stater (OAS) i forening med De Forenede Nationers Udviklingsprogram (UNDP) og Carter-centret i trepartsarbejdsgruppen, samt Vennegruppen (Group of Friends) i deres bestræbelser på at fremme en national dialog. EU har i flere erklæringer understreget behovet for en fredelig og demokratisk løsning på basis af forfatningen og folkevalg. Kommissionen har endvidere tilbudt finansiel og faglig bistand til gennemførelsen af den aftale, der blev indgået mellem regeringen og oppositionen den 29. maj 2003. Kommissionen har med henblik herpå undertegnet et projekt med det formål at støtte organisationen af amerikanske stater i arbejdet på at gennemføre aftalen; heri indgår støtte til en løsning baseret på folkevalg, undersøgelse af begivenhederne i april 2002 og afvæbning af den civile befolkning. Budgettet hertil er på 600 000 EUR. Kommissionen samarbejder med OAS om en hurtig gennemførelse af projektet.

Kommissionen følger også nøje med i, hvordan forholdene udvikler sig med hensyn til eventuel afholdelse af folkeafstemning eller valg, og den er indstillet på at overveje, om der kan ydes støtte — og herunder eventuel udsendelse af valgobservatører — hvis de venezuelanske myndigheder skulle ønske noget sådant. Spørgsmålet om hvorvidt EU udsender valgobservatører, afgøres af resultatet af en sonderende undersøgelse af, om forholdene på stedet taler for noget sådant, og af behov, tidspunkt og økonomiske muligheder. Under alle omstændigheder kan der kun blive tale om folkeafstemning eller nyvalg, hvis der indsamles det antal underskrifter, der kræves i henhold til Venezuelas regering. For så vidt angår underskriftsindsamlingen om gennemførelse af en folkeafstemning om afsættelse af præsident Chavez, har det nationale valgråd (CNE) indbudt OAS, UNDP og Carter-centret som observatører, men ikke EU.

Der er ikke på EU-niveau truffet specifikke foranstaltninger til beskyttelse af EU-borgere i Venezuela. Det er normalt hjemstaten, som varetager beskyttelses- og støtteopgaver.

Med hensyn til det bilaterale udviklingssamarbejde er det Kommissionens delegation i Caracas, som varetager projektovervågningen. Bruxelles-baserede repræsentanter for Kommissionen aflægger regelmæssigt besøg i Venezuela, og de har ikke haft vanskeligheder ved at få adgang til Kommissionens projekter. Hverken disse repræsentanter eller Kommissionens delegation i Caracas har kendskab til, at samarbejds-midlerne skulle være blevet brugt på upassende vis.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/455 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/455

---

(2004/C 88 E/0466)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3190/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(28. oktober 2003)

Om:   Forfremmelse af piloten, der forårsagede ulykken i Cermis

Den 3. februar 1998 lettede en flyvemaskine tilhørende USA's marinekorps, som var opstillet på basen i Aviano som led i operation Deliberate Guard, for at foretage en forud planlagt træningsflyvning, som indebar flyvning i lav højde. Kort tid efter ramte flyet kablerne til den tovbane, som fra bebyggelsen Cavalese (Trento) fører op til Monte Cermis, og som på dette sted befandt sig i en højde over dalen på mellem 300 og 400 fod, mens passagerkabinen, som var på vej ned, befandt sig ca. 300 meter fra ankomststationen.

Sammenstødet bevirkede øjeblikkelig, at de bærende og trækkende kabler brast, hvilket fik kabinen til at styrte til jorden med døden til følge for samtlige de tyve mennesker, der blev transporteret i den.

Den retssag, hvorunder de skyldige skulle udpeges, blev henlagt til en militærdomstol i USA, som imidlertid besluttede ikke at rejse anklage imod og retsforfølge de fire besætningsmedlemmers overordnede for et eventuelt ansvar. Torsdag den 4. marts 1999 erklærede de otte medlemmer af militærdomstolen for Camp Lejeune, der alle var officerer i marinekorpset, dernæst flyvemaskinens pilot for ikke-skyldig. Dommen vakte undren, bestyrtelse og harme i Italien og de øvrige europæiske lande, fordi den synes at modsige kendsgerningerne og tillade, at en så grusom tragedie kan ske under en træningsflyvning i fredstid — uden at der er tale om skader, som kan forklare den manglende kontrol over flyet — uden at der placeres noget strafferetligt ansvar.

De italienske medier har i de seneste dage berettet, hvordan kaptajn Chandler Seagrave, der fungerede som navigatør under flyvningen til Monte Cermis, og som af det italienske parlamentsudvalg, der undersøgte sagen, blev udpeget som ansvarlig for ulykken, ikke kun er sluppet for straf for den tragedie, kan afstedkom, men ydermere for nylig er blevet forfremmet til major i den amerikanske hær.

Kan Kommissionen under henvisning til den alvorlige krænkelse af mindet om de tyve ofre og den forhånelse af deres familier, som denne handling udgør, oplyse følgende:

| 1. | Vil EU udtale sig om de alvorlige omstændigheder ved denne sag? |
| --- | --- |

1.

Vil EU udtale sig om de alvorlige omstændigheder ved denne sag?

| 2. | Hvilke muligheder har EU for at undersøge kendsgerningerne og for klart at tilkendegive sin bestyrtelse over denne afgørelse over for den amerikanske hær? |
| --- | --- |

2.

Hvilke muligheder har EU for at undersøge kendsgerningerne og for klart at tilkendegive sin bestyrtelse over denne afgørelse over for den amerikanske hær?

| 3. | Kan EU på nogen måde bidrage til, at der træffes en foranstaltning, som hindre, at de ansvarlige for tragedien forbliver ustraffede? |
| --- | --- |

3.

Kan EU på nogen måde bidrage til, at der træffes en foranstaltning, som hindre, at de ansvarlige for tragedien forbliver ustraffede?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(26. november 2003)

Denne sag, der er rejst af det ærede medlem, skal behandles af de kompetente juridiske myndigheder i De Forenede Stater og Italien. Kommissionen har intet grundlag for at kunne udtale sig om denne sag.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/456 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/456

---

(2004/C 88 E/0467)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3247/03

af Baroness Sarah Ludford (ELDR) til Kommissionen

(28. oktober 2003)

Om:   Årlig beretning om Tyrkiet

Vil Kommissionen komme ind på følgende presserende spørgsmål i sin årlige beretning om Tyrkiets fremskridt i retning af at opfylde EU's optagelseskriterier, en beretning der skal foreligge den 5. november?

| 1. | Udgør Værtsregeringsaftalerne om olierørledningerne Baku-Tblisi-Ceyhan et brud på betingelserne for Tyrkiets optagelsespartnerskab ved at fjerne landet fra EU's retsgrundlag og fra udsigten til at gennemføre Københavner-kriterierne? |
| --- | --- |

1.

Udgør Værtsregeringsaftalerne om olierørledningerne Baku-Tblisi-Ceyhan et brud på betingelserne for Tyrkiets optagelsespartnerskab ved at fjerne landet fra EU's retsgrundlag og fra udsigten til at gennemføre Københavner-kriterierne?

| 2. | Krænker dette projekt potentielt de folks menneskerettighederne og mindretalsrettigheder, som bor langs olierørledningen i Tyrkiet, f.eks ved ekspropriering af land uden ordentlig kompensation? |
| --- | --- |

2.

Krænker dette projekt potentielt de folks menneskerettighederne og mindretalsrettigheder, som bor langs olierørledningen i Tyrkiet, f.eks ved ekspropriering af land uden ordentlig kompensation?

| 3. | Hvad er projektets potentielle miljøpåvirkning, og er der gennemført en egentlig vurdering af miljøpåvirkningen? |
| --- | --- |

3.

Hvad er projektets potentielle miljøpåvirkning, og er der gennemført en egentlig vurdering af miljøpåvirkningen?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/456 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/456

---

(2004/C 88 E/0468)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3249/03

af Richard Howitt (PSE), Jean Lambert (Verts/ALE) og Renate Sommer (PPE-DE) til Kommissionen

(3. november 2003)

Om:   Årlig beretning om Tyrkiet

Vil Kommissionen komme ind på følgende presserende spørgsmål i sin årlige beretning om Tyrkiets fremskridt i retning af at opfylde EU's optagelseskriterier, en beretning der skal foreligge den 5. november?

| 1. | Udgør Værtsregeringsaftalerne om olierørledningerne Baku-Tblisi-Ceyhan et brud på betingelserne for Tyrkiets optagelsespartnerskab ved at fjerne landet fra EU's retsgrundlag og fra udsigten til at gennemføre Københavner-kriterierne? |
| --- | --- |

1.

Udgør Værtsregeringsaftalerne om olierørledningerne Baku-Tblisi-Ceyhan et brud på betingelserne for Tyrkiets optagelsespartnerskab ved at fjerne landet fra EU's retsgrundlag og fra udsigten til at gennemføre Københavner-kriterierne?

| 2. | Krænker dette projekt potentielt de folks menneskerettighederne og mindretalsrettigheder, som bor langs olierørledningen i Tyrkiet, f.eks ved ekspropriering af land uden ordentlig kompensation? |
| --- | --- |

2.

Krænker dette projekt potentielt de folks menneskerettighederne og mindretalsrettigheder, som bor langs olierørledningen i Tyrkiet, f.eks ved ekspropriering af land uden ordentlig kompensation?

| 3. | Hvad er projektets potentielle miljøpåvirkning, og er der gennemført en egentlig vurdering af miljøpåvirkningen? |
| --- | --- |

3.

Hvad er projektets potentielle miljøpåvirkning, og er der gennemført en egentlig vurdering af miljøpåvirkningen?

Samlet svar

afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

på skriftlige forespørgsler P-3247/03 og E-3249/03

(19. november 2003)

I sin periodiske rapport om Tyrkiets fremskridt mod tiltrædelse, der blev forelagt den 5. november 2003 (1), fremlægger Kommissionen en samlet vurdering af udviklingen i det forløbne år og situationen med hensyn til menneskerettigheder og beskyttelsen af mindretal.

Hvad angår de særlige spørgsmål fra det ærede medlem om projektet vedrørende olierørledningerne Baku-Tbilisi-Ceyhan skal enhver krænkelse af menneskerettighederne eller beskyttelsen af mindretal i forbindelse med anvendelsen af olierørledningsprojektet vurderes på grundlag af de politiske Københavnskriterier. Tyrkiet er ikke på nuværende tidspunkt bundet af bestemmelserne i regelsættet på miljøområdet, men Kommissionen er bekendt med, at der er gennemført miljøpåvirkningsvurderinger for dette projekt, f. eks. for at opfylde de internationale kreditinstitutioners betingelserne.

---

(1)  KOM(2003) 676 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/457 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/457

---

(2004/C 88 E/0469)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3253/03

af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen

(3. november 2003)

Om:   Den interne situation i Somalia, flygtninge og terrorisme

Den død, som adskillige somaliske flygtninge, hovedsagelig fra Mogadiscio, har lidt nær Italiens kyster som følge af sult, afsavn og drukning, leder tanken hen på de tusinder af somaliere, der siden 1991 har mistet livet i Det Indiske Ocean, Adenbugten og Det Røde Hav. Alle var de på desperat flugt fra et diktatur med tilknytning til den islamiske integralisme, som er ansvarlig for den kvindelige lægmissionær Tonellis og to britiske SOS-medarbejderes død, og som er repræsenteret ved terrororganisationer såsom al-Ittihad og al-Islah.

Præsident ad interim Salad Hassan, hvis mandat udløb for flere måneder siden, og som ifølge listen over internationale terrororganisationer er leder af al-Islah, har forladt Nairobi-konferencen, som har varet i over et år. Det forlyder, at han har krævet annullering af alt, hvad repræsentanterne for de somaliske stater er blevet enige om i Nairobi i nærværelse af internationale observatører, og i stedet igen foreslået afholdelse af en forsoningskonference i Mogadiscio, en by, som somalierne flygter fra, også med risiko for at gå døden i møde.

Præsidenten for den nationale overgangsregering har udsendt et opråb mod de somaliske ledere, der til kenyanerne og amerikanerne angiver »islamiske brødre«, der er beskyldt for terrorisme, og har anmodet om frigivelse af 8,5 mio. dollars tilhørende det finansielle netværk al-Barakat med påstand om, at der er tale om private midler, herunder hans egne.

I Somalia fortsætter mordene på og henrettelserne af militsfolk, der gør oprør mod integralismen og terrorismen, og det ser ud til, at al-Barakats nummer et, Jumale, som er blevet udvist af De Forenede Arabiske Emirater, er med i den »nye koalition« i Mogadiscio. Kan Kommissionen på baggrund af ovenstående oplyse:

| 1. | om den vil gøre en energisk diplomatisk indsats for at gennemføre Nairobi-konferencen med det formål at sikre, at Somalia får en forbundsregering, der tager de nødvendige initiativer til at organisere demokratiske valg? |
| --- | --- |

1.

om den vil gøre en energisk diplomatisk indsats for at gennemføre Nairobi-konferencen med det formål at sikre, at Somalia får en forbundsregering, der tager de nødvendige initiativer til at organisere demokratiske valg?

| 2. | om den vil engagere sig aktivt i udryddelsen af terrorisme og isoleringen af dem, der i alle disse år på mere eller mindre åbenlys vis har accepteret og beskyttet terrorgrupper med tilknytning til al-Qaeda, som bl.a. var ansvarlige for attentaterne i Nairobi, Dar-es-Salaam og Mombasa? |
| --- | --- |

2.

om den vil engagere sig aktivt i udryddelsen af terrorisme og isoleringen af dem, der i alle disse år på mere eller mindre åbenlys vis har accepteret og beskyttet terrorgrupper med tilknytning til al-Qaeda, som bl.a. var ansvarlige for attentaterne i Nairobi, Dar-es-Salaam og Mombasa?

| 3. | om den på egen hånd eller i samarbejde med De Forenede Nationer vil iværksætte en plan for humanitær bistand til befolkningen? |
| --- | --- |

3.

om den på egen hånd eller i samarbejde med De Forenede Nationer vil iværksætte en plan for humanitær bistand til befolkningen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(12. december 2003)

Kommissionen har siden starten i oktober 2002 aktivt støttet den fredskonference, der bliver afholdt af Den Mellemstatslige Organisation for Udvikling (IGAD) i Kenya. Kommissionen har ydet et væsentligt finansielt bidrag til processen (5,6 mio. EUR) og er med i den internationale observatørgruppe, der er til stede ved konferencen.

Kommissionen har også deltaget i flere af EU-trojkaens missioner, på forskellige niveauer, som har til formål at henlede vigtige internationale aktørers opmærksomhed på situationen i Somalia og kraftigt opfordre dem til at støtte IGAD's fredsforhandlinger.

Retsgrundlaget for den europæiske kamp mod terrorisme, som er et prioriteret politisk mål for EU, er at finde i den såkaldte tredje søjle, nemlig i bestemmelserne om politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager. Inden for rammerne heraf har Kommissionen fremlagt flere forslag, der skal lette politisamarbejdet og det retlige samarbejde, herunder en europæisk arrestordre og en fælles definition af terrorisme. Desuden har Kommissionen sammen med medlemsstaterne spillet en aktiv rolle i kampen mod finansiering af terrorisme, herunder med gennemførelsen af De Forenede Nationers sikkerhedsresolution 1373/2001 om indefrysning af midler og resolution 1390/2002 om sanktionsordningen for Taliban.

Kommissionen minder endvidere om, at den stringent holder sig til Sikkerhedsrådets bestemmelser med hensyn til den liste, der er udarbejdet under resolution 1267/1999 og resolution 1333/2000, og som henviser til enkeltpersoner og organisationer, der tilhører eller er tilknyttet Taliban og Al-Qaeda, også i Somalia.

Til trods for den vanskelige situation i Somalia har Kommissionen hele tiden været til stede i landet, hvor den spiller en central rolle i donorsamfundet. Der er for 2003 afsat 25 mio. EUR alt i alt til humanitær bistand, nødhjælp, rehabilitering og udvikling. Dette vil blive opretholdt i de kommende år med gennemførelsen af en særlig hjælpepakke til Somalia, hvor der er afsat 199 mio. EUR for perioden 2002-2007. Desuden vil Kommissionen fortsætte med at mobilisere midler fra sine egne budgetposter, herunder humanitær bistand gennem Kontoret for Humanitær Bistand.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/458 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/458

---

(2004/C 88 E/0470)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3270/03

af Baroness Sarah Ludford (ELDR) til Kommissionen

(4. november 2003)

Om:   Fremskridt i Cameroun

Kan Kommissionen oplyse i forbindelse med donormødet om Cameroun, der er fastsat til den 29. oktober 2003, hvilke rapporter den har modtaget om fremskridt i retning af demokrati, retsstat og menneskerettigheder i Cameroun? Er Kommissionen navnlig tilfreds med, at de nødvendige reformer gennemføres for at gøre det muligt at afholde et frit og retfærdigt præsidentvalg i oktober 2004?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(10. december 2003)

I forbindelse med det Commonwealth-sponsorerede »Møde for Camerouns internationale partnere«, der fandt sted den 31. oktober 2003 i London, modtog Kommissionen rapporten »Styrkelse af valgproceduren i Cameroun«. Denne rapport, der er udarbejdet af en gruppe eksperter fra Commonwealth, understreger svaghederne i forbindelse med organisationen af de tidligere valg i Cameroun og foreslår konkrete foranstaltninger for at rette op på situationen. På selve mødet gjorde de camerounske myndigheder rede for planerne for vidtgående reformer på området for organisation af valghandlinger, menneskerettigheder, retsstatsprincippet, decentralisering og uafhængighed af domstolene. Rent konkret er de camerounske myndigheder inden parlamentsmøderne i marts 2004 og juni 2004 forpligtet til at forelægge reformen for Det Nationale Udvalg for Menneskerettigheder og Friheder og Det Nationale Valgobservatorium, med henblik på disse organers uafhængighed og decentralisering.

Hvad angår spørgsmålet om valg, beklager Kommissionen, at de nødvendige reformer endnu ikke er gennemført. Kommissionen, så vel som de andre donorer, der var til stede på mødet i London, opfordrede regeringen til at fremskynde de foranstaltninger, som skal træffes, og understregede behovet for a) en klar og offentlig tilgængelig tidsplan for de forskellige processer og procedurer indtil præsidentvalget i oktober 2004, b) udarbejdelsen af nye valglister c) vedtagelsen af det foreslåede udkast til lovgivning om et valgobservatorium snarest muligt, så det kan gennemføres i god tid inden valget og d) sikkerheden for høringer og gennemsigtighed med hensyn til alle aspekter af valgproceduren.

Kommissionen vil nøje følge de konkrete foranstaltninger, som regeringen træffer.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/459 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/459

---

(2004/C 88 E/0471)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3277/03

af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen

(5. november 2003)

Om:   Nye relationer med Libyen

Med ophævelsen af embargoen mod Libyen, som i sin tid blev indført på grund af landets vildfarne støtte til terrorister, skulle Den Europæiske Union nu have mulighed for at etablere nye forbindelser med landet under hensyntagen til bl.a. Europa-Parlamentets mangeårige politiske vision for Middelhavsområdet.

På baggrund heraf bedes Kommissionen besvare følgende spørgsmål:

| 1. | Har Kommissionen allerede iværksat aktioner med henblik på at tilpasse forbindelserne med Libyen med henblik på en ny Middelhavspolitik? |
| --- | --- |

1.

Har Kommissionen allerede iværksat aktioner med henblik på at tilpasse forbindelserne med Libyen med henblik på en ny Middelhavspolitik?

| 2. | Agter Kommissionen i forbindelse med eventuelle forhandlinger vedrørende økonomi- og handelssektoren at tage fat på problemerne med hensyn til erstatning til de tyve tusinde italienere, hvis ejendomme blev konfiskeret af det libyske styre, da de for mange år siden blev fordrevet fra landet, og til de italienske og øvrige europæiske virksomheder, der stadig ikke har fået udbetalt deres tilgodehavende af den libyske regering? |
| --- | --- |

2.

Agter Kommissionen i forbindelse med eventuelle forhandlinger vedrørende økonomi- og handelssektoren at tage fat på problemerne med hensyn til erstatning til de tyve tusinde italienere, hvis ejendomme blev konfiskeret af det libyske styre, da de for mange år siden blev fordrevet fra landet, og til de italienske og øvrige europæiske virksomheder, der stadig ikke har fået udbetalt deres tilgodehavende af den libyske regering?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(1. december 2003)

Ophævelsen af FN's sanktioner den 12. september 2003 er et vigtigt skridt i retning at Libyens reintegration i det internationale samfund. Det var en betingelse for, at Libyen kunne deltage i Barcelona-processen, som er rammen for EU's forbindelser til Middelhavslandene. Libyen bliver tilbudt at blive fuldgyldigt medlem af Barcelona-processen, så snart det fuldt ud har acepteret alle betingelserne heri.

Libyens tiltrædelse af Barcelona-processen er fortsat det vigtigste i EU's politik over for landet. Indtil da bliver der udviklet et muligt samarbejde på specifikke interesseområder, for eksempel inden for ulovlig indvandring.

I forbindelse med EU's udvidelse må det overvejes, hvordan Libyen kan inddrages i EU's politik over for nabolande, som bunder i respekt for fælles værdier.

Spørgsmålet om erstatning for værdier, som italienere, der blev fordrevet af det libyske styre, fik konfiskeret, er et bilateralt anliggende og bliver derfor ikke taget op på EU-niveau.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/460 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/460

---

(2004/C 88 E/0472)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3319/03

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(10. november 2003)

Om:   Miner og flygtninge ved den græsk-tyrkiske grænse

I de senere år har adskillige flygtninge mistet livet under deres forsøg på at passere den græsk-tyrkiske grænse. For nylig blev syv pakistanere sprængt i luften i deres forsøg på at krydse grænsen gennem et minefelt. Ifølge oplysninger fra den græske hærs generalstab er 31 illegale indvandrere siden 1999 blevet dræbt af miner under forsøg på at komme ind i Grækenland fra Tyrkiet.

Eftersom den græsk-tyrkiske grænse samtidig udgør Den Europæiske Unions ydre grænse, bedes Kommissionen besvare følgende:

| 1. | Hvordan fortolker Kommissionen denne situation på baggrund af Europa-Parlamentets beslutning om personelminer (B5-0802/2000) (1), hvor Parlamentet anmoder EU om at forpligte sig til at arbejde for total afskaffelse af personelminer? |
| --- | --- |

1.

Hvordan fortolker Kommissionen denne situation på baggrund af Europa-Parlamentets beslutning om personelminer (B5-0802/2000) (1), hvor Parlamentet anmoder EU om at forpligte sig til at arbejde for total afskaffelse af personelminer?

| 2. | Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen træffe for at rense minefelterne omkring EU's ydre grænser (den græsk-tyrkiske grænse), eftersom EU's rolle i kampen mod minerne er anerkendt af det internationale samfund, og EU yder støtte til aktioner mod miner i alle de lande, der er berørt af problemet? |
| --- | --- |

2.

Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen træffe for at rense minefelterne omkring EU's ydre grænser (den græsk-tyrkiske grænse), eftersom EU's rolle i kampen mod minerne er anerkendt af det internationale samfund, og EU yder støtte til aktioner mod miner i alle de lande, der er berørt af problemet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(10. december 2003)

Den 25. september 2003 tilsluttede Grækenland og Tyrkiet sig formelt traktaten om forbud mod personelminer. Kommissionen håber, at denne fælles indsats vil bringe en afslutning på de lidelser, der forvoldes af personelminer på grænsen mellem disse to lande.

Herudover har begge lande som led i de tillidsvækkende foranstaltninger, de har opnået enighed om inden for rammerne af deres bilaterale forhold, forpligtet sig til at rydde deres grænseområder for personelminer, som nævnt i Kommissionen periodiske rapport af november 2001 (2).

Rådets forordning (EF) nr. 1725/2001 af 23. juli 2001 om aktioner mod personelminer i andre udviklingslande end tredjelande (3) finder ikke anvendelse i medlemsstaterne.

---

(1)  EFT C 197 af 12.7.2001, s. 193.

(2)  KOM(2001) 700 endelig udg.

(3)  EFT L 234 af 1.9.2001.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/461 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/461

---

(2004/C 88 E/0473)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3347/03

af Esko Seppänen (GUE/NGL) til Kommissionen

(13. november 2003)

Om:   Udvidelsen og de sociale sikringsydelser

Der vil efter EU's udvidelse, og når EU-borgernes frie bevægelighed udstrækkes til nye områder, opstå nye problemer. Der er således forskellige niveauer med hensyn til folkesundheden i de gamle og de nye medlemsstater. F.eks. findes der i Estland sygdomme, som er meget resistente over for antibiotika, og på grund af Estlands EU-medlemskab vil de lettere kunne transporteres fra et land til et andet. Der er i Estland lige så mange bærere af hiv-virus som i Finland, selv om landets indbyggerantal kun er en tredjedel af det finske. Eftersom behandlingen af hiv-smittede er kostbar, og fordi den kostbare behandling er bedre i de nuværende medlemsstater end i de nye, kan det forhold, at de smittede rejser til et andet EU-land for at opnå en bedre behandling, medføre problemer. Er det efter Kommissionens opfattelse muligt at hindre den frie bevægelighed for bærere af farlige sygdomme, som ønsker sundhedspleje på et højere niveau? Hvor langt er man nået med etableringen af den planlagte myndighed for smitsomme sygdomme, og er der planer om, hvor den skal placeres?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(18. december 2003)

Det ærede medlem omtaler en række emner. Det første emne drejer sig om spredning af overførbare sygdomme fra et land til et andet. For at kunne skabe en mekanisme, der kan observere og reagere på mønstre i udviklingen af sydomme, har Fællesskabet etableret et fællesskabsnet til epidemiologisk overvågning af og kontrol med overførbare sygdomme i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 2119/98/EF af 24. september 1998 (1). Denne mekanisme muliggør løbende overvågning af sygdomme, der udgør en stor trussel for folkesundheden, og indførelse af et system for advarsel og reaktion, som gør det muligt for kompetente nationale myndigheder hurtigt at udveksle relevante oplysninger. Tiltrædelseslande har gjort væsentlige fremskridt i forbindelse med det arbejde, der skal udføres for at kunne opfylde denne beslutnings foranstaltninger.

Med hensyn til patienters mobilitet mellem medlemsstater overvejes disse spørgsmål inden for rammerne af proceduren for overvejelser på højt plan, der er etableret om patienters mobilitet og sundhedspleje i EU.

Det sidste møde i forbindelse med denne procedure for overvejelser fandt sted den 8. december 2003. Kommissionen planlægger at reagere på procedurens anbefalinger ved en meddelelse i begyndelsen af 2004. Med hensyn til refusion af lægeudgifter afholdt i andre medlemsstater, skal det påpeges, at Domstolen i en række domme (2) har anerkendt patienters ret til at få lægebehandling i en anden medlemsstat og til at få deres udgifter godtgjort. Desuden har Domstolen præciseret betingelser, som godtgørelsen kan være underlagt, særligt for at garantere, at medlemsstaternes sociale sikringsordninger balancerer finansielt og for at sikre et højt niveau af offentlig sundhed.

Og endelig, hvad angår udviklingen med hensyn til etablering af et europæisk agentur for overførbare sygdomme (European Communicable Diseases Agency) vedtog Kommissionen i juli 2003 forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et europæisk center [for forebyggelse af og kontrol med sygdomme] (ECDC) (3). Dette forslag har til formål at skabe et europæisk center, som kan give en struktureret og systematisk tilgang til kontrol med overførbare sygdomme og andre alvorlige trusler mod EU-borgernes sundhed. Oprettelsen af ECDC som et uafhængigt europæisk agentur vil kunne mobilisere og forstærke synergierne mellem de eksisterende centre for sygdomskontrol væsentligt. Dets drift forventes igangsat i 2005. Kommissionen har ikke foreslået, hvor centret skal være beliggende, idet dette spørgsmål vil blive behandlet af institutionerne, når forslagets indhold er blevet vedtaget.

---

(1)  EFT L 268 af 3.10.1998.

(2)  Kohll-dommen, sag C-155/96 af 28.4.98, Sml. 1998 I, s. 1931, Decker-dommen, sag C-120/95 af 28.4.98, Sml. 1998 I, s. 1831, Smits og Peerbooms-dommen, sag C-157/99 af 12.7.01, Sml. 2001 I, s. 05473, Vanbraekel-dommen, sag C-368/98 af 12.7.01, Sml. 2001 I, s. 05363, V.G. Müller-Fauré c/Onderlinge Waarborgmaatschappij O.Z Zorgverzekeringen UA og E.E. M. Van Riet c/Onderlinge Waarborgmaatschappij ZAO Zorgverzekeringen-dommen, sag C-385/99 af 13.5.03 (endnu ikke offentliggjort), Patricia Inizan/Caisse Primaire d'Assurance Maladie des Hauts de Seine-dommen, sag C-56/01 af 23.10.03 (endnu ikke offentliggjort).

(3)  KOM(2003)441 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/462 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/462

---

(2004/C 88 E/0474)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3369/03

af Cees Bremmer (PPE-DE) til Kommissionen

(14. november 2003)

Om:   Fængsling af en EU-statsborger i Thailand

Er Kommissionen bekendt med, at en europæisk statsborger, nederlænderen Machiel Kuijt, i anden instans, efter anke fra anklagemyndigheden, er blevet idømt livsvarigt fængsel for påstået narkohandel, efter at han allerede i marts 2002 var blevet frikendt ved en thailandsk domstol, og at hverken Machiel Kuijt eller hans forsvarer, Geert-Jan Knoops, indtil nu er blevet orienteret om rettens begrundelse?

Er Kommissionen bekendt med de usædvanligt umenneskelige forhold, under hvilke Machiel Kuijs siden 1997 har været tilbageholdt i Klong Prem-fængslet i Bangkok, hvor man har streng disciplin med offentlig, fysisk afstraffelse, hvor mord og voldtægt hører til dagens orden, hvor vand er en mangelvare, og hvor besøg af familiemedlemmer kun tillades to gange årligt?

Er Kommissionen ikke enig i, at ovenstående forhold udgør en alvorlig krænkelse af den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder (navnlig artikel 10 og 14), som Thailand har været kontraherende part i siden den 29. januar 1997?

Har Kommissionen til hensigt snarest muligt at lægge pres på de thailandske myndigheder med henblik på at sikre en åben og retfærdig rettergang og at gøre en ende på de umenneskelige forhold, Machiel Kuijt er fængslet under?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(17. december 2003)

Kommissionen har gennem sin delegation i Bangkok fulgt sagen om Machiel Kuijt i tæt kontakt med den nederlandske ambassade i Thailand.

Kommissionen er bekendt med den seneste retlige udvikling i denne sag og de forhold, som det ærede medlem henviser til, hvorunder Machiel Kuijt holdes fængslet.

Kommissionen blander sig ikke i sager af konsulær karakter og tager heller ikke stilling hertil, medmindre det sker i en EU-kontekst efter forudgående aftale med medlemsstaterne.

Som den har angivet i sit svar på Jules Maatens skriftlige forespørgsel E-2775/03 (1) er det efter Kommissionens opfattelse primært de nederlandske myndigheder, der har kompetence til at intervenere i Machiel Kuijts sag.

Kommissionen foreslår derfor, at det ærede medlem i første omgang rejser sagen over for den nederlandske regering.

---

(1)  Se side 114.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/463 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/463

---

(2004/C 88 E/0475)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3476/03

af Charles Tannock (PPE-DE) til Kommissionen

(24. november 2003)

Om:   En tidligere koordinator for EU Aid forsvundet i Etiopien

Hr. Amanti Abdisa Jigi var leder af udviklingsafdelingen i Oromo Relief Association (ORA), før kontoret i Etiopien blev tvunget til at lukke og alle aktiver beslaglagt af den etiopiske regering i 1996. ORA var et officielt anerkendt nødhjælpsagentur, hvis bidragsydere omfattede Norwegian People's Aid, Comic Relief, Christian Aid og Europa-Kommissionen. Hr. Abdisa indbragte denne lukning for en domstol, men til ingen nytte. Den 20. august 2000 blev hr. Abdisa, da han ankom til Addis Abebas lufthavn, hentet ud af et fly i transit på vej til en konference i Kenya og tilbageholdt af etiopiske regeringsstyrker. Den 25. januar 2003 blev hr. Abdisa set, da han blev transporteret bort fra Bole-området i Addis Abeba, tæt ved lufthavnen, til et bestemmelsessted, der menes at have været Shoa Robit-fængslet. Tilbageholdelsen af ham er en overtrædelse af både international lov og Etiopiens forfatning, som fastslår, at enhver der tilbageholdes skal stilles for en domstol inden for 48 timer og skal have en hurtig og fair retssag i overensstemmelse med internationale standarder.

Eftersom Kommissionen har afsat 500 millioner EUR til sine programmer i Etiopien over de næste fire år, er den da opmærksom på hr. Abdisas forsvinden? Kan Kommissionen oplyse, hvorvidt den agter at udspørge forskellige niveauer i den etiopiske regering om kontrollen med fængslerne, herunder hvor hr. Abdisa befinder sig, og hvad de officielle strafferetlige anklager imod ham er? ORA dækker det område i Oromia-regionen, som kontrolleres af Oromo's Befrielsesfront, og som omfatter hen ved 40 % af den samlede befolkning i Etiopien. Udfordringer i denne region har konsekvenser for Europa, eftersom der er et ORA-kontor i Tyskland, som hjælper etiopiske flygtninge.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(10. december 2003)

Kommissionen har gjort flere forgæves forsøg på at spore Amanti Abdisa Jigi. Hverken justitsministeriet eller den nationale fængselsmyndighed har nogen oplysninger om, hvor han befinder sig. Ifølge det ærede medlems oplysning om, at Amanti Abdisa Jigi kan være fængslet i Shoa Robit-fængslet, har Kommissionens delegation i Addis Ababa via en medlemsstat anmodet den nationale fængselsmyndighed om at undersøge Shoa-registrene. Kommissionen vil holde det ærede medlem underrettet om eventuelle fremskridt.

Kommissionen vil sætte stor pris på eventuelle yderligere oplysninger, der kan bidrage til eftersøgningen af Amanti Abdisa Jigi. Ifølge Kommissionens erfaring er justitsministeriet og den nationale fængselsmyndighed meget hjælpsomme med tilvejebringelsen af oplysninger, endog i potentielt følsomme sager, for så vidt der findes officielle registre. Kommissionen er bekymret for, at der af flere grunde simpelthen ikke findes sådanne registre vedrørende Amanti Abdisa Jigi. Ingen af de organisationer i Etiopien, der er blevet kontaktet af Kommissionen, har nogen oplysninger om ham.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/463 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/463

---

(2004/C 88 E/0476)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3496/03

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(24. november 2003)

Om:   Columbia — ELN-gidsler

I en videooptagelse, som Reuters Bureau har udsendt, viser den columbianske guerillabevægelse, Ejército de Liberación Nacional (Den Nationale Befrielseshær) (ELN), at de syv turister, der blev bortført den 12. september i år under et besøg ved nogle indianerruiner, stadig er i live.

Tre af disse gidsler er EU-statsborgere (en spanier, en englænder og en tysker), og fire er israelske statsborgere.

Guerillaen er gået med til trinvis frigivelse af gidslerne efter et besøg af en humanitær organisation, der bekræfter den vanskelige situation for indbyggerne i Sierra Nevada, men har bebudet, at den vil dræbe gidslerne, hvis den columbianske hær forsøger at gribe ind for at befri dem.

Kommissionens bedes på den baggrund besvare følgende spørgsmål:

| — | Kan den bekræfte, at gidslerne er i live og ved godt helbred? |
| --- | --- |

—

Kan den bekræfte, at gidslerne er i live og ved godt helbred?

| — | Hvilke skridt har den taget eller vil tage over for ELN eller humanitære organisationer for at opnå frigivelse af gidslerne? |
| --- | --- |

—

Hvilke skridt har den taget eller vil tage over for ELN eller humanitære organisationer for at opnå frigivelse af gidslerne?

| — | Hvilke skridt har den taget over for den columbianske regering for at gøre den opmærksom på gidslernes situation og opnå beskyttelse og frigivelse af dem? |
| --- | --- |

—

Hvilke skridt har den taget over for den columbianske regering for at gøre den opmærksom på gidslernes situation og opnå beskyttelse og frigivelse af dem?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(22. december 2003)

I den periode, der er gået siden det ærede medlem stillede sin forespørgsel, er to af de tre EU-borgere, som var blevet bortført af den columbianske ELN-guerillabevægelse, blevet frigivet ved den katolske kirkes mellemkomst, bistået af De Forenede Nationer (FN). En EU-borger tilbageholdes fortsat af ELN-guerillabe-vægelsen, som har lovet at frigive ham før jul sammen med de fire andre israelske gidsler.

Ifølge de personer, der allerede er blevet frigivet, har bortførerne ikke behandlet dem dårligt.

Kommissionen fordømmer på det stærkeste denne og alle andre kidnapninger, der har fundet sted i Columbia, og kræver øjeblikkelig og betingelsesløs frigivelse af EU-borgeren og de andre personer, der stadig tilbageholdes. Bortførerne står til ansvar for disses helbredstilstand og sikkerhed.

Kommissionen har hverken rettet henvendelse til den columbianske regering, til humanitære organisationer eller til ELN. Diplomatisk og konsulær beskyttelse henhører under medlemsstaternes, og ikke under EU's kompetenceområde. I henhold til EF-traktatens artikel 20 nyder en unionsborger i tredjelande, hvor den medlemsstat, hvori han er statsborger, ikke er repræsenteret, enhver medlemsstats diplomatiske og konsulære myndigheders beskyttelse på samme vilkår som statsborgere i denne medlemsstat.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/464 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/464

---

(2004/C 88 E/0477)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3497/03

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(24. november 2003)

Om:   Georgien — Parlamentsvalg

Ifølge forlydender i pressen beskylder den georgiske opposition regionale regeringsansvarlige for at have manipuleret med resultatet af parlamentsvalget for nylig. Tusindvis af personer demonstrerede i den anledning.

Oppositionsledere i Georgien kræver, at præsident Sjevardnadse stilles for retten, hvis han ikke afskediger de personer, der har gjort sig skyldige i den påståede valgsvindel.

Efter optællingen af 60 % af de afgivne stemmer og i henhold til officielle kilder peger de første delresultater på, at regeringskoalitionen er gået frem med 2 % i forhold til oppositionen.

Kommissionens bedes på den baggrund besvare følgende spørgsmål:

| — | Hvilke oplysninger råder den over om valgsituationen i Georgien? |
| --- | --- |

—

Hvilke oplysninger råder den over om valgsituationen i Georgien?

| — | Hvor troværdige er de officielle resultater, der er blevet offentliggjort? |
| --- | --- |

—

Hvor troværdige er de officielle resultater, der er blevet offentliggjort?

| — | Hvilken udvikling forudser Kommissionen i den politiske situation i Georgien? |
| --- | --- |

—

Hvilken udvikling forudser Kommissionen i den politiske situation i Georgien?

| — | Hvilken indvirkning kan denne situation få for stabiliteten i regionen? |
| --- | --- |

—

Hvilken indvirkning kan denne situation få for stabiliteten i regionen?

| — | Hvilke foranstaltninger har den truffet eller vil træffe for at sikre sikkerheden for EU-borgere i Georgien? |
| --- | --- |

—

Hvilke foranstaltninger har den truffet eller vil træffe for at sikre sikkerheden for EU-borgere i Georgien?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(17. december 2003)

Det ser ud til, at situationen, som den fremlægges i det ærede medlems forespørgsel, er blevet overhalet af begivenhedernes gang.

Den Europæiske Union er bevidst om nødvendigheden af at hjælpe med at sikre, at kommende valg i Georgien, både præsident- og parlamentsvalg, opfylder de internationale standarder, og overvejer derfor også, hvordan den bedst kan samarbejde med Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE)/Kontoret for Demokratiske Institutioner og Menneskerettigheder (ODIHR) og det bredere internationale samfund for at nå dette mål.

Kommissionen minder det ærede medlem om, at dens delegation i Georgien ikke har konsulært ansvar for EU-borgere. Spørgsmålet om EU-borgeres sikkerhed henhører under medlemsstaternes ambassader i landet, som Kommissionens delegation har tæt kontakt med.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/465 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/465

---

(2004/C 88 E/0478)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3500/03

af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen

(24. november 2003)

Om:   Kroatiens tiltrædelse af EU

I juni 2004 vil ti nye stater tiltræde EU, og i 2007 vil kandidatlandene Bulgarien og Rumænien tiltræde Den Europæiske Union, såfremt de opfylder EU's betingelser.

Hvad gør Kommissionen for at forberede Kroatien på, at landet kan tiltræde EU sammen med Bulgarien og Rumænien?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(16. januar 2004)

Kroatien ansøgte om medlemskab i februar 2003, og i april 2003 anmodede Rådet Kommissionen om at afgive udtalelse om ansøgningen om medlemskab. Efter planen vil Kommissionen afgive sin udtalelse i foråret 2004 og arbejder i øjeblikket på at vurdere, i hvilket omfang Kroatien opfylder de tre Københavskriterier. Det er derfor for tidligt at spekulere på, hvad udtalelsen kommer til at indeholde, og hvilken afgørelse Rådet vil træffe på basis deraf.

Det Europæiske Råd konkluderede den 12. december 2003, at tiltrædelsesforhandlingerne med Rumænien og Bulgarien vil kunne bringes til en positiv afslutning i 2004 på grundlag af egne resultater, og tiltrædelsestraktaten vil kunne undertegnes så tidligt som muligt i 2005. De to lande er således allerede langt fremme i tiltrædelsesforhandlingerne.

Kroatien vil kunne tiltræde Unionen, så snart landet er klar dertil, dvs. når det opfylder de nødvendige kriterier og har gennemført tiltrædelsesforhandlingerne. Reformtempoet i Kroatien vil være afgørende for forhandlingstempoet.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/466 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/466

---

(2004/C 88 E/0479)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3517/03

af Baroness Sarah Ludford (ELDR) til Kommissionen

(25. november 2003)

Om:   Fair handel

Vil det blive anset for at være forskelsbehandling i henhold til EU's bestemmelser om offentlige kontrakter at fastlægge, at der skal anvendes fair trade produkter i forbindelse med offentlige udbud vedrørende catering-tjenester?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frits Bolkestein

(8. januar 2004)

Når en ordregivende myndighed har taget stilling til indholdet af indkøbskontrakten til sin cateringtjeneste (hvilken kategori af produkter, der skal indkøbes), kan den frit bestemme disse produkters tekniske specifikationer. Kravene skal dog vedrøre produkternes karakteristika eller ydeevne (f.eks. glas eller tallerkener fremstillet af genbrugeligt materiale) eller produkternes produktionsform (f.eks. økologisk dyrkede produkter).

En ordregivende myndighed, som ønsker at erhverve fair trade-produkter (dvs. produkter, som er certificerede ved brug af standarder opstillet af den private sammenslutning Fair Trade Labelling Organisations International) til cateringtjenester, skal angive produkternes tekniske specifikationer i forhold til de sociale eller miljømæssige resultater, der ligger til grund for mærket. Selv om den ordregivende myndighed eventuelt angiver, at produkter forsynet med dette mærke anses for at være i overensstemmelse med de tekniske specifikationer, skal den også tillade økonomiske aktører at påvise ved hjælp af anden bevisførelse, at produktet er i overensstemmelse med de tekniske specifikationer. Det kan kun afgøres fra sag til sag, hvilke af fair trades diverse standarder (eller dele deraf) der beskriver karateristikaene for eller ydeevnen af de produkter, som skal købes.

Ordregivende myndigheder, der erhverver varer, skal respektere Fællesskabets grundlæggende principper, herunder princippet om ligebehandling, hvorunder ikke-diskrimination er et specifikt udtryk. Det følger af fast retspraksis ved EF-Domstolen, at ikke kun forskelsbehandling på grundlag af lovgivning er forbudt i henhold til EF-traktaten, men også handlinger, som hæmmer ikke-statsborgere mere end statsborgere (forskelsbehandling i praksis).

På grund af det store udvalg af standarder, som fair trade-mærket omfatter, og det store udvalg af produkter, som er til rådighed i cateringbranchen, er det kun muligt at afgøre, om en ordregivende myndighed krænker princippet om ikke-diskrimination fra sag til sag, under hensyntagen til alle omstændigheder i forbindelse med købet.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/466 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/466

---

(2004/C 88 E/0480)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3521/03

af Anne Van Lancker (PSE) til Kommissionen

(25. november 2003)

Om:   Krænkelser af menneskerettighederne i USA

Fernando González, Rene González, Gerardo Hernández, Ramón Labanino og Antonio Guerrero er fem cubanere, der er fængslet i USA for bl.a. sammensværgelse med henblik på spionage og sammensværgelse med henblik på at begå et mord. I virkeligheden var de medlemmer af cubanske organisationer i Miami, der havde til formål at hindre terroristiske aktioner mod Cuba. Sagen mod de fem blev gennemført i Miami. Med et cubansk immigrantsamfund, der for størstedelens vedkommende er fjendtligt indstillet over for de cubanske myndigheder, kan byen ikke betragtes som et neutralt sted til en sådan sag. At sagen blev gennemført i Miami er dermed en krænkelse af tillæg V og VI til den amerikanske forfatning. De blev dømt uden nogen form for beviser. Derfor har 105 britiske parlamentsmedlemmer undertegnet et andragende om genoptagelse af sagen. Desuden nægtes ægtefællerne til to af de dømte (Gerardo Hernández og Rene González), der allerede har siddet fængslet i fem år, stadig besøgsret. Amnesty International har allerede påtalt denne nægtelse af besøgsret.

Er Kommissionen bekendt med denne sag? Vil Kommissionen gøre de amerikanske myndigheder opmærksom på denne sag inden for rammerne af forbindelserne med De Forenede Stater?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(15. januar 2004)

Unionen har ikke taget stilling til den specifikke sag, som det ærede medlem henviser til. I almindelighed griber Unionen ikke ind i individuelle sager, medmindre der er tale om dødsstraf, og sagen falder ind under de retningslinjer, som er fastlagt ved Rådets fælles holdning af 29. juni 1998.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/467 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/467

---

(2004/C 88 E/0481)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3550/03

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(28. november 2003)

Om:   Zimbabwe — censur og undertrykkelse

I de seneste uger har regeringen bestående af præsident Mugabes parti, ZANU-PF, der er ved magten, lukket Zimbabwes eneste uafhængige dagsavis, »Daily News«, og forstærket undertrykkelsen af modstandere af styret og politiske afvigere. Avisens advokater henvendte sig til den lokale forvaltningsdomstol for at få tilbagekaldt afgørelsen om lukning, hvilket skete ved afgørelsen af 24. oktober 2003. I afgørelsen anerkendes det, at regeringskommissionen for medier og information ikke har ret til at forbyde offentliggørelsen af en avis.

Efter offentliggørelsen af en enkelt udgave lukkede politiet igen avisen og påberåbte sig den klage, som regeringen havde indgivet til Højesteret, og som suspenderede virkningerne af den tidligere afgørelse. Zimbabwes højesteret, hvis præsident nu er dommer Godfrey Chidyausiku, en af Mugabes tidligere ministre, vil kunne være flere år om at behandle denne klage.

I betragtning af dette klima af vold og afskrækkelse har oppositionspartiet »Movement for Democratic Change« (MDC) allerede reorganiseret sig, så de kan arbejde i hemmelighed.

Ifølge John Makumbe, professer for politiske videnskaber ved Zimbabwes universitet i Harare, vil de ikke-statslige organisationer være det næste mål, eftersom Zimbabwes parlament er ved at forberede love, der kræver registrering af disse organisationer og giver mulighed for at afsætte deres ledere.

Kommissionen bedes derfor besvare følgende:

| — | Hvilke oplysninger råder Kommissionen over, hvad angår den nye bølge af menneskerettighedskrænkelser i Zimbabwe? |
| --- | --- |

—

Hvilke oplysninger råder Kommissionen over, hvad angår den nye bølge af menneskerettighedskrænkelser i Zimbabwe?

| — | Hvilke foranstaltninger har den truffet eller agter den at træffe for at bevæge myndighederne i Zimbabwe til at afstå fra den slags foranstaltninger? |
| --- | --- |

—

Hvilke foranstaltninger har den truffet eller agter den at træffe for at bevæge myndighederne i Zimbabwe til at afstå fra den slags foranstaltninger?

| — | Kan Kommissionen bekræfte, at der snart vil blive udstedt love, der krænker pressens og de ikke-statslige organisationers frihed og uafhængighed? |
| --- | --- |

—

Kan Kommissionen bekræfte, at der snart vil blive udstedt love, der krænker pressens og de ikke-statslige organisationers frihed og uafhængighed?

| — | Hvilke skridt har Kommissionen for nylig taget til fordel for civilsamfundet og oppositionen for at klarlægge og fremme den bedste måde, hvorpå det vil være muligt at imødegå den nuværende politiske og sociale situation i Zimbabwe? |
| --- | --- |

—

Hvilke skridt har Kommissionen for nylig taget til fordel for civilsamfundet og oppositionen for at klarlægge og fremme den bedste måde, hvorpå det vil være muligt at imødegå den nuværende politiske og sociale situation i Zimbabwe?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(9. januar 2004)

Kommissionen er bekendt med de forhold, der nævnes af det ærede medlem, og følger med bekymring begivenhederne i Zimbabwe nøje. EU har straks reageret på regeringens seneste krænkelser af de grundlæggende rettigheder.

På grund af dyb bekymring for en forværring af situationen har Kommissionen fuldt ud støttet de seneste to erklæringer fra formandskabet vedrørende disse spørgsmål: den 18. september 2003 om pressefrihed i Zimbabwe, i hvilken EU har fordømt lukningen af Daily News, og for nylig den 28. november 2003, hvor formandskabet udtrykte bekymring over den nuværende situation i Zimbabwe og opfordrede Zimbabwes regering til at respektere de grundlæggende rettigheder og at indlede en aktiv og meningsfyldt dialog med de interne interessenter for at løse den nuværende krise.

Kommissionen kan ikke bekræfte det ærede medlems oplysning om en umiddelbart forestående udstedelse af love, der krænker pressens og de ikke statslige organisationers frihed og uafhængighed i Zimbabwe.

Kommissionen har til hensigt at fortsætte sin bistand til civilsamfundets aktører for at støtte menneskerettigheder og programmer/aktiviteter for demokrati og give dem mulighed for at øge deres kapacitet til fremme af en intern dialog.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/468 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/468

---

(2004/C 88 E/0482)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3560/03

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(1. december 2003)

Om:   Al-Qaeda — internationale finansieringsnetværk

I følge det britiske dagblad »Financial Times« fra 11. november 2003 fremgår det af en FN-rapport, at, uanset der er sket »betydelige fremskridt«, så agerer Al-Qaeda og dets pengemænd fortsat på verdens finansmarkeder.

Det internationale system, der er skabt med henblik på at dæmme op for strømmen af finansielle ressourcer til Al-Qaeda, er ved at blive alvorligt bragt i fare af det upassende samarbejde, som mange stater leverer i form af lovgivningsmæssige tomrum og mangel på resolut politik til imødegåelse af dette meget alvorlige problem.

Den omtalte artikel refererer navnlig til Youssef Nada og Ahmed Idris Nasreddin, der er administratorer for finansgruppen Al-Taqwa, som USA anser for at være den betydeligste hverver af penge til den omtalte terrororganisation, idet adskillige islamiske organisationer af finansiel og sågar velgørende observans samarbejder med den.

Angiveligt har de to mænd fortsat interesser og ejendomme i Schweiz og i Italien, uanset de er klassificeret som »terroristiske pengemænd«, og at deres bankkonti er »indefrosset«.

Off-shore-virksomhed og trusts synes at være den mest gængse måde at omgå kontrollen med og herkomsten af disse pengestrømme.

Youssef Nada skal i januar have været i Liechtenstein for at ændre registreringen af to selskaber, der er tilknyttet Al-Taqwa-gruppen, i klar modstrid med FN's forbud.

Al-Qaeda, talibanerne og deres kollaboratører og associerede er, i følge artiklen, stadig i stand til at rejse, rekvirere, modtage, overføre og distribuere betydelige summer.

Jeg spørger derfor Kommissionen:

| — | Hvilke informationer har den om disse forhold? |
| --- | --- |

—

Hvilke informationer har den om disse forhold?

| — | Har den kendskab til forretninger, i Den Europæiske Union, hvori der deltager terrorister? |
| --- | --- |

—

Har den kendskab til forretninger, i Den Europæiske Union, hvori der deltager terrorister?

| — | Hvilke oplysninger har den om Al-Taqwa-gruppens aktiviteter på fællesskabernes territorium? Og i hvilke lande, med hvem EU har begunstigede relationer, og i andre EØS-lande? |
| --- | --- |

—

Hvilke oplysninger har den om Al-Taqwa-gruppens aktiviteter på fællesskabernes territorium? Og i hvilke lande, med hvem EU har begunstigede relationer, og i andre EØS-lande?

| — | Hvilke forholdsregler har den taget eller agter den at tage i retning af at tilskynde til overholdelse af FN's resolutioner og forhindre, at der cirkulerer kapital bestemt for at finansiere terrororganisationer? Hvilke fornyelser og forbedringer vil den foreslå? Og agter den allerede at gennemføre sådanne forbedringer inden for EU's område? |
| --- | --- |

—

Hvilke forholdsregler har den taget eller agter den at tage i retning af at tilskynde til overholdelse af FN's resolutioner og forhindre, at der cirkulerer kapital bestemt for at finansiere terrororganisationer? Hvilke fornyelser og forbedringer vil den foreslå? Og agter den allerede at gennemføre sådanne forbedringer inden for EU's område?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(12. januar 2004)

Kommissionen har noteret sig den anden rapport, der er udarbejdet af en overvågningsgruppe under De Forenede Nationer (FN) med Michael Chandler som formand og med reference til Al Qaeda- og Taliban-sanktionskomitéen under FN's Sikkerhedsråd (herefter kaldet »FN-komitéen«). Denne rapport, der udkom den 1. december 2003, og som Financial Times åbenbart havde fået kendskab til forinden, handler om gennemførelsen af de restriktive foranstaltninger, der tager sigte på Usama bin Laden og Al Qaedaorganisationen, og som FN's Sikkerhedsråd har pålagt i en række resolutioner, der tager udgangspunkt i kapitel VII i FN-pagten.

Kommissionen mener, at det hovedsagelig er op til FN-komitéen og da også FN's Sikkerhedsråd selv at efterprøve, om oplysningerne i overvågningsgruppens rapport gør det berettiget at pålægge yderligere foranstaltninger eller ændre de nuværende. Sikkerhedsrådet tager de pågældende resolutioner op til fornyet behandling i januar 2004.

Om de nuværende foranstaltninger skal det bemærkes, at Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 (1) kræver indefrysning af midler og økonomiske ressourcer fra personer, grupper og enheder, der er udpeget af FN-komitéen og opfylder betingelserne i resolution 1267(1999) eller 1390(2002). Forordningen forbyder også at stille midler og økonomiske ressourcer til rådighed for sådanne personer, grupper og enheder.

Forordning (EF) nr. 881/2002 begrænser anvendelsen af midler og økonomiske ressourcer, der ejes af de pågældende personer, grupper og enheder. Det skal bemærkes, at disse foranstaltninger ikke er ensbetydende med konfiskering, og at disse personer, grupper og enheder således fortsat har renter og ejendom, indtil en kompetent myndighed — i overensstemmelse med de gældende (strafferetlige eller andre) procedurer i medlemsstaterne — beslutter noget andet.

Overvågningsgruppens anden rapport beskriver nogle af Youssef Nada og Ahmed Idris Nasreddins handlinger med eksempler på, at personer, grupper og enheder, der er opført på FN-komitéens liste, fortsat anvender tomme selskaber og offshoremidler. Grunden til, at overvågningsgruppen udvalgte disse personer til en »tilbundsgående undersøgelse«, som det hedder i rapportens punkt 70, er ikke helt klar. Eksemplet viser imidlertid, at effektiv forebyggelse af finansiering af terrorisme forudsætter, at der stilles relevante registreringskrav for juridiske personer og enheder. Kun med sådanne krav vil myndighederne kunne identificere de egentlige ejere af juridiske personer og enheder.

Tredjelande som f.eks. Schweiz og Liechtenstein har ikke leveret nogen oplysninger til Kommissionen om eventuelle aktiviteter, Youssef Nada og Al Taqwa Ltd. måtte have i EU. Det er medlemsstaternes opgave at undersøge, om bestemmelserne i forordning (EF) nr. 881/2002 er blevet overtrådt, og om juridiske personer eller enheder har forbindelser med personer, grupper eller enheder, der er blevet identificeret af FN-komitéen og opfylder betingelserne i resolution 1267(1999) eller 1390(2002). I givet fald bør medlemsstaten foreslå, at FN-komitéen foretager en lignende undersøgelse af den pågældende juridiske person eller enhed.

---

(1)  Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 af 27. maj 2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til Usama bin Laden, Al-Qaeda-organisationen og Taliban, og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 467/2001 om forbud mod udførsel af visse varer og tjenesteydelser til Afghanistan, om styrkelse af flyveforbuddet og om udvidelse af indefrysningen af midler og andre økonomiske ressourcer over for Taliban i Afghanistan. EFT L 139 af 29.5.2002.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/470 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/470

---

(2004/C 88 E/0483)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3567/03

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(2. december 2003)

Om:   Water for Life

Den 3. september 2002 iværksatte Den Europæiske Union sit store globale vandinitiativ med henblik på at skabe strategiske partnerskaber for at nå de mål om rent vand og sanitet, som blev fastlagt på verdenstopmødet om bæredygtig udvikling, nemlig at halvere andelen af mennesker, som ikke har adgang til rent drikkevand og bedre sanitet, senest i 2015.

| 1. | Hvor mange »strategiske partnerskaber« er der nu oprettet, og hvor mange mennesker har til dato fået adgang til rent drikkevand og bedre sanitet som følge heraf? |
| --- | --- |

1.

Hvor mange »strategiske partnerskaber« er der nu oprettet, og hvor mange mennesker har til dato fået adgang til rent drikkevand og bedre sanitet som følge heraf?

| 2. | EU gjorde det klart, at man var villig til at øge de økonomiske ressourcer ud over de 1,4 mia. EUR om året, der på daværende tidspunkt blev investeret i vandrelateret støtte. Hvor meget har EU øget sin støtte? |
| --- | --- |

2.

EU gjorde det klart, at man var villig til at øge de økonomiske ressourcer ud over de 1,4 mia. EUR om året, der på daværende tidspunkt blev investeret i vandrelateret støtte. Hvor meget har EU øget sin støtte?

| 3. | En tiendedel af den tid, der er nødvendig for at nå 2015-målene, er nu gået. Hvad er Kommissionens vurdering af de hidtidige fremskridt og sandsynligheden for, at målene nås? |
| --- | --- |

3.

En tiendedel af den tid, der er nødvendig for at nå 2015-målene, er nu gået. Hvad er Kommissionens vurdering af de hidtidige fremskridt og sandsynligheden for, at målene nås?

| 4. | Hvilke foranstaltninger skal et udviklingsland træffe for at drage fordel af EU's løfte om at øge de økonomiske ressourcer til vandrelateret udviklingsbistand? |
| --- | --- |

4.

Hvilke foranstaltninger skal et udviklingsland træffe for at drage fordel af EU's løfte om at øge de økonomiske ressourcer til vandrelateret udviklingsbistand?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(28. januar 2004)

| 1. | Siden EU's vandinitiativ blev taget på verdenstopmødet i 2002 om bæredygtig udvikling (WSSD), er der gjort betydelige fremskridt med oprettelsen af to strategiske partnerskaber, som omfatter Afrika og tolv lande i Østeuropa, Kaukasus og Centralasien (EECCA). Yderligere to geografiske komponenter for henholdsvis Middelhavsområdet og Latinamerika er under opbygning.
  For Afrikas vedkommende har der efter indgåelsen af det »strategiske partnerskab« under WSSD i Johannesburg været ført omfattende tekniske forhandlinger mellem de europæiske og de afrikanske partnere via en fortløbende dialog under vandugen i august 2003 i Stockholm, Det Afrikanske Ministerråd for Vands (AMCOW) tekniske møde i oktober 2003 i Ougadougou og den panafrikanske vandkonference i december 2003 i Addis Abeba, og kulminationen på dette arbejde har været følgende fire begivenheder:






  — | vedtagelse af en fælleserklæring om gennemførelse af det strategiske partnerskab mellem EU og Afrika om vandanliggender og sanitære faciliteter |
| --- | --- | --- |

1.

Siden EU's vandinitiativ blev taget på verdenstopmødet i 2002 om bæredygtig udvikling (WSSD), er der gjort betydelige fremskridt med oprettelsen af to strategiske partnerskaber, som omfatter Afrika og tolv lande i Østeuropa, Kaukasus og Centralasien (EECCA). Yderligere to geografiske komponenter for henholdsvis Middelhavsområdet og Latinamerika er under opbygning.

For Afrikas vedkommende har der efter indgåelsen af det »strategiske partnerskab« under WSSD i Johannesburg været ført omfattende tekniske forhandlinger mellem de europæiske og de afrikanske partnere via en fortløbende dialog under vandugen i august 2003 i Stockholm, Det Afrikanske Ministerråd for Vands (AMCOW) tekniske møde i oktober 2003 i Ougadougou og den panafrikanske vandkonference i december 2003 i Addis Abeba, og kulminationen på dette arbejde har været følgende fire begivenheder:

—

vedtagelse af en fælleserklæring om gennemførelse af det strategiske partnerskab mellem EU og Afrika om vandanliggender og sanitære faciliteter

| — | vedtagelse af et foreløbigt arbejdsprogram med retningslinjer for de fremtidige udviklingsetaper for EU's vandinitiativ i Afrika |
| --- | --- |

—

vedtagelse af et foreløbigt arbejdsprogram med retningslinjer for de fremtidige udviklingsetaper for EU's vandinitiativ i Afrika

| — | udvælgelse af de første afvandingsområder, hvortil EU vil yde den indledende bistand (10 mio. EUR) |
| --- | --- |

—

udvælgelse af de første afvandingsområder, hvortil EU vil yde den indledende bistand (10 mio. EUR)

| — | forhåndsudvælgelse af de første lande til landedialogen om vandforsyning og sanitære faciliteter. |
| --- | --- |

—

forhåndsudvælgelse af de første lande til landedialogen om vandforsyning og sanitære faciliteter.

Arbejdet blev delt op således, at der blev nedsat to arbejdsgrupper til at behandle henholdsvis vandforsyning og sanitære faciliteter (under ledelse af Danmark og Lesotho) og spørgsmålet om integreret forvaltning af vandressourcer, også for grænseoverskridende afvandingsområder (under ledelse af Frankrig og Tanzania). Der er også skitseret en finansiel strategi (under ledelse af Det Forenede Kongerige). Disse grupper rummer alle relevante involverede parter og udvikler aktiviteter på nationalt og regionalt plan, som vandinitiativets målsætninger vil komme til at gælde for (dvs. styrkelse af det politiske ejerskab, forøgelse af efterspørgslen baseret på nationale strategier og fattigdomsbekæmpelsesplaner, øget koordination og effektivisering af udviklingsbistanden og fremme af partnerskaber, som inddrager alle aktører). Dette vil foregå i de første lande og afvandingsområder, som vælges af AMCOW. Et mere detaljeret program for udviklingen med hensyn til EU-vandinitiativets afrikanske komponent inkl. specifikke foranstaltninger (baseret på det enkelte programmåls og den enkelte arbejdsgruppes resultater) vil blive udarbejdet i fællesskab i de kommende måneder.

Under ledelse af Danmark er der gjort betydelige fremskridt med opbygningen af det strategiske partnerskab mellem EU og EECCA om »vand til sikring af bæredygtig udvikling«, siden dette blev iværksat i september 2002 under WSSD som led i EU's vandinitiativ. De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europas (ECE) femte paneuropæiske konference for miljøministre i maj 2003 i Kiev var et vigtigt skridt: deltagerne fra de 55 repræsenterede lande var, som det kom til udtryk i ministrenes erklæring, særdeles interesserede i EU-vandinitiativets EECCA-komponent, og man vedtog et programdokument om den fremtidige udbygning og gennemførelse af det strategiske partnerskab mellem EU og EECCA om vand. Det næste trin bliver at gøre yderligere fremskridt hen imod en konkret indsats på stedet på grundlag af den fastlagte liste over »building blocks« med henblik på at bidrage til virkeliggørelsen af internationale mål for vand og sanitære faciliteter i EECCA-regionen.

I Middelhavsregionen er vi under ledelse af Grækenland ganske tæt på at afslutte planlægningen af en Middelhavskomponent af vandinitiativet. Sideløbende dermed er Spanien og Portugal i tæt samarbejde med Mexico lige ved at have færdiggjort initiativets latinamerikanske komponent.

I erkendelse af de finansielle spørgsmåls store betydning leder Det Forenede Kongerige en arbejdsgruppe vedrørende finansielle ressourcer, medens Kommissionen leder et forskningsinitiativ. Desuden er man i de internationale institutioner og i forbindelse med EU's vandinitiativ i færd med at udvikle overvågnings-redskaber, som skulle gøre det muligt at tage fremskridtet hen imod en virkeliggørelse af målene for vandforsyning og sanitære faciliteter op til ny vurdering.

| 2. | Den approach, der følges i forbindelse med EU's vandinitiativ — i retning af forstærket koordination og en mere effektiv brug af de eksisterende instrumenter — anvendes på specifikke projekter og programmer, der er under gennemførelse i henhold til EU's og medlemsstaternes udviklingsprogrammer (eksempelvis er der EU-støttede vandprojekter i gang i mere end 20 afrikanske lande, og vand er en særlig målsektor i 12 stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS)). EU yder allerede nu bistand på 10 mio. EUR til grænseoverskridende afvandingsområder i Afrika.
  Ud over at øge brugen af de eksisterende instrumenter — og i erkendelse af det nødvendige i, at der anvendes statslig udviklingsbistand (ODA) som katalysator (løftestang) for andre finansielle midler (finansielle institutioner, private, indenlandske osv.) — har Kommissionen foreslået, at den betingede 1 mia. EUR under 9. Europæiske Udviklingsfond (EUF) anvendes til oprettelse af en vandfacilitet for AVS-staterne. Denne facilitet bør være et innoverende og fleksibelt instrument og bygge på det ejerskab, som de afrikanske partnere har demonstreret på området vandforsyning og sanitære faciliteter (AMCOW og inden for rammerne af Det Nye Partnerskab for Afrikansk Udvikling (NEPAD)). Det Afrikanske Ministerråd fremlagde på den panafrikanske vandkonference i december 2003 en resolution til støtte for oprettelsen af denne facilitet. En meddelelse om bestemmelserne om oprettelsen af AVS-EU-Vandfaciliteten er under udarbejdelse med henblik på forelæggelse for EU's medlemsstater og derefter AVS-EU-Ministerrådet til godkendelse. |
| --- | --- |

2.

Den approach, der følges i forbindelse med EU's vandinitiativ — i retning af forstærket koordination og en mere effektiv brug af de eksisterende instrumenter — anvendes på specifikke projekter og programmer, der er under gennemførelse i henhold til EU's og medlemsstaternes udviklingsprogrammer (eksempelvis er der EU-støttede vandprojekter i gang i mere end 20 afrikanske lande, og vand er en særlig målsektor i 12 stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS)). EU yder allerede nu bistand på 10 mio. EUR til grænseoverskridende afvandingsområder i Afrika.

Ud over at øge brugen af de eksisterende instrumenter — og i erkendelse af det nødvendige i, at der anvendes statslig udviklingsbistand (ODA) som katalysator (løftestang) for andre finansielle midler (finansielle institutioner, private, indenlandske osv.) — har Kommissionen foreslået, at den betingede 1 mia. EUR under 9. Europæiske Udviklingsfond (EUF) anvendes til oprettelse af en vandfacilitet for AVS-staterne. Denne facilitet bør være et innoverende og fleksibelt instrument og bygge på det ejerskab, som de afrikanske partnere har demonstreret på området vandforsyning og sanitære faciliteter (AMCOW og inden for rammerne af Det Nye Partnerskab for Afrikansk Udvikling (NEPAD)). Det Afrikanske Ministerråd fremlagde på den panafrikanske vandkonference i december 2003 en resolution til støtte for oprettelsen af denne facilitet. En meddelelse om bestemmelserne om oprettelsen af AVS-EU-Vandfaciliteten er under udarbejdelse med henblik på forelæggelse for EU's medlemsstater og derefter AVS-EU-Ministerrådet til godkendelse.

| 3. | På trods af disse vigtige aktiviteter skal der stadig gøres meget, før der er opnået håndgribelige resultater: for at føre målene for drikkevand og sanitære faciliteter ud i livet skal vi sørge for, at der hver dag indtil 2015 sikres drikkevand til yderligere 120 000 mennesker og sanitære faciliteter til yderligere 240 000 mennesker.
  Dette kræver yderligere aktivitet med hovedvægten lagt på:






  — | Forbedret samarbejde om og koordination af den måde, hvorpå vandrelaterede aktiviteter udvikles og gennemføres, med henblik på at gøre det nuværende og det fremtidige arbejde så effektivt som muligt. |
| --- | --- | --- |

3.

På trods af disse vigtige aktiviteter skal der stadig gøres meget, før der er opnået håndgribelige resultater: for at føre målene for drikkevand og sanitære faciliteter ud i livet skal vi sørge for, at der hver dag indtil 2015 sikres drikkevand til yderligere 120 000 mennesker og sanitære faciliteter til yderligere 240 000 mennesker.

Dette kræver yderligere aktivitet med hovedvægten lagt på:

—

Forbedret samarbejde om og koordination af den måde, hvorpå vandrelaterede aktiviteter udvikles og gennemføres, med henblik på at gøre det nuværende og det fremtidige arbejde så effektivt som muligt.

| — | Udvikling af en integreret approach og navnlig forbedrede forvaltningsarrangementer, som inddrager alle berørte involverede parter; en videreudvikling af den »multistakeholder«-proces (proces med flere involverede parter), der er indført til gennemførelse af vandinitiativet, vil i den forbindelse få central betydning. |
| --- | --- |

—

Udvikling af en integreret approach og navnlig forbedrede forvaltningsarrangementer, som inddrager alle berørte involverede parter; en videreudvikling af den »multistakeholder«-proces (proces med flere involverede parter), der er indført til gennemførelse af vandinitiativet, vil i den forbindelse få central betydning.

| — | Tilvejebringelse af yderligere finansielle midler; det vil forstærke initiativet mærkbart, hvis Rådet kan nå til enighed om at frigøre den yderligere 1 mia. EUR til vandfacilitetens gennemførelse i AVS-staterne, således som Kommissionen har foreslået det. |
| --- | --- |

—

Tilvejebringelse af yderligere finansielle midler; det vil forstærke initiativet mærkbart, hvis Rådet kan nå til enighed om at frigøre den yderligere 1 mia. EUR til vandfacilitetens gennemførelse i AVS-staterne, således som Kommissionen har foreslået det.

| 4. | Udviklingslandene skal føre an i denne proces ved at opprioritere vand og sanitære faciliteter i deres nationale strategier for fattigdomsbekæmpelse og bæredygtig udvikling, idet dette er nøglen til adgang til udviklingsbistand. Fastlæggelse af nationale politikker og forbedring af den internationale baggrund er vigtige forudsætninger for at kunne tiltrække yderligere midler til infrastrukturen for vandforsyning og sanitære faciliteter, navnlig fra private investorer. |
| --- | --- |

4.

Udviklingslandene skal føre an i denne proces ved at opprioritere vand og sanitære faciliteter i deres nationale strategier for fattigdomsbekæmpelse og bæredygtig udvikling, idet dette er nøglen til adgang til udviklingsbistand. Fastlæggelse af nationale politikker og forbedring af den internationale baggrund er vigtige forudsætninger for at kunne tiltrække yderligere midler til infrastrukturen for vandforsyning og sanitære faciliteter, navnlig fra private investorer.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/472 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/472

---

(2004/C 88 E/0484)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3570/03

af Gerhard Schmid (PSE) til Kommissionen

(5. december 2003)

Om:   Oprettelse af mobile toldkontrolgrupper i Tyskland efter Den Tjekkiske Republiks tiltrædelse til Den Europæiske Union

I bilag V til tiltrædelsesakten forbydes eksport af bestemte landbrugsprodukter, der stammer fra bedrifter, der først efter en overgangstid skal opfylde de strukturelle krav i Unionens veterinærret fuldt ud. Det tyske toldvæsen har derfor til opgave at kontrollere, at dette eksportforbud overholdes, og vil gøre det med såkaldte mobile toldkontrolgrupper, da varekontrollen ved grænserne bortfalder pr. 1. maj 2004. De tyske myndigheder henviser til, at der ikke kan oprettes et ubegrænset antal mobile toldkontrolgrupper.

Kan Kommissionen oplyse, om den har sat begrænsninger for antallet af mobile toldkontrolgrupper og for frekvensen af disses indsatser? Derudover bedes Kommissionen oplyse, hvilken norm der efter Kommissionens mening skal gælde for anvendelse af de mobile grupper? Dette spørgsmål hænger sammen med det forhold, at tiltrædelsestraktaten som led i bestemmelserne om besiddelse, transport og kontrol af momspligtige varer tillader medlemsstaterne at foretage de nødvendige kontroller, for så vidt som dette ikke hindrer det indre markeds gnidningsløse funktion.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(9. januar 2004)

Som det ærede medlem understreger, må produkter fra bedrifter, der først efter en overgangsperiode skal opfylde visse strukturelle krav, kun markedsføres på det nationale marked (hjemmemarkedet) og derfor ikke sendes til andre medlemsstater.

Bilag V i tiltrædelsesakten omhandler visse bedrifter i Den Tjekkiske Republik og fastsætter bestemmelser for at sikre denne begrænsning i markedsføringen. Desuden er Kommissionen i øjeblikket ved at udarbejde udførlige gennemførelsesbestemmelser om kontrol med og markedsføring af disse produkter. Hovedansvaret for at sikre, at EU-lovgivningen overholdes, ligger hos oprindelseslandet. Med hensyn til bestemmelseslandet gælder de almindelige bestemmelser i Rådets direktiv 89/662/EØF af 11. december 1989 om veterinærkontrol i samhandelen i Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (1). I denne sammenhæng finder følgende bestemmelser i kapitel II, artikel 5, stk. 1, litra a), anvendelse:

| | De kompetente myndigheder kan på varens bestemmelsessted ved ikke-diskriminerende veterinær stikprøvekontrol undersøge, om kravene i artikel 3 er opfyldt; de kan i den forbindelse udtage prøver. |
| --- | --- |

De kompetente myndigheder kan på varens bestemmelsessted ved ikke-diskriminerende veterinær stikprøvekontrol undersøge, om kravene i artikel 3 er opfyldt; de kan i den forbindelse udtage prøver.

| | Endvidere kan transit- eller bestemmelsesmedlemsstatens kompetente myndigheder, når de ligger inde med oplysninger, som tyder på, at der er sket en overtrædelse, ligeledes foretage kontrol under varernes transport på den pågældende medlemsstat område, herunder kontrol af transportmidlernes overensstemmelse med gældende regler. |
| --- | --- |

Endvidere kan transit- eller bestemmelsesmedlemsstatens kompetente myndigheder, når de ligger inde med oplysninger, som tyder på, at der er sket en overtrædelse, ligeledes foretage kontrol under varernes transport på den pågældende medlemsstat område, herunder kontrol af transportmidlernes overensstemmelse med gældende regler.

Mobile toldkontrolgrupper kan udføre kontrol, men den skal være i overensstemmelse med direktivet. Kommissionen pålægger ikke nogen begrænsning eller norm for frekvensen af en sådan kontrol med omsætning af punktafgiftspligtige varer. Dette anliggende falder ind under nærhedsprincippet. Medlemsstaterne skal dog, når de indfører disse kontrolforanstaltninger, sikre, at principperne for det indre marked overholdes.

---

(1)  EFT L 395 af 30.12.1989.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/473 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/473

---

(2004/C 88 E/0485)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3591/03

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(5. december 2003)

Om:   Elfenbenskysten — genopstartning af krigen

De rebelske styrker, der kontrollerer det nordlige Elfenbenskysten, erklærede i går undtagelsestilstand i de områder, hvor de er aktive, og beskyldte præsident Laurent Gbagbo for at forberede en genoptagelse af krigen, der blev afbrudt i begyndelsen af dette år.

Uenighederne omkring en national enhedsregering har bragt de to parter på randen af nye kampe, fire måneder efter at konflikten officielt var afsluttet.

Politikere fra andre vestafrikanske lande har forsøgt at redde fredsprocessen, men rebellerne, der i september forlod overgangsregeringen, har nu erklæret, at præsidenten planlægger at angribe byerne Man og Bouaké.

Kommissionen bedes besvare følgende:

| — | Følger Kommissionen denne fornyede optrapning af konflikten i Elfenbenskysten? Hvilke følger vil genoptagelsen af konflikten få for stabiliteten i denne del af verden? |
| --- | --- |

—

Følger Kommissionen denne fornyede optrapning af konflikten i Elfenbenskysten? Hvilke følger vil genoptagelsen af konflikten få for stabiliteten i denne del af verden?

| — | Er Kommissionen i kontakt med parterne i konflikten? På hvilke måder søger den at lægge pres på parterne for at få dem til at bringe denne situation til afslutning og fremme den indbyrdes forståelse? |
| --- | --- |

—

Er Kommissionen i kontakt med parterne i konflikten? På hvilke måder søger den at lægge pres på parterne for at få dem til at bringe denne situation til afslutning og fremme den indbyrdes forståelse?

| — | Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet, eller hvilke foranstaltninger agter den at træffe for at garantere sikkerheden for de EU-borgere, der bor i dette land? |
| --- | --- |

—

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet, eller hvilke foranstaltninger agter den at træffe for at garantere sikkerheden for de EU-borgere, der bor i dette land?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(15. januar 2004)

Kommissionen følger nøje udviklingen i den politiske situation i Elfenbenskysten, både fra Bruxelles og gennem delegationen i Abidjan. I Kommissionen i Bruxelles er der ud over den daglige overvågning af situationen jævnligt møder i en ad hoc Task Force for Elfenbenskysten, som ledes af direktøren for Vest-og Centralafrika. Denne Task Force består af repræsentanter for alle de berørte generaldirektorater i Kommissionen. I Abidjan er der for nylig blevet udpeget en politisk rådgiver ved delegationen, og chefen for delegationen er et af de 13 medlemmer af det udvalg, der skal overvåge Marcoussis-aftalen, som mødes mindst en gang om ugen.

Gennem udvalget til overvågning af Marcoussis-aftalen er Kommissionen i kontakt med begge sider. Endvidere har formanden for Kommissionen, Romani Prodi, aflagt besøg i Abidjan den 13. november 2003. Her mødtes han med præsident Gbagbo, premierminister Diarra og medlemmerne af hans regering, udvalget til overvågning af Marcoussis-aftalen og de ti politiske grupperinger, som var underskrivere af Marcoussis-aftalen. Han understregede, at de måtte finde frem til indbyrdes forståelse, og at EU var villig til at udbetale sin støtte til landet, men kun hvis der blev opnået fred, hvilket betyder, at afvæbningsprocessen må sættes i gang og at landet skal genforenes. Han opfordrede de »nye styrker« til at genindtræde i ministerrådet og præsident Gbagbo og regeringen til at gennemføre Marcoussis-aftalen.

Dette er et anliggende, som stadig hører under medlemsstaternes kompetence, og Kommissionen har ikke de logistiske midler til rådighed, som kan garantere sikkerheden for EU's borgere i tredjelande.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/474 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/474

---

(2004/C 88 E/0486)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3674/03

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(9. december 2003)

Om:   Tekstil- og beklædningsindustrien

USA har som bekendt besluttet at indføre protektionistiske foranstaltninger imod import af forskellige artikler fra Kina, navnlig strikvarer og bh'er, idet flere erhvervsorganisationer fra landets egen tekstilindustri har klaget.

I mellemtiden er EU's import af tekstil- og beklædningsprodukter fra Kina steget væsentligt i 2002, især de produkter, der allerede er blevet liberaliseret. Portugals tekstil- og beklædningsforbund beretter f.eks., at Kina fra en markedsandel af anorakker og træningsdragter på under 20 % i 2001 nåede op på over 50 % i 2002, hvilket har udløst et prisfald på omkring 40 %.

Disse amerikanske protektionistiske foranstaltninger vil kunne føre til forlægninger af handelen til Europa og skabe et nyt pres på fællesskabsmarkedet, idet de udgør en trussel mod industrien i lande som Portugal, i områder, hvor tekstil- og beklædningssektoren er den fremherskende økonomiske aktivitet.

Kan Kommissionen oplyse, hvordan den agter at imødegå denne situation, og hvilke foranstaltninger den agter at træffe for at beskytte industrien, beskæftigelsen og regionaludviklingen i områder såsom Vale do Ave, Vale do Cávado, Beiras og andre områder, hvor disse sektorer er af afgørende betydning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne Pascal Lamy

(9. februar 2004)

Kommissionen deler til fulde det ærede medlems bekymring over det kinesiske eksportpotentiel og resultaterne hidtil med hensyn til en forøgelse af den kinesiske andel af EU-markedet. Væksten i værdi af den kinesiske eksport overgår ethvert andet lands. Kinas andel i EU-importen er steget fra 6,6 % til 11,5 % for tekstilvarer mellem 1994 og de første ni måneder af 2003, fra 13,8 % til 19,3 % for beklædningsgenstande og fra 11,4 % til 17,7 % for tekstilvarer og beklædningsgenstande i samme periode, idet Kina altid har været EU's største leverandør.

Foruden de gældende generelle beskyttelsesbestemmelser i WTO's regi, som kan benyttes til at imødegå risikoen for markedsforstyrrelser, er Kina også genstand for specifikke beskyttelsesforanstaltninger, som kan bringes i anvendelse i overensstemmelse med Kinas protokol om tiltrædelse af WTO. USA traf således foranstaltninger i henhold til den specifikke beskyttelsesordning vedrørende tekstiler med virkning fra den 24. december 2003 mod kinesisk eksport af tre varer, nemlig slåbrokker og badekåber og bh'er. Der består naturligvis altid en risiko for omlægning af handelen, men de amerikanske foranstaltninger har eventuelt kun begrænsede virkninger, ikke blot fordi den amerikanske produktion af de pågældende varer er minimal. Disse foranstaltninger kommer ikke til at betyde en nedskæring af den kinesiske eksport til USA, men snarere en opbremsning af væksten i eksporten, hvilket i sig selv begrænser risikoen for en omlægning af handelen. Hvad angår virkningerne for EU, synes der ikke at bestå nogen risiko for en handelsfordrejning for varer af trikotage eller bh'er, som for de fleste typers vedkommende stadig er underlagt kontingenter. Virkningerne for slåbrokkers vedkommende kan blive tydeligere, da der ingen EU-kontingenter findes, og skønt Kina allerede er EU's største leverandør, har importen i EU været stærkt stigende i de seneste år.

Kommissionen deler det synspunkt, at det vil blive nødvendigt omhyggeligt at overvåge følgevirkningerne af de amerikanske foranstaltninger, herunder risikoen for omlægning af handelen. EU vil i sidste ende eventuelt blive nødt til at gribe til afhjælpende foranstaltninger i overensstemmelse med WTO-aftalen og bestemmelserne i Kinas protokol om tiltrædelse af WTO.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/475 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/475

---

(2004/C 88 E/0487)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3851/03

af Baroness Sarah Ludford (ELDR) til Kommissionen

(16. december 2003)

Om:   Ratificering af internationale konventioner på menneskerettighedsområdet

Kan Kommissionen redegøre for den aktuelle situation (opdelt pr. land) med hensyn til alle 25 nuværende og kommende medlemsstaters undertegning og ratificering af alle FN's, OECD's, Europarådets og andre internationale konventioner på menneskerettighedsområdet og konventioner vedrørende ligestilling, beskyttelse af mindretal og forbud mod forskelsbehandling?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(30. januar 2004)

Inden for De Forenede Nationer findes der flere konventioner om menneskerettighederne, ligestilling, beskyttelse af mindretal og ikke-forskelsbehandling.

Alle 25 nuværende og fremtidige medlemsstater er part i følgende grundlæggende konventioner på disse områder:

| — | den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder |
| --- | --- |

—

den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder

| — | den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder |
| --- | --- |

—

den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder

| — | konventionen mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf |
| --- | --- |

—

konventionen mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf

| — | konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder |
| --- | --- |

—

konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder

| — | den internationale konvention om afskaffelse af alle former for racediskrimination |
| --- | --- |

—

den internationale konvention om afskaffelse af alle former for racediskrimination

| — | konventionen om barnets rettigheder |
| --- | --- |

—

konventionen om barnets rettigheder

| — | konventionen af 1951 om flygtninges retsstilling. |
| --- | --- |

—

konventionen af 1951 om flygtninges retsstilling.

Inden for Europarådets rammer er der flere konventioner og protokoller om menneskerettighederne, ligestilling, beskyttelse af mindretal og ikke-forskelsbehandling. De to vigtigste er den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og den europæiske konvention til forebyggelse af tortur og umenneskelig eller vanærende behandling eller straf. Alle 25 nuværende og fremtidige medlemsstater er part i dem.

I forespørgslen nævnes også Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD). Så vidt Kommissionen ved findes der ingen konventioner om menneskerettighederne, ligestilling, beskyttelse af mindretal og ikke-forskelsbehandling i OECD-regi. Hvad angår Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa OSCE er alle de nuværende og fremtidige medlemsstater deltagere. I denne egenskab tilslutter de sig OSCE's politiske engagement inden for menneskerettighederne, ligestilling, beskyttelse af mindretal og ikke-forskelsbehandling. OSCE har som politisk organisation ingen retligt bindende tekster på disse områder.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/476 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/476

---

(2004/C 88 E/0488)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3859/03

af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen

(16. december 2003)

Om:   Finansiering af små projekter via Tacis 2002-programmet

Andelen af finansieringer af små projekter via Tacis-programmet steg med 15 % i 2002. Kan Kommissionen oplyse, hvor mange små projekter der er blevet støttet, og disse projekters beløbsstørrelse? Er disse projekters succesrige udfald blevet kontrolleret?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(4. marts 2004)

Kommissionen går ud fra, at det ærede medlem henviser til de to vigtigste former for »små projekter«, der er omfattet af Tacis, dvs. faciliteten for små projekter og den del af partnerskabsprogrammet for institutionsopbygning, der vedrører civilsamfundet, under Tacis-programmet for grænseoverskridende samarbejde (CBC). Med hensyn til faciliteten for små projekter blev der tildelt et beløb på 6,7 mio. EUR under Tacis CBC-handlingsprogrammet for 2002. Dette resulterede i, at der blev anbefalet finansiering til og indgået kontrakter om i alt 32 små projekter. Derudover blev der indgået kontrakter om 12 mikroprojekter (under 50 000 EUR hver). Den sidste evalueringsrunde for mikroprojektkomponenten blev afsluttet for nylig. Kontrakterne om de udvalgte mikroprojekter indgås i de kommende uger.

Med hensyn til partnerskabsprogrammet for institutionsopbygning blev der i alt tildelt 11,7 mio. EUR til rammebeløbet for støtte til civilsamfundet og lokale initiativer under 2002-handlingsprogrammet. I alt blev der anbefalet finansiering til 62 projekter og indgået kontrakter om 61 i december 2003.

I begge tilfælde gik de første projekter først i gang for nylig. Derfor er det for tidligt at vurdere resultaterne på nuværende tidspunkt. Det er delegationerne, der fører kontrol og tilsyn med projekterne.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/477 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/477

---

(2004/C 88 E/0489)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3881/03

af Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) til Kommissionen

(16. december 2003)

Om:   Udvikling på bekostning af miljøet i vådområdet »Almira« i Xanthis amt

Fra midten af firserne er der i kystområdet ved Xanthi foregået intens byggeaktivitet, der har medført, at store arealer af vådområder er forsvundet.

Endvidere har man i de senere år ved et illegalt, kunstigt indgreb tørlagt vådområdet Almira, som er omfattet af Ramsar-konventionen, og hvoraf nogle dele er klassificeret som særligt beskyttede områder (i henhold til direktiv 79/409/EØF (1)), mens der i andre områder er gjort arkæologiske fund.

Arbejdet, der blev indledt i 1997, omfatter et areal på ca. 25 ha, hvor det er meningen, at der skal opføres boliger. Der er hidtil ikke fra det offentliges side blevet gjort noget i retning af en genoprettelse af miljøet.

Har Kommissionen kendskab til denne sag, og hvis ja, hvilke foranstaltninger har den truffet for at genoprette vådområdet »Almira«?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(23. februar 2004)

Lokale ngo'er (ikke-statslige organisationer) har informeret Kommissionen om situationen i vådområdet Almyra i præfekturet Thrakien og om problemerne i forbindelse med beskyttelsen af området. Hovedparten af problemerne vedrører boligbyggeriet i området, ejendomsspørgsmål og mangelfuld gennemførelse af byggeforskrifterne for bymæssig bebyggelse. EU har imidlertid ingen beføjelser i forbindelse med sådanne problemer. Desuden har de nationale myndigheder allerede truffet relevante håndhævelsesforanstaltninger (tilbagekaldelse af tilladelser, idømmelse af bøder).

Det generelle problem vedrørende en passende beskyttelse af området »Limnes kai Limnothalasses Thrakis-Evryteri perioxi kai paraktia zoni«, der er blevet foreslået som en lokalitet af fællesskabsbetydning i henhold til habitatdirektivet, Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (2) (kode GRU 3009) på baggrund af sine bevaringsmålsætninger, er endu ikke blevet løst. Efter en gennemgang af klagerne fastslog Kommissionen, at den fælles ministerielle beslutning nr. 5796/1999 om udpegning af områderne i Nestos-deltaet, Vistonida-søen og Ismarida-søen som nationalpark ikke længere var gældende. Ifølge græsk lovgivning består det nødvendige lovgrundlag for beskyttelse af lokaliteterne og for opfyldelse af målene i Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle og 92/43/EØF i en godkendt forvaltningsplan (en specifik miljøundersøgelse), en fælles ministeriel beslutning og et forvaltningsorgan.

Ifølge de foreliggende oplysninger har de græske myndigheder vedtaget lov nr. 3044/2002 om oprettelse af 25 forvaltningsorganer for en række lokaliteter, som Grækenland allerede har foreslået optaget i Natura 2000-nettet. Ved denne lov er forvaltningsorganet for det område, der omfatter Nestos-deltaet, Vistonida og Ismarida, blevet oprettet, og loven er blevet efterfulgt den fælles ministerielle beslutning nr. 125208/394/30.1.2003, som fastlagde sammensætningen af forvaltningsorganets ledelse. Det ser ud til, at arbejdet med at etablere og igangsætte forvaltningsorganet endnu ikke er afsluttet. Når det er sket, forventes det at bidrage til opfyldelsen af bevaringsmålsætningerne for disse områder, gennemførelsen af de godkendte forvaltningsplaner og en effektiv beskyttelse af områderne.

Da der ikke var noget nationalt lovgrundlag, indledte Kommissionen dog en overtrædelsesprocedure efter EF-traktatens artikel 226 med den begrundelse, at Grækenland ikke havde etableret et lovgrundlag, som sikrede beskyttelse og bevarelse af det særlige beskyttelsesområde. Kommissionen forsikrer det ærede medlem om, at den ikke vil tøve med at træffe alle nødvendige forholdsregler for at sikre, at EU's miljølovgivning anvendes korrekt.

---

(1)  EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1.

(2)  EFT L 206 af 22.7.1992.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/478 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/478

---

(2004/C 88 E/0490)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3967/03

af Gian Gobbo (NI) til Kommissionen

(5. januar 2004)

Om:   Erstatning af istriske flygtninges eksproprierede ejendom i Kroatien

Finder Kommissionen ikke, at det med henblik på Rådets fremtidige afgørelse om at indlede forhandlinger med Kroatien vil være nyttigt og rimeligt at rejse det pinefulde spørgsmål om ekspropriationer af ejendom tilhørende italienske og europæiske borgere, som umiddelbart efter anden verdenskrig af de nyetablerede jugoslaviske myndigheder blev tvunget til at forlade deres fædreland og ejendom?

Strider de lovbestemmelser, som de kroatiske myndigheder har påberåbt sig som begrundelse for deres afslag på at give de istriske flygtninge deres ejendom tilbage, ikke mod Den Europæiske Unions principper og mod principperne i den europæiske menneskerettighedskonvention?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(6. februar 2004)

Spørgsmålet om eksproprieringen efter anden verdenskrig er et uløst bilateralt anliggende mellem de to lande, og Kommissionen har ingen retlig kompetence i denne sag.

Det bør dog nævnes at Kommissionen med udgangspunkt i ønsket om et godt naboskab ved flere lejligheder har anbefalet Kroatien at finde en acceptabel løsning på problemet gennem en dialog med de berørte parter. Problemet er blevet bragt op i den seneste stabiliserings- og associeringsrapport om Kroatien fra april 2003, samt på de møder der med regelmæssige mellemrum afholdes mellem Kommissionen og Kroatiens regering.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/478 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/478

---

(2004/C 88 E/0491)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3977/03

af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen

(5. januar 2004)

Om:   Mægling i Nepal

I løbet af de seneste år er borgerkrigen i Nepal blevet alvorligt forværret. En række ngo'er, hvoraf nogle er baseret i Nepal og andre i Europa, har netop aflagt besøg i Europa-Parlamentet og givet udtryk for deres bekymring over forholdene.

De har bl.a. gjort rede for de katastrofale virkninger, som krigen har på børn og unge, idet disse tvinges til at deltage i guerillastyrkernes aktiviteter, og uanset om der er grundlag for det, mistænkes de herfor og behandles af myndighederne, som om det var tilfældet.

Mener Kommissionen ikke, at EU i denne konflikt kunne gøre en vigtig indsats som mægler?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(9. februar 2004)

Kommissionen mener som det ærede medlem, at de voldelige begivenheder i Nepal giver anledning til stor bekymring, og at maoisternes afbrydelse af våbenhvilen og fredsforhandlingerne den 27. august 2003 har forårsaget en ny bølge af ustabilitet og guerillakrigsførelse i byerne og krævet et stort antal ofre.

Kommissionen, hvis væsentligste mål for samarbejdet er fattigdomsbekæmpelse, har afsat midler for at bøde på virkningen af konflikten. I det nye landestrategidokument, som Kommissionen vedtog den 18. december 2003, lægges der særlig vægt på fattigdomsbekæmpelse, god regeringsførelse og konsolidering af demokratiet, især i de midterste og vestlige dele af landet, samt på forbedring af levevilkårene for lokale bønder og begrænsning af maoistisk indflydelse. Kommissionen deltager også aktivt i konfliktdæmpende aktiviteter i samarbejde med medierne, civilsamfundet og lokalsamfundene.

En anden væsentlig prioritet for EU's aktioner i Nepal er menneskerettighederne. Konflikten har forårsaget en foruroligende forringelse i menneskerettighedssituationen. Gennem det europæiske initiativ for demokrati og menneskerettigheder arbejder Kommissionen for at øge støtten til projekter til fremme af menneskerettighederne, herunder rettighederne for børn og unge i Nepal. EIDHR yder således støtte til Menneskerettighedskommissionen, og i 2003 indførtes en ordning for mikroprojekter i Nepal. EU har også forpligtet sig til at overvåge valg, når og hvis sådanne finder sted.

Kommissionen er af den opfattelse, at der ikke findes nogen militær løsning på konflikten, og at det er af afgørende betydning, at der erklæres en ny våbenhvile. For øjeblikket ser det imidlertid ikke ud til, at der er mulighed for mægling udefra. Skønt landet står over for en forfatningsmæssig krise og et politisk dødvande, har de nepalesiske myndigheder ikke anmodet om mægling udefra. Kommissionen fokuserer derfor for øjeblikket på at få tillidsskabende foranstaltninger til at genetablere den nødvendige tillid blandt de lokale politiske kræfter og at fremme civilsamfundets deltagelse i fredsprocessen.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/479 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/479

---

(2004/C 88 E/0492)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3982/03

af Miquel Mayol i Raynal (Verts/ALE) til Kommissionen

(6. januar 2004)

Om:   Det makedonske mindretals politiske rettigheder i Grækenland

Det makedonske mindretal i Grækenland er i Den Europæiske Fri Alliance repræsenteret gennem Regnbuepartiet (ouranio toxo).

Som følge af en række voldshandlinger og trusler fra græske fascistisk orienterede organisationer er partiet fysisk forhindret i at afholde sin kongres til forberedelse af valget til Europa-Parlamentet.

Trods talrige henvendelser til såvel lokale som nationale myndigheder i Grækenland er der ikke blevet grebet ind over for disse grupper. Partikongressen, der først var berammet til den 30. november og derefter blev udsat til den 7. december, er nu udsat på ubestemt tid på grund af de risici, der er forbundet med afholdelsen.

Er Kommissionen bekendt med denne overtrædelse af et mindretals politiske rettigheder?

Kender den årsagerne til de græske myndigheders passivitet i denne sag?

Supplerende svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(27. maj 2004)

I overensstemmelse med svaret på det ærede medlems skriftlige forespørgsel E-3982/03 (1) henvendte Kommissionen sig den 17. februar 2004 til de græske myndigheder for at anmode om yderligere oplysninger om de forhold, det ærede medlem nævner.

De græske myndigheder anfører i deres svar, som Kommissionen modtog den 30. marts 2004, følgende:

| — | Ingen tredjeparter eller organisationer har forhindret afholdelsen af Regnbuepartiets kongres. Den 7. december blev der afholdt en lille protestmarch i Edessas centrale gader mod den planlagte afholdelse af kongressen. Denne march skabte ingen problemer eller udgjorde ikke en trussel mod den offentlige orden, og de tilstedeværende politistyrker var derfor ikke nødt til at gribe ind. Det skal bemærkes, at demonstranterne ikke gik mod det sted, hvor det var planlagt at afholde kongressen. |
| --- | --- |

—

Ingen tredjeparter eller organisationer har forhindret afholdelsen af Regnbuepartiets kongres. Den 7. december blev der afholdt en lille protestmarch i Edessas centrale gader mod den planlagte afholdelse af kongressen. Denne march skabte ingen problemer eller udgjorde ikke en trussel mod den offentlige orden, og de tilstedeværende politistyrker var derfor ikke nødt til at gribe ind. Det skal bemærkes, at demonstranterne ikke gik mod det sted, hvor det var planlagt at afholde kongressen.

| — | Politimyndighederne havde truffet alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at Regnbuepartiets kongres kunne forløbe efter planen på de meddelte datoer, nemlig den 30. november 2003 og den 7. december 2003. Med henblik på eventuelle protester blev der allerede dagen inden disse to datoer truffet en række hensigtsmæssige foranstaltninger. |
| --- | --- |

—

Politimyndighederne havde truffet alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at Regnbuepartiets kongres kunne forløbe efter planen på de meddelte datoer, nemlig den 30. november 2003 og den 7. december 2003. Med henblik på eventuelle protester blev der allerede dagen inden disse to datoer truffet en række hensigtsmæssige foranstaltninger.

| — | Udsættelsen af Regnbuepartiets kongres kan derfor ikke begrundes med, at afholdelsen heraf ville skabe en række risici, og at de græske myndigheder som påstået ikke ville gøre tilstrækkeligt for at sikre, at kongressen forløb godt. Regnbuepartiet har tidligere uden episoder af nogen art afholdt møder og andre arrangementer i Florina. |
| --- | --- |

—

Udsættelsen af Regnbuepartiets kongres kan derfor ikke begrundes med, at afholdelsen heraf ville skabe en række risici, og at de græske myndigheder som påstået ikke ville gøre tilstrækkeligt for at sikre, at kongressen forløb godt. Regnbuepartiet har tidligere uden episoder af nogen art afholdt møder og andre arrangementer i Florina.

| — | Udsættelsen af kongressen kan skyldes uenighed af kommerciel art med hoteller samt de endelige udgifter ved afholdelsen af kongressen. |
| --- | --- |

—

Udsættelsen af kongressen kan skyldes uenighed af kommerciel art med hoteller samt de endelige udgifter ved afholdelsen af kongressen.

Kommissionen finder de græske myndigheders forklaringer tilfredsstillende.

Kommissionen kan desuden meddele det ærede medlem, at de græske myndigheder protesterer mod anvendelsen af udtrykket »det makedonske mindretal«. De understreger, at der i Grækenland ikke findes et mindretal af det navn. De fastholder, at der i det vestlige Makedonien findes personer, som ud over græsk taler et lokalt slavisk sprog. Anvendelsen af »makedoniere« for at benævne disse personer er en semantisk og kulturel sammenblanding, idet udtrykket udelukkede anvendes til at betegne grækere fra Makedonien, hvoraf der er ca. 2 millioner.

---

(1)  EFT C 78 E af 27.3.2004, s. 888.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/480 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/480

---

(2004/C 88 E/0493)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4010/03

af Reino Paasilinna (PSE) til Kommissionen

(8. januar 2004)

Om:   Sikring af strømforsyningen

Direktivet om fælles regler for det indre marked for elektricitet (2003/54/EF (1)) trådte i kraft den 26. juni 2003. I indledningen (især betragtning 23, 24 og 26) understreges det, at forsyningssikkerheden skal garanteres, sårbare kunder beskyttes og kravet om offentlige tjenesteydelser respekteres.

Hvilke konkrete foranstaltninger har Kommissionen iværksat for at sikre, at medlemsstaterne overholder deres forpligtelser? Specielt om vinteren giver navnlig driftssikkerheden anledning til bekymring. De omfattende og langvarige strømafbrydelser i årets løb har vist, hvor sårbare de nuværende net er.

Hvordan vil Kommissionen sikre, at et fuldt gennemført indre marked ikke fører til forringet driftssikkerhed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(6. februar 2004)

Spørgsmålet om forsyningssikkerhed er afgørende for et velfungerende indre marked. Dette gælder også vedligeholdelsen og forøgelsen af forsyningspligten og beskyttelsen af sårbare forbrugere. Der lægges derfor stor vægt på disse aspekter i det nye eldirektiv 2003/54/EF (2), hvori det pålægges medlemsstaterne at overvåge balancen mellem udbud og efterspørgsel i deres elsystemer og sikre, at der findes de nødvendige sikkerhedsmekanismer, som de kan benytte, hvis markedet ikke er i stand til at garantere forsyningssikkerheden.

Medlemsstaterne er nu i færd med at gennemføre dette direktiv i deres nationale lovgivning. Kommissionen vil vurdere, om de opfylder deres forpligtelser på disse områder, når den bliver underrettet om den nationale lovgivning. Hvis en medlemsstat ikke gennemfører direktivet korrekt, indleder Kommissionen en overtrædelsesprocedure. Kommissionen forventer dog, at medlemsstaterne omsætter direktivet på behørig vis. Den vil under alle omstændigheder gennemføre en benchmarking og sammenligning af de tilgange, medlemsstaterne har fulgt, med henblik på at fremme den bedste praksis blandt medlemsstaterne.

Desuden offentliggjorde Kommissionen den 10. december 2003 et forslag til et direktiv om foranstaltninger til fremme af elforsyningssikkerhed og infrastrukturinvesteringer (3). Formålet med dette forslag er at sikre, at medlemsstaterne råder over en klar forsyningssikkerhedspolitik, der er fastlagt på forhånd for at sikre forskriftsmæssig stabilitet og en klar ansvarsfordeling. Det tilstræbes endvidere at sikre, at der foretages de nødvendige investeringer i grænseoverskridende infrastruktur for at garantere forsyningssikkerheden og fremme konkurrencen på hele det indre marked.

---

(1)  EFT L 176 af 15.7.2003, s. 37.

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/54/EF af 26. juni 2003 om fælles regler for det indre marked for elektricitet og om ophævelse af direktiv 96/92/EF — Erklæringer vedrørende nedluknings- og affaldsforvaltnings-aktiviteter.

(3)  KOM(2003) 740 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/481 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/481

---

(2004/C 88 E/0494)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4027/03

af Geoffrey Van Orden (PPE-DE) til Kommissionen

(9. januar 2004)

Om:   Fradrag i udbytteskat

Ved beregning af skat af udbytte ved salg af privat ejendom er der i Frankrig mulighed for at trække udgifter til forbedring af boligen fra den samlede udbytteskat.

Er dette stadig tilfældet, såfremt forbedringerne på ejendommen er udført af et britisk firma og betalt i pund sterling?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(10. februar 2004)

Dette spørgsmål skal rettes til den franske regering, ikke til Kommissionen. Der er ikke foretaget nogen harmonisering af den direkte beskatning i EU, og det står medlemsstaterne frit for at fastsætte deres egne skattelove — forudsat selvfølgelig, at de er i overensstemmelse med de grundlæggende frihedsrettigheder, der er fastlagt i traktaten om oprettelse af Den Europæiske Union.

En af disse frihedsrettigheder vedrører levering af tjenesteydelser. En skatteregel, hvorefter der ikke gives fradrag for arbejde foretaget af en virksomhed, der er etableret i en anden medlemsstat, forekommer at give anledning til diskrimination på grundlag af tjenesteyderens nationalitet eller hjemsted. Som sådan vil en sådan regel sandsynligvis være i strid med EF-traktaten. Kommissionen har imidlertid ingen grund til at tro, at der eksisterer en sådan regel i Frankrig.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/482 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/482

---

(2004/C 88 E/0495)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0008/04

af Philip Claeys (NI) til Kommissionen

(16. januar 2004)

Om:   Cyperns tiltrædelse og indvandring

I forbindelse med valgene for nylig i den tyrkiske del af Cypern udtrykte oppositionspartierne deres foruroligelse over den overvældende registrering af tyrkiske statsborgere på valglisterne. Der er meget snævre bånd mellem »præsident« Rauf Denktas (og de politiske kræfter i hans nærmeste kredse) og Tyrkiet. Dette vil efter Cyperns tiltrædelse muligvis kunne give anledning til en række problemer. Det er således ikke utænkeligt, at Tyrkiet ville misbruge den besatte del af Cypern som sluse for tyrkeres udvandring til de øvrige EU-medlemsstater. Ad denne vej vil man kunne omgå indvandringsstoppet i de fleste EU-medlemsstater. Den cypriotiske regering fremmer jo den frie bevægelighed af personer på hele øen.

Hvilke foranstaltninger overvejer Kommissionen for at løse dette potentielle problem? Har man allerede drøftet det med de cypriotiske myndigheder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(4. marts 2004)

Cypern er de facto delt af en FN-stødpudezone. Denne skillelinje mellem den nordlige del og de regeringskontrollerede områder kan kun passeres ved fire overgangssteder.

Passage over linjen er ifølge Republikken Cyperns politik kun tilladt republikkens borgere, EU-borgere og tredjelandsstatsborgere, der lovligt opholder sig i den nordlige del, og EU-borgere og tredjelandsstatsborgere, der er indrejst via de regeringskontrollerede områder. Således har tredjelandsstatsborgere, der er indrejst via den nordlige del, ikke ret til at passere ind i de regeringskontrollerede områder.

I tilfælde af en løsning før 1. maj 2004 vil spørgsmålet blive behandlet i Annan-planen, som skal danne grundlag for mere udførlige regler, der skal fastlægges af Den Europæiske Union.

Hvis der ikke foreligger nogen løsning før 1. maj 2004, afgør Rådet i henhold til artikel 2 i protokol nr. 10 til tiltrædelsesakten, på hvilke betingelser personer må passere linjen. På grundlag af denne artikel udarbejder Kommissionen et forslag til rådsforordning.

Der er ingen risiko for ulovlig indvandring til andre medlemsstater gennem Cypern, fordi de nye medlemsstater kun gradvis integreres i Schengen-området.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/483 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/483

---

(2004/C 88 E/0496)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0027/04

af Marco Pannella (NI) til Kommissionen

(9. januar 2004)

Om:   Drab og totur udført af vietnamesiske regeringsansatte — den 13. december 2003 i Dak Dao endnu et offer: Nih (41 år), kristen og medlem af det Radikale Tværnationale Parti

Den 13. december 2003 omringede betjente fra det paramilitære politi fra Dak Dao-distriktet i Vietnam landsbyen Plei O Dot i Ia Bang Kommune i Dak Dao-distriktet i provinsen Gia Lai og arresterede to beboerne i landsbyen ved navn Nih (41 år) og So (44 år), der begge er kristne og tilhængere af Montagnard-selskabet (MFI) og det Radikale Tværnationale Parti.

Nih var registreret som nummer 338 og So som nummer 373 på listen over MFI-sympatisører og medlemmer af det Radikale Transnationale Parti, som er tilgængelig for de nationale og internationale myndigheder, der vil efterforske i disse sager.

De blev begge fængslet i Dak Doa-distriktet og tortureret med prygl og elektrochok. Nih nægtede både at lade sig afhøre og at fornægte Kristus, og den ledende Tuan for Dak Doa-politiet stak derfor først en kniv i brystet på ham og skar derefter halsen over på ham.

Den 15. december 2003 kørte det vietnamesiske politi liget af Nih ud til hans familie i Plei O Dot og forbød familien at afholde begravelse med den besked, at politiet ville vise alle landsbyens indbyggere, hvad der sker med dem, der ikke er venner af den vietnamesiske regering. Det vides endnu ikke, om liget er blevet begravet eller ej.

Nih var en bonde, som hjalp til i sin lokale kirke, og som altid havde været imod regeringens kontrol af de religiøse aktiviteter i hans kirke. Han blev dræbt, fordi han bragte mad og ydede hjælp til Montagnard-flygtninge, der holdt sig skjult i skovområdet på grænsen mellem Vietnam og Cambodja. Nih efterlader sig kone og tre børn, der også er ofre for trusler og forskelsbehandling.

Kan Kommissionen på baggrund af ovenstående oplyse, om den har kendskab til de ovenfor beskrevne forhold, og hvad den i benægtende fald vil gøre ved det forhold, at problemet, der er genstand for fortsat opmærksomhed, ikke en eneste gang har medført domme eller sanktioner over for den vietnamesiske regering, og for at kontrollere og sikre, at de ansvarlige for disse grusomheder retsforfølges på behørig vis, og voldsofrene straks løslades?

Kan Kommissionen på baggrund af ovenstående oplyse, hvad den mener om det forhold, at den vietnamesiske regering betragter det som en kriminel handling, at en person udøver sin politiske ret til at melde sig ind i en ngo som f.eks. Det Radikale Transnationale Parti, der har rådgivende status i FN's Økonomiske og Sociale Råd og med ikke-voldelige midler fremmer overholdelsen af menneskerettighederne?

Kan Kommissionen på baggrund af ovenstående oplyse, om den inden for rammerne af samarbejdsaftalerne vil anmode om, at en europæisk delegation tillades adgang til højsletterne i det centrale Vietnam?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(30. januar 2004)

Kommissionen er bekendt med rapporterne om de pågældende hændelser i Gia Lai-provinsen, men det har ikke været muligt at kontrollere dem, da det stadigvæk er svært at opnå uafhængige og kontrollerbare oplysninger om situationen i Vietnams centrale højland.

Som det ærede medlem sikkert ved, følger EU meget nøje med i alle problemer i relation til menneskerettighederne i Vietnam og er særlig opmærksom på situationen i det centrale højland.

Hvad angår situationen i det centrale højland i Vietnam, har EU ofte anmodet den vietnamesiske regering om øget adgang til regionen for EU-missioner og for FN's flygtningehøjkommissær og andre FN-organer og -repræsentanter, således at man kunne foretage en komplet og uafhængig førstehånd-svurdering af situationen på stedet. Den vietnamesiske regering har givet EU lov til at sende trojka-missioner til området — under ledsagelse — den sidste i december 2003. Adgang til området er dog fortsat underlagt kontrol.

EU har gentagne gange udtrykt sin bekymring angående bekræftede tilfælde af krænkelse af menneskerettighederne, også sager, hvor enkeltpersoner er udsat for forfølgelse, fordi de på fredelig vis har givet udtryk for deres personlige synspunkter. Kommissionen ønsker i den forbindelse at henvise det ærede medlem til det fælles svar på skriftlig forespørgsel E-3001/03 til E-3003/03 (1) om rapporter om krænkelser af menneskerettighederne på højsletten i det centrale Vietnam, som stadig har aktualitet.

---

(1)  EFT C 70 E af 20.3.2004, s. 190.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/484 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/484

---

(2004/C 88 E/0497)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0089/04

af Astrid Thors (ELDR) til Kommissionen

(21. januar 2004)

Om:   Håndtering af atomaffald i Rusland

Der blev sidste år gjort betydelige fremskridt for at sætte fart på en ansvarlig håndtering af det atomaffald, som findes i Rusland, især affald fra atomubåde i den nordvestlige del af landet. Der kan i medfør af miljøpartnerskabet indenfor den nordlige dimension ydes en betydelig finansiering (mere end 160 millioner euro til disposition) og den såkaldte MNEPR-aftale, der er indgået med Rusland og omhandler ansvars- og skattespørgsmål ved håndtering af atomaffald, er undertegnet, men ikke ratificeret. Der savnes dog en handlingsplan for, hvorledes affaldet skal håndteres og oplagres, og koordinationen mellem de forskellige donorer kunne også forbedres. Det fremgik ved et seminar den 26. november 2003 mellem den russiske Duma og Europa-Parlamentet, at der er mange åbne spørgsmål om kontrol.

Har Kommissionen vedtaget foranstaltninger eller kender den til foranstaltninger, som er vedtaget, for at alle parter, der bidrager til oprydningen og finansieringen skal kunne enes om en handlingsplan? Hvilke garantier har Kommissionen for, at bortskaffelsen af affald fører til et højere sikkerhedsniveau, og at det brugte brændsel ikke vil blive anvendt til militære formål?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(3. marts 2004)

Kommissionen har altid været klar over, at atomaffaldet i Rusland, især i den nordvestlige del af Rusland, udgør et større problem. Den har derfor aktivt fremmet en fælles tilgang, der kunne styrke koordineringen mellem de forskellige donorer og Rusland. Den russiske Duma og Føderationsrådet ratificerede MNEPR-aftalen henholdsvis den 28. november 2003 og den 10. december 2003, hvorved der blev banet vej for miljøpartnerskabet inden for rammerne af den nordlige dimension, som sigter mod en effektiv håndtering af atomaffald. Kommissionen vil i 2003/2004 bidrage til fonden med et samlet beløb på 50 mio. EUR, hvoraf 40 mio. EUR vil blive tildelt den nukleare sektor.

Kommissionen har støttet oprettelsen af et operativt udvalg for den nukleare sektor, der skal sikre en tæt koordinering, ikke blot af de aktiviteter, som finansieres af fonden, men også af de mange bilaterale donorers programmer; disse donorer er næsten alle repræsenteret i udvalget. Udvalgets første møde blev afholdt den 2. februar 2004. Man enedes om et projekt, der har til formål at udvikle en strategisk forvaltningsplan for radioaktivt affald i den nordvestlige del af Rusland. Dette projekt vil blive iværksat i løbet af de kommende måneder og vil danne et solidt grundlag for den fremtidige koordinering og udvælgelse af de projekter, der vil modtage støtte.

Udvælgelsen af projekterne vil finde sted i henhold til kriterier, hvori indgår vigtige elementer som nuklear sikkerhed, omkostningseffektivitet og miljøfordele. Miljøpartnerskabet inden for rammerne af den nordlige dimension vil kun finansiere aktiviteter, der sigter mod sikker forvaltning og opbevaring af nukleart affald (brugt atombrændstof og radioaktivt affald) i den nordvestlige del af Rusland.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/485 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/485

---

(2004/C 88 E/0498)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0091/04

af Ilka Schröder (GUE/NGL) til Kommissionen

(21. januar 2004)

Om:   Konsekvenserne af opførelsen af Hamas på listen over terrororganisationer

EU har siden december 2001 klassificeret den militære fløj af Hamas, Izz al-Din al-Qassem, og siden september 2003 (fælles holdning 2003/651/FUSP (1)) Hamas i dens helhed som en terrororganisation. Ifølge den fælles holdning 2001/931/FUSP (2) skal der som følge heraf ske en indefrysning af finansielle og økonomiske ressourcer, fælles hjælp samt politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager i forbindelse med terrorbekæmpelse. I henhold til forordning (EF) 2580/2001 (3) indefryses de finansielle og økonomiske ressourcer, der tilhører de på listen angivne personer og organisationer, og derudover må der ikke stilles øvrige ressourcer til rådighed med undtagelse af ressourcer til humanitær bistand.

Ifølge kommissær Patten indebærer opførelsen på listen, at medlemsstaterne gennem politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager yder hinanden »den størst mulige hjælp« i bekæmpelsen af terrorisme, og at de finansielle restriktioner ifølge forordning nr. 2580/2001 finder anvendelse (jf. Pattens svar på skriftlig forespørgsel E-2774/03 (4) af Theresa Villiers).

| 1. | Hvilke konkrete foranstaltninger har medlemsstaterne siden 2001 iværksat med hensyn til indefrysning af ressourcer samt politisamarbejde og retligt samarbejde? a) Hvor stort et beløb udgør de indefrosne ressourcer omtrent? b) Hvordan ser »den størst mulige hjælp« ud i praksis? |
| --- | --- |

1.

Hvilke konkrete foranstaltninger har medlemsstaterne siden 2001 iværksat med hensyn til indefrysning af ressourcer samt politisamarbejde og retligt samarbejde? a) Hvor stort et beløb udgør de indefrosne ressourcer omtrent? b) Hvordan ser »den størst mulige hjælp« ud i praksis?

| 2. | Ved hjælp af hvilke foranstaltninger har Kommissionen a) i retlig henseende og b) i praksis gennemført Rådets afgørelse fra september 2003? |
| --- | --- |

2.

Ved hjælp af hvilke foranstaltninger har Kommissionen a) i retlig henseende og b) i praksis gennemført Rådets afgørelse fra september 2003?

| 3. | Er det net af sociale institutioner, som Hamas-folk varetager, også omfattet af Rådets afgørelse om Hamas? I hvilke EU-medlemsstater er det selv efter Rådets afgørelse fra september 2003 tilladt at foretage pengeindsamlinger til a) Hamas og b) sociale net inden for Hamas? |
| --- | --- |

3.

Er det net af sociale institutioner, som Hamas-folk varetager, også omfattet af Rådets afgørelse om Hamas? I hvilke EU-medlemsstater er det selv efter Rådets afgørelse fra september 2003 tilladt at foretage pengeindsamlinger til a) Hamas og b) sociale net inden for Hamas?

| 4. | I hvilke medlemsstater blev der iværksat de fleste eller mest omfattende foranstaltninger? Hvilke medlemsstater har ikke iværksat nogen foranstaltninger? |
| --- | --- |

4.

I hvilke medlemsstater blev der iværksat de fleste eller mest omfattende foranstaltninger? Hvilke medlemsstater har ikke iværksat nogen foranstaltninger?

| 5. | Hvilke fremskridt har man efter opførelsen af Hamas på omtalte liste gjort i bekæmpelsen af terrorisme? |
| --- | --- |

5.

Hvilke fremskridt har man efter opførelsen af Hamas på omtalte liste gjort i bekæmpelsen af terrorisme?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(12. marts 2004)

Kommissionen bemærker, at afgørelsen om at opføre Hamas i sin helhed på listen var en enstemmig rådsafgørelse. Da afgørelsen bygger på traktaten om Den Europæiske Union (artikel 15 og 34), har medlemsstaterne pligt til at sørge for, at deres nationale politik er i overensstemmelse med den fælles holdning.

Kommissionen kan forstå, at det ærede medlem også har stillet Rådet de ovennævnte spørgsmål (skriftlig forespørgsel E-0090/04), og henviser til Rådets svar, for så vidt angår oplysninger om medlemsstaternes foranstaltninger inden for politisamarbejde og retligt samarbejde, herunder oplysninger om indefrysnings-kendelser udstedt af judicielle myndigheder. Det kan imidlertid være nyttigt at tilføje, at Rådets afgørelse 2003/48/RIA af 19. december 2002 (5) om anvendelse af specifikke foranstaltninger inden for rammerne af politisamarbejdet og det retlige samarbejde til bekæmpelse af terrorisme blev vedtaget for at udfylde artikel 4 i fælles holdning 2001/931/FUSP. Denne afgørelse tager sigte på at forbedre politisamarbejdet og det retlige samarbejde i forbindelse med »terrorhandlinger«, som involverer »personer, grupper eller enheder, der er opført på listen«, og forsøger især at sikre, at Europol og Eurojust modtager de oplysninger, de har brug for til at udføre deres opgaver. Den pålægger også medlemsstaterne at træffe de nødvendige foranstaltninger dels til at oprette fælles efterforskningshold, der skal foretage efterforskning af terrorhandlinger, som involverer personer, grupper eller enheder, der er opført på listen, dels til at sikre, at anmodninger om gensidig hjælp og anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser i sådanne tilfælde behandles som hastesager.

Rådets forordning (EF) nr. 2580/2001 af 27. december 2001 om specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder med henblik på at bekæmpe terrorisme finder direkte anvendelse i samtlige medlemsstater og forbyder bl.a. donationer til Hamas (artikel 2, stk. 1, litra b)). Forordningen tvinger også enhver, der henhører under Fællesskabets jurisdiktion, til at indefryse midler og aktiver, der tilhører Hamas. Kommissionen har imidlertid ikke fået nogen melding om, at der i EU er fundet en konto, der tilhører Hamas.

Forordning (EF) nr. 2580/2001 kræver ikke indefrysning af midler og aktiver, der tilhører enkeltpersoner, der kan have forbindelse til Hamas, medmindre sådanne personer er opført på den pågældende liste. Det er imidlertid værd at notere, at denne forordning forbyder, at midler og økonomiske ressourcer stilles til rådighed for eller til gavn for på listen opførte personer, grupper eller enheder som f.eks. Hamas. Dette forbud gælder også midler, der indirekte stilles til rådighed. Ydermere forbyder forordningen deltagelse i aktiviteter, der omgår forbuddet.

Kommissionen har bragt i erfaring, at medlemsstaterne i øjeblikket undersøger, om de finansielle restriktioner i forordning (EF) nr. 2580/2001 skal tage sigte på en række personer, grupper og enheder, der måtte have forbindelse til Hamas, for mere effektivt at begrænse finansieringen af Hamas' terrorvirksomhed. Den indser, at offentliggørelse af navne på dette stadium ville skade undersøgelserne.

---

(1)  EFT L 229 af 13.9.2003, s. 42.

(2)  EFT L 344 af 28.12.2001, s. 93.

(3)  EFT L 344 af 28.12.2001, s. 70.

(4)  EFT C 70 E af 20.3.2004, s. 140.

(5)  EFT L 16 af 22.1.2003.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/486 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/486

---

(2004/C 88 E/0499)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0097/04

af Jean Lambert (Verts/ALE) til Kommissionen

(22. januar 2004)

Om:   Miljøstøtte til Saint Lucia

Modtager Saint Lucia EU-støtte, f.eks. støtte til et fælleskabsbaseret program for naturarvturisme? Hvor meget beløber aftalen sig til? Hvordan er udgifterne fordelt? Hvilken værdi har programmerne for miljøet?

Er Kommissionen klar over, at Jane Tipson for nylig er blevet myrdet? Hun var en af dem, der grundlagde Eastern Caribbean Coalition for Environmental Awareness og samordnede det regionale program på Saint Lucia.

Er Kommissionen også klar over, at det påstås, at der er omfattende korruption og misbrug af EU-midler på Saint Lucia, samt at penge, som udtrykkelig er bevilget til miljøprojekter, ikke anvendes til dette formål? I bekræftende fald, hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet for at sikre, at midlerne bruges til rette formål?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(4. marts 2004)

Som AVS-land modtager Saint Lucia midler fra Den Europæiske Udviklingsfond i henhold til Cotonou-partnerskabsaftalen samt midler fra særlige budgetposter såsom den særlige ramme for bistand til traditionelle AVS-bananleverandører. EU's støtte til Saint Lucia har siden 1985 været på i alt 98 mio. EUR, hvoraf 58 mio. EUR stammede fra Stabex-overførsler (Stabex var en ordning under Lomé-aftalerne, som havde til formål at yde AVS-lande kompensation for fald i eksportindtægterne fra visse hovedafgrøder), og 24,2 mio. EUR blev ydet af Den Europæiske Investeringsbank (EIB) i form af lån og risikokapital.

Et lokalt baseret projekt for naturarvsturisme blev således finansieret og gennemført for Stabex-midler. Projektet til en værdi af 2 mio. EUR blev afsluttet i løbet af 2003. Som et resultat heraf blev der åbnet en offentligt tilgængelig naturpark. Endvidere bidrog projektet til at fremme økoturismen inden for den private sektor.

Gennemførelsen fulgte de normale EUF-procedurer i henhold til Stabex-rammerne; der blev udarbejdet detaljerede planer for arbejdet, og på grundlag heraf blev midlerne anvist. Delegationen modtog den afsluttende rapport om projektets gennemførelse, herunder alle finansielle oplysninger og regnskaber, den 18. februar 2004, og den er for øjeblikket ved at gennemgå rapporten grundigt. Der er planlagt en særlig revision af ovennævnte projekt, som forventes påbegyndt i begyndelsen af marts 2004. Herudover er uafhængige eksterne revisorer ved at forberede en detaljeret og samlet revision af samtlige Stabex-programmer, som skal være afsluttet i midten af 2004.

Kommissionen og regeringen på Saint Lucia tager påstande om misbrug af midler særdeles alvorligt. Regeringen er for sit vedkommende også ved at gennemføre tilbundsgående undersøgelser af sagen.

Jane Tipson var medlem af »Eastern Caribbean Coalition for environmental awareness (ECCEA)«. Denne organisation modtog et tilskud under miljøbudgetposten (Β7 6200) til et projekt vedrørende et regionalt initiativ til fremme af lokalt baseret naturturisme, miljøundervisning og bevarelse af ø-økosystemer i Østcaribien. Projektet påbegyndtes i april 2000 og sluttede den 31. december 2003. Omkostningerne ved projektet beløb sig til 1,7 mio. EUR, hvoraf Kommissionen bidrog med 1,4 mio. EUR. Inden for rammerne af dette projekt, der havde en regional dimension, fandt der en række aktiviteter sted på Saint Lucia, bl.a. aktiviteter vedrørende kommunikation og fremme af økoturisme og sund miljøforvaltning i Østcaribien.

Kommissionen beklager dybt, at Jane Tipson er død. En person, der er mistænkt for mordet, er blevet arresteret, og de normale retslige procedurer følges.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/487 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/487

---

(2004/C 88 E/0500)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0113/04

af Raina Echerer (Verts/ALE) og Eurig Wyn (Verts/ALE) til Kommissionen

(26. januar 2004)

Om:   Maltesisk i næste valgperiode

Sprog er et af Europas største aktiver, og det er derfor vigtigt, at EU-institutionerne beskytter og fremmer den sproglige og kulturelle mangfoldighed i Europa. Både Europa-Parlamentet og Kommissionen har altid tillagt det betydning at have passende arbejdsredskaber med henblik på oversættelse og tolkning til alle de officielle EU-sprog. Vi er imidlertid blevet gjort opmærksom på, at der sandsynligvis vil blive mangel på maltesiske oversættere og tolke. Derfor er der stor risiko for, at maltesiske parlamentsmedlemmer og tjenestemænd ikke vil kunne bruge maltesisk i nogen EU-institution fra den 1. maj 2004.

Malta burde som led i udvidelsesprocessen have været i stand til at levere tilstrækkeligt mange tolke og oversættere til, at maltesisk kan anvendes som officielt sprog i EU's institutioner. Det nuværende universitetskursus for disse discipliner ved Maltas Universitet er imidlertid først startet i år, og det på deltidsbasis, hvilket ikke har givet tilstrækkeligt med fagfolk inden for dette område.

| 1. | Ved Kommissionen, hvorfor dette led i udvidelsesprocessen ikke er blevet respekteret? |
| --- | --- |

1.

Ved Kommissionen, hvorfor dette led i udvidelsesprocessen ikke er blevet respekteret?

| 2. | Ville Kommissionen have mulighed for at imødegå situationen ved at yde økonomisk bistand til Maltas universitet, således at det ovennævnte kursus kan gennemføres på fuld tid, hvilket vil gøre det muligt for maltesiske tolke og oversættere at færdiggøre uddannelsen på kortere tid? |
| --- | --- |

2.

Ville Kommissionen have mulighed for at imødegå situationen ved at yde økonomisk bistand til Maltas universitet, således at det ovennævnte kursus kan gennemføres på fuld tid, hvilket vil gøre det muligt for maltesiske tolke og oversættere at færdiggøre uddannelsen på kortere tid?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(5. marts 2004)

Kommissionen deler opfattelsen af, at den sproglige og kulturelle mangfoldighed er et aktiv for EU, der bør bevares. Anerkendelsen af det maltesiske sprog som et officielt EU-sprog afspejler dette princip.

De nationale myndigheder er ansvarlige for uddannelsernes organisation og indhold. Inden for rammerne af forberedelserne til udvidelsen har Kommissionen gennem de sidste to år haft flere kontakter med de maltesiske myndigheder og berørte institutioner vedrørende uddannelsen af tolke og oversættere. Disse drøftelser har understreget behovet for egnede og tidlige forberedelser for at sikre tilstedeværelsen af kvalificerede oversættere og især tolke, da der ikke er nogen tradition for tolkning til maltesisk.

Den alvorlige mangel på kvalificerede oversættere og tolke til maltesisk blev helt tydelig for Kommissionen, da den indkaldte ansøgninger i midten af 2003. Det begrænsede antal modtagne kvalificerede ansøgninger var et konkret bevis på denne mangel, der tydeligvis hænger sammen med størrelsen af den maltesiske befolkning. Samtidig oprettede Kommissionen et midlertidigt oversættelseskontor på Malta for at hjælpe de maltesiske myndigheder med at finde en løsning på dette problem.

Kommissionen overvejer for øjeblikket at give de maltesiske myndigheder finansiel støtte til tilrettelæggelse af uddannelseskurser for tolke og oversættere. Kommissionens erfaringer viser imidlertid, at sådanne kurser skal organiseres omhyggeligt og være i fuld overensstemmelse med de faglige krav, der stilles til uddannede oversættere og tolke i EU-institutionerne. Kommissionen samarbejder med de maltesiske myndigheder for at sikre dette resultat snarest muligt.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/488 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/488

---

(2004/C 88 E/0501)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0202/04

af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen

(29. januar 2004)

Om:   Unøjagtig vejledning skyld i udelukkelse af kandidater til EU-finansierede kontrakter

Vejledningen »Practical Guide to contract procedures financed from the General Budget of the European Communities in the context of external actions« indeholder bestemmelserne vedrørende ansøgnings- og udvælgelsesproceduren i forbindelse med EU-finansierede kontrakter.

Selv om vejledningen blev revideret i 2003, er den nogle steder for ufleksibel, mens der til gengæld er stort spillerum for fortolkning, når det drejer sig om firmaers og eksperters ansøgninger. F.eks. er punkt 2.3.6 i vejledningen »conflict of interest« så ufleksibelt, at virksomheder, der har deltaget i en af de forberedende faser til et projekt, udelukkes fra deltagelse. Dette udelukkelseskriterium omfatter alle firmaer, der indgår i firmasammenslutninger, også internationale, uafhængigt af kapitalfordelingen, også selv om deres andel kun udgør 1 %. Det er absolut muligt, at netop sådanne ansøgere ville være i stand til at levere det bedste produkt.

Desuden er de uklare formuleringer skyld i, at mange bestemmelser fortolkes forskelligt af de forskellige delegationer, hvilket fører til misforståelser under udvælgelsesproceduren og dermed ikke ubetinget giver det bedste resultat.

Har Kommissionen beskæftiget sig med alle retlige konsekvenser og med den korrekte fortolkning af denne »practical guide« på alle sprog? Hvis det ikke er tilfældet, hvad vil den da foretage sig for at afhjælpe disse uklarheder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(15. marts 2004)

De principper, som den praktiske vejledning (»Practical Guide to contract procedures financed from the General Budget of the European Communities in the context of external actions«) er baseret på, er fastlagt i artikel 89, stk. 1, i finansforordningen af 25. juni 2002 vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (1). Alle offentlige indkøbsaftaler, der helt eller delvis finansieres over budgettet, skal overholde principperne om klarhed og åbenhed, proportionalitet, ligebehandling og ikke-forskelsbehand-ling. I henhold til artikel 94, litra a), i finansforordningen udelukkes enhver ansøger eller bydende, der i forbindelse med indgåelsen af den pågældende aftale befinder sig i en »interessekonflikt«, fra tildeling af en ordre.

I forbindelse med eksterne foranstaltninger er disse principper blevet gennemført således:

| — | I henhold til artikel 237 og 238 i Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 (2) om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, træffes afgørelser om gennemførelse af udbudsprocedurer for eksterne foranstaltninger af Kommissionen. Kommissionens afgørelse om regler og procedurer for aftaler om tjenesteydelser, leverancer og bygge- og anlægsarbejder, der finansieres over det almindelige budget, blev vedtaget den 25. marts 2003 (3). Denne afgørelse erstatter den instruktionshåndbog (4), der i 1999 blev vedtaget af Kommissionen med medlemsstaternes enstemmige samtykke. |
| --- | --- |

—

I henhold til artikel 237 og 238 i Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 (2) om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, træffes afgørelser om gennemførelse af udbudsprocedurer for eksterne foranstaltninger af Kommissionen. Kommissionens afgørelse om regler og procedurer for aftaler om tjenesteydelser, leverancer og bygge- og anlægsarbejder, der finansieres over det almindelige budget, blev vedtaget den 25. marts 2003 (3). Denne afgørelse erstatter den instruktionshåndbog (4), der i 1999 blev vedtaget af Kommissionen med medlemsstaternes enstemmige samtykke.

| — | I den nye kommissionsafgørelse er »interessekonflikt« defineret som »enhver begivenhed, der kan påvirke en ansøgers, en tilbudsgivers eller en kontrahents evne til at levere objektiv og upartisk rådgivning, eller som hindrer ham i til enhver tid at varetage den kontraherende myndigheds interesser. Ethvert hensyn, der kan udgøre en konflikt i forhold til ovennævnte aktørers tidligere, nuværende eller fremtidige engagementer eller i forhold til egne interesser. De samme forhold gør sig gældende for eventuelle underleverandører og personale.« Det skal understreges, at instruktionshånd-bogen allerede indeholdt samme definition. |
| --- | --- |

—

I den nye kommissionsafgørelse er »interessekonflikt« defineret som »enhver begivenhed, der kan påvirke en ansøgers, en tilbudsgivers eller en kontrahents evne til at levere objektiv og upartisk rådgivning, eller som hindrer ham i til enhver tid at varetage den kontraherende myndigheds interesser. Ethvert hensyn, der kan udgøre en konflikt i forhold til ovennævnte aktørers tidligere, nuværende eller fremtidige engagementer eller i forhold til egne interesser. De samme forhold gør sig gældende for eventuelle underleverandører og personale.« Det skal understreges, at instruktionshånd-bogen allerede indeholdt samme definition.

| — | På grundlag af denne nye kommissionsafgørelse er den praktiske vejledning blevet vedtaget af EuropeAid. Vejledningen er blevet oversat til spansk, portugisisk og engelsk af de relevante tjenestegrene i Kommissionen. |
| --- | --- |

—

På grundlag af denne nye kommissionsafgørelse er den praktiske vejledning blevet vedtaget af EuropeAid. Vejledningen er blevet oversat til spansk, portugisisk og engelsk af de relevante tjenestegrene i Kommissionen.

| — | Bestemmelserne om interessekonflikt i afsnit 2.3.6 i den praktiske vejledning er følgende: Fair konkurrence — for at undgå enhver form for interessekonflikt er alle virksomheder (herunder virksomheder inden for samme koncern, deltagere i samme sammenslutning og underleverandører) eller eksperter, der deltager i udarbejdelsen af et projekt, udelukket fra at deltage i udbud, der er baseret på dette forberedende arbejde. Derfor er bestemmelsen om »interessekonflikt«, som det ærede medlem henviser til, juridisk bindende i medfør af Kommissionens afgørelse. |
| --- | --- |

—

Bestemmelserne om interessekonflikt i afsnit 2.3.6 i den praktiske vejledning er følgende: Fair konkurrence — for at undgå enhver form for interessekonflikt er alle virksomheder (herunder virksomheder inden for samme koncern, deltagere i samme sammenslutning og underleverandører) eller eksperter, der deltager i udarbejdelsen af et projekt, udelukket fra at deltage i udbud, der er baseret på dette forberedende arbejde. Derfor er bestemmelsen om »interessekonflikt«, som det ærede medlem henviser til, juridisk bindende i medfør af Kommissionens afgørelse.

| — | Bestemmelsen om at udelukke en virksomhed eller en ekspert, der deltager i forberedelsen af et projekt, er bl.a. blevet indført som følge af den kritik, Revisionsretten fremsatte i sin særberetning 16/2000, vedrørende udbud af aftaler om tjenesteydelser under Phare- og Tacis-programmerne. Bestemmelsen er fra en konkurrencemæssig synsvinkel hensigtsmæssig for at undgå den form for uregelmæssigheder, man tidligere havde set. Desuden er den proportionel og nødvendig i forhold til det overordnede mål, som er at undgå svig og urimelige udbud. Det er Kommissionens hensigt at undgå hemmelige aftaler mellem de bydende. I betragtning af de multinationale koncerners meget komplekse beskaffenhed er det nødvendigt, at forbuddet er meget bredt, hvis det skal være effektivt og ikke skal omgås via søsterselskaber. |
| --- | --- |

—

Bestemmelsen om at udelukke en virksomhed eller en ekspert, der deltager i forberedelsen af et projekt, er bl.a. blevet indført som følge af den kritik, Revisionsretten fremsatte i sin særberetning 16/2000, vedrørende udbud af aftaler om tjenesteydelser under Phare- og Tacis-programmerne. Bestemmelsen er fra en konkurrencemæssig synsvinkel hensigtsmæssig for at undgå den form for uregelmæssigheder, man tidligere havde set. Desuden er den proportionel og nødvendig i forhold til det overordnede mål, som er at undgå svig og urimelige udbud. Det er Kommissionens hensigt at undgå hemmelige aftaler mellem de bydende. I betragtning af de multinationale koncerners meget komplekse beskaffenhed er det nødvendigt, at forbuddet er meget bredt, hvis det skal være effektivt og ikke skal omgås via søsterselskaber.

| — | Bestemmelsen har nu været i anvendelse i over tre år for eksterne bistandsprojekters vedkommende. I udformningen har man søgt at tage hensyn til de forskellige aktørers interesser og til den juridiske kontekst. Kommissionen har primært søgt at harmonisere sine udbudsprocedurer for at gøre reglerne mere gennemskuelige og rationalisere forvaltningen. Det specifikke spørgsmål om interessekonflikt vil i lyset af erfaringerne blive undersøgt ved næste revision af reglerne. Kommissionen vil naturligvis fortsat holde fast på princippet om fair og lige adgang til at deltage i udbud og kontrakter og princippet om klarhed og åbenhed, som ligger til grund for procedurerne for indgåelse af kontrakter i forbindelse med EF's eksterne bistand. |
| --- | --- |

—

Bestemmelsen har nu været i anvendelse i over tre år for eksterne bistandsprojekters vedkommende. I udformningen har man søgt at tage hensyn til de forskellige aktørers interesser og til den juridiske kontekst. Kommissionen har primært søgt at harmonisere sine udbudsprocedurer for at gøre reglerne mere gennemskuelige og rationalisere forvaltningen. Det specifikke spørgsmål om interessekonflikt vil i lyset af erfaringerne blive undersøgt ved næste revision af reglerne. Kommissionen vil naturligvis fortsat holde fast på princippet om fair og lige adgang til at deltage i udbud og kontrakter og princippet om klarhed og åbenhed, som ligger til grund for procedurerne for indgåelse af kontrakter i forbindelse med EF's eksterne bistand.

---

(1)  EFT L 248 af 16.9.2002.

(2)  EFT L 357 af 31.12.2002.

(3)  SEK(2003) 387/2.

(4)  SEK(1999) 1801 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/490 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/490

---

(2004/C 88 E/0502)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0226/04

af Margrietus van den Berg (PSE) til Kommissionen

(2. februar 2004)

Om:   Stivelsesfabrikker og udviklingslande

Under et arbejdsbesøg i Veendam blev jeg gjort opmærksom på mulighederne ved stivelsesproduktion på basis af maniok i udviklingslandene og de faktorer, som hindrer gennemførelsen af projekter på dette område. I mange udviklingslande er maniok ofte en plante, som trives udmærket i sine naturlige omgivelser, og som kan finde god anvendelse i forbindelse med stivelsesproduktion. Stivelse er et af grundstofferne for levnedsmiddel-, tekstil- og papirindustrien. Opførelsen af en stivelsesfabrik i landområder i udviklingslande, som ofte kæmper med høje arbejdsløshedstal, skaber mange arbejdspladser. Det vil skabe mange arbejdspladser inden for landbrug, industri og i små og mellemstore virksomheder. Finansieringen af opførelsen af en sådan fabrik beløber sig til 4-5 mio. EUR. Dette er en overskuelig investering, som kan betyde et omfattende positivt indgreb i de lokale økonomier i udviklingsområder. Privatinvestorer er interesseret i at deltage i projekter med risikovillig kapital, men det er ikke tilstrækkeligt til at gennemføre projekterne. Også bankerne må deltage ved at yde lån, men disse er dog mindre interesseret i et samarbejde. De deltagende banker ønsker garantier for de lån, de stiller til rådighed. Hvis Den Europæiske Union stiller bankgarantier til rådighed ved finansieringen af sådanne projekter, ville dette være af stor værdi og kunne tilskynde bankerne til at deltage. Det betyder grønt lys for relativt små investorer med enorme økonomiske følger for udviklingslandenes lokale økonomi.

| 1. | Har Kommissionen kendskab til de muligheder, som stivelsesindustrien giver med hensyn til beskæftigelse i udviklingslandene, og har den allerede kendskab til problemerne i forbindelse med bankgarantierne? |
| --- | --- |

1.

Har Kommissionen kendskab til de muligheder, som stivelsesindustrien giver med hensyn til beskæftigelse i udviklingslandene, og har den allerede kendskab til problemerne i forbindelse med bankgarantierne?

| 2. | Erkender Kommissionen, at de manglende bankgarantier er den hindrende faktor i forbindelse med disse værdifulde projekter? |
| --- | --- |

2.

Erkender Kommissionen, at de manglende bankgarantier er den hindrende faktor i forbindelse med disse værdifulde projekter?

| 3. | Er Kommissionen rede til at yde et bidrag til en eventuel løsning på dette problem? F.eks. ved at stille bankgarantier til rådighed? |
| --- | --- |

3.

Er Kommissionen rede til at yde et bidrag til en eventuel løsning på dette problem? F.eks. ved at stille bankgarantier til rådighed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(12. marts 2004)

| 1. | Stivelsesindustrien er generelt en kapitalintensiv sektor. Produktionen af cassava-stivelse vil imidlertid ikke blot bidrage til den økonomiske udvikling i landdistrikterne, men kan også være en værdifuld kilde til jobskabelse. Skønt Kommissionen ikke har nogen særlig erfaring inden for stivelsesindustrien i udviklingslandene, har et af EU's vigtigste instrumenter til privatsektorudvikling, Centret for Virksomhedsudvikling (CVU), haft enkelte udvalgte projekter i denne sektor. Kontaktpersonen i CVU er hr. Touré (Tlf. 0032-2-6791905, e-mail: cto@cde.int). |
| --- | --- |

1.

Stivelsesindustrien er generelt en kapitalintensiv sektor. Produktionen af cassava-stivelse vil imidlertid ikke blot bidrage til den økonomiske udvikling i landdistrikterne, men kan også være en værdifuld kilde til jobskabelse. Skønt Kommissionen ikke har nogen særlig erfaring inden for stivelsesindustrien i udviklingslandene, har et af EU's vigtigste instrumenter til privatsektorudvikling, Centret for Virksomhedsudvikling (CVU), haft enkelte udvalgte projekter i denne sektor. Kontaktpersonen i CVU er hr. Touré (Tlf. 0032-2-6791905, e-mail: cto@cde.int).

| 2.og 3. | Kommissionen er klar over, at manglen på bankgarantier ofte er et problem for investeringsprojekterne i staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS). Blandt andet af denne grund er Kommissionen i øjeblikket ved at undersøge mulighederne for at skaffe garantier. Der er to aktioner i gang. For det første har den 2,2 mia. EUR store investeringsfacilitet, der forvaltes af Den Europæiske Investeringsbank (EIB), mulighed for at stille garantier til bankerne. EIB har for nylig foretaget en undersøgelse, der bekræfter behovet for at udvikle lokale finansielle markeder og den potentielle anvendelse af garantier til dette formål. Investeringsfacilitetsudvalget vil i de kommende måneder drøfte, hvornår og hvordan EIB skal stille bankgarantier. For det andet leder Kommissionen sammen med AVS-Sekretariatet i øjeblikket en undersøgelse af det internationale garantisystem. Målet med undersøgelsen er at analysere, om der er behov for garantiinstrumenter i AVS-staterne, der ikke er dækket af det eksisterende garantisystem. Kommissionen vil sikre, at spørgsmålet om bankgarantier får en passende behandling i denne undersøgelse, og at undersøgelsen bliver fulgt hensigtsmæssigt op. |
| --- | --- |

2.og 3.

Kommissionen er klar over, at manglen på bankgarantier ofte er et problem for investeringsprojekterne i staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS). Blandt andet af denne grund er Kommissionen i øjeblikket ved at undersøge mulighederne for at skaffe garantier. Der er to aktioner i gang. For det første har den 2,2 mia. EUR store investeringsfacilitet, der forvaltes af Den Europæiske Investeringsbank (EIB), mulighed for at stille garantier til bankerne. EIB har for nylig foretaget en undersøgelse, der bekræfter behovet for at udvikle lokale finansielle markeder og den potentielle anvendelse af garantier til dette formål. Investeringsfacilitetsudvalget vil i de kommende måneder drøfte, hvornår og hvordan EIB skal stille bankgarantier. For det andet leder Kommissionen sammen med AVS-Sekretariatet i øjeblikket en undersøgelse af det internationale garantisystem. Målet med undersøgelsen er at analysere, om der er behov for garantiinstrumenter i AVS-staterne, der ikke er dækket af det eksisterende garantisystem. Kommissionen vil sikre, at spørgsmålet om bankgarantier får en passende behandling i denne undersøgelse, og at undersøgelsen bliver fulgt hensigtsmæssigt op.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/491 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/491

---

(2004/C 88 E/0503)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0254/04

af Elspeth Attwooll (ELDR) til Kommissionen

(3. februar 2004)

Om:   Den Globale TB-medicinfacilitet (Global TB Drug Facility)

Agter Kommissionen at yde et bidrag til den globale TB-medicinfacilitet? Kan Kommissionen i bekræftende fald antyde, hvilket beløb den vil foreslå?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(18. marts 2004)

Kommissionen anerkender, at den globale TB-medicinfacilitet (GDF) spiller en stor rolle inden for Stop TB-partnerskabet, hvor man arbejder på at udvide adgangen til og udbuddet af tuberkulosemedicin af høj kvalitet og øge antallet af kortvarige overvågede behandlinger (DOTS) for at kontrollere tuberkulosen på verdensplan.

Kommissionen har ikke til hensigt at yde direkte støtte til GDF, som modtager støtte gennem handlingsprogrammet for hurtigt indgreb mod hiv/aids, malaria og tuberkulose som led i fattigdoms-lempelse, der har etableret en bred og sammenhængende ramme for EU's indsats for 2001-2006. EU's programmerede støtte til bekæmpelse af hiv/aids, malaria og tuberkulose via de forskellige finansieringsinstrumenter udgør næsten 1 200 mio. EUR (gennemsnitlig 300 mio. EUR om året) for perioden 2003-2006. I dette tal indgår også støtten til den globale fond til bekæmpelse af hiv/aids, tuberkulose og malaria. Kommissionen har udbetalt 120 mio. EUR til fonden for 2002 og afsat 340 mio. EUR for årene 2003-2006. 17 % af de midler, der blev tildelt i de indledende runder, gik til tuberkulosekontrolprogrammer. Det anslås, at det ved hjælp af disse projekter vil være muligt at inddrage 2,8 millioner patienter under de kortvarige overvågede behandlinger, hvor dækningen i 2000 var 830 000 patienter. Endvidere anvendes 46 % af de midler, der er afsat til alle sygdomme, til forsyning med medicin og varer. Det bør også nævnes, at næsten alle Kommissionens bilaterale sundhedsprogrammer omfatter en integreret metode til forbedring af formidlingen af primær sundhedspleje, herunder diagnose og behandling af tuberkulose, hvorved det sikres, at TB-medicinen anvendes effektivt og der ikke opstår yderligere resistens over for denne medicin.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/492 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/492

---

(2004/C 88 E/0504)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0266/04

af John McCartin (PPE-DE) til Kommissionen

(4. februar 2004)

Om:   Import af kyllingekød til EU

Kan Kommissionen oplyse, hvor meget kyllingekød der er blevet indført i EU i løbet af den seneste halvårsperiode, for hvilken der foreligger statistiske data, og om en suspension af denne import ville have nogen større indvirkning på det europæiske marked for kød?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(16. marts 2004)

I de første seks måneder af 2003 importerede EU 411 000 tons kyllingekød (herunder levende fjerkræ og fjerkrækødprodukter). Dette var en stigning på 26 % i forhold til samme periode i 2002.

Det skønnes, at der i 2003 blev importeret 800 000 tons fjerkrækød, hvilket svarer til 9 % af det samlede fjerkrækødforbrug og 2 % af det samlede kødforbrug i EU.

De største leverandører af fjerkrækød til EU i 2003 var Brasilien (ca. 400 000 tons), Thailand (ca. 190 000 tons) og landene i Central- og Østeuropa.

En fuldstændig suspension af EU's fjerkrækødimport kan betragtes som en hypotese. Selvom en sådan suspension vil kunne medføre en reduktion af udbuddet af fjerkrækød i EU, vil der være tale om mindre end de ovennævnte 9 %. Dette skyldes, at europæisk fjerkrækød og europæisk svinekød, i det mindste delvist, vil kompensere for den manglende import. Det skal bemærkes, at EU eksporterede ca. 1 000 000 tons fjerkrækød i 2003 og havde et handelsoverskud på 200 000 tons af dette kød.

Jo kortere tid en sådan suspension gennemføres, desto mindre vil en eventuel virkning heraf være. Et eventuelt reduceret udbud i de nuværende 15 medlemsstater vil desuden efter den 1. maj 2004 blive udlignet som følge af den større tilgang af kød fra de nye medlemsstater.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/492 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/492

---

(2004/C 88 E/0505)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0302/04

af Christa Randzio-Plath (PSE) til Kommissionen

(2. februar 2004)

Om:   Kvinders arbejdsbetingelser i blomsterindustrien i Afrika, Asien og Latinamerika

Tyskland er det største marked for afskårne blomster fra Latinamerika, Asien og Afrika. De hovedsageligt kvindelige arbejdere på plantagerne i disse regioner er i de fleste tilfælde lavtlønnede, som tilmed har usikre ansættelseskontrakter. Som følge af de dårlige arbejdsbetingelser, der f.eks. består i, at arbejderne anvender sprøjtegifte, der oftest er forbudte i Europa, uden at bære beskyttelsestøj samtidig med, at andre beskyttelsesforanstaltninger tilsidesættes, er der med hensyn til dette arbejde fortsat en stor risiko for, at disse kvinder får kræft, åndedrætssygdomme, aborterer eller danner misfostre. Kvindelige arbejdere, der organiserer sig i fagforeninger, udsættes for diskrimination og undertrykkelse fra plantageledelsernes side, hvorfor de har vanskeligt ved af egen kraft at gennemføre forbedringer.

| 1. | I hvilket omfang har Europa-Kommissionen i politisk og teknisk henseende mulighed for at fritage virksomheder, der producerer under økologiske og socialt acceptable vilkår, for betaling af importtold? Hvilke andre instrumenter til positiv særbehandling af virksomheder, hvis produktion og markedsføring af blomster foregår på »fair« vis, er det ifølge Kommissionen muligt at anvende? |
| --- | --- |

1.

I hvilket omfang har Europa-Kommissionen i politisk og teknisk henseende mulighed for at fritage virksomheder, der producerer under økologiske og socialt acceptable vilkår, for betaling af importtold? Hvilke andre instrumenter til positiv særbehandling af virksomheder, hvis produktion og markedsføring af blomster foregår på »fair« vis, er det ifølge Kommissionen muligt at anvende?

| 2. | Hvilke øvrige instrumenter, f.eks. handels- og samarbejdsaftaler samt anvendelse af instrumenter inden for rammerne af udviklingssamarbejdet, benytter EU sig af for at indvirke på arbejds- og sundhedsvilkårene i den tredje verden? |
| --- | --- |

2.

Hvilke øvrige instrumenter, f.eks. handels- og samarbejdsaftaler samt anvendelse af instrumenter inden for rammerne af udviklingssamarbejdet, benytter EU sig af for at indvirke på arbejds- og sundhedsvilkårene i den tredje verden?

| 3. | Den 24. november 2003 skete der på plantagen Aposentos Flowers i Bogotá en af de hidtil værste kemikalieulykker inden for blomsterindustrien, hvor et stort antal kvindelige arbejdere blev kvæstet. Hvorvidt agter Kommissionen at reagere herpå, og hvilke foranstaltninger vil den iværksætte? |
| --- | --- |

3.

Den 24. november 2003 skete der på plantagen Aposentos Flowers i Bogotá en af de hidtil værste kemikalieulykker inden for blomsterindustrien, hvor et stort antal kvindelige arbejdere blev kvæstet. Hvorvidt agter Kommissionen at reagere herpå, og hvilke foranstaltninger vil den iværksætte?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(1. marts 2004)

EU lægger den allerstørste vægt på at sikre at menneskerettighederne, og herunder de grundlæggende arbejdsstandarder, overholdes. EU tilstræber i sin samhandelspolitik at sikre at de grundlæggende arbejdsstandarder (som defineret i ILO-konventionerne) tilgodeses; dette sker ved hjælp af fremmende foranstaltninger, og det vil i første række sige det generelle præferencesystem. Det giver mulighed for at give ekstra toldpræferencer til lande som overholder de internationalt fastlagte grundlæggende arbejdsstandarder (de grundlæggende ILO-konventioner), eller som iværksætter de fundamentale elementer i de internationalt fastlagte standarder og retningslinjer for en bæredygtig forvaltning af tropeskovene. Mange af de bilaterale aftaler Fællesskabet har indgået, indeholder også krav om overholdelse af de grundlæggende arbejdsstandarder; eksempler herpå er Cotonou-aftalen og aftalen med Chile. I denne forbindelse spiller faglig bistand en vigtig supplerende rolle.

| 1. | Både af tekniske og politiske årsager er det dog vanskeligt at gøre brug af told- og præferenceordninger, såsom den generelle præferenceordning, til at fremme samhandelen med varer fremstillet under forsvarlige arbejdsvilkår.
  Den tekniske vanskelighed består i at det ikke altid er muligt at skelne mellem varer fremstillet under forsvarlige vilkår og varer som er fremstillet under forhold som ikke lever op til de krav EU stiller, og det er jo en forudsætning for at opkræve den korrekte told at toldvæsenet kan skelne mellem varerne.
  Den politiske vanskelighed er at medlemmerne af Verdenshandelsorganisationen endnu ikke har indgået nogen aftale om at forskelsbehandling af varer på basis af fremstillingsprocessen er lovlig. Ethvert land mener jo i kraft af sin suverænitet selv at have ret til at fastlægge og håndhæve sin social- og miljøpolitik. Medmindre de pågældende lande har undertegnet internationale traktater som begrænser denne ret, har EU ingen mulighed for at diktere hvilke vilkår der skal gælde uden for EU's egne grænser. Verdenshandelsorganisationens medlemsstater har imidlertid beføjelser til at opstille frivillige ordninger med sigte på en positiv diskrimination til fordel for varer som produceres og forhandles på forsvarlige vilkår (f.eks. i form af en mærkningsordning). |
| --- | --- |

1.

Både af tekniske og politiske årsager er det dog vanskeligt at gøre brug af told- og præferenceordninger, såsom den generelle præferenceordning, til at fremme samhandelen med varer fremstillet under forsvarlige arbejdsvilkår.

Den tekniske vanskelighed består i at det ikke altid er muligt at skelne mellem varer fremstillet under forsvarlige vilkår og varer som er fremstillet under forhold som ikke lever op til de krav EU stiller, og det er jo en forudsætning for at opkræve den korrekte told at toldvæsenet kan skelne mellem varerne.

Den politiske vanskelighed er at medlemmerne af Verdenshandelsorganisationen endnu ikke har indgået nogen aftale om at forskelsbehandling af varer på basis af fremstillingsprocessen er lovlig. Ethvert land mener jo i kraft af sin suverænitet selv at have ret til at fastlægge og håndhæve sin social- og miljøpolitik. Medmindre de pågældende lande har undertegnet internationale traktater som begrænser denne ret, har EU ingen mulighed for at diktere hvilke vilkår der skal gælde uden for EU's egne grænser. Verdenshandelsorganisationens medlemsstater har imidlertid beføjelser til at opstille frivillige ordninger med sigte på en positiv diskrimination til fordel for varer som produceres og forhandles på forsvarlige vilkår (f.eks. i form af en mærkningsordning).

| 2. | Kommissionen har derfor med interesse fulgt udviklingen i »Fair flowers«-bevægelsen, og helt generelt udviklingen i »fair trade« og etiske samhandelsordninger. Takket være disse ordninger får køberne mulighed for at influere på produktionsvilkårene ved at vælge de varer som lever op til deres forventninger og ønsker. Kommissionen vil fortsætte med at følge med i hvor godt sådanne ordninger fungerer, og den vil aktivt overveje om de kan gøres mere effektive gennem tiltag på EU-niveau.
  Landbrugsproducenternes sundhedsforhold er et vigtigt element i udviklingssamarbejdet. Særprogrammer tilrettelægges altid i nært samarbejde med de berørte lande. Et eksempel på et sådant program er pesticid-initiativet (PIP); dette tiltag, som omfatter alle AVS-lande, har et budget på 29,12 mio. EUR. Hovedformålet med programmet, der forvaltes af COLEACP (se www.coleacp.org), er at fremme brugen af sikre pesticider.
  Det gælder generelt for alle de aftaler der er genstand for forhandling, at der gennemføres bæredygtig-hedsundersøgelser til vurdering af potentielle handelsrelaterede følger for miljø, socialudvikling og økonomi. Sådanne undersøgelser omfatter også sociale forhold såsom fattigdom, ligestilling og sundhed. Ved at tage hensyn til resultaterne af sådanne bæredygtighedsundersøgelser i forbindelse med udformningen af politikken kan man opnå en bedre overensstemmelse mellem handels- og udviklingspolitikken og afhjælpe potentielt negative virkninger på dårligt stillede samfundsgrupper.
  Kommissionen er også aktivt engageret i udformningen af kravene til virksomhedernes sociale ansvar (VSA), i første række med sigte på udviklingslandene. Den har arbejdet på at fremme en række allerede etablerede VSA-ordninger og tilrettelagde i 2002 et VSA-forum med deltagelse af en række forskellige interessenter efter offentliggørelsen af en meddelelse om VSA (1). Som led i dette forum behandlede man ved rundbordsdrøftelser af udviklingsproblematikken forskellige spørgsmål i forbindelse med bæredygtig udvikling og skærpelse af udviklingslandenes krav til samfundsforhold og miljø. Heri indgik spørgsmål om hvilken rolle globale VSA-standarder og kodekser bør spille, hvorvidt der bør opstilles en sektorbaseret politik for VSA, hvor stort behovet er for at informere om VSA på lokalt og regionalt niveau, og hvor vigtigt det er at sørge for at udviklingslandene overholder VSA-kravene gennem hele kæden fra producent til køber. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen har derfor med interesse fulgt udviklingen i »Fair flowers«-bevægelsen, og helt generelt udviklingen i »fair trade« og etiske samhandelsordninger. Takket være disse ordninger får køberne mulighed for at influere på produktionsvilkårene ved at vælge de varer som lever op til deres forventninger og ønsker. Kommissionen vil fortsætte med at følge med i hvor godt sådanne ordninger fungerer, og den vil aktivt overveje om de kan gøres mere effektive gennem tiltag på EU-niveau.

Landbrugsproducenternes sundhedsforhold er et vigtigt element i udviklingssamarbejdet. Særprogrammer tilrettelægges altid i nært samarbejde med de berørte lande. Et eksempel på et sådant program er pesticid-initiativet (PIP); dette tiltag, som omfatter alle AVS-lande, har et budget på 29,12 mio. EUR. Hovedformålet med programmet, der forvaltes af COLEACP (se www.coleacp.org), er at fremme brugen af sikre pesticider.

Det gælder generelt for alle de aftaler der er genstand for forhandling, at der gennemføres bæredygtig-hedsundersøgelser til vurdering af potentielle handelsrelaterede følger for miljø, socialudvikling og økonomi. Sådanne undersøgelser omfatter også sociale forhold såsom fattigdom, ligestilling og sundhed. Ved at tage hensyn til resultaterne af sådanne bæredygtighedsundersøgelser i forbindelse med udformningen af politikken kan man opnå en bedre overensstemmelse mellem handels- og udviklingspolitikken og afhjælpe potentielt negative virkninger på dårligt stillede samfundsgrupper.

Kommissionen er også aktivt engageret i udformningen af kravene til virksomhedernes sociale ansvar (VSA), i første række med sigte på udviklingslandene. Den har arbejdet på at fremme en række allerede etablerede VSA-ordninger og tilrettelagde i 2002 et VSA-forum med deltagelse af en række forskellige interessenter efter offentliggørelsen af en meddelelse om VSA (1). Som led i dette forum behandlede man ved rundbordsdrøftelser af udviklingsproblematikken forskellige spørgsmål i forbindelse med bæredygtig udvikling og skærpelse af udviklingslandenes krav til samfundsforhold og miljø. Heri indgik spørgsmål om hvilken rolle globale VSA-standarder og kodekser bør spille, hvorvidt der bør opstilles en sektorbaseret politik for VSA, hvor stort behovet er for at informere om VSA på lokalt og regionalt niveau, og hvor vigtigt det er at sørge for at udviklingslandene overholder VSA-kravene gennem hele kæden fra producent til køber.

| 3. | Kommissionen har med stor beklagelse hørt om kemikalieulykken på Apsentos-plantagen i november 2003. Den har imidlertid ingen beføjelser til at reagere yderligere når der sker ulykker af denne art i tredjelande, men det bør dog nævnes at EF i sine samarbejdsprogrammer søger at undgå situationer af den art som er opstået i blomsterindustrien i Bogota. Således yder Kommissionen støtte til Colombias fagforeningsskole (Escuela Nacional Sindical) med henblik på en bedre overholdelse af de sociale og økonomiske rettigheder i dette land. Det bør også nævnes at socialproblematikken får en central placering på dagsordenen for det topmøde mellem EU, Latinamerika og Vestindien, som skal afholdes i Guadalajara i Mexico den 28. maj. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har med stor beklagelse hørt om kemikalieulykken på Apsentos-plantagen i november 2003. Den har imidlertid ingen beføjelser til at reagere yderligere når der sker ulykker af denne art i tredjelande, men det bør dog nævnes at EF i sine samarbejdsprogrammer søger at undgå situationer af den art som er opstået i blomsterindustrien i Bogota. Således yder Kommissionen støtte til Colombias fagforeningsskole (Escuela Nacional Sindical) med henblik på en bedre overholdelse af de sociale og økonomiske rettigheder i dette land. Det bør også nævnes at socialproblematikken får en central placering på dagsordenen for det topmøde mellem EU, Latinamerika og Vestindien, som skal afholdes i Guadalajara i Mexico den 28. maj.

---

(1)  KOM(2002) 347 af 2.7.2002.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/494 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/494

---

(2004/C 88 E/0506)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0306/04

af Gerhard Schmid (PSE) til Kommissionen

(6. februar 2004)

Om:   Bevæbnede vagter på fly

De amerikanske myndigheder kræver, at de europæiske luftfartsselskaber lader bestemte transatlantiske flyvninger beskytte af bevæbnede vagter (Sky Marshals). Nogle medlemsstater er rede til at indsætte bevæbnede vagter, andre stiller sig helt afvisende.

Et kritisk punkt i forbindelse med bevæbnede vagter er ammunitionens art, da traditionel ammunition ikke kan anvendes på grund af dens store gennemslagskraft.

Vil Kommissionen venligst oplyse følgende:

| 1. | Hvilken form for ammunition skal de bevæbnede vagter anvende? |
| --- | --- |

1.

Hvilken form for ammunition skal de bevæbnede vagter anvende?

| 2. | Er denne form for ammunition i overensstemmelse med EU's charter om grundlæggende rettigheder og med den europæiske menneskerettighedskonvention? |
| --- | --- |

2.

Er denne form for ammunition i overensstemmelse med EU's charter om grundlæggende rettigheder og med den europæiske menneskerettighedskonvention?

| 3. | Hvilke yderligere foranstaltninger har Kommissionen til hensigt at træffe? |
| --- | --- |

3.

Hvilke yderligere foranstaltninger har Kommissionen til hensigt at træffe?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(16. marts 2004)

Kommissionen ligger ikke inde med oplysninger vedrørende de bevæbnede vagters våben, ammunition og teknikker, idet disse som følge af arten af vagternes opgaver er fortrolige. Det er op til den enkelte medlemsstat at beslutte, hvilke midler dens politi skal anvende, forudsat at den europæiske menneskerettighedskonvention overholdes.

USA's krav til flere medlemsstaters luftfartsselskaber om at lade bevæbnet politi komme om bord på bestemte risikofly gør det fremover nødvendigt at finde frem til en fælles løsning, der gør det muligt at lade samarbejdet med de amerikanske myndigheder hvile på et mere afbalanceret grundlag. For Kommissionen indgår spørgsmålet om bevæbnet politi kun som en del af det generelle spørgsmål om vedtagelse af de bedst mulige sikkerhedsforanstaltninger på transatlantiske fly og fly internt i EU. Kommissionen er ved at iværksætte en overordnet debat med medlemsstaterne, idet der tages hensyn til de nuværende forskelle.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/495 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/495

---

(2004/C 88 E/0507)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0318/04

af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen

(6. februar 2004)

Om:   Psykisk handicappede i Rusland

Er Kommissionen opmærksom på den manglende retsbeskyttelse af psykisk handicappede i Rusland?

Vil Kommissionen finde frem til og gøre det klart, hvilke foranstaltninger, der træffes i disse menneskers interesse, og oplyse, om spørgsmålet er blevet rejst over for myndighederne på det højest mulige plan?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(10. marts 2004)

Ifølge de oplysninger, Kommissionen har til rådighed, behandler den russiske forfatning ikke direkte spørgsmålet om forskelsbehandling af handicappede. Der findes dog lovgivning, som forbyder forskelsbehandling, men den ser ikke altid ud til at blive håndhævet i tilstrækkelig omfang.

Kommissionen har i flere år arbejdet på at forbedre behandlingsmulighederne for handicappede i Rusland gennem Tacis-programmet. Som eksempler på tiltag kan nævnes partnerskabet inden for sundhed, uddannelse og social bistand, der blev gennemført som en del af Tacis-handlingsprogrammet for Rusland i 1999 i samarbejde med undervisningsministeriet. Formålet med tiltaget var at fremme tidlig påvisning af handicap og bedre behandlingsmuligheder for russiske børn i en række regioner i Rusland.

Man er i øjeblikket ved at forberede yderligere tiltag, som skal gennemføres i samarbejde med russiske institutioner, herunder det russiske ministerium for beskæftigelse og social udvikling.

Disse projekter har bl.a. til formål at:

| — | forbedre den eksisterende lovgivning |
| --- | --- |

—

forbedre den eksisterende lovgivning

| — | udvikle samarbejdsordninger for forskellige ministerier/organer og organisationer, som beskæftiger sig med handicappede børn |
| --- | --- |

—

udvikle samarbejdsordninger for forskellige ministerier/organer og organisationer, som beskæftiger sig med handicappede børn

| — | udvikle programmer for social integration af børn med handicap og yde støtte til deres familier |
| --- | --- |

—

udvikle programmer for social integration af børn med handicap og yde støtte til deres familier

| — | forbedre uddannelsen af socialrådgivere, sundhedspersonale og lærere |
| --- | --- |

—

forbedre uddannelsen af socialrådgivere, sundhedspersonale og lærere

| — | skabe større bevidsthed om handicappede børns og deres familiers rettigheder, deres problemer og deres positive bidrag til samfundet. |
| --- | --- |

—

skabe større bevidsthed om handicappede børns og deres familiers rettigheder, deres problemer og deres positive bidrag til samfundet.

Kommissionen har også ydet støtte til en række ikke-statslige organisationer (ngo'er), velgørenhedsorganisationer, forældregrupper og religiøse organisationer gennem et program for civilsamfundet med det formål at fremme forståelsen og behandlingsmulighederne for handicappede og især handicappede børn.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/496 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/496

---

(2004/C 88 E/0508)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0341/04

af Philip Claeys (NI) til Kommissionen

(4. februar 2004)

Om:   Inførelse af en etiket »made in the EU«

Ifølge forlydender overvejer Kommissionen at indføre en etiket at typen »made in the EU«.

Har disse informationer sin rigtighed? I bekræftende fald hvornår vil der blive offentliggjort et konkret forslag?

Hvilken merværdi vil en europæisk etiket have i forhold til medlemsstaternes nationale etiketter?

Har man allerede rådført sig med repræsentative repræsentanter for erhvervssektorerne? I bekræftende fald hvorledes er reaktionerne herpå?

Vil en europæisk etiket kunne kombineres med en national etiket?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(2. marts 2004)

Da nogle erhvervssektorer og medlemsstater havde udvist en fornyet interesse for en EU-forordning om oprindelsesmærkning, valgte Kommissionen at udarbejde et arbejdsdokument, som beskrev virkningerne af en sådan ordning, og den forelagde dette for artikel 133-udvalget den 19. december 2003 med henblik på at lægge op til en debat om dette emne. På nuværende tidspunkt har Kommissionen ikke forelagt noget konkret forslag, men i stedet opfordret medlemsstaterne til at drøfte dette spørgsmål på nationalt plan.

Dokumentet — der kan findes på Kommissionens websted »External Trade« — giver et overblik over argumenterne for og imod en oprindelsesmærkning med »made in the EU« og skitserer de muligheder, der kunne overvejes, nemlig:

| — | En helt frivillig oprindelsesmærkning, såvel for importerede produkter som for hjemmemarkeds-produkter. |
| --- | --- |

—

En helt frivillig oprindelsesmærkning, såvel for importerede produkter som for hjemmemarkeds-produkter.

| — | En blandet ordning med tvungen oprindelsesmærkning for importerede produkter og frivillig mærkning for hjemmemarkedsprodukter. |
| --- | --- |

—

En blandet ordning med tvungen oprindelsesmærkning for importerede produkter og frivillig mærkning for hjemmemarkedsprodukter.

| — | Den tredje mulighed med tvungen oprindelsesmærkning, såvel for importerede produkter som for hjemmemarkedsprodukter. |
| --- | --- |

—

Den tredje mulighed med tvungen oprindelsesmærkning, såvel for importerede produkter som for hjemmemarkedsprodukter.

Dokumentet behandler ikke specielt spørgsmålet vedrørende nationale ordninger for oprindelsesmærkning, og det er værd at understrege, at der ikke er fremsat noget forslag, som sætter spørgsmålstegn ved en fortsat anvendelse heraf. Det er op til alle berørte parter, såvel på nationalt plan som på EU-plan, at overveje, om de har en interesse i, at der udarbejdes en EU-forordning om oprindelsesmærkning, herunder også i den merværdi, som et krav om mærkning med »made in the EU« kunne indebære, og, hvis de ønsker en ændring af den nuværende situation, at overveje arten og anvendelsesområdet for en eventuel forordning.

Kommissionen har allerede kontaktet forskellige repræsentanter for erhvervslivet og forbrugerne, og modtager nu deres bemærkninger og forslag. I betragtning af konsultationernes nuværende stade, vil Kommissionen måske kunne forelægge resultaterne heraf for Rådet og Europa-Parlamentet ved udgangen af marts 2004, selv om der eventuelt kan blive behov for en længere periode.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/497 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/497

---

(2004/C 88 E/0509)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0352/04

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(12. februar 2004)

Om:   Parmalat-sagen og dens konsekvenser for mejeriproduktionen i Lazio

Konsekvenserne af den kendte Parmalat-skandale har været særligt mærkbare for producenterne i Lazio, da selskabet have købt mejeriet Centrale Latte Roma og faktisk kontrollerede 70 % af markedet i Lazio. Skandalen har haft alvorlige følger for hele den italienske sektor for frisk mælk, som er koncentreret i regionen Lazio. Det fremgår således af en aktuel statistik, at Lazio befinder sig på femtepladsen med hensyn til produktionen af frisk mælk og står for 33 % af landets produktion og befinder sig på førstepladsen med hensyn til forbruget, idet der i det øvrige Italien er en tendens til at foretrække langtidsholdbar eller mikrofiltreret mælk.

De landbrugsbedrifter, der indgår i mejerisektoren i Lazio, er derfor blevet ramt dobbelt hårdt, både på grund af den krise, som Centrale Latte Roma befinder sig i, og fordi Parmalat ikke har betalt sine tilgodehavender til producenterne, hvis mælk bringes ud til anlæggene via sammenslutninger og kooperativer.

Den italienske landbrugsminister har allerede iværksat en ordning med henblik på indgåelse af »brancheaftaler« til støtte for producenterne med henblik på, at disse i fællesskab gennemfører en rationalisering inden for de enkelte fødevarersektorer, så produktionen bliver mere effektiv. Takket være denne fremgangsmåde vil det på nationalt niveau være muligt at afhjælpe nogle af de skader, som skyldes krisen i Parmalat.

Kommissionen bedes af hensyn til behovet for specifikt at gribe ind i regionen Lazio af de nævnte grunde og under hensyntagen til, at den regionale landbrugspolitik fuldt ud hører ind under Den Europæiske Unions beføjelser, oplyse:

| 1. | om EU har planer om indførelse af programmer for indgriben på regionalt niveau og støtte i tilfælde af landbrugskriser? |
| --- | --- |

1.

om EU har planer om indførelse af programmer for indgriben på regionalt niveau og støtte i tilfælde af landbrugskriser?

| 2. | om regionen Lazio kan modtage midler til støtte af landbrugsbedrifter i lignende tilfælde? |
| --- | --- |

2.

om regionen Lazio kan modtage midler til støtte af landbrugsbedrifter i lignende tilfælde?

| 3. | om Kommissionen i modsat fald kan oplyse, hvordan regionen kan modtage støtte fra andre allerede tilgængelige kilder på dette område? |
| --- | --- |

3.

om Kommissionen i modsat fald kan oplyse, hvordan regionen kan modtage støtte fra andre allerede tilgængelige kilder på dette område?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(6. april 2004)

I regionen Lazio bidrager Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) til finansieringen af udviklingsplanen for landdistrikterne i Lazio for perioden 2000/06 og Leader+-programmet. Disse to programmer indeholder ikke foranstaltninger, der er specifikt knyttet til krisesituationer i landbrugssektoren, men de indeholder en række projekter til fremme af udviklingen af landbrugsbedrifter og forarbejdningen/afsætningen af produkter samt til fremme af udviklingen af landområderne i Lazio. Når det drejer sig om de negative virkninger, som Parmalat-skandalen har haft, findes der imidlertid ikke i Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999 af 17. maj 1999 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) og om ændring og ophævelse af visse forordninger (1) instrumenter, der kan benyttes til at intervenere til fordel for de små mælkeproducenter, der er blevet ramt af Parmalat-krisen.

Det bør understreges, at kompetencen vedrørende gennemførelsen af støtte, som Fællesskabet medfinansierer inden for rammerne af de førnævnte programmer, ligger hos Italiens nationale og regionale myndigheder. Kommissionen tager sig af overvågningen og kontrollen af programmerne, men er ikke ansvarlig for forvaltningen på stedet af de forskellige foranstaltninger.

Det er således regionen Lazios »Assesorato all'Agricoltura«, der som den ansvarlige programforvaltnings-myndighed vil kunne fremlægge specifikke data vedrørende de forskellige modtagere.

Hvad angår det ærede medlems tredje spørgsmål, så omfatter den fælles markedsordning instrumenter i form af markedsstøtte, såsom kvoteordning, eksportrestitutioner, afsætningsforanstaltninger for smør og mælkepulver samt intervention. I relation til Parmalat-sagen har ingen af disse instrumenter kunnet anvendes specifikt til en eventuel løsning.

Kommissionen har kompetencen til at godkende statsstøtte, som Italien yder til landbrugssektoren, i henhold til EF-traktatens artikel 87 og 88. Landbrugerne i mælkesektoren kan eventuelt nyde godt af den eksisterende nationale og/eller regionale støtte, som Kommissionen allerede har godkendt, og/eller ny støtte, som kan være anmeldt i henhold til EF-traktatens artikel 88, eller som er blevet fritaget i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1/2004 af 23. december 2003 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion, forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter (2).

Når statsstøtten til landbrugssektoren er blevet anmeldt, undersøger Kommissionen, om den er forenelig med fællesmarkedet i overensstemmelse med ovennævnte forordning og med EF-rammebestemmelserne for statsstøtte i landbrugssektoren. Støtten til kriseramte virksomheder undersøges ud fra Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder.

Kommissionen undersøger for øjeblikket, om de bestemmelser, der findes i det italienske lovdekret nr. 16 af 27. januar 2004 vedrørende hasteforanstaltninger i landbrugs- og fiskerisektoren, er forenelige med statsstøttereglerne. Dette dekret fastsætter støtteforanstaltninger til fordel for de mælkeproducerende landbrugere, som ikke har modtaget betaling for deres produkter.

---

(1)  EFT L 160 af 26.6.1999.

(2)  EFT L 1 af 3.1.2004.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/498 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/498

---

(2004/C 88 E/0510)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0403/04

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(16. februar 2004)

Om:   Konkurrencefordrejninger til skade for miljø og beskæftigelse via billigproduktion af halvfabrikatet primæraluminium i Island

| 1. | Har Kommissionen kendskab til, at der i Island, som er associeret medlem af EU, ud over de allerede eksisterende to aluminiumssmelteværker, som tilhører den amerikanske virksomhed Alcan ved Hafnar-fjordur (årsproduktion på 173 000 t) og den amerikanske virksomhed Norderal nord for Reykjavik (årsproduktion på 90 000 t) fra 2005 skal bygges et tredje aluminiumssmelteværk, som skal drives af den store amerikanske virksomhed Alcoa i Reydarfjordur, og som fra 2007 vil producere 295 000 t årligt af halvfabrikatet primæraluminium? |
| --- | --- |

1.

Har Kommissionen kendskab til, at der i Island, som er associeret medlem af EU, ud over de allerede eksisterende to aluminiumssmelteværker, som tilhører den amerikanske virksomhed Alcan ved Hafnar-fjordur (årsproduktion på 173 000 t) og den amerikanske virksomhed Norderal nord for Reykjavik (årsproduktion på 90 000 t) fra 2005 skal bygges et tredje aluminiumssmelteværk, som skal drives af den store amerikanske virksomhed Alcoa i Reydarfjordur, og som fra 2007 vil producere 295 000 t årligt af halvfabrikatet primæraluminium?

| 2. | Har Kommissionen kendskab til, at Alcoas valg af beliggenhed er afhængig af Karahnjukar-projektet, som udføres af det nationale islandske energiselskab Landsvirkjunsom, der vil lade en sø opdæmme, der er mange, mange meter dyb og med en overflade på 57 km2, og bygge en række dæmninger, hvoraf den største er 750 m lang og 190 m høj, således at den enestående dal, Hafrahvammergjufur, og dyrenes levesteder oversvømmes? |
| --- | --- |

2.

Har Kommissionen kendskab til, at Alcoas valg af beliggenhed er afhængig af Karahnjukar-projektet, som udføres af det nationale islandske energiselskab Landsvirkjunsom, der vil lade en sø opdæmme, der er mange, mange meter dyb og med en overflade på 57 km2, og bygge en række dæmninger, hvoraf den største er 750 m lang og 190 m høj, således at den enestående dal, Hafrahvammergjufur, og dyrenes levesteder oversvømmes?

| 3. | Har Kommissionen kendskab til, at det italienske byggeselskab Impregilo, som forelagde et langt billigere tilbud end de danske, engelske og tyske konkurrenter, gennem en anden italiensk virksomhed og ved overtrædelse af kontrakten om, at alle islandske bestemmelser skal overholdes, anvender arbejdere fra Rumænien og Portugal, som får langt lavere løn og tilbydes dårligere vilkår? |
| --- | --- |

3.

Har Kommissionen kendskab til, at det italienske byggeselskab Impregilo, som forelagde et langt billigere tilbud end de danske, engelske og tyske konkurrenter, gennem en anden italiensk virksomhed og ved overtrædelse af kontrakten om, at alle islandske bestemmelser skal overholdes, anvender arbejdere fra Rumænien og Portugal, som får langt lavere løn og tilbydes dårligere vilkår?

| 4. | Vil prisen på den elektricitet, der skal leveres af vandkraftværket til Alcoa, dække udgifterne, eller er det umuligt at fastslå dette, fordi denne pris hemmeligholdes? |
| --- | --- |

4.

Vil prisen på den elektricitet, der skal leveres af vandkraftværket til Alcoa, dække udgifterne, eller er det umuligt at fastslå dette, fordi denne pris hemmeligholdes?

| 5. | Betyder denne fremgangsmåde, at tilsidesættelsen af miljø og beskæftigelse er en af de faktorer, der kan få indflydelse på andre virksomheders afgørelser med hensyn til valg af beliggenhed? |
| --- | --- |

5.

Betyder denne fremgangsmåde, at tilsidesættelsen af miljø og beskæftigelse er en af de faktorer, der kan få indflydelse på andre virksomheders afgørelser med hensyn til valg af beliggenhed?

| 6. | Er der blevet ført drøftelser inden for Det Europæiske Økonomiske Område om dette projekt og følgerne heraf i forbindelse med ødelæggelse af miljøet og konkurrencefordrejninger? Har Kommissionen til hensigt at lægge vægt på dette under en drøftelse med den islandske regering? |
| --- | --- |

6.

Er der blevet ført drøftelser inden for Det Europæiske Økonomiske Område om dette projekt og følgerne heraf i forbindelse med ødelæggelse af miljøet og konkurrencefordrejninger? Har Kommissionen til hensigt at lægge vægt på dette under en drøftelse med den islandske regering?

Kilde: Det nederlandske dagblad »NRC Handelsblad« af 29.1.2004.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(23. marts 2004)

| 1. | Kommissionen er bekendt med, at der er planer om at bygge et aluminiumssmelteri på det østlige Island. Dette projekt er tilknyttet kraftværksinvesteringen i Kárahnjúkar og den havnefacilitet, der skal bygges ved Reydarfjordur. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen er bekendt med, at der er planer om at bygge et aluminiumssmelteri på det østlige Island. Dette projekt er tilknyttet kraftværksinvesteringen i Kárahnjúkar og den havnefacilitet, der skal bygges ved Reydarfjordur.

| 2. | Både industriministeriet og energiselskabet (Landsvirkjun) har garanteret, at dæmningen vil blive bygget på lavamarker, hvor der kun gror mos. Den 24. januar 2004 afsagde Islands højesteret en dom om kraftværkets miljøvirkninger, hvori den bekræftede alle de argumenter, der var fremsat af det nationale energiselskab (Landsvirkjun) i dennes vurdering af miljøvirkningerne, og fastslog, at redegørelsen for miljøvirkningerne var udarbejdet professionelt og ifølge lovens bestemmelser. |
| --- | --- |

2.

Både industriministeriet og energiselskabet (Landsvirkjun) har garanteret, at dæmningen vil blive bygget på lavamarker, hvor der kun gror mos. Den 24. januar 2004 afsagde Islands højesteret en dom om kraftværkets miljøvirkninger, hvori den bekræftede alle de argumenter, der var fremsat af det nationale energiselskab (Landsvirkjun) i dennes vurdering af miljøvirkningerne, og fastslog, at redegørelsen for miljøvirkningerne var udarbejdet professionelt og ifølge lovens bestemmelser.

| 3. | Kommissionen vil gerne understrege, at det følger af bilag XVIII til aftalen om det europæiske økonomiske samarbejdsområde (EØS), som ændret ved Det Blandede EØS-udvalgs beslutning nr. 37/89 af 30. april 1998, at Europa-Parlamentet og Rådets Direktiv 96/71/EF af 16. december 1996 om udstationering af arbejdstagere som led i udveksling af tjenesteydelser udvides for så vidt angår geografisk dækningsområde til også at omfatte levering af tjenesteydelser til EØS-lande, som ikke er medlem af Den Europæiske Union. Det følger heraf, at virksomhederne har pligt til at garantere, at arbejdere, der udstationeres til Island, uanset hvilken lov de er ansat under, omfattes af de bestemmelser og vilkår, der gælder på Island, bl.a. vedrørende maksimal arbejdstid, minimumskrav til hvileperioder, betalt årlig ferie og aflønning (inklusive overtidsbetaling), krav med hensyn til formidling af arbejdskraft, sundhed, sikkerhed og hygiejne på arbejdspladsen, beskyttelsesforanstaltninger for så vidt angår bestemmelser og vilkår for beskæftigelse af børn og unge, ligestilling af mænd og kvinder, samt andre bestemmelser om bekæmpelse af diskrimination. Det påhviler det pågældende EØS-lands myndigheder at overvåge og sikre, at disse regler overholdes af de individuelle arbejdsgivere (1).
  Det fremgår af de oplysninger, som Kommissionen har til rådighed, at Imprilego beskæftiger arbejdstagere fra Portugal og Rumænien samt andre lande. Landsforbundet af Islands fagforeninger har givet udtryk for generel bekymring med hensyn til de vilkår og den løn den italienske kontrahent giver arbejdstagerne, men der er ikke anmeldt overtrædelser af Islands lovgivning til de landets myndigheder og fagforbund. Islands nationale lovgivning indeholder bestemmelser, der sikrer arbejdstagere, der arbejder på Island, visse minimumsrettigheder og en vis minimumsløn, uanset nationalitet (2). En strid mellem Islands myndigheder og Impregilo om løn og arbejdsforhold er netop blevet bilagt (oktober 2003). Ifølge Islands fagforenings-forbund forhandles der stadig om nogle få resterende stridspunkter i forbindelse med arbejdsforholdene, medens aflønningen opfylder kravene i Islands lovgivning. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen vil gerne understrege, at det følger af bilag XVIII til aftalen om det europæiske økonomiske samarbejdsområde (EØS), som ændret ved Det Blandede EØS-udvalgs beslutning nr. 37/89 af 30. april 1998, at Europa-Parlamentet og Rådets Direktiv 96/71/EF af 16. december 1996 om udstationering af arbejdstagere som led i udveksling af tjenesteydelser udvides for så vidt angår geografisk dækningsområde til også at omfatte levering af tjenesteydelser til EØS-lande, som ikke er medlem af Den Europæiske Union. Det følger heraf, at virksomhederne har pligt til at garantere, at arbejdere, der udstationeres til Island, uanset hvilken lov de er ansat under, omfattes af de bestemmelser og vilkår, der gælder på Island, bl.a. vedrørende maksimal arbejdstid, minimumskrav til hvileperioder, betalt årlig ferie og aflønning (inklusive overtidsbetaling), krav med hensyn til formidling af arbejdskraft, sundhed, sikkerhed og hygiejne på arbejdspladsen, beskyttelsesforanstaltninger for så vidt angår bestemmelser og vilkår for beskæftigelse af børn og unge, ligestilling af mænd og kvinder, samt andre bestemmelser om bekæmpelse af diskrimination. Det påhviler det pågældende EØS-lands myndigheder at overvåge og sikre, at disse regler overholdes af de individuelle arbejdsgivere (1).

Det fremgår af de oplysninger, som Kommissionen har til rådighed, at Imprilego beskæftiger arbejdstagere fra Portugal og Rumænien samt andre lande. Landsforbundet af Islands fagforeninger har givet udtryk for generel bekymring med hensyn til de vilkår og den løn den italienske kontrahent giver arbejdstagerne, men der er ikke anmeldt overtrædelser af Islands lovgivning til de landets myndigheder og fagforbund. Islands nationale lovgivning indeholder bestemmelser, der sikrer arbejdstagere, der arbejder på Island, visse minimumsrettigheder og en vis minimumsløn, uanset nationalitet (2). En strid mellem Islands myndigheder og Impregilo om løn og arbejdsforhold er netop blevet bilagt (oktober 2003). Ifølge Islands fagforenings-forbund forhandles der stadig om nogle få resterende stridspunkter i forbindelse med arbejdsforholdene, medens aflønningen opfylder kravene i Islands lovgivning.

| 4. | Der er indgået en kontrakt mellem Landsvirkjun og Fjardaal (som har Alcoa som eneejer). Den har en løbetid på 40 år, og energiprisen skal efter 20 år genforhandles for de resterende 20 år. Ifølge kontrakten har moderselskabet Alcoa pligt til aftage elektriciteten og ansvaret for færdigbyggelsen af aluminiums-anlægget. I henhold til tidsplanen skal elektricitetsleverancerne starte den 1. april 2004. Fjardaal har forpligtet sig til at betale fuld pris for 85 % af den i kontrakten omhandlede energi, uanset brugen heraf. |
| --- | --- |

4.

Der er indgået en kontrakt mellem Landsvirkjun og Fjardaal (som har Alcoa som eneejer). Den har en løbetid på 40 år, og energiprisen skal efter 20 år genforhandles for de resterende 20 år. Ifølge kontrakten har moderselskabet Alcoa pligt til aftage elektriciteten og ansvaret for færdigbyggelsen af aluminiums-anlægget. I henhold til tidsplanen skal elektricitetsleverancerne starte den 1. april 2004. Fjardaal har forpligtet sig til at betale fuld pris for 85 % af den i kontrakten omhandlede energi, uanset brugen heraf.

| 5. | Ifølge Kommissionens oplysninger er den islandske lovgivnings krav til miljø- og arbejdsforhold opfyldt. |
| --- | --- |

5.

Ifølge Kommissionens oplysninger er den islandske lovgivnings krav til miljø- og arbejdsforhold opfyldt.

| 6. | For så vidt angår konkurrencebestemmelserne, har EFTA's tilsynsmyndighed godkendt de foranstaltninger, som de islandske myndigheder har truffet med henblik på at yde statsstøtte til projektet fra og med marts 2003. EFTA's tilsynsmyndighed, som i henhold til EØS-aftalen har til opgave at kontrollere, at bestemmelserne vedrørende det indre marked overholdes i EØS/EFTA-landene, har stadig en mindre statsstøttesag til behandling. |
| --- | --- |

6.

For så vidt angår konkurrencebestemmelserne, har EFTA's tilsynsmyndighed godkendt de foranstaltninger, som de islandske myndigheder har truffet med henblik på at yde statsstøtte til projektet fra og med marts 2003. EFTA's tilsynsmyndighed, som i henhold til EØS-aftalen har til opgave at kontrollere, at bestemmelserne vedrørende det indre marked overholdes i EØS/EFTA-landene, har stadig en mindre statsstøttesag til behandling.

---

(1)  EFT L 18 af 21.1.1997.

(2)  Islands lovgivning om udenlandske arbejdstageres retsstatus omfatter lov nr. 55/1980 om arbejdstageres løn- og beskæftigelsesvilkår samt obligatorisk forsikring af pensionsrettigheder (artikel 1 heri omhandler retten til minimumsløn, overtidsbetaling, ferierettigheder, maksimal arbejdstid samt hviletid); lov nr. 46/1980 om arbejdsmiljø, samt sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen; lov nr. 95/2000 om mødre/fædreorlov samt forældreorlov; lov nr. 30/1987 om ferieløn.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/500 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/500

---

(2004/C 88 E/0511)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0406/04

af Jules Maaten (ELDR) og Jan Mulder (ELDR) til Kommissionen

(17. februar 2004)

Om:   Forskelsbehandling af en nederlandsk løgproducent i Polen

| 1. | Har Kommissionens kendskab til artiklen i den nederlandske avis »De Telegraaf« (side 5) af 3. februar 2004, der indeholder en skildring af den skæbne, som har ramt den nederlandske løgproducent, Hans Goense, der har slået sig ned i Polen? |
| --- | --- |

1.

Har Kommissionens kendskab til artiklen i den nederlandske avis »De Telegraaf« (side 5) af 3. februar 2004, der indeholder en skildring af den skæbne, som har ramt den nederlandske løgproducent, Hans Goense, der har slået sig ned i Polen?

| 2. | Er Kommissionen også af den opfattelse, at en vellykket udvidelse af Den Europæiske Union bl.a. afhænger af virksomhedsiværksættere som Hans Goense, der ønsker at slå sig ned i de nye medlemstater? Mener den ligeledes, at der er risiko for, at disse iværksættere lader sig afskrække af sådanne eksempler? |
| --- | --- |

2.

Er Kommissionen også af den opfattelse, at en vellykket udvidelse af Den Europæiske Union bl.a. afhænger af virksomhedsiværksættere som Hans Goense, der ønsker at slå sig ned i de nye medlemstater? Mener den ligeledes, at der er risiko for, at disse iværksættere lader sig afskrække af sådanne eksempler?

| 3. | Mener Kommissionen også, at den situation, der skildres i artiklen, sætter spørgsmålstegn ved den måde, hvorpå de polske myndigheder fungerer? |
| --- | --- |

3.

Mener Kommissionen også, at den situation, der skildres i artiklen, sætter spørgsmålstegn ved den måde, hvorpå de polske myndigheder fungerer?

| 4. | Er Kommissionen i sidste instans rede til at tage sagen om Hans Goense op med de polske myndigheder? |
| --- | --- |

4.

Er Kommissionen i sidste instans rede til at tage sagen om Hans Goense op med de polske myndigheder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(23. marts 2004)

Kommissionen kan svare bekræftende på de første tre punkter, som de ærede medlemmer nævner.

Den foreliggende sag giver anledning til bekymring med hensyn til den måde, hvorpå lovhåndhævelses-organerne i Polen fungerer, og, set i en større sammenhæng, hvordan sameksistens og integration af udlændinge foregår i Polen. Endvidere viser den foreliggende sag tydeligt, hvor vigtigt det er at have veletablerede økonomiske og retlige rammer på plads, især et upartisk og effektivt retsvæsen og politi, såfremt udenlandske investeringer i Polen skal lykkes. Eksempler som det foreliggende kan få negative følgevirkninger for det generelle investeringsklima i Polen.

Kommissionen tager denne sag alvorligt, men som de ærede medlemmer er klar over, kan Kommissionen ikke gribe ind i retssager.

Samtidig med den retssag, den nederlandske statsborger har indledt, kunne han forelægge sin sag for den polske ombudsmand.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/501 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/501

---

(2004/C 88 E/0512)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0446/04

af Torben Lund (PSE) til Kommissionen

(23. februar 2004)

Om:   Pressefrihed i Rusland

Adskillige uafhængige organisationer har i stigende omfang påvist grove overgreb imod pressefriheden i Putins præsidenttid. Overgrebene omfatter lovindgreb imod den frie presse, drab på og fængsling af journalister og lukning af og trusler imod medierne.

Overgrebene har primært været rettet imod journalister og medier, som beskæftiger sig med forholdene i Tjetjenien, korruption, magtmisbrug og holdningsmæssig støtte til præsident Putins politiske modstandere.

Putin-regeringen har nu også inddraget indgreb i pressefriheden i sin visumpolitik.

Den danske journalist Vibeke Sperling, som siden begyndelsen af 1980'erne har været korrespondent i Sovjetunionen og Rusland for Danmarks Radio og flere landsdækkende dagblade — senest dagbladet Politiken — er nu nægtet visum til Rusland. Hverken den russiske udenrigsminister eller den russiske ambassadør i København har villet oplyse, hvad årsagen til visumafslaget er. Den demokratiske udvikling i Rusland er dybt bekymrende i disse år.

Derfor bedes Kommissionen oplyse hvad den agter at foretage sig i anledning af, at den russiske regering i stigende omfang indskrænker pressefriheden i Rusland, herunder ved at give afslag på visum til korrespondenter, som europæiske medier ønsker at udstationere i Rusland?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(22. marts 2004)

Kommissionen er bekymret over rapporterne om krænkelse af pressefriheden i Rusland og følger nøje udviklingen, herunder Vibeke Sperling-sagen, som Kommissionen er bekendt med. Skønt det jo er de russiske myndigheders afgørelse, om de i en given sag ønsker at udstede visum, er det yderst beklageligt, at de på dette område indtager en sådan restriktiv og svært forståelig holdning. I den forbindelse skal Kommissionen minde om den offentlige meningstilkendegivelse, som den i juli 2003 fremsatte vedrørende sin bekymring for pressefriheden.

I sin seneste meddelelse om sine forbindelser med Rusland understregede Kommissionen behovet for, at EU fortsætter den åbne og oprigtige dialog og insisterer på, at Rusland respekterer de værdier, som landet har forpligtet sig til at overholde som medlem af OSCE (Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa) og Europarådet, såsom menneskerettighederne og pressefrihed. Disse emner tages jævnligt op inden for rammerne af den politiske dialog, som EU fører med de russiske myndigheder.

Kommissionens indsats begrænser sig ikke til politisk dialog. Netop i forbindelse med bekymringerne for pressefriheden mener Kommissionen, at det er så meget desto vigtigere at støtte udviklingen af uafhængige og pluralistiske medier i Rusland. Under Det Europæiske Initiativ for Demokrati og Menneskerettigheder (EIDHR) 2004 er indkaldelse af forslag vedrørende f.eks. pressefrihed blevet udvalgt som tematisk prioritet. Kommissionen ønsker at koncentrere sin indsats om bl.a. at styrke ytringsfriheden og uafhængige medier, navnlig på regionalt niveau, styrke de faglige og etiske dimensioner i russisk journalistik, styrke de lovgivningsmæssige og institutionelle rammer til beskyttelse af pressefriheden, sikre journalisters mulighed for at beskytte deres rettigheder, forbedre medieforvaltningskvaliteten, således at der sikres finansiel bæredygtighed, og at skattelovgivningen overholdes, og i sidste instans, at medierne får de facto uafhængighed, støtte medier i lokalsamfundene og øge kvaliteten af behandlingen og dækningen af menneskerettighedsspørgsmål i medierne.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/502 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/502

---

(2004/C 88 E/0513)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0449/04

af Charles Tannock (PPE-DE) til Kommissionen

(23. februar 2004)

Om:   Monolitiske kirker i Lilibela, Etiopien

Samlingen af monolitiske kirker udhugget i klippegrund i Lalibela, Etiopien, i det 11. århundrede er en bemærkelsesværdig og enestående skat. Desværre forfalder disse uvurderlige og unikke bygninger hurtigt, grundet manglende ressourcer til at investere i deres bevarelse.

Er det sandt, at EU i samarbejde med FN i 2000 forpligtede sig til at investere i bevarelsen af disse kirker? Såfremt det er tilfældet, hvordan er bevillingerne blevet anvendt, og hvor stor en del af budgettet er blevet tildelt dette anbefalelsesværdige projekt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(6. april 2004)

Kommissionen har besluttet at medvirke ved bevarelsen og konserveringen af kirkerne i Lalibela. I maj 2002 blev der undertegnet en finansieringsaftale til et beløb af 9 100 000 EUR. I projektet indgår først og fremmest opførelse af ny overdækning over kirkerne. Denne overdækning, der skal erstatte den eksisterende, vil yde forbedret beskyttelse af kirkerne, indtil et samlet konserveringsprogram udarbejdes og gennemføres.

Dette projekt supplerer tidligere aktiviteter, som Kommissionen har finansieret. Disse omfattede opførelse af overdækning og registrering af kulturskatte.

Kommissionen har tidligere samarbejdet med De Forenede Nationer om dette projekt, bl.a. for så vidt angår forberedelsen af en international arkitektkonkurrence om udformningen af overdækningen.

Gennemførelsen af projektet kan opsummeres som følger:

| — | I juli 2002 blev der offentliggjort et offentligt internationalt udbud vedrørende udvælgelse af en kontrahent, der skulle have til opgave at opføre overdækningen. Udbuddet måtte annulleres, da der ikke blev indgivet nogen tilbud. |
| --- | --- |

—

I juli 2002 blev der offentliggjort et offentligt internationalt udbud vedrørende udvælgelse af en kontrahent, der skulle have til opgave at opføre overdækningen. Udbuddet måtte annulleres, da der ikke blev indgivet nogen tilbud.

| — | Udbuddet vil blive offentliggjort igen efter forudgående indgående drøftelser med de etiopiske myndigheder med henblik på at fastlægge årsagerne til det negative resultat af det første udbud. |
| --- | --- |

—

Udbuddet vil blive offentliggjort igen efter forudgående indgående drøftelser med de etiopiske myndigheder med henblik på at fastlægge årsagerne til det negative resultat af det første udbud.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/502 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/502

---

(2004/C 88 E/0514)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0461/04

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(23. februar 2004)

Om:   Zimbabwe — Europa-Parlamentets beslutning

Med en skrivelse dateret den 26. januar 2004 sendte Republikken Zimbabwes repræsentation og ambassade ved De Europæiske Fællesskaber et svar fra landets regering til Europa-Parlamentets medlemmer på den beslutning, som Parlamentet havde vedtaget den 15. januar 2004 (P5-TA-PROV(2004)0033).

I sit svar beskriver Zimbabwes regering beslutningen som »åbenlys propaganda«, »skæmmet af hykleri og arrogance«, »fuld af ønsketænkning« og »en notorisk forfalskning«, som indeholder »grundløse«, »anakronistiske«, »respektløse« og »tendentiøse« påstande. Desuden beskyldes Europa-Parlamentet for »at puste til splittelsens gløder og opmuntre til konfrontation«, »ikke at interessere sig for de sorte zimbabwere«, men kun for »tilbagelevering af de hvide godsejeres jord«, ligesom nogle europæiske regeringer beskyldes for »at udarbejde en strategi for at fjerne Zimbabwes regering«.

Svaret indeholder også spørgsmål, som rummer klare insinuationer: »Hvem har i sidste ende saboteret Zimbabwes økonomi?«. »Hvem er ansvarlig for de problemer, som Zimbabwe står over for?«

Har Kommissionen kendskab til svaret?

Hvordan vurderer Kommissionen formelt og reelt dette?

Hvilke bemærkninger vil Kommissionen fremsætte i anledning af beskyldningerne mod Europa-Parlamentet og medlemsstaternes regeringer?

Agter Kommissionen at svare Zimbabwes regering? Har den allerede gjort dette? På hvilken måde og gennem hvilke kanaler?

Er Kommissionen fortsat overbevist om, at valgene i landet hverken var frie eller fair?

Hvilken sandhedsværdi tillægger Kommissionen de omtalte »begivenheder« og de beskyldninger, som Zimbabwes regering fremsætter mod Europa-Parlamentet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(6. april 2004)

Kommissionen er bekendt med det svar, der henvises til af det ærede medlem, eftersom Republikken Zimbabwes ambassade har sendt en kopi af dens brev til Kommissionen til Parlamentets formand, som var vedlagt svaret på Parlamentets erklæring om Zimbabwe.

Ved verbalnote af 20. februar 2004 anerkendte Kommissionen modtagelsen uden yderligere bemærkninger til svaret fra Zimbabwes regering.

Kommissionen er ikke enig i den analyse, der er foretaget af zimbabwiske myndigheder.

Kommissionen har ikke ændret opfattelse med hensyn til afholdelsen af præsidentvalget i marts 2002, der var kendetegnet ved systematisk anvendelse af vold, intimidation og valgsvindel, hvilket fik EU til at konkludere, at valgresultatet ikke var en retfærdig gengivelse af det zimbabwiske folks vilje.

Kommissionens kritiske opfattelse af den nuværende situation er velkendt. Den danner grundlag for det nylige forslag, der blev godkendt af Rådet, om at udvide foranstaltningerne mod Zimbabwe med yderligere 12 måneder. Endvidere har Kommissionen benyttet enhver lejlighed til at gøre Zimbabwes regering opmærksom på sin bekymring over tingenes nuværende tilstand. Kommissionen skal minde om EU's erklæring vedrørende strejken den 3. juni 2003, erklæringen om pressefrihed den 18. september 2003, erklæringerne den 28. november 2003 og senest den 10. februar 2004 om den seneste udvikling i Zimbabwe. I disse erklæringer anmodes regeringen i Zimbabwe om at respektere de grundlæggende rettigheder og opfordres til at deltage i en aktiv og meningsfyldt dialog med de involverede parter med henblik på løsning af den nuværende krise.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/503 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/503

---

(2004/C 88 E/0515)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0492/04

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(23. februar 2004)

Om:   Handel med organer og trusler mod europæiske statsborgere i Mozambique

Fem kvindelige missionærer fra »Servas de Maria«, hvoraf de fire er EU-borgere (spaniere) og en brasilianer, og som har været aktive i Nampula-regionen i over 30 år, har modtaget dødstrusler, fordi de har henledt opmærksomheden på handelen med organer og dødsfald blandt børn og unge i området. Medierne har netop beskæftiget sig med disse trusler.

Nonnernes kloster befinder sig netop der, hvorfra ofrene hentes, og den lufthavn, hvorfra det formodes, at organerne sendes. Nonnerne oplyser, at de har været vidner til, hvorledes personer som det lykkedes at undslippe bortførelsesforsøg, søgte tilflugt i klosteret, ligesom der er flere dokumenterede tilfælde. Søster Maria Elilda dos Santos fra Brasilien er den første, der gjorde opmærksom på forholdene, ligesom hun har foretaget efterforskning i Nampula og har bl.a. fundet et lig, hvorfra øjne, hjerte og nyrer var fjernet.

Efter at nonnerne havde gjort opmærksom på disse makabre fund, blev de udsat for en lang række trusler, og i fire tilfælde oplevede de at falde i baghold, som de på mirakuløs vis undslap. Nonnerne frygter for deres sikkerhed og beskylder repræsentanter for de lokale myndigheder for korruption. Disse har hidtil intet foretaget sig for at hindre de forbrydelser, som der er klaget over, og som er velkendte. Nonnerne beder om, at »den internationale presse udøver pres, så der kan gøres en ende på disse tilstande«.

Kommissionen bedes derfor besvare følgende spørgsmål:

| — | har den kendskab til de nævnte forhold, som bl.a. berører fire spanske statsborgere? Hvilke oplysninger har den om nonnernes sikkerhed, og hvad har den gjort eller agter at gøre for at garantere deres sikkerhed? |
| --- | --- |

—

har den kendskab til de nævnte forhold, som bl.a. berører fire spanske statsborgere? Hvilke oplysninger har den om nonnernes sikkerhed, og hvad har den gjort eller agter at gøre for at garantere deres sikkerhed?

| — | har Kommissionen taget eller vil den tage kontakt til myndighederne i Mozambique med henblik på at forlange, at de garanterer nonnernes sikkerhed, og at der skabes fuldstændig klarhed om den formodede handel med organer i området? Er den indstillet på at få gennemført, at nonnerne kan få den nødvendige frihed og sikkerhedsgarantier til at fortsætte deres arbejde, som bl.a. består i at hjælpe og støtte den hårdt ramte befolkning, og at skabe fuldstændig afklaring om de forsvundne personer i det pågældende område? |
| --- | --- |

—

har Kommissionen taget eller vil den tage kontakt til myndighederne i Mozambique med henblik på at forlange, at de garanterer nonnernes sikkerhed, og at der skabes fuldstændig klarhed om den formodede handel med organer i området? Er den indstillet på at få gennemført, at nonnerne kan få den nødvendige frihed og sikkerhedsgarantier til at fortsætte deres arbejde, som bl.a. består i at hjælpe og støtte den hårdt ramte befolkning, og at skabe fuldstændig afklaring om de forsvundne personer i det pågældende område?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(6. april 2004)

Siden forlydenderne om disse påståede afskyelige forbrydelser har Kommissionen, som nævnt i sit svar på det ærede medlems spørgsmål E-0143/04 og E-0072/04 (1), nøje fulgt situationen sammen med EU-delegationslederne, direktøren for menneskerettighedsligaen og regeringen.

Den mozambiquiske regering har gennem republikkens rigsadvokats kontor indledt undersøgelser sammen med et tværinstitutionelt team med deltagelse af bl.a. statsadvokatens kontor, efterforskningspolitiet og menneskerettighedsligaens afdeling i Nampula. Efterforskningen er i gang, og de rapporterede tilfælde vil blive undersøgt nærmere, selv om der ikke ud fra de 14 påståede tilfælde kan fremskaffes beviser på ulovlig handel med menneskeorganer. Ydermere er der i Mozambique politisk vilje til at bringe de ansvarlige for disse forbrydelser for retten.

Kommissionen er bekendt med problemet vedrørende nonnernes sikkerhed, og selv om det ligger uden for Kommissionens kompetenceområde og bedst kan håndteres gennem de respektive EU-ambassader, vil Kommissionen i forbindelse med EU-koordineringen og den politiske dialog mellem EU og Mozambique undersøge, hvordan dette spørgsmål bedst kan tages op med regeringen.

Det ærede medlem kan være forsikret om, at Kommissionen inden for sit kompetenceområde fortsat vil støtte Mozambiques regering for at styrke efterforskningskapaciteten, så der kan herske retfærdighed i landet.

---

(1)  Se side 169.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/505 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/505

---

(2004/C 88 E/0516)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0493/04

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(23. februar 2004)

Om:   Lukning af Minas da Panasqueira i Portugal

Minearbejderne i Minas da Panasqueira i Portugal er atter truet af arbejdsløshed. Minens ledelse, Primary Metal Incorporated, et multinationalt selskab domineret af canadisk kapital, truer med at lukke minen, og som grund angiver de økonomiske vanskeligheder, dollarens fald, de faldende priser på mineprodukter, konkurrencen fra Kina og et eventuelt amerikansk salg af 1 500 tons tungsten fra sine strategiske forsvarslagre.

Det indebærer, at omkring 220 minearbejdere og deres familier i et område i det indre Portugal, hvor der ikke findes alternative beskæftigelsesmuligheder, er truet af ledighed og fattigdom på grund af EU's valuta-og konkurrencepolitik, de multinationale selskabers manglende sociale ansvarlighed og liberaliseringen af verdensmarkedet (WTO).

Kommissionen bedes derfor oplyse, hvilke skridt den vil tage for i samarbejde med den portugisiske regering at beskytte de berørte arbejdstageres rettigheder og bidrage til, at Minas da Panasqueira kan fungere normalt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Stavros Dimas

(7. april 2004)

Kommissionen ønsker at gøre det ærede medlem opmærksom på, at den i henhold til fællesskabslovgivningen ikke har nogen bemyndigelse til at forhindre eller udsætte lukningen af en virksomhed. Det er en beslutning, der skal tages af virksomhedens ejerne i overensstemmelse med de relevante procedurer.

I den forbindelse ønsker Kommissionen at gøre opmærksom på, at adskillige fællesskabsdirektiver fastsætter procedurerne for, hvordan arbejdstagerrepræsentanter skal høres og informeres. Disse direktiver kan være relevante i forbindelse med virksomhedslukninger. Det gælder i særdeleshed Rådets direktiv 98/59/EF af 20. juli 1998 om kollektive afskedigelser (1) og Rådets direktiv 94/45/EF af 22. september 1994 om indførelse af europæiske samarbejdsudvalg eller en procedure i fællesskabsvirksomheder og fællesskabskoncerner med henblik på at underrette og høre arbejdstagerne (2). Den 11. marts 2002 vedtog Parlamentet og Rådet også et andet direktiv med det formål at supplere fællesskabsordningen på området (direktiv 2002/14/EF fastlægger en generel ramme for underretning og høring af arbejdstagere i Fællesskabet (3)). De første to direktiver er blevet gennemført i medlemsstaternes nationale lovgivning (det tredje skal først være gennemført den 23. marts 2005). Det er op til de kompetente nationale myndigheder (navnlig domstolene) at vurdere den korrekte og effektive anvendelse i hvert enkelt tilfælde.

Det er vigtigt at understrege, at direktiv 98/59/EF om kollektive afskedigelser fastsætter, at en arbejdsgiver, der planlægger kollektive afskedigelser, i god tid skal gennemføre høringer med arbejdstagerrepræsentan-terne med henblik på at indgå en aftale. Disse høringer skal mindst omfatte mulighederne for at undgå eller reducere de kollektive afskedigelser samt mulighederne for at afbøde konsekvenserne heraf ved hjælp af sociale ledsageforanstaltninger, der især skal hjælpe de afskedigede arbejdstagere med omplacering og omskoling.

---

(1)  EFT L 225 af 12.8.1998.

(2)  EFT L 254 af 30.9.1994.

(3)  EFT L 80 af 23.3.2002.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/506 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/506

---

(2004/C 88 E/0517)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0500/04

af Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) til Kommissionen

(23. februar 2004)

Om:   Beskyttelse af den arabiske kvindes værdighed

Sheik Abdul-Aziz al Sheij, der er en saudi-arabiske stormufti, fordømte for nylig Saudi-Arabiens førende forretningskvinde, Lubna al Olayan, fordi hun i byen Jeddah havde dristet sig til at holde en forelæsning for et mandligt publikum uden at bære slør. Sheikens reaktion har overrasket i offentligheden i Den Europæiske Union.

Al Olayan, der deltog i et økonomisk forum, blev af stormuftien advaret om de alvorlige konsekvenser, som hendes skændige opførsel kan få.

I en verden, der er så tæt forbundet som vores, er her en person, der fortsætter en utrættelig kamp for at få anerkendt kvindens medfødte menneskelige værdighed på lige fod med manden. Afføder stormuftiens fordømmelse da ikke i lyset heraf en særlig reaktion fra Europa-Kommissionen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(23. marts 2004)

Kommissionen deler det ærede medlems synspunkter om betydningen af at sikre kvindernes grundlæggende menneskerettigheder og især overholdelsen af princippet om ligestilling og ligebehandling overalt i verden.

Som det ærede medlem ved, er kvindernes situation speciel i Saudi-Arabien. Som Lubna Al Olayan-sagen viser, foregår der i øjeblikket i landet en større debat om kvindernes rettigheder og rolle i samfundet. Presserapporter har givetvis bidraget til at skærpe den europæiske opmærksomhed om spørgsmålet og dermed til en positiv udvikling. Kommissionen mener, at det er vigtigt fortsat nøje at følge de indenlandske debatter og de spirende reformer i Saudi-Arabien og visse andre lande i området og på den måde være med til at fremme menneskerettighederne og særlig kvindernes rettigheder som universelle og udelelige. Kommissionen vil fortsætte hermed gennem den delegation, den netop har åbnet i Riyadh.

Kommissionen fører desuden i øjeblikket forhandlinger med landene i Golfsamarbejdsrådet (GCC) om en frihandelsaftale, som vil omfatte en menneskerettighedsbestemmelse som et væsentligt element og et grundlag for at tilskynde regeringerne til at sikre, at menneskerettighederne fremmes og overholdes. Menneskerettighederne er i øvrigt også en vigtig komponent i EU's politiske dialog med GCC, både på minister- og direktørniveau. I den forbindelse er EU's bekymring over kvindernes særlige situation i området til stadighed blevet bragt på bane. Kommissionen vil ikke tøve med at rejse dette spørgsmål igen ved fremtidige lejligheder.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/506 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/506

---

(2004/C 88 E/0518)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0516/04

af Anna Karamanou (PSE) til Kommissionen

(24. februar 2004)

Om:   Ulovlig transplantation af organer taget fra børn i Albanien og eksporteret til EU-lande

I offentliggørelser i den albanske presse, hvori der henvises til oplysninger fra italienske myndigheder, nævnes det, at der på en klinik i byen Fieri i Albanien fjernes organer fra børn, som eksporteres til Italien og Frankrig med henblik på transplantation. Ifølge den albanske presse er italienske og albanske læger indblandet i sagen. Lægerne benytter sig af forbindelser med albanere, der finder børnene, og sikrer sig transplantaterne mod betaling til forældrene. Endelig nævnes det, at 39 børn er sporløst forsvundet i Albanien og ikke en gang er blevet eftersøgt af deres familier.

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at lægge pres på såvel den albanske regering for at få den til omgående at sætte en stopper for disse alvorlige overgreb som EU-medlemsstaterne for at udvirke, at de forbedrer deres indbyrdes politisamarbejde og retlige samarbejde?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(6. april 2004)

Kommissionen har kendskab til beskyldningerne om, at en klinik i Fieri (Albanien) er involveret i handel med organer fra børn til EU. Kommissionen har været i kontakt med EU's politimission i Albanien og har nøje fulgt de albanske myndigheders reaktion i denne sag. EU's politimission har bekræftet, at albanske og italienske politistyrker har efterforsket sagen. De albanske myndigheder har hidtil udtrykt tvivl om eksistensen af denne klinik. Disse hævder, at den nødvendige teknologi og specialisering til udtagelse og transport af organer til transplantationer ikke er til rådighed i landet.

Ud over resultaterne af undersøgelserne i denne særlige sag, er menneskehandel, herunder med børn, et fortsat problem i Albanien. Kommissionen udøver konstant pres på de albanske myndigheder, navnlig inden for rammerne af de igangværende forhandlinger om en stabiliserings- og associeringsaftale (SAA) med Albanien, for yderligere at bestræbe sig på at behandle denne sag korrekt. Selv om rapporter angiver, at der er sket fremskridt i Albanien med hensyn til at reducere omfanget af den illegale migration/handel med mennesker via Adriaterhavet, er det nødvendigt med mere restriktive foranstaltninger for at løse dette problem.

Det er nødvendigt med et regionalt og internationalt samarbejde for at løse problemet tilfredsstillende. Der er indledt et samarbejde mellem Albanien og EU inden for retlige og indre anliggender. Kommissionen har imidlertid ved enhver given lejlighed understreget, at samarbejdet bør styrkes yderligere, navnlig mellem Albanien og dets nabolande, med henblik på at forbedre resultaterne i bekæmpelsen af disse kriminelle aktiviteter. Kommissionen har også understreget, hvor vigtigt det er, at Albanien tager de nødvendige skridt til at forberede en aftale med Europol, da dette ville være et nyttigt bidrag til styrkelse af samarbejdet i kampen mod organiseret kriminalitet. I denne forbindelse er det vigtigt at bemærke, at Europols mandat er blevet udvidet til at omfatte ulovlig handel med menneskelige organer og væv efter den 1. januar 2002, og Europol er for øjeblikket ved at indhente oplysninger fra medlemsstaterne om situationen inden for Den Europæiske Union.

Med hensyn til situationen inden for Den Europæiske Union er der vedtaget et betydeligt antal foranstaltninger for at forbedre samarbejdet mellem medlemsstaternes politi og toldmyndigheder og for at styrke de ydre grænser. Hvad navnlig angår handel med menneskelige organer, forelagde Grækenland i februar 2003 et initiativ til vedtagelse af Rådets afgørelse om forebyggelse og kontrol med en sådan handel. Formålet med dette forslag er at definere, hvilke former for opførsel der bør straffes i alle medlemsstater, og hvilken minimumsstraf der bør anvendes for sådanne overtrædelser. Kommissionen har principielt godkendt forslaget. Kommissionen har forsøgt at støtte det græske initiativ ved at opfordre dette land til at indsende ansøgninger til finansiering af yderligere projekter på dette område under AGIS programmet for 2004 om retligt og politimæssigt samarbejde til bekæmpelse af kriminalitet.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/507 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/507

---

(2004/C 88 E/0519)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0518/04

af Elena Paciotti (PSE) til Kommissionen

(24. februar 2004)

Om:   Krænkelse fra amerikansk side af en unionsborgers grundlæggende rettigheder

Den italienske statsborger Marco Fornari er som søn af et diplomatpar født i Jedda i Saudi-Arabien, hvor faderen var udstationeret. Marco Fornari har tidligere studeret på Suffolk University i Boston og er nu indskrevet på Lubbock i Texas. Efter terrorangrebene den 11. september blev hans navn indføjet på den sorte liste over mistænkte personer på grund af hans fødested. Efter en lang række afhøringer meddelte myndighederne i Dallas ham, at hans situation var klarlagt. Da han efter sin juleferie i Italien vendte tilbage til Dallas, blev han imidlertid arresteret, lagt i håndjern, bundet til en kæde med andre tilbageholdte, lukket ind i en kold celle uden at få mulighed for at underrette nogen og den følgende morgen sat på det første fly til Europa, som gik til Stuttgart. Samme behandling blev en svensk handelsmand, der blev tilbageholdt i samme celle, udsat for. Marco Fornari er nu forhindret i at vende tilbage til USA og har som følge heraf mistet et studiesemester, men er stadig nødt til at betale husleje for sin lejlighed, hvor hans bøger og personlige ejendele befinder sig.

Der er tale om en absurd, ydmygende og himmelråbende krænkelse af europæiske borgeres mest elementære rettigheder.

Hvad vil Rådet på denne baggrund gøre for at beskytte vore borgeres rettigheder i forholdet til USA?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(30. marts 2004)

I de erklæringer, som EU har fremsat efter begivenhederne den 11. september 2001, især i FN's Menneskerettighedskommission og i den tredje komité under FN's Generalforsamling, har den konstant understreget, at bekæmpelsen af terrorisme skal foregå på betingelse af, at menneskerettighederne overholdes og ikke omvendt.

Kommissionen ønsker derfor at takke det ærede medlem for at have underrettet den om omstændighederne omkring tilbageholdelsen af denne italienske statsborger i USA. Selv om Kommissionen ikke har kompetence til at gribe ind i denne sag, er det naturligvis af afgørende betydning, at de internationale forpligtelser til at sikre retsgarantier overholdes af alle lande.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/508 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/508

---

(2004/C 88 E/0520)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0536/04

af John Bowis (PPE-DE) til Kommissionen

(24. februar 2004)

Om:   Columbien

| 1. | Hvilke skridt tager Kommissionen for at hjælpe den columbianske regering med at sikre, at dens nationale sikkerhedspolitik er i overensstemmelse med de internationale bestemmelser og forpligtelser vedrørende menneskerettighederne? |
| --- | --- |

1.

Hvilke skridt tager Kommissionen for at hjælpe den columbianske regering med at sikre, at dens nationale sikkerhedspolitik er i overensstemmelse med de internationale bestemmelser og forpligtelser vedrørende menneskerettighederne?

| 2. | Er Kommissionen klar over, at Mary Robinson, den daværende FN højkommissær for menneskerettigheder, udtrykte bekymring over, at menneskerettighedsenheden under den columbianske anklagemyndigheds kontor blev nedlagt, og vil Kommissionen drøfte med den columbianske regering, hvordan de vil sikre, at der stadig sker en effektiv gennemførelse af uafhængige menneskerettighedsundersøgelser og, i givet fald, retsprocedurer? |
| --- | --- |

2.

Er Kommissionen klar over, at Mary Robinson, den daværende FN højkommissær for menneskerettigheder, udtrykte bekymring over, at menneskerettighedsenheden under den columbianske anklagemyndigheds kontor blev nedlagt, og vil Kommissionen drøfte med den columbianske regering, hvordan de vil sikre, at der stadig sker en effektiv gennemførelse af uafhængige menneskerettighedsundersøgelser og, i givet fald, retsprocedurer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(22. marts 2004)

| 1. | Kommissionen udtrykte i sine forbindelser med den colombianske regering, at den var dybt bekymret over den stadig meget alvorlige situation omkring menneskerettighederne og den humanitære folkeret i Colombia, og den opfordrede indtrængende regeringen til straks at rette op på denne situation.
  Desuden anvender Kommissionen alle de samarbejdsinstrumenter, der er til dens rådighed, for at hjælpe den colombianske regering med at forbedre situationen på dette område. Alle de foranstaltninger, Kommissionen prioriterer i anvendelsen af sine samarbejdsinstrumenter, tager, som beskrevet i landes-tragidokumentet for Colombia (1), i sidste instans sigte på at forbedre menneskerettighedssituationen og de humanitære forhold.
  De går ud på at:






  — | støtte igangværende colombianske aktiviteter til fordel for fred |
| --- | --- | --- |

1.

Kommissionen udtrykte i sine forbindelser med den colombianske regering, at den var dybt bekymret over den stadig meget alvorlige situation omkring menneskerettighederne og den humanitære folkeret i Colombia, og den opfordrede indtrængende regeringen til straks at rette op på denne situation.

Desuden anvender Kommissionen alle de samarbejdsinstrumenter, der er til dens rådighed, for at hjælpe den colombianske regering med at forbedre situationen på dette område. Alle de foranstaltninger, Kommissionen prioriterer i anvendelsen af sine samarbejdsinstrumenter, tager, som beskrevet i landes-tragidokumentet for Colombia (1), i sidste instans sigte på at forbedre menneskerettighedssituationen og de humanitære forhold.

De går ud på at:

—

støtte igangværende colombianske aktiviteter til fordel for fred

| — | bekæmpe årsagerne til konflikten |
| --- | --- |

—

bekæmpe årsagerne til konflikten

| — | yde humanitær bistand til konfliktofrene. |
| --- | --- |

—

yde humanitær bistand til konfliktofrene.

I 2004 vil Kommissionen f.eks. sammen med den colombianske regering udforme et program til 10,5 mio. EUR, der tager sigte på at reducere omfanget af ustraffethed ved at få det colombianske retsvæsen til at fungere bedre.

| 2. | På mødet om international støtte til Colombia, der fandt sted den 10. juli 2003 i London, udtrykte Kommissionen sammen med andre repræsentanter for det internationale samfund, at den gik stærkt ind for det arbejde, der bliver gjort af Kontoret for FN's Højkommissær for Menneskerettigheder i Colombia, noterede med glæde den colombianske regerings tilsagn om at gennemføre henstillingerne fra FN's Højkommissær for Menneskerettigheder og opfordrede indtrængende den colombianske regering til straks at implementere disse henstillinger.
  Henstillingerne indebærer at:






  a) | anklagemyndigheden for kongressen fremsætter et forslag om indførelse af en karrierestruktur for sit kontors tjenestemænd og øvrige ansatte med henblik på at styrke denne institutions uafhængighed og upartiskhed, at |
| --- | --- | --- |

2.

På mødet om international støtte til Colombia, der fandt sted den 10. juli 2003 i London, udtrykte Kommissionen sammen med andre repræsentanter for det internationale samfund, at den gik stærkt ind for det arbejde, der bliver gjort af Kontoret for FN's Højkommissær for Menneskerettigheder i Colombia, noterede med glæde den colombianske regerings tilsagn om at gennemføre henstillingerne fra FN's Højkommissær for Menneskerettigheder og opfordrede indtrængende den colombianske regering til straks at implementere disse henstillinger.

Henstillingerne indebærer at:

a)

anklagemyndigheden for kongressen fremsætter et forslag om indførelse af en karrierestruktur for sit kontors tjenestemænd og øvrige ansatte med henblik på at styrke denne institutions uafhængighed og upartiskhed, at

| b) | der for enheden for menneskerettigheder og humanitær folkeret under anklagemyndighedens kontor sikres uafhængighed, og at denne styrkes, så personalet sikres beskyttelse og de nødvendige midler til undersøgelser, og at |
| --- | --- |

b)

der for enheden for menneskerettigheder og humanitær folkeret under anklagemyndighedens kontor sikres uafhængighed, og at denne styrkes, så personalet sikres beskyttelse og de nødvendige midler til undersøgelser, og at

| c) | der i selve enheden for menneskerettigheder og humanitær folkeret under anklagemyndighedens kontor nedsættes en gruppe, der specialiserer sig i undersøgelse af eventuelle forbindelser mellem medlemmer af militæret, politiet og paramilitære grupper. |
| --- | --- |

c)

der i selve enheden for menneskerettigheder og humanitær folkeret under anklagemyndighedens kontor nedsættes en gruppe, der specialiserer sig i undersøgelse af eventuelle forbindelser mellem medlemmer af militæret, politiet og paramilitære grupper.

Under kontakten på højt plan for nylig mellem Kommissionen og den colombianske regering (kommissionsmedlemmet med ansvar for eksterne forbindelser aflagde besøg i Colombia den 21.-22. januar 2004, og præsident Uribe i Bruxelles og Strasbourg den 9.-10. februar 2004) gav Kommissionen udtryk for, at den stærkt støttede disse henstillinger.

Rapporten fra FN's Højkommissær for Menneskerettigheder om gennemførelsen af henstillingerne vil blive drøftet på FN's Menneskerettighedskomités kommende 60. møde. Ved denne lejlighed vil EU udarbejde formandens erklæring om Colombia.

Ud over den politiske støtte, Kommissionen har givet arbejdet i og henstillingerne fra Kontoret for FN's Højkommissær for Menneskerettigheder i Colombia, har den også finansieret nogle af dets aktiviteter gennem »Det Europæiske Initiativ for Demokrati og Menneskerettigheder« (budgetkapitel 19 04), idet der er tildelt:

| — | 783 536EUR til et projekt med sigte på kommunale ombudsmænd for perioden 2002-2004 og |
| --- | --- |

—

783 536EUR til et projekt med sigte på kommunale ombudsmænd for perioden 2002-2004 og

| — | 600 000 EUR til et projekt til styrkelse af landets straffeanstalter for perioden 2003-2005. |
| --- | --- |

—

600 000 EUR til et projekt til styrkelse af landets straffeanstalter for perioden 2003-2005.

---

(1)  http://europa.eu.int/comm/external_relations/colombia/csp/index.htm.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/509 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/509

---

(2004/C 88 E/0521)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0539/04

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(24. februar 2004)

Om:   Udnyttelse af strukturfondene i Portugal

Kan Kommissionen oplyse, hvor mange og hvilke af de særprogrammer under mål 3-fællesskabs-støtterammer, der endnu ikke er afsluttet i Portugal, har en udnyttelsesgrad på under 30 %? Og for hvilke programmer er udbetalingerne lavere end 15 % af de samlede bevillinger?

Kan Kommissionen ligeledes oplyse, for hvilke af de afsluttede programmer Kommissionen anmodede om tilbagebetaling af bevillinger eller nægtede at udbetale hele beløbet? Med hvilken begrundelse?

Hvilke beløb og programmer under strukturfondene, der vedrører Portugal, var ved slutningen af 2003 omfattet af N+2-reglen? Hvor stort et samlet beløb har hidtil været omfattet af N+2-reglen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(30. april 2004)

Generelt er strukturfondsgennemførelsen i Portugal tilfredsstillende, f.eks. blev der i 2003 gjort en stor indsats for at afslutte størstedelen af programmerne for perioden 1994-1999.

Gennemførelsen af de operationelle programmer under den tredje EF-støtteramme er endnu ikke afsluttet. Programmerne dækker hele perioden 2000-2006, hvilket er forklaringen på, at ingen af interventionerne endnu er afsluttet.

Hvad angår betalingsgennemførelsen af de bevillinger, der er afsat til perioden 2000-2004, var den samlede gennemførelsessats ved udgangen af februar for EF-støtterammen på 64 % med følgende fordeling: Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) 63 %, Den Europæiske Socialfond (ESF) 75 %, Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) 49 % og Det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet (FIUF) 60 %.

Ingen af programmerne under EFRU, ESF og EUGFL har indtil videre haft en gennemførelsessats på under 30 %. Hvad angår FIUF, har to af de operationelle programmer en gennemførelsessats på under 30 %, nemlig Alentejo-programmet og Centro-programmet. Ingen af programmerne har en gennemførelsessats på under 15 %.

Ifølge de beregninger, som Kommissionen for nylig har sendt de portugisiske myndigheder, er n+2-reglen i 2003 kun taget i anvendelse for ESF-økonomiprogrammet til et beløb af 2 009 015,59 EUR og programmerne for teknisk bistand til et beløb af 2 634 957,55 EUR (EFRU) og 901 971 EUR (ESF). Indtil 2003 havde n+2-reglen kun været i anvendelse i Portugal i forbindelse med det operationelle sundhedsprogram (ESF), hvor det berørte beløb var på 1 069 113,50EUR. FIUF-foranstaltningerne under de regionale programmer er omfattet af en undtagelse, som skyldes den sene godkendelse af støtteordningerne for fiskerisektoren.

Afslutningen for perioden 1994-1999 vedrører 50 programmer. I forbindelse med en sådan afslutning er Kommissionen ofte nødt til at justere de beløb, som medlemsstaten har anmodet om, på baggrund af en række parametre som f.eks. resultaterne af den revision, som medlemsstatens eller EU's kontrolmyndigheder har foretaget. Disse nedskæringer, som dog er uden den store betydning i forhold til den bevilgede medfinansiering, har berørt en række programmer. Angående programmerne vedrørende »sundhed og social integration«, »grundlaget for viden og innovation«, »infrastrukturer til støtte for udviklingen«, »modernisering af de økonomiske strukturer«, »Alentejo« og »IMIT« er anmodningerne om udbetaling af restbeløbene endnu ikke færdigbehandlet. Kommissionen har imidlertid for visse af disse programmer allerede foretaget den første udbetaling af en del af det restbeløb, der er anmodet om. Kommissionen har indtil videre ikke inddrevet nogen af de beløb, der allerede er udbetalt.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/510 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/510

---

(2004/C 88 E/0522)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0571/04

af Herbert Bösch (PSE) til Kommissionen

(26. februar 2004)

Om:   Hensyntagen til handicappedes behov inden for udviklingssamarbejde, der finansieres af EU

I »millenium«-udviklingsmålene gav Den Europæiske Union tilsagn om at formindske fattigdom. Dette mål kan ikke nås, medmindre de handicappedes behov tages under overvejelse, og alligevel er handicappede stadig ikke i tilstrækkelig grad omfattet af udviklingssamarbejdet, som finansieres af EU.

I henhold til svaret af 16. september 2003 på skriftlig forespørgsel E-2162/03 (1) har Kommissionen forelagt en vejledning om handicap og udviklingssamarbejde for EU-delegationer og -tjenestegrene, hvis formål er at give vejledning om effektive løsninger på handicapspørgsmal inden for udviklingssamarbejdet. Denne vejledning skulle være uddelt i alle tjenestegrenene og skulle understrege betydningen af at integrere handicapspørgsmål i den politiske dialog og i landeprogrammer. I svaret henvises der også til de retningslinjer for midtvejsrevisionen for AVS-landene, som er under udarbejdelse, og i hvilke man regner med at udforske, i hvilket omfang der i landeprogrammer tages hensyn til handicappedes behov.

| 1. | I hvilket omfang er man i Kommissionens tjenestegrene informeret om vejledningen og handicapspørgsmål? Så vidt vi er informeret, har mange tjenestegrene indtil videre intet kendskab til vejledningen. |
| --- | --- |

1.

I hvilket omfang er man i Kommissionens tjenestegrene informeret om vejledningen og handicapspørgsmål? Så vidt vi er informeret, har mange tjenestegrene indtil videre intet kendskab til vejledningen.

| 2. | Hvorledes planlægger Kommissionen at sikre og verificere den konkrete virkning af vejledningen? |
| --- | --- |

2.

Hvorledes planlægger Kommissionen at sikre og verificere den konkrete virkning af vejledningen?

| 3. | Hvordan er den foreliggende situation med hensyn til ovennævnte midtvejsrevision for AVS-landene? |
| --- | --- |

3.

Hvordan er den foreliggende situation med hensyn til ovennævnte midtvejsrevision for AVS-landene?

| 4. | Foreligger der allerede nu oplysninger om, i hvilket omfang der tages og er blevet taget hensyn til handicappedes behov i landeprogrammerne, og hvorledes man for fremtiden vil sikre, at handicappede omfattes af landeprogrammer i al almindelighed og af landestrategipapirerne i særdeleshed? |
| --- | --- |

4.

Foreligger der allerede nu oplysninger om, i hvilket omfang der tages og er blevet taget hensyn til handicappedes behov i landeprogrammerne, og hvorledes man for fremtiden vil sikre, at handicappede omfattes af landeprogrammer i al almindelighed og af landestrategipapirerne i særdeleshed?

| 5. | Hvornår forventer Kommissionen, såfremt der endnu ikke foreligger konkrete data, at råde over detaljerede oplysninger? |
| --- | --- |

5.

Hvornår forventer Kommissionen, såfremt der endnu ikke foreligger konkrete data, at råde over detaljerede oplysninger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(1. april 2004)

| 1. | Vejledningen om handicap og udviklingssamarbejde blev færdiggjort efter en tværtjenstlig høring. Vejledningen er sendt ud til delegationslederne ved alle Kommissionens delegationer i udviklingslandene. Den er også blevet sendt rundt internt i Generaldirektoratet for Udvikling (GD DEV) samt til Samarbejdskontoret EuropeAid og Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser med henblik på intern distribution i disse generaldirektorater. Vejledningen er nu oversat til spansk, fransk og portugisisk, og den vil blive trykt og kunne distribueres i videre kredse. |
| --- | --- |

1.

Vejledningen om handicap og udviklingssamarbejde blev færdiggjort efter en tværtjenstlig høring. Vejledningen er sendt ud til delegationslederne ved alle Kommissionens delegationer i udviklingslandene. Den er også blevet sendt rundt internt i Generaldirektoratet for Udvikling (GD DEV) samt til Samarbejdskontoret EuropeAid og Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser med henblik på intern distribution i disse generaldirektorater. Vejledningen er nu oversat til spansk, fransk og portugisisk, og den vil blive trykt og kunne distribueres i videre kredse.

| 2. | Vejledningen har allerede givet anledning til feedback og spørgsmål fra delegationerne. Kommissionen regner også med, at midtvejsrevisionen af landestrategidokumenterne for AVS-landene (landene i Afrika, Vestindien og Stillehavsområdet) giver yderligere oplysninger om, i hvilket omfang retningslinjerne i vejledningen er blevet anvendt og omsat til praksis. Kommissionen undersøger også mulighederne for at få handicapspørgsmål bedre integreret i udviklingssamarbejdet gennem uddannelse af Kommissionens personale, både i Bruxelles og ved delegationerne. Det skal også bemærkes, at den nylige indsats for yderligere at bevidstgøre Kommissionens tjenestemænd om handicapspørgsmål i udviklingssamarbejdet bl.a. bestod i at lade repræsentanter fra Det Europæiske Handicapforum gøre rede herfor på et møde i Kommissionens tværtjenstlige menneskerettighedsgruppe den 30. januar 2004. |
| --- | --- |

2.

Vejledningen har allerede givet anledning til feedback og spørgsmål fra delegationerne. Kommissionen regner også med, at midtvejsrevisionen af landestrategidokumenterne for AVS-landene (landene i Afrika, Vestindien og Stillehavsområdet) giver yderligere oplysninger om, i hvilket omfang retningslinjerne i vejledningen er blevet anvendt og omsat til praksis. Kommissionen undersøger også mulighederne for at få handicapspørgsmål bedre integreret i udviklingssamarbejdet gennem uddannelse af Kommissionens personale, både i Bruxelles og ved delegationerne. Det skal også bemærkes, at den nylige indsats for yderligere at bevidstgøre Kommissionens tjenestemænd om handicapspørgsmål i udviklingssamarbejdet bl.a. bestod i at lade repræsentanter fra Det Europæiske Handicapforum gøre rede herfor på et møde i Kommissionens tværtjenstlige menneskerettighedsgruppe den 30. januar 2004.

| 3. | Midtvejsrevisionen vedrørende AVS-landene er i gang og forventes afsluttet medio 2005. |
| --- | --- |

3.

Midtvejsrevisionen vedrørende AVS-landene er i gang og forventes afsluttet medio 2005.

| 4. og 5. | I de fleste landestrategidokumenter afspejles handicapaspektet ikke klart. Når handicapaspektet er omhandlet i dokumenterne, nævnes det i de fleste tilfælde i analysen, men det er sjældent omsat i handlinger. Kommissionen mener, dette bedst kan løses ved at afholde uddannelseskurser for EU-ansatte, øge bevidstheden om handicapspørgsmål i Kommissionens dialog med udviklingslandene og inddrage handicaporganisationer i dialogen på landeniveau. Der bør ligeledes på landeniveau indsamles data om handicap og handicaps indvirkninger på fattigdom gennem styrkelse af dataindsamlings- og statistiksystemer generelt. |
| --- | --- |

4. og 5.

I de fleste landestrategidokumenter afspejles handicapaspektet ikke klart. Når handicapaspektet er omhandlet i dokumenterne, nævnes det i de fleste tilfælde i analysen, men det er sjældent omsat i handlinger. Kommissionen mener, dette bedst kan løses ved at afholde uddannelseskurser for EU-ansatte, øge bevidstheden om handicapspørgsmål i Kommissionens dialog med udviklingslandene og inddrage handicaporganisationer i dialogen på landeniveau. Der bør ligeledes på landeniveau indsamles data om handicap og handicaps indvirkninger på fattigdom gennem styrkelse af dataindsamlings- og statistiksystemer generelt.

---

(1)  Se side 70.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/512 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/512

---

(2004/C 88 E/0523)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0572/04

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(26. februar 2004)

Om:   Tjekkiske psykiatriske hospitaler

Kommissionen bedes venligst gøre rede for, hvilke tilsagn Den Tjekkiske Republik har givet om inden landets indtræden i EU at forbedre den psykiatriske sundhedspleje, f.eks. på det psykiatriske hospital Bohnice i Prag.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(13. april 2004)

Bestemmelser om patienters rettigheder i Den Tjekkiske Republik er for øjeblikket indeholdt i forskellige love og forordninger, navnlig lov nr. 20/1966 om offentlig sundhedspleje, der er blevet ændret flere gange. Loven indeholder f.eks. bestemmelser om behandling uden samtykke, retten til klage/appel og erstatning for skader.

Kommissionen er blevet informeret om, at et forslag til en ny lov om sundhedsydelser er under forberedelse, der indeholder et særligt kapitel om patientrettigheder. Endvidere er der ved at blive udarbejdet en ændring til loven om social sikring, der forbyder anvendelsen af senge forsynet med jernbure eller net på institutioner for mentalt handicappede og psykiatriske hospitaler. En metodisk vejledning er ligeledes ved at blive udarbejdet med henblik herpå, og der forberedes et pilotprojekt, som skal vise personalet, hvorledes anvendelsen af sådanne restriktive midler kan erstattes af moderne praksis.

Den Tjekkiske Republik har forpligtet sig til at respektere og fremme menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder og har oprettet institutioner til beskyttelse og overvågning af håndhævelsen af disse rettigheder. Dette danner et fast grundlag for vurdering og udvikling af patenternes status og rettigheder. Øget offentlig opmærksomhed og inddragelse af ikke-statslige organisationer (NGO'er) skulle også medvirke til at behandle spørgsmålet om patientrettigheder. Overholdelsen af patientrettigheder vil også afhænge af den generelle situation i sundhedssektoren med hensyn til ressourcer samt uddannelse og overvågning af sundhedspersonalet og de ansvarlige myndigheder.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/512 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/512

---

(2004/C 88 E/0524)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0577/04

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(26. februar 2004)

Om:   Cuba — Sakharov-initiativet

Som svar på min forespørgsel P-3132/03 (1) af 17. oktober 2003 om Kommissionens opfyldelse af »Sakharov-initiativet«, meddelte kommissær Nielson, at Kommissionen kraftigt støttede demokratiserings-bestræbelserne på Cuba, og at Kommissionens formand og respektive medlemmer med stor fornøjelse ville mødes med Oswaldo Payá, hvis han besluttede sig til at rejse til Bruxelles.

Også Kommissionens formand, Rådets generalsekretær og den højtstående FUSP-repræsentant (navnlig i skrivelse af 9. januar 2004) samt det italienske formandskab har skriftligt givet udtryk for samme ønske og indstilling.

Som bekendt havde Oswaldo Payá allerede besluttet sig til at rejse til Bruxelles. Problemet var, at de cubanske myndigheder ikke lader ham tage af sted, men forhindrer ham i at rejse og belejrer ham i Havana mod hans vilje.

I virkeligheden forhindrede Fidel Castros regime, ud over den forgæves indbydelse fra Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik til dets møde den 1. december 2003 — som allerede tidligere kommenteret i ovennævnte forespørgsel/svar — i slutningen af januar atter Oswaldo Payá i at rejse til Bruxelles for at deltage i overrækkelsen af Sakharov-prisen til hans efterfølger, Kofi Annan og FN, til minde om Sérgio Vieira de Mello.

Som følge deraf har Europa-Parlamentet nu udstedt en »stående indbydelse« til Oswaldo Payá om at komme, når de lader ham rejse.

Vi har kendskab til de foranstaltninger og bestræbelser, som Kommissionens delegation i Havana har udfoldet, men man kan spørge, hvad vi ellers kan og bør gøre over for belejringen af Payá på Cuba mod hans vilje.

Hvor megen energi er Kommissionen indstillet på at bruge for at få Oswaldo Payás ønske respekteret? Hvilke konkrete foranstaltninger har Kommissionen allerede truffet eller agter det at træffe i denne forbindelse, navnlig samordnet med Rådet og med medlemsstaterne?

Overvejer Kommissionen udtrykkeligt at tilslutte sig Europa-Parlamentets »stående indbydelse« til Oswaldo Payá om at besøge Den Europæiske Union og dens institutioner, når som helst han måtte få lov til det?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(5. april 2004)

Gennem sin delegation i Havana er Kommissionen i regelmæssig kontakt med Oswaldo Payá. Vores »chargé d'affaires« holder hyppigt møder med ham, og spørgsmålet om, hvordan Oswaldo Payás besøg til Parlamentet og andre EU-institutioner kan arrangeres, er et tilbagevendende emne ved disse drøftelser.

Det blev sammen med Oswaldo Payá besluttet, at han skulle henvende sig til delegationen i Havana, når han havde modtaget den stående indbydelse fra Parlamentet. Hvis det er nødvendigt, og hvis Oswaldo Payá ønsker det, er Kommissionen, gennem sin repræsentation i Havana, villig til at bistå ham i de administrative procedurer, som de cubanske myndigheder kræver i forbindelse med visumansøgningen. I denne forbindelse er det imidlertid vigtigt at minde om, at Kommissionens delegation i øjeblikket er i »et diplomatisk dødvande« og derfor ikke kan føre politiske drøftelser med myndighederne angående denne sag.

Alle foranstaltninger, som Kommissionen træffer i Cuba på menneskerettighedsområdet, bliver nøje koordineret og på forhånd aftalt med medlemsstaterne, både i Bruxelles og i Havana.

Kommissionen støtter Parlamentets initiativ og vil hilse det velkomment, hvis de cubanske myndigheder vil give Oswaldo Payá tilladelse til at besøge EU-institutionerne, og naturligvis også Kommissionens kompetente tjenestegrene. Begge kommissionsmedlemmer med ansvar for udvikling, humanitær bistand og eksterne forbindelser har gentagne gange bekræftet deres interesse i at modtage Oswaldo Payá ved en sådan lejlighed.

---

(1)  Se side 451.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/513 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/513

---

(2004/C 88 E/0525)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0584/04

af Nirj Deva (PPE-DE) til Kommissionen

(26. februar 2004)

Om:   Økonomisk EU-hjælp til Zimbabwe

Kapitel V i Revisionsrettens årsberetning for regnskabsåret 2002 har overskriften »Beretning om 6., 7. og 8. Europæiske Udviklingsfonds aktiviteter — Et særligt tilfælde: Rådets beslutning (almindelige anliggender) og den valutamæssige situation i Zimbabwe.« Kapitlet er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende. (1) I forbindelse med oplysningerne heri vil jeg spørge Kommissionen, om den påtænker at iværksætte en officiel revisionsundersøgelse af anvendelsen af den økonomiske hjælp til Zimbabwe, som ifølge Rådets forordning (EF) nr. 310/2002 (2) om visse restriktive foranstaltninger over for Zimbabwe, artikel 2 og bilag 1, gav »blacklistede« medlemmer af Mugabes styre mulighed for at berige sig selv med EU-midler ved at anvende »en valutakurs, som ikke var knyttet til den faktiske situation på valutamarkedet, og i 2002 reducerede dette værdien af EUF's midler med 89 % til skade for befolkningen, som bistanden er rettet imod« (se Revisionsrettens årsberetning 2002, kapitel V, punkt 68 (a))?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(6. april 2004)

Kommissionen er ikke enig i Revisionsrettens analyse af situationen af følgende grunde:

| — | Anvendelsen af den parallelle vekselkurs til officielle transaktioner, som bankerne i Zimbabwe foretog, var ulovlig (jf. Kommissionens svar på afsnit 62 i Revisionsrettens beretning); nationalbanken har således ved flere lejligheder truet med at retsforfølge banker, der handler på det sorte marked. Delegationen fik derfor instruks om — i afventning af resultatet af drøftelserne med regeringen og bankerne — at anvende den officielle kurs, når den indbetalte midler på de konti, der var oprettet til fordel for de projekter og programmer, Fællesskabet finansierede. |
| --- | --- |

—

Anvendelsen af den parallelle vekselkurs til officielle transaktioner, som bankerne i Zimbabwe foretog, var ulovlig (jf. Kommissionens svar på afsnit 62 i Revisionsrettens beretning); nationalbanken har således ved flere lejligheder truet med at retsforfølge banker, der handler på det sorte marked. Delegationen fik derfor instruks om — i afventning af resultatet af drøftelserne med regeringen og bankerne — at anvende den officielle kurs, når den indbetalte midler på de konti, der var oprettet til fordel for de projekter og programmer, Fællesskabet finansierede.

| — | I 2002 var Kommissionen, for så vidt angår bistand fra Den Europæiske Udviklingsfond, bundet af Lomé-konventionernes procedurer, der gav den nationale anvisningsberettigede klare beføjelser med hensyn til forvaltningen af midlerne og de vedtagne gennemførelsesbestemmelser. Da den officielle vekselkurs er et anliggende, der henhører under national suverænitet, er den eneste mulighed for at anvende en anden kurs at forhandle med den nationale anvisningsberettigede og landets banker. Dette var netop, hvad Kommissionen gjorde, da den officielle vekselkurs blev urealistisk. |
| --- | --- |

—

I 2002 var Kommissionen, for så vidt angår bistand fra Den Europæiske Udviklingsfond, bundet af Lomé-konventionernes procedurer, der gav den nationale anvisningsberettigede klare beføjelser med hensyn til forvaltningen af midlerne og de vedtagne gennemførelsesbestemmelser. Da den officielle vekselkurs er et anliggende, der henhører under national suverænitet, er den eneste mulighed for at anvende en anden kurs at forhandle med den nationale anvisningsberettigede og landets banker. Dette var netop, hvad Kommissionen gjorde, da den officielle vekselkurs blev urealistisk.

| — | Kommissionen er således af den opfattelse, at tallet på en »reduceret værdi« på 89 %, som Revisionsretten anvender på udbetalinger, der i alt beløber sig til 4,5 mio. EUR (mindre end 5 % af den samlede fællesskabsbistand til Zimbabwe i 2002), hverken afspejler den faktiske situation eller de omstændigheder, — Kommissionen stod over for, såfremt udbetalingerne skulle forblive lovlige og regelmæssige. |
| --- | --- |

—

Kommissionen er således af den opfattelse, at tallet på en »reduceret værdi« på 89 %, som Revisionsretten anvender på udbetalinger, der i alt beløber sig til 4,5 mio. EUR (mindre end 5 % af den samlede fællesskabsbistand til Zimbabwe i 2002), hverken afspejler den faktiske situation eller de omstændigheder, — Kommissionen stod over for, såfremt udbetalingerne skulle forblive lovlige og regelmæssige.

| — | Ud over gennemførelsen af forhandlingerne om en »blandingskurs« for at opveje virkningerne af forskellen mellem den officielle vekselkurs og den »parallelle« markedssats traf Kommissionen og delegationen følgende vigtige foranstaltninger:






  — | Nedbringelse af udbetalingerne i lokal valuta til et minimum. |
| --- | --- | --- |

—

Ud over gennemførelsen af forhandlingerne om en »blandingskurs« for at opveje virkningerne af forskellen mellem den officielle vekselkurs og den »parallelle« markedssats traf Kommissionen og delegationen følgende vigtige foranstaltninger:

—

Nedbringelse af udbetalingerne i lokal valuta til et minimum.

| — | Udbetalinger i euro uden for landet i de tilfælde, hvor det var muligt (for eksempel ved at fokusere næsten udelukkende på fremskaffelse af lægemidler under sundhedsprogrammet). |
| --- | --- |

—

Udbetalinger i euro uden for landet i de tilfælde, hvor det var muligt (for eksempel ved at fokusere næsten udelukkende på fremskaffelse af lægemidler under sundhedsprogrammet).

| — | Sikring af, at forskudsforvaltningen af lokale projektprogrammer indeholdt euro-komponenter. |
| --- | --- |

—

Sikring af, at forskudsforvaltningen af lokale projektprogrammer indeholdt euro-komponenter.

Den samlede fællesskabsbistand til Zimbabwe i 2002 beløb sig til 94 mio. EUR, hvoraf kun 8 mio. EUR blev brugt i selve landet. Fødevarehjælp, landbrugsinput og lægemidler blev således indkøbt i nabolandene.

Af disse grunde finder Kommissionen ikke, at der er nogen grund til at iværksætte en revisions-undersøgelse.

---

(1)  EFT C 286 af 28.11.2003, s. 355 ff.

(2)  EFT L 50 af 21.2.2002, s. 4.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/515 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/515

---

(2004/C 88 E/0526)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0606/04

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(27. februar 2004)

Om:   Den spanske regerings overholdelse af additionalitetsprincippet i forbindelse med interventioner fra strukturfondene og Samhørighedsfonden

Har Kommissionen i de seneste to år foretaget en særlig evaluering af den spanske regerings overholdelse af additionalitetsprincippet i forbindelse med interventioner fra strukturfondene og Samhørighedsfonden? Hvad viste denne evaluering? Har Kommissionen forvisset sig om, at forholdet mellem den spanske regerings politik, der satser på nul budgetunderskud, og dens overholdelse af additionalitetsprincippet sikrer gennemførelsen af nye offentlige investeringer, der skal supplere interventionerne fra fællesskabsfondene?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(30. april 2004)

Kommissionen har i medfør af artikel 11 i Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene (1) pligt til at foretage en midtvejskontrol af additionaliteten i de medlemsstater og regioner, der modtager strukturfondsstøtte. Samhørighedsfonden er ikke omfattet af additionalitetsprincippet.

For Spaniens vedkommende viser resultaterne af denne kontrol, at Spanien har overholdt additionalitetsprincippet. Statens offentlige udgifter er således i perioden mellem 2000 og 2002 i gennemsnit steget med 3,61 % om året i forhold til det niveau, som de spanske myndigheder efter aftale med Kommissionens tjenestegrene fastsatte ved periodens begyndelse.

Overholdelsen af additionalitetsprincippet — indebærer, at EU-midlerne ikke anvendes til at erstatte statslige midler — udelukker ikke på forhånd, at der føres en sund budgetpolitik. Forudsætningen for økonomisk vækst er makroøkonomisk stabilitet. Erfaringen fra samhørighedslandene viser, at en stram budgetpolitik godt kan forenes med store investeringer på nøje udvalgte områder til fordel for de dårligst stillede regioner.

---

(1)  EFT L 161 af 26.6.1999.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/515 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/515

---

(2004/C 88 E/0527)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0609/04

af Ulrich Stockmann (PSE) til Kommissionen

(1. marts 2004)

Om:   Told og udvidelsen

Efter udvidelsen den 1. maj 2004 og den dermed forbundne udvidelse af EU's indre marked bortfalder en stor del af grundlaget for toldspeditørvirksomhedernes tjenesteydelser.

På de fleste politiske områder er der indgået aftale om overgangsfrister for omstillingen til fællesskabsretten. Gælder dette også områderne told, toldkontrol og toldmæssige tjenesteydelser? Med hvilke lande er der indgået aftale om overgangsfrister, og hvad er det præcise indhold af de indgåede aftaler? Hvilke ændringer vil der være tale om for toldspeditørvirksomhederne efter den 1. maj 2004?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(15. april 2004)

Fra den dag, de nye medlemsstater tiltræder EU, skal deres toldvæsen forvalte og kontrollere deres grænser, der da bliver EU's ydre grænser, i EU's befolknings og erhvervsdrivendes interesse.

Der er indrømmet to overgangsperioder i kapitlet om toldunionen. Begge vedrører anvendelsen af den fælles ydre toldtarif efter tiltrædelsen.

Malta har fået en femårig overgangsperiode for import af vævet stof af kæmmet uld eller kæmmede fine dyrehår (KN-kode 5112 11 10), denimstof (KN-kode 5209 42 00), vævet stof af garn af endeløse regenererede fibre (KN-kode 5408 22 10) og andet konfektioneret tilbehør til beklædningsgenstande (KN-kode 6217 10 00) og skal følge en progressiv gennemførelsesplan med en årlig, maksimal importkvote og en stigende værditoldsats.

Ungarn har fået en treårig overgangsperiode for import af ulegeret aluminium (KN-kode 7601 10 00) og skal følge en progressiv gennemførelsesplan med en faldende importkvote og en stigende værditoldsats.

Der er ikke indrømmet overgangsperioder for resten af EU-toldlovgivningen, der omfatter EF-toldkodeksen og gennemførelsesbestemmelserne hertil samt den kombinerede nomenklatur og anden toldrelateret lovgivning, der ligger uden for toldkodeksens anvendelsesområde, såsom lovgivningen om varemærke-forfalskede eller piratkopierede varer, narkotikaprækursorer og eksport af kulturgoder. Bilag IV-5 til tiltrædelsesakten indeholder imidlertid mere specifikke tekniske bestemmelser til håndtering af situationer som følge af overgangen fra 11 særskilte toldområder (EU 15 +10) til ét udvidet toldområde (EU25), hvor varer f.eks. angives efter en procedure i det ene område og forlader det ifølge en anden, udelukkende på grund af udvidelsen. Bilaget omhandler også tilladelsernes gyldighed. For Det Forenede Kongeriges baseområder på Cypern gælder der særlige bestemmelser, som findes i protokol 3 til tiltrædelsesakten.

Resultatet af forhandlingerne indebærer, at de nye medlemsstater bliver integreret i EF-toldområdet og fuldt ud skal anvende de samme toldprocedurer som de nuværende medlemsstater. Handel med og mellem de nye medlemsstater vil blive betragtet som transaktioner inden for EF og bliver ikke underkastet toldformaliteter eller -kontrol, ligesom det allerede er tilfældet i det indre marked. Varer, der på tiltrædelsestidspunktet er i fri omsætning i en ny eller nuværende medlemsstat, vil være i fri omsætning i hele det udvidede EU. Dette vil få en dobbelt virkning for speditørvirksomhedernes arbejde, idet formaliteterne og procedurerne på den ene side bliver de samme i alle 25 medlemsstater, og der på den anden side ikke bliver brug for speditørvirksomhedernes tjenesteydelser ved samhandelen inden for EF.

På Generaldirektoratet for Beskatning og Toldunions websted på Europa (http://europa.eu.int/comm/ taxation_customs/customs/customs.htm) har offentligheden adgang til et informationsdokument om de ovennævnte overgangsforanstaltninger på toldområdet, som fastsat i tiltrædelsesakten.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/516 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/516

---

(2004/C 88 E/0528)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0616/04

af Klaus Hänsch (PSE) til Kommissionen

(1. marts 2004)

Om:   Bevilling af EU-midler

Kan Kommissionen give følgende oplysninger om EU's bevillinger til Mettmann amtskommune og byerne Duisburg, Düsseldorf, Neuss, Remscheid, Solingen og Wuppertal (i Nordrhein-Westfalen):

| 1. | Hvad er summen af modtagne EU-strukturmidler, og hvordan er midlerne fordelt på de enkelte fonde og de forskellige fællesskabsprogrammer og -initiativer? |
| --- | --- |

1.

Hvad er summen af modtagne EU-strukturmidler, og hvordan er midlerne fordelt på de enkelte fonde og de forskellige fællesskabsprogrammer og -initiativer?

| 2. | Hvor stort er omfanget af EU-midler, som i henhold til andre budgetposter siden 1999 er blevet bevilget til pilotprojekter eller, som direkte tilskud, til universiteter, forskningsinstitutter, virksomheder og andre initiativtagere i de ovennævnte byer og i Mettmann amtskommune? |
| --- | --- |

2.

Hvor stort er omfanget af EU-midler, som i henhold til andre budgetposter siden 1999 er blevet bevilget til pilotprojekter eller, som direkte tilskud, til universiteter, forskningsinstitutter, virksomheder og andre initiativtagere i de ovennævnte byer og i Mettmann amtskommune?

| 3. | Hvor stort er antallet af arbejdspladser, der er blevet skabt eller bevaret på grund af denne støtte? |
| --- | --- |

3.

Hvor stort er antallet af arbejdspladser, der er blevet skabt eller bevaret på grund af denne støtte?

Supplerende svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(15. juni 2004)

Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det ærede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/517 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/517

---

(2004/C 88 E/0529)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0620/04

af Concepció Ferrer (PPE-DE) til Kommissionen

(1. marts 2004)

Om:   Eksport af militært udstyr til afrikanske lande under dække af jagtudstyr

Flere forskellige velrenommerede ngo'er (Oxfam Intermon, Amnesty International, Greenpeace) samt UNESCO-programmet for fredsforskning (Escuela de Cultura de Paz) på Universitat Autónoma de Barcelona, oplyser samstemmende, at den spanske regering har eksporteret militært udstyr til flere afrikanske lande, såsom Ghana, Guinea, Den Centralafrikanske Republik, Mauretanien, Côte d'Ivoire, Senegal, Guinea-Bissau, Angola, Burkina Faso og Cameroun, under foregivende af, at det var jagtudstyr.

Ifølge de spanske skattemyndigheders toldregister havde de eksporterede beholdere en gennemsnitsvægt på 40 kg og en gennemsnitspris på 120 EUR pr. enhed.

I betragtning af, at der næppe eksisterer jagtudstyr af en sådan størrelse, og af, at eksporten af ammunition steg til mere end 4 millioner EUR i 2002, har Kommissionen så haft kendskab til den spanske stats her nævnte eksport?

I bekræftende fald, har Kommissionen så iværksat, eller påtænker Kommissionen at iværksætte foranstaltninger i denne forbindelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(15. april 2004)

Kommissionen er ikke bekendt med den pågældende eksport og har heller ikke kompetence eller midler til at bekræfte eller benægte eventuelle urigtige oplysninger om den endelige anvendelse af denne eksport.

Medlemslandenes regeringer har det fulde ansvar for udstedelsen af våbeneksporttilladelser, og det er derfor ikke Kommissionens opgave at udtale sig om medlemsstaternes praksis på dette område.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/518 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/518

---

(2004/C 88 E/0530)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0626/04

af Juan Ferrández Lezaun (Verts/ALE) til Kommissionen

(24. februar 2004)

Om:   Alternative projekter til den spanske nationale vandplan (PHN)

Den spanske regering har indgivet en finansieringsansøgning til EU til omledningen af Ebro, som er en del af den spanske nationale vandplan. Grundet projektets store omfang har Kommissionen, som meddelt ved flere lejligheder, iværksat en samlet bedømmelse af det.

I tilfælde af, at Kommissionens samlede bedømmelse viser sig at være negativ, er det så korrekt, at de bevilligede fællesskabsmidler, der var påtænkt projektet, alligevel ikke kan blive anvendt til det?

Har Kommissionen kendskab til, om den spanske regering har alternative projekter i tilfælde af, at fællesskabsfinansieringen af omledningsprojektet af Ebro afvises?

Hvad vil der ske med de midler, der var tiltænkt Spanien?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(29. marts 2004)

Finansieringen af større projekter via de to vigtigste af EU's finansieringsinstrumenter, som Spanien har adgang til, dvs. Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Samhørighedsfonden, sker på betingelse af, at forordningerne om disse fonde og de i medfør heraf vedtagne programmeringsdokumenter overholdes.

Kommissionen træffer beslutning om medfinansiering af større projekter i overensstemmelse med de relevante fællesskabsforordninger om disse fonde og ligeledes i fuld overensstemmelse med alle gældende fællesskabsbestemmelser og -politikker.

Kommissionen er i øjeblikket ved at undersøge de fremlagte projekter. Der kan ikke træffes beslutning om en eventuel tildeling af fællesskabsmidler til disse projekter, før alle oplysninger er omhyggeligt gennemgået. Det er derfor for tidligt at udtale sig om resultatet af denne vurdering.

Kommissionen ved ikke, om de spanske myndigheder har alternativer til de projekter, der er fremlagt til finansiering, hvis disse ikke accepteres.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/518 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/518

---

(2004/C 88 E/0531)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0627/04

af María Sornosa Martínez (PSE) til Kommissionen

(3. marts 2004)

Om:   Manglende overholdelse af fællesskabslovgivningen i veterinærkontrollen ved de spanske grænser

Afdelingen for ekstern og veterinær sundhed (Subdirección General de Sanidad Exterior y Veterinaria (SGSEV)) under det spanske ministerium for sundheds- og forbrugerspørgsmål (Ministerio de Sanidad y Consumo) har på baggrund af en undersøgelse (1) meddelt veterinærinspektørerne ved de spanske grænsekontrolsteder, at de skal godkende visse fangster, der er omfattet af den gældende fællesskabslovgivning, som direkte landing af fiskeriprodukter, selv om de i henhold til den gældende fællesskabslovgivning ikke opfylder betingelserne herfor, og selv om de endda unddrager sig den foreskrevne veterinærkontrol (og dermed også betaling af de pålagte afgifter). Den nævnte afdeling for ekstern og veterinær sundhed tillader også, at kaptajnen på et fiskerfartøj — som involveret part i handelen — kan gå et skridt videre end blot at underskrive en simpel erklæring, dvs. at han uden at have den behørige tekniske fagkundskab kan underskrive oprindelses- og sundhedscertifikater på vegne af oprindelseslandets kompetente myndighed.

I betragtning af bestemmelserne i Rådets direktiv 97/78/EF (2) om veterinærkontrollen for tredjelandsprodukter, i Rådets direktiv 91/493/EØF (3) om produktion og afsætning af fiskerivarer og akvakulturprodukter, i Rådets direktiv 93/13/EØF (4) (der er ajourført og udvidet ved Kommissionens forordning (EF) nr. 136/2004 (5)) om EF-grænsekontrolstedernes veterinærkontrol af tredjelandsprodukter, og Rådets forordning (EF) nr. 1093/94 (6) om fastsættelse af betingelserne for tredjelandes fiskerfartøjer kan Kommissionen da:

| — | garantere, at den praksis, der følges i det spanske sundhedsministeriums afdeling for ekstern og veterinær sundhed i øjeblikket, er i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen om beskyttelse af folkesundhed, dyresundhed og med forbruger- og borgerrettighederne generelt? |
| --- | --- |

—

garantere, at den praksis, der følges i det spanske sundhedsministeriums afdeling for ekstern og veterinær sundhed i øjeblikket, er i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen om beskyttelse af folkesundhed, dyresundhed og med forbruger- og borgerrettighederne generelt?

| — | Er det desuden ikke Kommissionens opfattelse, at de spanske myndigheder favoriserer bestemte importvirksomheders aktiviteter, idet disse virksomheder stilles over for mildere sundhedskrav og økonomiske krav, når de introducerer tredjelandsprodukter på markedet end hvis der var tale om producenter fra medlemsstaterne? |
| --- | --- |

—

Er det desuden ikke Kommissionens opfattelse, at de spanske myndigheder favoriserer bestemte importvirksomheders aktiviteter, idet disse virksomheder stilles over for mildere sundhedskrav og økonomiske krav, når de introducerer tredjelandsprodukter på markedet end hvis der var tale om producenter fra medlemsstaterne?

---

(1)  Afdeling for ekstern og veterinær sundhedsundersøgelse af 1. oktober 2003 om dokumentkontrol i forbindelse med direkte landing af fiskeriprodukter.

(2)  EFT L 24 af 30.1.1998, s. 9.

(3)  EFT L 298 af 24.9.1991, s. 15.

(4)  EFT L 9 af 15.1.1993, s. 33.

(5)  EFT L 21 af 28.1.2004, s. 11.

(6)  EFT L 121 af 12.5.1994, s. 3.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/519 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/519

---

(2004/C 88 E/0532)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0628/04

af María Sornosa Martínez (PSE) til Kommissionen

(3. marts 2004)

Om:   Uregelmæssigheder i forbindelse med importtilladelser til tredjelandsprodukter ved veterinærkontrollen ved de spanske grænser.

Afdelingen for ekstern og veterinær sundhed (Subdirección General de Sanidad Exterior y Veterinaria (SGSEV)) under det spanske ministerium for sundheds- og forbrugerspørgsmål (Ministerio de Sanidad y Consumo) har på baggrund af en undersøgelse (1) meddelt veterinærinspektørerne ved de spanske grænsekontrolsteder, at de skal godkende fangster af tredjelandsprodukter, der ikke overholder den gældende fællesskabslovgivning om certificering og produkters identitet. Helt konkret har den omtalte afdeling meddelt de inspektører, der har til opgave at kontrollere opfyldelsen af importbetingelserne, at de ikke må forhindre adgangen for produkter fra lande uden for EU, selv om der ved fartøjets ankomst til havnen skulle være problemer som f.eks. at der mangler et originalt eksemplar af sundhedscertifikatet fra oprindelseslandet (en simpel faxkopi godtages).

Inspektørerne er også blevet instrueret i at se igennem fingre med opfyldelse af dokumentkrav som f.eks. det officielle krav om, at oprindelseslandet skal være »et godkendt land« — fra det øjeblik et produkt forlader havnen og ikke, når det ankommer —, manglende oplysning inden for den fastsatte tidsfrist og på skrift om konstaterede mangler ved produktet — et problem, der plejer at blive klaret med en erklæring på tro og love fra handelsagenten —, manglende oplysninger om vareparti, varekode, fremstilling sdato, vareoverskud mv.

Mener Kommissionen i betragtning af bestemmelserne i Rådets direktiv 93/13/EØF (2) (der er ajourført og udvidet ved Kommissionens forordning (EF) nr. 136/2004 (3)) og Rådets direktiv 97/78/EF (4):

| — | at de spanske myndigheder handler korrekt i forbindelse med godkendelsen af tredjelandsprodukter, der kommer til Fællesskabets territorium via de spanske havne? |
| --- | --- |

—

at de spanske myndigheder handler korrekt i forbindelse med godkendelsen af tredjelandsprodukter, der kommer til Fællesskabets territorium via de spanske havne?

| — | Er det desuden ikke Kommissionens opfattelse, at det forhold, at der slækkes på kravene til dokumentation om sundhed og certificeringer over for tredjelandsprodukter, medfører ulige vilkår for produkter fra EU's medlemsstater, der jo er underlagt den fuldstændige anvendelse af fællesskabsbestemmelserne? |
| --- | --- |

—

Er det desuden ikke Kommissionens opfattelse, at det forhold, at der slækkes på kravene til dokumentation om sundhed og certificeringer over for tredjelandsprodukter, medfører ulige vilkår for produkter fra EU's medlemsstater, der jo er underlagt den fuldstændige anvendelse af fællesskabsbestemmelserne?

| — | Finder Kommissionen ikke, at de spanske myndigheder i henhold til bestemmelserne i Rådets direktiv 97/78/EF i de tilfælde, hvor manglerne kan afhjælpes, som f.eks. et manglende originalt sundheds-certifikat ved fartøjets ankomst til havnen, burde afvise at lade disse varer komme ind i landet? |
| --- | --- |

—

Finder Kommissionen ikke, at de spanske myndigheder i henhold til bestemmelserne i Rådets direktiv 97/78/EF i de tilfælde, hvor manglerne kan afhjælpes, som f.eks. et manglende originalt sundheds-certifikat ved fartøjets ankomst til havnen, burde afvise at lade disse varer komme ind i landet?

| — | Mener Kommissionen ikke, at de spanske myndigheder i kraft af den nævnte undersøgelse tvinger veterinærinspektørerne ved de spanske grænsekontrolsteder til at overtræde fællesskabsbestemmelserne om beskyttelse af folkesundheden og dyrs sundhed? |
| --- | --- |

—

Mener Kommissionen ikke, at de spanske myndigheder i kraft af den nævnte undersøgelse tvinger veterinærinspektørerne ved de spanske grænsekontrolsteder til at overtræde fællesskabsbestemmelserne om beskyttelse af folkesundheden og dyrs sundhed?

Samlet supplerende svar

afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

på skriftlige forespørgsler E-0627/04 og E-0628/04

(17. juni 2004)

Kommissionen har været i forbindelse med de spanske myndigheder og fået en kopi af de interne spanske instruktioner, som spørgsmålene vedrører.

Instruktionerne er detaljerede og indeholder retningslinjer for en række praktiske situationer, der kan opstå på grænsekontrolsteder i medlemsstater, hvor der indføres animalske produkter, samt instruktioner for landing af fisk og fiskeriprodukter.

Kommissionen mener, at mange af de behandlede spørgsmål, for så vidt angår veterinærkontrol, henhører under den officielle dyrlæge på grænsekontrolstedet.

For så vidt angår import af fiskeriprodukter og veterinærkontrol, er der i instruktionerne en række punkter, hvor de spanske myndigheders fortolkning af EU's certificeringskrav må præciseres nærmere. Kommissionen har allerede drøftet disse instruktioner med en repræsentant for de spanske myndigheder i lyset af den seneste udvikling i lovgivningen på området. De spanske myndigheder vil præcisere instruktionerne for at undgå enhver misforståelse hos inspektørerne på grænsekontrolstederne.

Kommissionen er enig i, at sendinger af importprodukter ifølge EU-lovgivningen skal nægtes adgang, når de ikke ledsages af en original af sundhedscertifikatet.

Der er intet i instruktionerne, der tillader import af produkter fra ikke-godkendte lande og fra ikke-godkendte virksomheder i disse lande. Fra et hygiejnemæssigt synspunkt er der i instruktionerne intet, der godtgør, at produkter fra tredjelande behandles mere lemfældigt end produkter, der er fremstillet i medlemsstaterne.

Kommissionen mener derfor, at instruktionerne er i tråd med fællesskabslovgivningen, og at de hverken udgør en urimelig behandling af fællesskabsprodukter eller indeholder et krav om, at spanske dyrlæger skal ignorere fællesskabsreglerne.

---

(1)  Afdelingen for ekstern og veterinær sundheds undersøgelse af 11. april 2002 om afhjælpelige mangler i kontrollen af varer.

(2)  EFT L 9 af 15.1.1993, s. 33.

(3)  EFT L 21 af 28.1.2004, s. 11.

(4)  EFT L 24 af 30.1.1998, s. 9.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/520 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/520

---

(2004/C 88 E/0533)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0715/04

af José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) til Kommissionen

(10. marts 2004)

Om:   Momsforhøjelse i Polen for citrusfrugter

Det polske parlament har for nylig vedtaget et lovforslag om afgifter på varer og tjenesteydelser. Lovforslaget medfører en betydelig forhøjelse af forbrugsafgifterne, som især berører citrusfrugter og andre importvarer. Det foreslås i lovforslaget, at citrusfrugter pålægges 22 % moms, mens frugt og grøntsager, der er produceret i Polen, pålægges en momssats på 7 %.

I henhold til fællesskabslovgivningen kan alle fødevareprodukter pålægges den laveste momssats, men det er op til den enkelte medlemsstat at fastsætte den skatteprocent, som disse produkter skal beskattes med.

Lovforslaget betyder imidlertid en alvorlig konkurrenceforvridning til fordel for produkter, der primært produceres lokalt, hvilket er til skade for produkter, der først og fremmest produceres i andre lande i Den Europæiske Union, f.eks. citrusfrugter, og andre importerede frugter. Den nuværende situation, som berører EU's citrusfrugtproduktion direkte, forskelsbehandler allerede citrusfrugter, da de pålægges 7 % moms i forhold til de 3 %, der gælder for de øvrige erstatningsprodukter. Det betyder, at det er helt vilkårligt, da der er de samme omkostninger forbundet med produktion af citrusfrugter som med disse tilsvarende produkter, der ikke berøres af foranstaltningen.

Hvad vil Kommissionen foretage sig i forbindelse med Polens mulige skattemæssige forskelsbehandling af citrusfrugter fra andre medlemsstater og importerede citrusfrugter i forhold til den indenlandske polske produktion af tilsvarende produkter, således at princippet om fri konkurrence på det indre marked håndhæves?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/521 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/521

---

(2004/C 88 E/0534)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0822/04

af María Sornosa Martínez (PSE) til Kommissionen

(8. marts 2004)

Om:   Polsk konkurrenceforvridning over for varer fra EU

Undertegnede har fået adgang til oplysninger, hvoraf det fremgår, at de polske myndigheder planlægger en ændring af momsreglerne, som vil indebærer en ændring af momsen på citrusfrugter, der vil stige fra 7 % til 22 %. Dette lovforslag (forslag til lov nr. 1874) og helt konkret dets artikel 36 vil medføre en væsentlig prisstigning af forbrugsafgifterne på citrusfrugter og andre importvarer. Lovforslaget, som nu skal godkendes af det polske Senat, indebærer en alvorlig konkurrenceforvridning, idet de lokale varer favoriseres på bekostning af andre varer fra de øvrige EU-lande, som det er tilfældet med citrusfrugter, hvor der reelt allerede er tale om forskelsbehandling, eftersom der allerede for varer fra EU anvendes en sats på 7 % i sammenligning med 3 % for lokalt fremstillede varer. Polen vil snart blive EU-medlem.

Kommissionen bedes derfor svare på, hvilke foranstaltninger den vil træffe for at hindre en eventuel overtrædelse af EF's konkurrencebestemmelser.

Samlet svar

afgivet på Kommissionens vegne af Frits Bolkestein

på skriftlige forespørgsler E-0715/04 og P-0822/04

(5. april 2004)

I henhold til artikel 12 i sjette momsdirektiv (1) skal medlemsstaterne anvende en normalsats på mindst 15 % og kan anvende en eller to reducerede satser på ikke under 5 %. Principielt skal disse reducerede satser kun anvendes på de i bilag H til direktivet specificerede kategorier af goder og tjenesteydelser. Den første kategori i dette bilag omfatter levnedsmidler og foder.

Polen har i henhold til tiltrædelsestraktaten fået tilladelse til at anvende en reduceret sats på 3 % indtil den 30. april 2008. Polen kan jo så naturligvis anvende denne sats, men dog altid i overensstemmelse med fællesskabsretten, her tænkes navnlig på principperne for momssystemet og bestemmelserne i EF-traktaten.

Kommissionen har allerede modtaget oplysninger i henhold til hvilke udkastet til den polske momslov indeholder en stærkt nedsat sats på 3 % (som vil blive hævet til 7 % pr. 30. april 2008) for frugt generelt, undtagen kiwier, papajaer og andre »eksotiske frugter«. Sidstnævnte, der bl.a. omfatter visse typer frugter, der ikke dyrkes i Polen, og som importeres til landet fra andre medlemsstater (navnlig citrusfrugter) vil blive pålagt normalsatsen, som er 22 % i henhold til lovudkastet.

Επ sådan ordning kan muligvis være et brud på fællesskabsretten.

Kommissionen har derfor allerede sendt de polske myndigheder et brev, hvori den skriver at:

| i) | ordningen lader til at være i strid med fællesskabsretten og navnlig med princippet om ikke-diskrimination, der ligger til grund for hele momssystemet og med artikel 90 i EF-traktaten, på grund af ordningens beskyttende effekt over for visse produkter. I artikel 90 står der, at ingen medlemsstat må pålægge varer fra andre medlemsstater højere afgifter end dem, der pålægges lignende eller konkurrerende indenlandske varer |
| --- | --- |

i)

ordningen lader til at være i strid med fællesskabsretten og navnlig med princippet om ikke-diskrimination, der ligger til grund for hele momssystemet og med artikel 90 i EF-traktaten, på grund af ordningens beskyttende effekt over for visse produkter. I artikel 90 står der, at ingen medlemsstat må pålægge varer fra andre medlemsstater højere afgifter end dem, der pålægges lignende eller konkurrerende indenlandske varer

| ii) | ifølge Kommissionens oplysninger befinder arbejdet med udarbejdelsen af udkastet til momsloven sig på et fremskredent stade i lovgivningsprocessen og spørgsmålet derfor snarest muligt bør tages op |
| --- | --- |

ii)

ifølge Kommissionens oplysninger befinder arbejdet med udarbejdelsen af udkastet til momsloven sig på et fremskredent stade i lovgivningsprocessen og spørgsmålet derfor snarest muligt bør tages op

| iii) | Kommissionen naturligvis fortsat er til de polske myndigheders disposition, hvis de skulle ønske at fremsende yderligere oplysninger eller drøfte spørgsmålet. |
| --- | --- |

iii)

Kommissionen naturligvis fortsat er til de polske myndigheders disposition, hvis de skulle ønske at fremsende yderligere oplysninger eller drøfte spørgsmålet.

Kommissionen forventer, at de polske myndigheder vil træffe de fornødne forholdsregler til at sikre, at udkastet til momsloven opfylder fællesskabslovgivningens bestemmelser.

---

(1)  Rådets sjette direktiv 77/388/EØF af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter — Det fælles merværdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag, EFT L 145 af 13.6.1977, senest ændret ved Rådets direktiv 2004/15/EF af 10. februar 2004, EFT L 52 af 21.2.2004.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/522 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/522

---

(2004/C 88 E/0535)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0725/04

af Daniela Raschhofer (NI) til Kommissionen

(11. marts 2004)

Om:   Letlands tiltrædelse

Letlands tiltrædelse af EU finder sted den 1. maj i år. Der er som bekendt flere befolkningsgrupper i Letland, heriblandt også den russiske. Med Letlands tiltrædelse bliver landet omfattet af den gældende EU-lovgivning, og herefter må der ikke være diskriminerende bestemmelser i Letlands lovgivning.

| 1. | Er der nationale bestemmelser, som medfører, at enkelte befolkningsgrupper diskrimineres, for eksempel med hensyn til frit at kunne rejse? |
| --- | --- |

1.

Er der nationale bestemmelser, som medfører, at enkelte befolkningsgrupper diskrimineres, for eksempel med hensyn til frit at kunne rejse?

| 2. | Er svaret ja, hvilke forholdsregler har Kommissionen da til hensigt at tage? |
| --- | --- |

2.

Er svaret ja, hvilke forholdsregler har Kommissionen da til hensigt at tage?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(27. april 2004)

Som Kommissionen har anført i sine periodiske rapporter om ansøgerlandenes forberedelse af tiltrædelsen til EU, opfylder Letland de politiske kriterier for EU-tiltrædelse, herunder beskyttelsen af minoriteter.

I den globale overvågningsrapport om Letland fra 2003 (1) omtales de resterende restriktioner vedrørende statsborgerskab og sprogkrav inden for de fire frihedsrettigheder. Kommissionen understreger, at de lovgivningsmæssige krav om sprogkundskab og gennemførelsen heraf skal være i fuld overensstemmelse med principperne for berettiget interesse, proportionalitet og ikke-diskrimination og kun kan anvendes i særlige undtagelsestilfælde, hvor hver sag behandles for sig. Siden da har Letland, som det fremgår af de ajourførte overvågningsrapporter, yderligere forbedret sin lovgivning, f.eks. ved at fjerne restriktionerne for sikkerhedstjenester og advokater i overensstemmelse med EU-retten.

Inden for lovgivningen til bekæmpelse af forskelsbehandling har Letland behandlet de resterende mangler på dette felt, herunder sikring af yderligere tilpasning af lovgivningen og oprettelse af et ligestillingsorgan. Letland har forpligtet sig til at have tilendebragt tilpasningen af lovgivningen vedrørende de resterende spørgsmål inden tiltrædelsen.

Specielt hvad etniske minoriteter angår, blev Letland kraftigt opfordret til at fremme integrationen af den russiske minoritet, bl.a. ved at øge tempoet for behandling af statsborgerskabssager og ved at træffe andre proaktive foranstaltninger med henblik på at forhøje satsen for tildeling af statsborgerskab. Siden da er der blevet taget en række yderligere skridt med henblik på at lette processen, og det kan konstateres, at antallet af statsborgerskabsansøgninger er fordoblet.

Med hensyn til frit at kunne rejse, henhører det under medlemsstaternes kompetence at bestemme, hvorvidt indehavere af ikke-lettiske pas er fritaget for visumkrav. Efter tiltrædelsen vil medlemsstaterne kunne give afkald på visumkravet for indehavere af ikke-lettiske pas. Når Letland først har tiltrådt Schengen-aftalen, vil personer, der ikke er statsborgere i landet, kunne rejse til Schengen-området på grundlag af deres pas og en opholdstilladelse uden at skulle søge om visum.

---

(1)  KOM(2003) 675 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/523 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/523

---

(2004/C 88 E/0536)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0728/04

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(11. marts 2004)

Om:   Ansaldo-Breda: eventuel kontrol af EU-tilskud

På møder afholdt i Bruxelles i de seneste uger med fagforeningsdelegationer og ansatte fra Ansaldo-Breda fremgår det, at selskabet tidligere via EU-samfinansiering har modtaget tilskud til produktionsaktiviteter i tilbagestående områder af landet, således som dette er foreskrevet i den italienske lov nr. 488/92. Der skulle navnlig være ydet tilskud til udskiftning af selve fabrikkens eternittag med det formål at tilpasse arbejdspladsen til EU-bestemmelserne om beskyttelse af arbejdstagerne.

Til gengæld fremgår det ikke, at der er anmodet om tilskud til beskyttelse af miljøet i området, selv om der findes et vigtigt vandførende jordlag i nærheden af fabrikken.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse:

| 1. | om Ansaldo-Breda har modtaget tilskud og eventuelt af hvilken art? |
| --- | --- |

1.

om Ansaldo-Breda har modtaget tilskud og eventuelt af hvilken art?

| 2. | hvilke instrumenter, der tages i anvendelse for at kontrollere, om de tilskud, der eventuelt er ydet Ansaldo-Breda, faktisk er udnyttet? |
| --- | --- |

2.

hvilke instrumenter, der tages i anvendelse for at kontrollere, om de tilskud, der eventuelt er ydet Ansaldo-Breda, faktisk er udnyttet?

Supplerende svar afgivet på Kommissionens vegne af Jacques Barrot

(22. juni 2004)

I programmeringsperioderne 1994-1999 og 2000-2006 har Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) samfinansieret foranstaltninger under den italienske lov 488/92, der tager sigte på at styrke erhvervsstrukturen i de støtteberettigede områder i Italien.

I denne forbindelse har EFRU samfinansieret investeringer, der er foretaget af de virksomheder, det ærede medlem nævner, og tager sigte på omstrukturering, modernisering eller udvidelse af industrianlæg i regionerne Basilicata, Puglia, Campania og Sicilien (en tabel med de italienske myndigheders detailoplys-ninger sendes direkte til det ærede medlem og Parlamentets Generalsekretariat).

Desuden deltager Ansaldo Breda i fire forskningsprojekter under det femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (FTU) med et finansielt bidrag på 867 617 EUR og i to forskningsprojekter under det sjette rammeprogram med et finansielt bidrag på 822 115 EUR.

Gennemførelsen af disse foranstaltninger henhører under den italienske administration, der er programmets forvaltningsmyndighed (ministeriet for produktive aktiviteter) og specielt ansvarlig for udvælgelsen og opfølgningen af enkeltprojekterne. Derfor vil det ærede medlem med fordel kunne henvende sig til denne myndighed for at få nærmere oplysninger om emnet.

Normalt foretager Kommissionen kun systemkontrol og stikprøvekontrol på stedet i forbindelse med fællesskabsforanstaltninger, der forvaltes decentralt.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/524 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/524

---

(2004/C 88 E/0537)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0733/04

af Giuseppe Di Lello Finuoli (GUE/NGL) til Kommissionen

(4. marts 2004)

Om:   Europæisk samfinansiering af Gazzi-Annunziata-sporvognslinjen i Messina under Det Operationelle Flerfondsprogram 1994-1999

På baggrund af udtalelser i den sicilianske presse fremsat af politikere og folk, der har været inddraget i projektet, ser det ud til, at fællesskabsstøtten til anlæggelsen af Gazzi-Annunziata-sporvognslinjen i Messina ikke gik tabt, eftersom projektet blev fuldført før den 31. marts 2002.

Jeg vil gerne acceptere som fuldført et anlæggelsesprojekt, som har krævet diverse arbejder efter ovennævnte dato for at gøre tjenesten operationel, og hvor der stadig udføres arbejder på visse byafsnit, der endnu ikke er funktionsdygtige. Kan Kommissionen i denne forbindelse besvare nedenstående spørgsmål angående offentlige anlægsarbejder:

| — | Blev samfinansieringen fra Fællesskabet rent faktisk bevilget? |
| --- | --- |

—

Blev samfinansieringen fra Fællesskabet rent faktisk bevilget?

| — | Hvad mener Kommissionen om den betydelige ændring af linjeføringen i sammenligning med det oprindelige projekt? |
| --- | --- |

—

Hvad mener Kommissionen om den betydelige ændring af linjeføringen i sammenligning med det oprindelige projekt?

| — | Kan Kommissionen bekræfte, at den accepterer den afgørelse, Catanias regionale forvaltningsdomstol fremsatte den 6. juli 2001, hvorefter den gav Messinas Byret medhold i, at det ikke var nødvendigt at foretage en miljøindvirkningsvurdering, og beordrede de kompetente myndigheder at frigive den europæiske støtte, der skulle udbetales af den regionale forvaltning? |
| --- | --- |

—

Kan Kommissionen bekræfte, at den accepterer den afgørelse, Catanias regionale forvaltningsdomstol fremsatte den 6. juli 2001, hvorefter den gav Messinas Byret medhold i, at det ikke var nødvendigt at foretage en miljøindvirkningsvurdering, og beordrede de kompetente myndigheder at frigive den europæiske støtte, der skulle udbetales af den regionale forvaltning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(29. april 2004)

Kommissionen bekræfter finansieringen af det projekt, der omtales af det ærede medlem, inden for rammerne af det operationelle flerfondsprogram for Sicilien for perioden 1994-1999. En af betingelserne for Kommissionens medfinansiering af et projekt er, at det pågældende projekt er afsluttet og operationelt inden for den frist, som er fastsat i beslutningen om godkendelse af programmet. Forvaltningsmyndigheden har i sin afsluttende rapport om det sicilianske flerfondsprogram oplyst, at den betingelse er opfyldt.

Ifølge subsidiaritetsprincippet er det i første række de nationale myndigheders ansvar at sikre, at EU's love og regler overholdes. Regionen Sicilien var ansvarlig for udvælgelse og opfølgning af gennemførelsen af projekter finansieret inden for rammerne af det sicilianske flerfondsprogram for perioden 1994-1999.

Kommissionen har efterkommet dom af 6. juli 2001 afsagt af den regionale forvaltningsdomstol (Tribunale Administrativo Regionale — TAR), som fastslår, at det er ikke nødvendigt at foretage en vurdering af projektets miljøvirkninger.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/525 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/525

---

(2004/C 88 E/0538)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0740/04

af José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) til Kommissionen

(11. marts 2004)

Om:   Agentur til bekæmpelse af skattesvig

Skattesviget i Den Europæiske Union berøver medlemsstaterne betydelige indtægter. Alene på momsområdet vurderes skattesviget at udgøre 10 % af indtægterne, hvilket svarer til 70 mia. EUR.

Har Kommissionen overvejet at foreslå oprettelsen af et agentur til bekæmpelse af skattesvig i lighed med de mange uafhængige agenturer, der allerede findes i EU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(23. april 2004)

Momssvig er i realiteten et alvorligt problem i Fællesskabet, som påvirker medlemsstaternes momsindtægter, fordrejer konkurrencen og skader den legale samhandel. Skønt opkrævning og kontrol af moms først og fremmest er medlemsstaternes opgave, er det Kommissionens rolle at etablere effektive retlige rammer, således at de administrative myndigheder i medlemsstaterne kan samarbejde på tværs af grænserne, og medlemsstaterne effektivt kan bekæmpe tværnational momssvig. Kommissionen fremsatte derfor et forslag om udvidet administrativt samarbejde og udveksling af oplysninger, specielt med henblik på bedragerisager, som blev vedtaget af Rådet den 8. oktober 2003, og som trådte i kraft den 1. januar 2004. Denne forordning (1) har i høj grad forbedret de retlige rammer for det administrative samarbejde mellem medlemsstaterne og er derfor et af medlemsstaternes vigtigste redskaber til bekæmpelse af momssvig. Kommissionen vil i denne kontekst i nær fremtid forelægge en beretning for Rådet og Europa-Parlamentet om udnyttelsen af administrative samarbejdsordninger i bekæmpelsen af momssvig. Mens den nye forordning om administrativt samarbejde var en forudsætning for at forbedre medlemsstaternes samarbejde i bekæmpelsen af momssvig, har det desuden vist sig nødvendigt at ledsage dette lovgivningsinitiativ med konkrete foranstaltninger til forbedring af samarbejdet mellem de forskellige skatteadministrationer og de ansatte embedsmænd. Som det ærede medlem vil vide, blev Fiscalis-programmet for 2003-2007 (2) derfor vedtaget af Rådet og Europa-Parlamentet med henblik på at forbedre det daglige samarbejde mellem medlemsstaternes embedsmænd.

Som et andet vigtigt skridt er Kommissionen ved at udarbejde et forslag til en ny forordning om gensidig administrativ bistand med henblik på at beskytte Fællesskabets finansielle interesser mod svig og anden ulovlig virksomhed. Dette forslag vil bl.a. omfatte tværnationalt momssvig og hvidvaskning af penge med tilknytning hertil. Det skal behandle udvekslingen af oplysninger mellem medlemsstaterne og Kommissionen og sikre Kommissionen en bedre basis for at koordinere bekæmpelsen af tværnationalt momssvig og gennemføre de nødvendige risikoanalyser og efterforskningsaktiviteter.

At oprette et EU-agentur til bekæmpelse af skattesvig, som det ærede medlem foreslår, vil være vanskeligt, da flere medlemsstater ikke vil være villige til at afgive deres suverænitet med hensyn til inddrivelse og kontrol af skatter. Kommissionen finder det desuden ikke berettiget at tage et sådant skridt på nuværende tidspunkt. Kommissionen vil, i den udstrækning det er nødvendigt og hensigtsmæssigt, fortsætte med at skabe et passende og solidt retsgrundlag og styrke de administrative samarbejdsmekanismer, der vil give medlemsstaterne mulighed for at samarbejde effektivt med hinanden og med Kommissionen om bekæmpelsen af tværnationalt momssvig.

Til det ærede medlems oplysning skal det desuden meddeles, at Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) allerede har et momsteam, som bistår medlemsstaterne med at koordinere grænse- overskridende momsbedragerisager i medfør af artikel 280 i EU-traktaten. OLAF's efterforskningsdirektorat og retsembedsmænd yder også medlemsstaterne støtte i henholdsvis efterforskningsfasen og den juridiske fase i behandlingen af sagerne.

---

(1)  Rådets forordning (EF) nr. 1798/2003 af 7. oktober 2003 om administrativt samarbejde vedrørende merværdiafgift og ophævelse af forordning (EØF) nr. 218/92, EFT L 264 af 15.10.2003.

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 2235/2002/EF af 3. december 2002 om et fællesskabsprogram til forbedring af beskatningssystemernes virkemåde i det indre marked (Fiscalis-programmet 2003-2007), EFT L 341 af 17.12.2002.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/526 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/526

---

(2004/C 88 E/0539)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0742/04

af José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) til Kommissionen

(11. marts 2004)

Om:   Vækstinitiativets regionale indvirkning

Formålet med »det europæiske vækstinitiativ«, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd i december 2003, er at tilnærme den europæiske økonomi til Lissabon-strategiens mål, det vil sige at gøre Unionen til den mest konkurrencedygtige og dynamiske økonomi i verden inden 2010.

Hvordan kan de regionale regeringer bidrage til strukturelle reformer med henblik på at opnå en bedre konkurrencedygtighed, fremme den fulde beskæftigelse og finde løsninger på miljøudfordringerne? Er der taget højde for denne regionale dimension ved planlægningen af »vækstinitiativet«?

Har Kommissionen foretaget en vurdering af »vækstinitiativets« indvirkning på de enkelte regioner? Hvis det er tilfældet, hvordan ser situationen så ud for den selvstyrende region Valencia i Spanien?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(23. april 2004)

Formålet med det europæiske vækstinitiativ er at bidrage til realiseringen af målene i Lissabon-strategien, nemlig at fremme investeringer både i transeuropæiske transport- og energinetværk og i et videnbaseret samfund. Med henblik herpå har Kommissionen defineret en række projekter, programmer og teknologier i sin meddelelse »Et europæisk vækstinitiativ — investering i net og viden med henblik på vækst og beskæftigelse« (1).

Kommissionen har ikke foretaget en vurdering af, hvilke virkninger vækstinitiativet forventes at få for de enkelte regioner. Målet for projekterne og programmerne inden for de transeuropæiske transport- og energinet er at forbedre grænseoverskridende forbindelser og kapaciteter samt afhjælpe øjeblikkelige og potentielle flaskehalse og forbinde alle Europas regioner til disse net.

I de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, strategien for det indre marked og retningslinjer og henstillinger på beskæftigelsesområdet udpeges en række områder, hvor flere strukturreformer kan levere flere og bedre arbejdspladser, øget produktivitet og hermed højere vækst. De regionale myndigheder kan bl.a. bidrage ved at omlægge deres offentlige udgifter og investeringer til vækst- og beskæftigelsesfremmende projekter, ved at sikre en effektiv gennemførelse af deres investeringsprogrammer og ved at sørge for at opnå en højere løftestangsvirkning af den offentlige støtte i private investeringer.

I en række regioner finansieres investeringsprogrammer sammen med EU's strukturfonde. Den igangværende midtvejsevaluering giver mulighed for omlægning og kvalitetsforbedringer. Målretningen af foranstaltningerne forbedres gennem de fremtidige reformer af strukturfondene, herunder Den Europæiske Socialfond, der har til formål at fremme Lissabon- og Göteborg-målene ved at fokusere på konkurrencedygtighed, en bæredygtig udvikling og beskæftigelse, således som Kommissionen har foreslået det i sin meddelelse »Fremtiden skaber vi i fællesskab — politikudfordringer og budgetmidler i det udvidede EU 2007-2013« (2) og i den tredje samhørighedsrapport.

---

(1)  KOM(2003) 690 endelig udg.

(2)  KOM(2004) 101 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/527 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/527

---

(2004/C 88 E/0540)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0744/04

af José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) til Kommissionen

(11. marts 2004)

Om:   Fremme af SMV'ernes deltagelse i innovationsprojekter og forsknings- og udviklingsprojekter

Har Kommissionen oplysninger om antallet af projekter, som de europæiske SMV'er har deltaget i siden iværksættelsen af det 6. rammeprogram for forskning og udvikling, og om den finansiering, de har modtaget i denne forbindelse?

Hvor stor er andelen af projekter med deltagelse af spanske SMV'er?

Hvad ville efter Kommissionens opfattelse være den bedste politik for at fremme de europæiske SMV'ers deltagelse i innovations- og forskningsprogrammer for på denne måde at mindske de forskelle, der adskiller os fra de amerikanske virksomheder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin

(21. april 2004)

Under det sjette rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration 2002-2006 (»rammeprogrammet«) tilskyndes små og mellemstore virksomheder stærkt til at deltage. Det foregår hovedsagelig på to måder: dels gennem de såkaldte horisontale aktiviteter for SMV'er (med et budget på 430 mio. EUR), dels ved at mindst 15 % af budgettet for de syv udvalgte forskningstemaer (cirka 1 700 mio. EUR) skal gå til SMV'er. Det står klart at små og mellemstore virksomheder har afgørende betydning ikke blot for om det skal lykkes Europa at skabe nye gennembrud inden for videnskab og teknologi, men også for om det skal lykkes at omsætte forskningsresultaterne til produkter og tjenesteydelser der kan få succes på markedet. Ud fra denne erkendelse tilskyndes SMV'er kraftigt til, sammen med universiteter og større virksomheder, at deltage i særprogrammet Integration og styrkelse af det europæiske forskningsrum, både i de integrerede projekter og i forbindelse med de andre forskningsinstrumenter.

Nedenstående oplysninger bygger på de første forslagsindkaldelser, der havde frister inden den 24. juni 2003. De vedrørte de syv udvalgte forskningstemaer under særprogrammet Integration og styrkelse af det europæiske forskningsrum (integrerede projekter, specifikke støtteaktioner, koordinerende aktioner og specifikke målrettede forskningsprojekter).

| — | 21,0 % af deltagerne i de indsendte forslag var SMV'er (12 503 SMV'er), og disses ansøgninger stod for 17,4 % (3 122 mio. EUR) af de søgte midler i alt. |
| --- | --- |

—

21,0 % af deltagerne i de indsendte forslag var SMV'er (12 503 SMV'er), og disses ansøgninger stod for 17,4 % (3 122 mio. EUR) af de søgte midler i alt.

| — | 19,0 % af deltagerne i de udvalgte forslag (udvalgt med henblik på finansiering) var SMV'er (2 158 SMV'er), og disses ansøgninger stod for 14,4 % (449 mio. EUR) af de søgte midler i alt. Medregnes det andet instrument, ekspertisenettene, falder dette tal til 13 %. |
| --- | --- |

—

19,0 % af deltagerne i de udvalgte forslag (udvalgt med henblik på finansiering) var SMV'er (2 158 SMV'er), og disses ansøgninger stod for 14,4 % (449 mio. EUR) af de søgte midler i alt. Medregnes det andet instrument, ekspertisenettene, falder dette tal til 13 %.

| — | 7,4 % af deltagerne i de indsendte forslag er fra Spanien (3 754 spanske ansøgere), hvoraf 24,5 % er SMV'er. Disse 919 spanske SMV'er har søgt om 19,5 % (232,8 mio. EUR) af de midler som spanske ansøgere i alt har søgt om. |
| --- | --- |

—

7,4 % af deltagerne i de indsendte forslag er fra Spanien (3 754 spanske ansøgere), hvoraf 24,5 % er SMV'er. Disse 919 spanske SMV'er har søgt om 19,5 % (232,8 mio. EUR) af de midler som spanske ansøgere i alt har søgt om.

| — | 6,2 % af deltagere i de udvalgte forslag er fra Spanien (577 spanske deltagere), hvoraf 18,2 % er SMV'er. Disse 105 spanske SMV'er har søgt om 13,4 % (26,3 mio.EUR) af de midler som spanske deltagere i alt har søgt om. |
| --- | --- |

—

6,2 % af deltagere i de udvalgte forslag er fra Spanien (577 spanske deltagere), hvoraf 18,2 % er SMV'er. Disse 105 spanske SMV'er har søgt om 13,4 % (26,3 mio.EUR) af de midler som spanske deltagere i alt har søgt om.

Bemærk venligst at tallene kun er foreløbige, da de jo bygger på de indsendte forslag. Mere endelige tal vil foreligge når kontraktforhandlingerne om de udvalgte forslag er afsluttet.

Ordningen for økonomisk og teknologisk videnindsamling og formidling anvendes til at fremme innovation i små og mellemstore virksomheder og til at gøre det lettere for dem at deltage i rammeprogrammet. Under nogle af de udvalgte forskningstemaer har man tilrettelagt integrerede projekter specielt for små og mellemstore virksomheder. Endelig tilskyndes SMV'er med begrænset forsknings-kapacitet til at deltage gennem de tværgående programmer, f.eks. programmerne for kooperativ og kollektiv forskning.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/528 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/528

---

(2004/C 88 E/0541)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0747/04

af José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) til Kommissionen

(11. marts 2004)

Om:   Beskyttelsesklausul for import af satsumas

I november 2003 indførte EU en midlertidig beskyttelsesklausul for at begrænse importen af konserverede mandariner fra tredjelande, især Kina, efter at have konstateret en kraftig stigning i importen i de seneste år, der forvolder stor skade på Fællesskabets produktion.

Den Europæiske Union indførte et kontingent på 11 389 ton for konserves fra Kina og på 906 ton for import fra øvrige lande.

Udover disse mængder skal der ved eksport til Fællesmarkedet betales en ekstra toldafgift, som har vist sig at være utilstrækkelig, for forsendelserne ligger allerede langt over de fastsatte kontingenter. Beskyttelsesklausulen udløber desuden den 10. april i år.

Agter Europa- Kommissionen at forlænge klausulen ud over nævnte dato og indføre de nødvendige tilpasninger, så det bliver en effektiv mekanisme til beskyttelse af Fællesmarkedet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(21. april 2004)

Efter at have hørt medlemsstaterne vedtog Kommissionen den 7. april 2004 et forslag om endelige beskyttelsesforanstaltninger vedrørende import af konserverede satsumas til Fællesskabet. De midlertidige beskyttelsesforanstaltninger ophører den 10. april 2004, og for at undgå en afbrydelse i den beskyttelse, der ydes fællesskabsproducenterne, træder de endelige foranstaltninger i kraft den 11. april 2004 og gælder indtil den 8. november 2007, hvilket giver fællesskabsindustrien den nødvendige tid til en strukturomlægning.

På grund af det fortsat høje importniveau i de sidste måneder af 2003 og importørernes lageropbygning før de midlertidige foranstaltninger samt desuden valutasvingningerne er afgifterne (301 EUR/ton) ifølge de endelige foranstaltninger væsentlig højere, end de var ifølge de midlertidige (155 EUR/ton).

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/529 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/529

---

(2004/C 88 E/0542)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0760/04

af José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) til Kommissionen

(11. marts 2004)

Om:   Gennemførelsen af handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser i de nye medlemsstater

Agter Kommissionen at iværksætte ledsageforanstaltninger vedrørende gennemførelsen af handlingsplanen for finansielle ydelser i de nye medlemsstater, som i det væsentlige ikke har medvirket ved udarbejdelsen af de vigtige direktiver, der indføres i forbindelse med handlingsplanen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(21. april 2004)

De foranstaltninger under handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser (FSAP), hvis gennemførelsesfrist er fastsat til en dato før den 1. maj 2004, vil indgå i den EU-ret, som alle nye medlemsstater vil skulle overtage og gennemføre fra tiltrædelsestidspunktet.

Hvis gennemførelsesfristerne for FSAP-foranstaltninger er fastsat til et senere tidspunkt end maj 2004, gælder den senere frist også for de nye medlemsstater. For at holde de nye medlemsstater fuldt orienterede om disse foranstaltninger havde repræsentanter for disse lande sidste år (2003) sæde som observatører i alle relevante forberedende og forskriftsmæssige institutionelle udvalg.

Kommissionen minder om, at tiltrædelsesakten indeholder bestemmelser om — indholds- og tidsmæssigt begrænsede — overgangsforanstaltninger vedrørende bestemte direktiver i sektoren for finansielle tjenesteydelser. Disse overgangsforanstaltninger gælder for det lokale marked, og det vil ikke være muligt at nyde godt af direkte adgang til det europæiske indre marked og samtidig være omfattet af lempeligere forskrifter. Samtlige overgangsforanstaltninger udløber senest ved udgangen af 2007. Foranstaltningerne vedrører minimumskapitalkravene til kooperative kreditinstitutter under bankdirektivet (1) (for Cypern, Ungarn, Polen og Slovenien) og garantiordningerne for indskud og investorer (2) (for Estland, Ungarn, Letland, Litauen, Polen og Slovakiet).

Endelig har Kommissionen i nogen tid ført en intens dialog med de nye medlemsstater på området finansielle tjenesteydelser, bl.a. ved hjælp af såkaldte »peer reviews« (interkollegiale evalueringer) foretaget af eksperter fra EU-15. Dette har ført til, at de nye medlemsstater er i fuld gang med at udarbejde henstillinger og handlingsplaner med henblik på at sikre en effektiv gennemførelse af EU-retten på dette område, herunder de allerede vedtagne FSAP-foranstaltninger.

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF af 20. marts 2000 om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut, EFT L 126 af 26.5.2000.

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/19/EF af 30. maj 1994 om indskudsgarantiordninger, EFT L 135 af 31.5.1994.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/529 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/529

---

(2004/C 88 E/0543)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0772/04

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(11. marts 2004)

Om:   Krænkelse af religionsfriheden i Østrig

Der henvises til:

| — | EU-traktatens artikel 6; |
| --- | --- |

—

EU-traktatens artikel 6;

| — | artikel 10, 22 og 52 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

—

artikel 10, 22 og 52 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder;

| — | konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder fra 1950 (navnlig artikel 9 og 14); |
| --- | --- |

—

konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder fra 1950 (navnlig artikel 9 og 14);

| — | den internationale rapport fra 2003 om religionsfrihed fra det amerikanske udenrigsministerium; |
| --- | --- |

—

den internationale rapport fra 2003 om religionsfrihed fra det amerikanske udenrigsministerium;

Ud fra følgende betragtninger:

| — | at Østrigsk Evangelisk Alliance, der samler de kristne organisationer, som ikke anerkendes i landet, har oplyst, at religiøse medarbejdere oplever forsinkelser med hensyn til udstedelse af visa; |
| --- | --- |

—

at Østrigsk Evangelisk Alliance, der samler de kristne organisationer, som ikke anerkendes i landet, har oplyst, at religiøse medarbejdere oplever forsinkelser med hensyn til udstedelse af visa;

| — | at medlemmer af Jehovas Vidner ikke kunne opnå visum til en tagalogtolk med henblik på at forrette gudstjenester for det filippinske samfund; |
| --- | --- |

—

at medlemmer af Jehovas Vidner ikke kunne opnå visum til en tagalogtolk med henblik på at forrette gudstjenester for det filippinske samfund;

| — | at 12 allerede anerkendte religiøse samfund i henhold til lov om konfessionelle religiøse samfunds status fra 1998 fik tilladelse til at bibeholde deres status, men der blev indført nye kriterier for religiøse grupper, som ønsker at opnå den status; at adskillige grupper, som regeringen ikke anerkender, og nogle eksperter i religiøse rettigheder klagede over, at de yderligere kriterier for anerkendelse som religiøst samfund bremser anmodningerne om anerkendelse og formaliserer en andenrang sstatus for ikke-anerkendte grupper; at nogle eksperter har rejst tvivl om lovens forfatningsmæssighed; |
| --- | --- |

—

at 12 allerede anerkendte religiøse samfund i henhold til lov om konfessionelle religiøse samfunds status fra 1998 fik tilladelse til at bibeholde deres status, men der blev indført nye kriterier for religiøse grupper, som ønsker at opnå den status; at adskillige grupper, som regeringen ikke anerkender, og nogle eksperter i religiøse rettigheder klagede over, at de yderligere kriterier for anerkendelse som religiøst samfund bremser anmodningerne om anerkendelse og formaliserer en andenrang sstatus for ikke-anerkendte grupper; at nogle eksperter har rejst tvivl om lovens forfatningsmæssighed;

| — | at flere østrigske provinser desuden støttede kontorer, der leverede oplysninger om sekter og kulter; at Niederösterreichs familiekontors hjemmeside indeholdt en præsentation med negativ omtale af adskillige religiøse grupper, herunder Jehovas Vidner, til trods for dens status som konfessionelt samfund: |
| --- | --- |

—

at flere østrigske provinser desuden støttede kontorer, der leverede oplysninger om sekter og kulter; at Niederösterreichs familiekontors hjemmeside indeholdt en præsentation med negativ omtale af adskillige religiøse grupper, herunder Jehovas Vidner, til trods for dens status som konfessionelt samfund:

Kan Kommissionen bekræfte, at den har kendskab til de beskrevne situationer?

Mener Kommissionen, at de beskrevne handlinger er en krænkelse af de grundlæggende rettigheder, der er garanteret i artikel 10 og 22 i EU's charter om grundlæggende rettigheder, og at de derfor angriber det væsentligste indhold i disse, som beskyttes udtrykkeligt i chartrets artikel 52?

Mener Kommissionen ligeledes, at disse situationer er i modstrid med EU-traktatens artikel 6 og dermed de principper, som alle medlemsstaterne har til fælles, om respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder?

Kan Kommissionen oplyse, hvordan den agter at få Østrig til ikke at udvise denne adfærd, der er i strid med retten til religionsfrihed?

Såfremt Kommissionen ikke udtrykkeligt fordømmer de af denne institution beskrevne handlinger, hvilke retlige principper vil den da lægge til grund?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(28. april 2004)

Med hensyn til spørgsmålet om at udstede indrejsevisum, som de østrigske myndigheder kræver for visse religiøse overhoveder, vil Kommissionen minde om, at på grundlag af bestemmelserne om udstedelse af ensartede visa, der gælder for landene i Schengen-området, behandler den enkelte medlemsstat ansøgningerne om visum på grundlag af en række kriterier, der er anført i De Fælles Konsulære Instrukser. Det er hver enkelt medlemsstat, der på grundlag af en evaluering træffer beslutning om at udstede eller nægte at udstede visum. I medfør af De Fælles Konsulære Instrukser er medlemsstaterne ikke forpligtet til at begrunde et eventuelt afslag.

Med hensyn til udstedelsen af en særlig arbejdstilladelse til religiøse overhoveder, der er tredjelandsstatsborgere, minder Kommissionen om, at der på nuværende tidspunkt ikke findes fællesskabsregler vedrørende tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold med henblik på at arbejde, og at alle beslutninger desangående henhører under medlemsstaternes kompetence.

Kommissionen har i øvrigt kun kompetence til at gribe ind over for eventuelle overtrædelser af grundlæggende rettigheder, bl.a. religionsfriheden, når disse sker inden for rammerne af fællesskabsretten og gennemførelsen heraf.

Det skal desuden påpeges, at hvis en person finder, at den pågældendes grundlæggende rettigheder er blevet overtrådt, har han eller hun, efter at alle indenlandske klagemuligheder er opbrugt, mulighed for at klage ved Menneskerettighedsdomstolen.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/531 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/531

---

(2004/C 88 E/0544)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0775/04

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(11. marts 2004)

Om:   Krænkelse af religionsfriheden i Tyskland

Der henvises til:

| — | EU-traktatens artikel 6; |
| --- | --- |

—

EU-traktatens artikel 6;

| — | artikel 10, 22 og 52 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

—

artikel 10, 22 og 52 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder;

| — | konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder fra 1950 (navnlig artikel 9 og 14); |
| --- | --- |

—

konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder fra 1950 (navnlig artikel 9 og 14);

| — | den internationale rapport fra 2003 om religionsfrihed fra det amerikanske udenrigsministerium; |
| --- | --- |

—

den internationale rapport fra 2003 om religionsfrihed fra det amerikanske udenrigsministerium;

Ud fra følgende betragtninger:

| — | at den tyske regering ikke anerkender Scientology-kirken som en religion, og at opfattelsen af den som en potentiel trussel mod den demokratiske orden har ført til arbejds- og handelsmæssig forskelsbehandling af dens medlemmer i den offentlige og den private sektor; |
| --- | --- |

—

at den tyske regering ikke anerkender Scientology-kirken som en religion, og at opfattelsen af den som en potentiel trussel mod den demokratiske orden har ført til arbejds- og handelsmæssig forskelsbehandling af dens medlemmer i den offentlige og den private sektor;

| — | at regeringen nægtede at udstede turistvisa til lederne af Unification Church, pastor Sun Myung Moon og hans hustru, Hak Ja Har Moon; |
| --- | --- |

—

at regeringen nægtede at udstede turistvisa til lederne af Unification Church, pastor Sun Myung Moon og hans hustru, Hak Ja Har Moon;

| — | at delstatsregeringerne i Bayern og Hamburg har foreslået nye foranstaltninger for at begrænse Scientology-kirkens aktiviteter, og at den lutherske kirke har fortsat sin oplysningskampagne mod den og andre formodede »kulter«; |
| --- | --- |

—

at delstatsregeringerne i Bayern og Hamburg har foreslået nye foranstaltninger for at begrænse Scientology-kirkens aktiviteter, og at den lutherske kirke har fortsat sin oplysningskampagne mod den og andre formodede »kulter«;

| — | at forskellige forbundsstater har udgivet foldere om mindretalsreligioners ideologi og skikke, og nogle frygter, at inddragelsen i en rapport om farlige bevægelser og kulter kunne skade deres omdømme; at disse handlinger har bidraget til at fastholde negative offentlige holdninger til medlemmer af mindretalsreligioner; |
| --- | --- |

—

at forskellige forbundsstater har udgivet foldere om mindretalsreligioners ideologi og skikke, og nogle frygter, at inddragelsen i en rapport om farlige bevægelser og kulter kunne skade deres omdømme; at disse handlinger har bidraget til at fastholde negative offentlige holdninger til medlemmer af mindretalsreligioner;

| — | at der i den internationale rapport fra 2003 om religionsfrihed gives udtryk for bekymring over, at individuelle rettigheder kan blive krænket som følge af religiøst tilhørsforhold og muligheden for forskelsbehandling på det internationale marked ved valg af udenlandske firmaer på grund af eventuel tilknytning til Scientology-kirken: |
| --- | --- |

—

at der i den internationale rapport fra 2003 om religionsfrihed gives udtryk for bekymring over, at individuelle rettigheder kan blive krænket som følge af religiøst tilhørsforhold og muligheden for forskelsbehandling på det internationale marked ved valg af udenlandske firmaer på grund af eventuel tilknytning til Scientology-kirken:

Kan Kommissionen bekræfte, at den har kendskab til de beskrevne situationer?

Mener Kommissionen, at de beskrevne handlinger er en krænkelse af de grundlæggende rettigheder, der er garanteret i artikel 10 og 22 i EU's charter om grundlæggende rettigheder, og at de derfor angriber det væsentligste indhold i disse, som beskyttes udtrykkeligt i chartrets artikel 52?

Mener Kommissionen ligeledes, at disse situationer er i modstrid med EU-traktatens artikel 6 og dermed de principper, som alle medlemsstaterne har til fælles, om respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder?

Kan Kommissionen oplyse, hvordan den agter at få Tyskland til ikke at udvise denne adfærd, der er i strid med retten til religionsfrihed?

Såfremt Kommissionen ikke udtrykkeligt fordømmer de af denne institution beskrevne handlinger, hvilke retlige principper vil den da lægge til grund?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(29. april 2004)

Kommissionen er ikke bekendt med de forhold, som det ærede medlem beretter om.

Hvad angår de tyske myndigheders nægtelse af at udstede indrejsevisum til lederen af Unification Church, Sun Myung Moon og hans hustru, skal Kommissionen minde om, at i henhold til bestemmelserne om udstedelse af ensartede visa til de stater, der har tiltrådt Schengen-konventionen, behandler hver medlemsstat en ansøgning om visum på grundlag af en række kriterier, der figurerer i de fælles konsulære instrukser. Beslutningen om at udstede eller nægte visum er imidlertid den enkelte medlemsstats ansvar. De fælles konsulære instrukser pålægger ikke medlemsstaterne at begrunde en eventuel nægtelse af visum.

Kommissionen mener, at spørgsmålet om Scientology-kirkens og andre religiøse samfunds status i Tyskland henhører under »erklæringen om kirkers og konfessionsløse organisationers status«, der er vedlagt Amsterdam-traktaten som bilag, hvori det hedder, at »Den Europæiske Union respekterer og anfægter ikke den status i henhold til national lovgivning, som kirker og religiøse sammenslutninger eller samfund har i medlemsstaterne. Den Europæiske Union respekterer ligeledes filosofiske og konfessionsløse organisationers status«.

Kommissionen har i øvrigt kun kompetence til at gribe ind over for eventuelle overtrædelser af grundlæggende rettigheder, herunder religionsfriheden, når overtrædelserne sker inden for rammerne af fællesskabsretten og gennemførelsen af denne.

I den henseende har Tyskland ligesom alle de andre medlemsstater siden den 2. december 2003 været forpligtet til at anvende Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000, der forbyder forskelsbehandling på grund af religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering, hvad angår beskæftigelse og erhverv (1).

I forbindelse med undersøgelsen af medlemsstaternes gennemførelse af ovennævnte direktiv sendte Kommissionen Tyskland en åbningsskrivelse om manglende oplysning om Tysklands gennemførelsesforanstaltninger i den henseende.

Endelig skal det fastslås, at en person, som mener, at hans grundlæggende rettigheder er blevet krænket, har mulighed for at klage til den europæiske menneskerettighedsdomstol efter at have udtømt de interne retsmidler.

---

(1)  EFT L 303 af 2.12.2000.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/532 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/532

---

(2004/C 88 E/0545)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0776/04

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(11. marts 2004)

Om:   Krænkelse af religionsfriheden i Grækenland

Der henvises til:

| — | EU-traktatens artikel 6; |
| --- | --- |

—

EU-traktatens artikel 6;

| — | artikel 10, 22 og 52 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

—

artikel 10, 22 og 52 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder;

| — | konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder fra 1950 (navnlig artikel 9 og 14); |
| --- | --- |

—

konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder fra 1950 (navnlig artikel 9 og 14);

| — | den internationale rapport fra 2003 om religionsfrihed fra det amerikanske udenrigsministerium; |
| --- | --- |

—

den internationale rapport fra 2003 om religionsfrihed fra det amerikanske udenrigsministerium;

Ud fra følgende betragtninger:

| — | at ikke-ortodokse grupper i Grækenland udsættes for administrative hindringer eller lovmæssige begrænsninger for deres religiøse skikke; at ledere af visse ikke-ortodokse religiøse grupper hævder, at alle de religiøse organisationers skatter er diskriminerende, fordi regeringen yder tilskud til den ortodokse kirke, mens de øvrige grupper finansierer sig selv; |
| --- | --- |

—

at ikke-ortodokse grupper i Grækenland udsættes for administrative hindringer eller lovmæssige begrænsninger for deres religiøse skikke; at ledere af visse ikke-ortodokse religiøse grupper hævder, at alle de religiøse organisationers skatter er diskriminerende, fordi regeringen yder tilskud til den ortodokse kirke, mens de øvrige grupper finansierer sig selv;

| — | at flere religiøse grupper har gjort opmærksom på vanskeligheder ved behandling af administrative sager; at lovmæssige privilegier og prærogativer til den græske ortodokse kirke ikke gælder for andre anerkendte religioner; |
| --- | --- |

—

at flere religiøse grupper har gjort opmærksom på vanskeligheder ved behandling af administrative sager; at lovmæssige privilegier og prærogativer til den græske ortodokse kirke ikke gælder for andre anerkendte religioner;

| — | at medlemmer af Jehovas Vidner er blevet generet med ubegrundet identitetskontrol, problemer med at få begravet deres afdøde og lokale embedsmænds modstand imod, at de opførte deres kirker; |
| --- | --- |

—

at medlemmer af Jehovas Vidner er blevet generet med ubegrundet identitetskontrol, problemer med at få begravet deres afdøde og lokale embedsmænds modstand imod, at de opførte deres kirker;

| — | at visse religiøse grupper såsom udenlandske mormoner og jøder har oplyst, at de har problemer med at få fornyet visa til deres præster eller rabbinere, som ikke er borgere i EU, fordi regeringen ikke har et særligt arbejdsvisum til religiøse; |
| --- | --- |

—

at visse religiøse grupper såsom udenlandske mormoner og jøder har oplyst, at de har problemer med at få fornyet visa til deres præster eller rabbinere, som ikke er borgere i EU, fordi regeringen ikke har et særligt arbejdsvisum til religiøse;

| — | at ikke-ortodokse borgere har vanskeligt ved at få adgang til karrierer i hær, politi, brandkorps og som tjenestemænd i det offentlige på grund af deres religion; at det i hæren normalt kun er medlemmer af den ortodokse kirke, der bliver officerer, og nogle medlemmer af andre trosretninger opfordres til at konvertere til den ortodokse tro; at der også er oplysninger om, at græske ortodokse militærpersoner med trussel om ikke at blive forfremmet er blevet presset til ikke at indgå ægteskab efter deres partners ikke-ortodokse ritual; |
| --- | --- |

—

at ikke-ortodokse borgere har vanskeligt ved at få adgang til karrierer i hær, politi, brandkorps og som tjenestemænd i det offentlige på grund af deres religion; at det i hæren normalt kun er medlemmer af den ortodokse kirke, der bliver officerer, og nogle medlemmer af andre trosretninger opfordres til at konvertere til den ortodokse tro; at der også er oplysninger om, at græske ortodokse militærpersoner med trussel om ikke at blive forfremmet er blevet presset til ikke at indgå ægteskab efter deres partners ikke-ortodokse ritual;

| — | at den ortodokse kirke har udgivet en liste over religiøse skikke og grupper, der anses for at være gudsbespottelige; at den ortodokse kirkes medarbejdere har erkendt, at de afviser dialog med religiøse grupper, der anses for skadelige for ortodokse, og de har tillige rådet græske ortodokse til at undgå medlemmer af disse trosretninger: |
| --- | --- |

—

at den ortodokse kirke har udgivet en liste over religiøse skikke og grupper, der anses for at være gudsbespottelige; at den ortodokse kirkes medarbejdere har erkendt, at de afviser dialog med religiøse grupper, der anses for skadelige for ortodokse, og de har tillige rådet græske ortodokse til at undgå medlemmer af disse trosretninger:

Har Kommissionen kendskab til de beskrevne situationer? Har den overvejet og behandlet dem, og, i givet fald, med hvilke konklusioner?

Mener Kommissionen, at de beskrevne handlinger er en krænkelse af de rettigheder, der er garanteret i artikel 10, 22 og 52 i EU's charter om grundlæggende rettigheder, og er i modstrid med EU-traktatens artikel 6?

Såfremt Kommissionen ikke udtrykkeligt fordømmer de af denne institution beskrevne handlinger, hvilke retlige principper vil den da lægge til grund?

Svar afgivet af António Vitorino på Kommissionens vegne

(29. april 2004)

Det ærede medlem henviser til forhold og forskellige former for praksis, der skulle udgøre en krænkelse af religionsfriheden i Grækenland. Disse forhold og denne praksis er Kommissionen ikke bekendt med.

Den vurdering, som Kommissionen eventuelt kunne foretage, og de initiativer, den eventuelt kunne tage i den henseende, ville afhænge af en eventuel tilknytning til fællesskabsretten.

Nogle af de nævnte forhold falder helt uden for fællesskabsretten, og Kommissionen vil derfor ikke kunne gribe ind. Det gælder f.eks. nægtelse af arbejdstilladelse til gejstlige tredjelandsstatsborgere, da der ikke findes fællesskabsregler for tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold i arbejdsøjemed, hvorfor det henhører under medlemsstaternes kompetence at træffe beslutning på dette område.

Nogle af de nævnte former for praksis synes omfattet af erklæringen om kirkers og konfessionsløse organisationers status, der er vedlagt Amsterdam-traktaten som bilag, ifølge hvilken Den Europæiske Union respekterer kirkers og religiøse sammenslutningers og samfunds stilling i medlemsstaterne. Det gælder for de administrative vilkår for religionsudøvelse uden for den ortodokse kirke og for de skatter, som de religiøse sammenslutninger og samfund betaler, således som anført af det ærede medlem.

Listen over religiøse skikke og grupper, der betragtes som vanhellige af den ortodokse kirke, og den deraf følgende sociale adfærd kan kun påvirke forholdet mellem privatpersoner, og giver derfor ikke anledning til kommentarer.

Hvad angår en eventuel forskelsbehandling af personer i forbindelse med personers adgang til ansættelse og forfremmelse i den offentlige sektor, minder Kommissionen om, at Grækenland skal anvende Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000, der forbyder forskelsbehandling på grund af religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering, hvad angår beskæftigelse og erhverv (1). Direktivet har fundet anvendelse i alle medlemsstater siden den 2. december 2003.

I forbindelse med undersøgelsen af medlemsstaternes gennemførelse af ovennævnte direktiv, har Kommissionen sendt Grækenland en åbningsskrivelse om manglende oplysning om Grækenlands gennemførelsesforanstaltninger i den henseende.

---

(1)  EFT L 303 af 2.12.2000.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/534 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/534

---

(2004/C 88 E/0546)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0786/04

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(11. marts 2004)

Om:   Politisamarbejde og menneskerettigheder

I et forsøg på at styrke kampen mod grænseoverskridende terrorisme og organiseret kriminalitet har det irske formandskab prioriteret et bedre samarbejde mellem politi, told- og sikkerhedsmyndigheder i alle medlemsstaterne højt.

Vil Kommissionen garantere, at aftaler om samarbejde mellem retshåndhævende myndigheder i medlemsstaterne respekterer internationale menneskerettighedsstandarder og bedste praksis? Agter Kommissionen at presse på for at få indført bestemmelser om ansvarlighed, sådan at de pågældende myndigheder kan sikre, at menneskerettighederne overholdes til punkt og prikke?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(29. april 2004)

Alle aftaler om samarbejde mellem retshåndhævende myndigheder på basis af instrumenter, der er vedtaget i henhold til afsnit VI i traktaten om Den Europæiske Union, undersøges nøje med hensyn til, om de er forenelige med artikel 6 i traktatens fælles bestemmelser.

Kommissionen har altid været særlig opmærksom på, at man, samtidig med at man øger sikkerheden, også sikrer, at de grundlæggende frihedsrettigheder samt retsstatsprincippet overholdes fuldt ud. Overholdelse af retsstatsprincippet og de grundlæggende frihedsrettigheder er en tvingende forudsætning for lovligheden af alle offentlige foranstaltninger. Kommissionens opgave består i at fremme denne balance i hele Unionen, om nødvendigt ved at opbygge den nødvendige lovgivningsramme for at virkeliggøre Unionens hovedmål, der går ud på at skabe og fremme et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed.

De lovforanstaltninger, der vedtages af Den Europæiske Union, respekterer fuldt ud principperne i artikel 6 i traktaten om Den Europæiske Union og Den Europæiske Unions charter for grundlæggende rettigheder. Hvor det er relevant, henvises der i præamblen til nogle rammeafgørelser specifikt til denne respekt for menneskerettighederne, f.eks. i rammeafgørelsen om en europæisk arrestordre og rammeafgørelsen om bekæmpelse af terrorisme, begge fra 13. juni 2002.

Alle nuværende og fremtidige medlemsstater har endvidere støttet henstilling REC (2001)10 af 19. september 2001 fra Europarådets ministerkomité til medlemsstaterne om den europæiske kodeks for politietik (1), som sætter fokus på behovet for at fastsætte fælles europæiske retningslinjer og principper for bl.a. politiets ansvar for at garantere sikkerhed og enkeltpersoners rettigheder i et retssamfund. Principperne om ansvarlighed uddybes i punkt 15 og 16: Medlemsstaterne er ansvarlige for, at der føres uafhængigt tilsyn med politiet i overensstemmelse med de fastsatte principper.

Ved gennemførelsen af Unionens lovgivning skal medlemsstaterne og deres retshåndhævende myndigheder respektere de grundlæggende rettigheder, der er anerkendt i artikel 6 i traktaten om Den Europæiske Union og i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og internationale instrumenter, som er en integreret del af EU lovgivningen og beskyttet af denne.

---

(1)  http://www.supremecourt.ge/english/Annex2.pdf.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/535 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/535

---

(2004/C 88 E/0547)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0788/04

af Giacomo Santini (PPE-DE) til Kommissionen

(5. marts 2004)

Om:   Import af dumpet kobbersulfat

Fremstillingen af kobbersulfat bliver stadig mere vigtig overalt i verden til anvendelse i dyrefoder, landbrugsbehandlinger (fytosanitær beskyttelse af vine) og inden for elektronik og galvanisering. Den europæiske produktion er gået betydeligt tilbage i de seneste år på grund af den store import af sulfat fra tredjelande (Uzbekistan, Ukraine, Rusland, Makedonien, Serbien og Kina) og er nu på krisens rand. Europas førende producent, som er baseret i Italien (Manica SpA i Rovereto), er stadig til stede på markedet sammen med nogle få overlevende virksomheder i Italien, Spanien og Frankrig. Hovedårsagen til krisen er den åbenbare dumpning foretaget af ovennævnte tredjelande af en overdrevent stor mængde (50 000 til 60 000 ton om året) af mikrokrystallinsk kobbersulfat (kendt under betegnelsen »sne«). Denne mængde udgør over to tredjedele af det europæiske marked. Der er tillige bekymring over den dårlige kvalitet af tredjelandenes produktion, som udgør en trussel for dyrenes helbred og miljøet. Forordning EF 133/2003 (1) indførte for nylig nye strenge begrænsninger for brug af visse salte, bl.a. kobbersalte, i dyrefoder på grund af svins ekskrementer på landjorden og i vandløb. Denne begrænsning skader europæisk eksport yderligere.

I betragtning af at disse forhold kan føre til lukning af de få tilbageblevne virksomheder med alvorlige følger for produktkvaliteten og beskæftigelsen, kan Kommissionen besvare følgende spørgsmål:

| 1. | Hvad vil Kommissionen gøre for at begrænse denne dumpede import ved hjælp af toldafgifter på grundlag af Rådets forordning 384/96 (2)? |
| --- | --- |

1.

Hvad vil Kommissionen gøre for at begrænse denne dumpede import ved hjælp af toldafgifter på grundlag af Rådets forordning 384/96 (2)?

| 2. | Hvilke initiativer vil Kommissionen tage for at beskytte det indre marked, de europæiske producenter og produktkvaliteten? |
| --- | --- |

2.

Hvilke initiativer vil Kommissionen tage for at beskytte det indre marked, de europæiske producenter og produktkvaliteten?

| 3. | Hvilken form for kontrol vil Kommissionen udøve for at efterprøve påstandene om den ulovlige og lidet gennemskuelige oprindelse af en stor del af den kobbersulfat, der importeres fra disse lande? |
| --- | --- |

3.

Hvilken form for kontrol vil Kommissionen udøve for at efterprøve påstandene om den ulovlige og lidet gennemskuelige oprindelse af en stor del af den kobbersulfat, der importeres fra disse lande?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(1. april 2004)

| 1. | Det ærede medlem kan være forsikret om, at Kommissionen altid er indstillet på at beskytte europæisk industri mod indførsel på illoyale og skadelige vilkår, forudsat at de gældende krav ifølge EU's internationale forpligtelser og EU-lovgivningen (3) overholdes.
  For at gennemføre antidumpingforanstaltninger er det ifølge reglerne nødvendigt at følge en formel procedure, der starter med, at der indgives en klage på hele eller størstedelen af den pågældende EF-erhvervsgrens vegne. Dernæst foretager Kommissionens afdeling for handelspolitiske beskyttelsesforanstaltninger en undersøgelse, der måske fører til et kommissionsforslag om antidumpingforanstaltninger (f.eks. en antidumpingtold), som skal vedtages af Ministerrådet.
  Kommissionen er parat til at give de pågældende producenter i Fællesskabet al den information og hjælp, de beder om, for at sætte dem i stand til at indgive en sådan klage. I denne forbindelse henledes det ærede medlems opmærksomhed på Kommissionens websted (http://europa.eu.int/comm/trade/policy/dumping/ compl.htm), hvor der findes en »Vejledning i affattelse af antidumpingklage«. |
| --- | --- |

1.

Det ærede medlem kan være forsikret om, at Kommissionen altid er indstillet på at beskytte europæisk industri mod indførsel på illoyale og skadelige vilkår, forudsat at de gældende krav ifølge EU's internationale forpligtelser og EU-lovgivningen (3) overholdes.

For at gennemføre antidumpingforanstaltninger er det ifølge reglerne nødvendigt at følge en formel procedure, der starter med, at der indgives en klage på hele eller størstedelen af den pågældende EF-erhvervsgrens vegne. Dernæst foretager Kommissionens afdeling for handelspolitiske beskyttelsesforanstaltninger en undersøgelse, der måske fører til et kommissionsforslag om antidumpingforanstaltninger (f.eks. en antidumpingtold), som skal vedtages af Ministerrådet.

Kommissionen er parat til at give de pågældende producenter i Fællesskabet al den information og hjælp, de beder om, for at sætte dem i stand til at indgive en sådan klage. I denne forbindelse henledes det ærede medlems opmærksomhed på Kommissionens websted (http://europa.eu.int/comm/trade/policy/dumping/ compl.htm), hvor der findes en »Vejledning i affattelse af antidumpingklage«.

| 2. | Med hensyn til beskyttelse af EU-markedet og de europæiske producenter vil Kommissionen tage alle hensigtsmæssige initiativer, som nævnt ovenfor. Imidlertid tager handelsbeskyttelse, der bygger på Rådets forordning (EF) nr. 384/96, ikke sigte på beskyttelse af produktkvalitet.
  Anvendelsen af kobbersulfat i plantebeskyttelse er reguleret i Rådets direktiv 91/414/EEC (4). Ifølge dette kan et stof kun anvendes, hvis Kommissionen på grundlag af en vurdering af et dossier har vedtaget et direktiv om at optage stoffet i bilag I til direktiv 91/414/EEC. Indtil Kommissionen har truffet beslutning, finder de nationale bestemmelser fortsat anvendelse på stoffer, der var på markedet i 1993 (inklusive kobbersulfat). Et dossier, som industrien forelagde til støtte for kobber i 2002, vurderes i øjeblikket på EU-plan. Der forventes truffet en beslutning i eller før 2006. Hvis beslutningen bliver negativ, skal al anvendelse af kobber i plantebeskyttelse standses. Hvis den bliver positiv, vil den indebære tekniske minimumsstandarder for kobberrenhed (inklusive kobbersulfat), der skal anvendes i plantebeskyttelse. Den vil blive bindende i hele EU. |
| --- | --- |

2.

Med hensyn til beskyttelse af EU-markedet og de europæiske producenter vil Kommissionen tage alle hensigtsmæssige initiativer, som nævnt ovenfor. Imidlertid tager handelsbeskyttelse, der bygger på Rådets forordning (EF) nr. 384/96, ikke sigte på beskyttelse af produktkvalitet.

Anvendelsen af kobbersulfat i plantebeskyttelse er reguleret i Rådets direktiv 91/414/EEC (4). Ifølge dette kan et stof kun anvendes, hvis Kommissionen på grundlag af en vurdering af et dossier har vedtaget et direktiv om at optage stoffet i bilag I til direktiv 91/414/EEC. Indtil Kommissionen har truffet beslutning, finder de nationale bestemmelser fortsat anvendelse på stoffer, der var på markedet i 1993 (inklusive kobbersulfat). Et dossier, som industrien forelagde til støtte for kobber i 2002, vurderes i øjeblikket på EU-plan. Der forventes truffet en beslutning i eller før 2006. Hvis beslutningen bliver negativ, skal al anvendelse af kobber i plantebeskyttelse standses. Hvis den bliver positiv, vil den indebære tekniske minimumsstandarder for kobberrenhed (inklusive kobbersulfat), der skal anvendes i plantebeskyttelse. Den vil blive bindende i hele EU.

| 3. | Som det ærede medlem sikkert er klar over, er der ikke i øjeblikket antidumpingtold på kobbersulfat. Derfor er der ikke umiddelbart grund til mistanke om svigagtig handel. Hvis der pålægges antidumpingtold, skal de EF-erhvervsgrene, der er berørt af situationen, først indgive en antidumpingklage, som nævnt i begyndelsen af dette svar. |
| --- | --- |

3.

Som det ærede medlem sikkert er klar over, er der ikke i øjeblikket antidumpingtold på kobbersulfat. Derfor er der ikke umiddelbart grund til mistanke om svigagtig handel. Hvis der pålægges antidumpingtold, skal de EF-erhvervsgrene, der er berørt af situationen, først indgive en antidumpingklage, som nævnt i begyndelsen af dette svar.

---

(1)  EFT L 22 af 25.1.2003, s. 18.

(2)  EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1.

(3)  Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab, senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 461/2004 af 8. marts 2004, EFT L 77 af 13.3.2004 (»grundforordningen«).

(4)  Rådets direktiv 91/414/EØF af 15. juli 1991 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, EFT L 230 af 19.8.1991.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/536 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/536

---

(2004/C 88 E/0548)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0806/04

af Antonio Di Pietro (ELDR) til Kommissionen

(15. marts 2004)

Om:   Tremonti-lov — Mediaset

Med den italienske lov nr. 489 af 8. august 1994, den såkaldte Tremonti-lov, fik mediekoncernen Mediaset skattelettelser på mindst 243 mia. ITL. Som en direkte konsekvens af disse skattelettelser styrkede Mediaset sin dominerende stilling på markedet betydeligt, dækkede enorme underskud og blev optaget på børslisten. Indehaveren af mediekoncernen, der samtidig beklædte embedet som Italiens ministerpræsident, havde afgørende indflydelse på beslutningsprocedurerne i forbindelse med vedtagelsen af denne lov. Der var altså tale om en klar interessekonflikt. Rent faktisk er koncernen Mediaset — inden for dette specifikke område af tv-mediemarkedet — den eneste eller største virksomhed, der i praksis nyder godt af denne foranstaltning. Der er tale om et alvorligt tilfælde af unfair konkurrence, når den virksomhed, der nyder godt af en foranstaltning, deltager i vedtagelsen af loven eller foranstaltningen, især når dette sker — som det utvivlsomt er sket i dette tilfælde — på en sådan måde, at virksomheden har afgørende indflydelse på vedtagelsen, og når dens stilling på markedet berøres betydeligt af foranstaltningerne (jf. generaladvokat Jacobs afgørelse af 21. marts 1991 i sagen Extramet).

Det er også et groft tilfælde af unfair konkurrence, når en virksomhed handler på en sådan måde, at den via sine egne repræsentanter opnår, at der træffes særforanstaltninger, der skal styrke virksomhedens dominerende stilling eller udelukke tredjeparter fra markedet (jf. appeldomstol i Milano, kendelse af 9.-13. juli 1998 og dom af 22. marts-16. juni 2000), hvilket uden tvivl er hensigten i dette tilfælde. I øvrigt udgør interessekonflikter en alvorlig fordrejning af de strukturer inden for hvilke, de er konstateret.

Kan Kommissionen forklare, hvorfor den indtil nu har undladt at træffe konkurrencebeskyttende foranstaltninger på det analog mediemarked i Italien, der er udsat for grov konkurrenceforvridning på grund af disse åbenlyse tilfælde af unfair konkurrence — også i betragtning af, at Kommissionens manglende initiativ i de foreliggende tilfælde risikerer at skabe præcedens for lignende tilfælde af unfair konkurrence og forvolde skade af betydeligt omfang på markedet og fællesskabs- og statsfinanserne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(30. april 2004)

På grundlag af en klage har Kommissionen allerede overvejet spørgsmålet og konkluderet, at der ikke var tilstrækkelig grund til at forlænge undersøgelsen af den pågældende sag, da der ikke var tegn på nogen overtrædelse af konkurrencereglerne.

Med hensyn til påstanden om, at selskabets deltagelse i beslutningsprocessen i forbindelse med loven udgør en overtrædelse af konkurrencereglerne som følge af en interessekonflikt, kan Kommissionen bemærke følgende: EU's konkurrencelovgivning indeholder ikke nogen reference til interessekonflikter, og Kommissionen har derfor ikke retlig beføjelse til at beskæftige sig med en situation, hvor der er en interessekonflikt, uanset dennes virkning på markedet. Kommissionen kan derimod beskæftige sig med en situation med misbrug af en dominerende stilling eller statsstøtte.

Med hensyn til spørgsmålet om en dominerende stilling kan det forhold, at Mediaset opnåede skattelettelse i medfør af lov nr. 489 af 8. august 1994, som ikke kun er rettet mod Mediaset, eller kun mod radio- og tv-selskaber, ikke beskrives som misbrug af en dominerende stilling.

I det pågældende tilfælde formodes det endvidere, at interessekonflikten har ændret konkurrencen på grund af lovgivningen om skattelettelse. Konkurrenceforvridninger som følge af fordele, der indrømmes ved hjælp af statslige midler, vurderes i henhold til traktatens statsstøtteregler. Det er konsolideret retspraksis, at artikel 87 »ikke sondrer mellem foranstaltninger med statsintervention ved henvisning til deres årsager eller mål, men definerer dem i relation til deres virkninger«. Det, Kommissionen skal overveje, er, om en foranstaltning opfylder traktatens definition af statsstøtte. De elementer, der henvises til i den pågældende forespørgsel, viser ikke, at det er tilfældet, og muligheden for, at en interessekonflikt kan have spillet en rolle ved udformningen af en sådan foranstaltning, kan ikke ændre denne vurdering.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/537 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/537

---

(2004/C 88 E/0549)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0810/04

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(8. marts 2004)

Om:   Mord på missionær i Nampula i Mozambique

Den 24. februar blev den brasilianske missionær Doraci Edinger, 53 år, fra den protestantiske evangeliske kirke (Igreja Evangélica de Confissao Luterana) fundet død i sin lejlighed i Nampula. Hun deltog i arbejdet omkring opførelsen af skoler og hospitaler samt i boringen af brønde for at forbedre vandforsyningen i regionen.

Da motivet for forbrydelsen ikke synes at have været røveri, er der opstået rygter om, at denne brutale gerning er forbundet med handelen med organer, som tilsyneladende finder sted i regionen.

Obduktionen afslørede, at missionæren blev myrdet med slag af en hammer. Der er tilbageholdt fem mistænkte i forbindelse med drabet.

I det religiøse samfund, og især blandt de katolske nonner, der har fordømt handelen med organer, vokser angsten for repressalier.

Vil Kommissionen på baggrund heraf besvare følgende spørgsmål:

| — | Hvilke oplysninger råder den over vedrørende ovennævnte sag? |
| --- | --- |

—

Hvilke oplysninger råder den over vedrørende ovennævnte sag?

| — | Hvilke foranstaltninger har den iværksat eller agter at iværksætte for at skabe sikre forhold for missionærer og andre med tilknytning til kirken, som arbejder i Nampula, især EU-statsborgere? |
| --- | --- |

—

Hvilke foranstaltninger har den iværksat eller agter at iværksætte for at skabe sikre forhold for missionærer og andre med tilknytning til kirken, som arbejder i Nampula, især EU-statsborgere?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(5. april 2004)

Kommissionen er bekendt med mordet på den brasilianske nonne, Doraci Edinger, og har i denne henseende kontaktet den brasilianske ambassade, som ikke finder, at der er nogen forbindelse til den påståede handel med organer på grundlag af de foreliggende oplysninger.

Selv om spørgsmålet om nonnernes sikkerhed ligger uden for Kommissionens kompetence og bedst kan håndteres gennem de respektive medlemslandes ambassader, vil Kommissionen, inden for rammerne af EU-koordinationen og den politiske dialog mellem EU og Mozambique, undersøge, hvordan dette spørgsmål bedst kan rejses over for regeringen.

Det ærede medlem kan være forvisset om, at Kommissionen, inden for rammerne af sin kompetence, vil opretholde kontakten med justitsministeriet og menneskerettighedsligaen og følge udviklingen i efterforskningen.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/538 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/538

---

(2004/C 88 E/0550)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0813/04

af Johanna Boogerd-Quaak (ELDR) til Kommissionen

(15. marts 2004)

Om:   Betalinger vedrørende miljøvenligt landbrug

Den 5. februar 2004 havde jeg æren af at være vært for en konference om programmer vedrørende miljøvenligt landbrug: »Hvordan man forbedrer foranstaltninger vedrørende miljøvenligt landbrug for biodiversitet og bæredygtigt brug« organiseret af IUCN.

På konferencen kom der kritiske bemærkninger om beregningen af betalinger vedrørende miljøvenligt landbrug på baggrund af de gældende regler i forordning (EF) nr. 1257/1999 om udvikling af landdistrikter (1).

| 1. | Har Kommissionen overvejet, at den gældende basis for betalinger vedrørende miljøvenligt landbrug, som fremgår af forordning (EF) nr. 1257/1999 om udvikling af landdistrikter, ikke er tilfredsstillende i alle situationer? |
| --- | --- |

1.

Har Kommissionen overvejet, at den gældende basis for betalinger vedrørende miljøvenligt landbrug, som fremgår af forordning (EF) nr. 1257/1999 om udvikling af landdistrikter, ikke er tilfredsstillende i alle situationer?

| 2. | Har Kommissionen overvejet at foreslå, at fremtidige betalinger vedrørende miljøvenligt landbrug baseres på levering af offentlige goder? |
| --- | --- |

2.

Har Kommissionen overvejet at foreslå, at fremtidige betalinger vedrørende miljøvenligt landbrug baseres på levering af offentlige goder?

| 3. | Har Kommissionen overvejet skridt i denne henseende i forbindelse med forberedelsen af den nye forordning om udvikling af landdistrikter og i WTO-forhandlingerne om regler for den grønne boks i landbrugsaftalen? |
| --- | --- |

3.

Har Kommissionen overvejet skridt i denne henseende i forbindelse med forberedelsen af den nye forordning om udvikling af landdistrikter og i WTO-forhandlingerne om regler for den grønne boks i landbrugsaftalen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(28. april 2004)

Den konference, som det ærede medlem var vært for, har så afgjort bidraget til en meget nyttig overvejelse af den udformning, foranstaltningerne for miljøvenligt landbrug har på nuværende tidspunkt, og mulige strategier for deres fremtidige udvikling. Kommissionen har taget de punkter, der blev bragt op under konferencen, ad notam, herunder de kritiske bemærkninger. Når det gælder foranstaltninger med en så udstrakt anvendelse under en lang række forskellige mål og regionale/lokale betingelser, må det forventes, at der kan opstå svagheder.

| 1. | Betalinger for miljøvenligt landbrug ydes for frivilligt indgåede forpligtelser, der er mere vidtgående end »god landbrugspraksis«. Referenceniveauet for »god landbrugspraksis« repræsenterer mindst de lovfæstede krav, som landmændene forventes at opfylde uden betaling. Det nuværende grundlag for betalinger for miljøvenligt landbrug er artikel 24 i Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999 af 17. maj 1999 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) og om ændring og ophævelse af visse forordninger. Betalingerne for miljøvenligt landbrug beregnes på grundlag af indkomsttabet, ekstraomkostningerne som følge af den forpligtelse, en landmand har indgået, og — hvis det findes nødvendigt for at opnå, at landmændene anvender foranstaltningen i tilfredsstillende omfang — et incitament til dækning af transaktionsomkostningerne. Disse beregninger afspejler den gennemsnitlige omkostnings- og indkomstsituation i et område, der er omfattet af et program, og ikke situationen på en individuel bedrift. |
| --- | --- |

1.

Betalinger for miljøvenligt landbrug ydes for frivilligt indgåede forpligtelser, der er mere vidtgående end »god landbrugspraksis«. Referenceniveauet for »god landbrugspraksis« repræsenterer mindst de lovfæstede krav, som landmændene forventes at opfylde uden betaling. Det nuværende grundlag for betalinger for miljøvenligt landbrug er artikel 24 i Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999 af 17. maj 1999 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) og om ændring og ophævelse af visse forordninger. Betalingerne for miljøvenligt landbrug beregnes på grundlag af indkomsttabet, ekstraomkostningerne som følge af den forpligtelse, en landmand har indgået, og — hvis det findes nødvendigt for at opnå, at landmændene anvender foranstaltningen i tilfredsstillende omfang — et incitament til dækning af transaktionsomkostningerne. Disse beregninger afspejler den gennemsnitlige omkostnings- og indkomstsituation i et område, der er omfattet af et program, og ikke situationen på en individuel bedrift.

| 2. | Kommissionen betragter sin politik for miljøvenligt landbrug som et fornuftigt og berettiget middel til at tilskynde landmændene til at levere offentlige goder på miljøområdet. Ved at basere betalingerne for miljøvenligt landbrug på det ovenfor beskrevne princip om beregning af landmændenes afholdte omkostninger/indkomsttab kan det ønskede resultat opnås, nemlig levering af offentlige goder til den laveste pris. De konstaterede svagheder ved og problemer med den praktiske gennemførelse undersøges for øjeblikket, og Kommissionen vil på grundlag heraf fremsætte relevante forslag om den fremtidige udformning af foranstaltninger for miljøvenligt landbrug som led i udviklingen af landdistrikterne |
| --- | --- |

2.

Kommissionen betragter sin politik for miljøvenligt landbrug som et fornuftigt og berettiget middel til at tilskynde landmændene til at levere offentlige goder på miljøområdet. Ved at basere betalingerne for miljøvenligt landbrug på det ovenfor beskrevne princip om beregning af landmændenes afholdte omkostninger/indkomsttab kan det ønskede resultat opnås, nemlig levering af offentlige goder til den laveste pris. De konstaterede svagheder ved og problemer med den praktiske gennemførelse undersøges for øjeblikket, og Kommissionen vil på grundlag heraf fremsætte relevante forslag om den fremtidige udformning af foranstaltninger for miljøvenligt landbrug som led i udviklingen af landdistrikterne

| 3. | Princippet er i fuld overensstemmelse med Verdenshandelsorganisationens overenskomster om støtte inden for den grønne boks. Eventuelle påtænkte ændringer af strategien må omhyggeligt overvejes på grundlag heraf. |
| --- | --- |

3.

Princippet er i fuld overensstemmelse med Verdenshandelsorganisationens overenskomster om støtte inden for den grønne boks. Eventuelle påtænkte ændringer af strategien må omhyggeligt overvejes på grundlag heraf.

---

(1)  EFT L 160 af 26.6.1999, s. 80.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/539 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/539

---

(2004/C 88 E/0551)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0815/04

af Charles Tannock (PPE-DE) til Kommissionen

(15. marts 2004)

Om:   Massetilbageholdelse af evangeliske kristne i Eritrea

Er Kommissionen klar over den forfølgelse af evangeliske kristne, som finder sted i Eritrea? Ved en aktion af de eritreiske myndigheder for nylig blev 51 evangeliske kristne arresteret, hvilket bringer det samlede skønsmæssige antal op på 347 arresterede og fængslede borgere ni forskellige steder i Eritrea på grund af deres religiøse overbevisning.

I Eritrea anerkendes kun den ortodokse, katolske, evangelisk lutherske og muslimske tro som officielle religioner, alle andre er »ulovlige«. Følgelig er alle eritreiske evangeliske kirker siden maj 2002 blevet tvunget til at lukke, og det er blevet forbudt at mødes til bøn på offentlige steder og endda i private hjem. I overensstemmelse med Den Europæiske Unions tro på, at friheden til at praktisere sin religion fredeligt uden at blive forfulgt er en universel menneskerettighed, står det klart, at den eritreiske regering udøver et groft brud på disse menneskerettigheder.

Hvilke tiltag foreslår Kommissionen for at sikre frigivelsen af alle 347 eritreiske religiøse fanger? Hvilke tiltag kan den derudover gøre for at skabe større tolerance over for forskellige religioner i Eritrea og ophævelsen af forbuddet mod alle såkaldte uofficielle religioner?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(22. april 2004)

Kommissionen er vidende om, at der foregår religionsforfølgelse i Eritrea. Den skal erindre om, at der i henhold til den eritreiske forfatning findes religionsfrihed i landet. Imidlertid lægger regeringen i praksis hindringer i vejen for denne ret. Kun de fire regeringsgodkendte religiøse grupper — ortodokse kristne, muslimer, katolikker og medlemmer af den evangeliske kirke i Eritrea (som er tilknyttet Den Lutheranske Verdensorganisation) — får lov til at mødes frit.

I maj 2002 udstedte informationsministeren et dekret om, at alle religiøse grupper skulle registreres; dette gjaldt imidlertid ikke for de fire godkendte grupper. Andre grupper blev advaret om, at så længe deres registreringsansøgninger ikke var blevet godkendt, kunne de ikke afholde religiøse aktiviteter eller forsamlinger. Indtil dato er der ikke blevet udstedt nogen tilladelser.

Siden da er forfølgelsen ifølge forskellige rapporter blevet forværret. Regeringen har forulempet, arresteret og tilbageholdt medlemmer af ikke-godkendte protestantiske religiøse grupper, som lokalt går under den kollektive betegnelse »Pentes«, der omfatter bevægelser udgået fra og inden for den koptiske kirke, Jehovas vidner og tilhængere af Baha'i trosretningen. Rapporterne nævner, at politiet ved enkelte lejligheder har mishandlet de tilbageholdte fysisk, og at man har krævet af visse tilbageholdte at afsværge deres tro og acceptere ikke at udøve den som en betingelse for løsladelse. Angiveligt har disse forhold omfattet hundredvis af enkeltpersoner.

Medlemmer af Jehovas vidner forekommer at være særlig forfulgt, fordi de nægter at udføre militærtjeneste. Mange af dem er blevet sat ud af deres boliger eller er blevet nægtet tilladelse til at bo i regeringsejede boliger; endvidere har man nægtet at udstede pas og udrejsevisa til dem, og en række personer er blevet nægtet identitetskort eller har fået dem inddraget. Det formodes, at omkring 11 medlemmer af Jehovas vidner fortsat var tilbageholdt uden sigtelse ved udgangen af 2003. Der er tvungen værnepligt i Eritrea for alle mænd mellem 18 og 45 år og for alle kvinder mellem 18 og 28 år, og regeringen tilbyder ikke nogen ikke-militære alternativer.

Kommissionen er enig i, at ovenstående forhold udgør en overtrædelse af de grundlæggende menneskerettigheder og følger derfor udviklingen nøje i samarbejde med medlemsstaterne. Spørgsmålet vil blive drøftet inden for rammerne af den politiske dialog, som er anført i artikel 8 i Cotonou-aftalen. Denne dialog blev genoptaget i 2003 efter en periode med afbrydelse som følge af nedkæmpelse af den politiske opposition og medierne i slutningen af 2001. I første omgang viste det sig at være vanskeligt at fremlægge disse følsomme politiske spørgsmål med henblik på en nærmere drøftelse. Inden længe begynder en ny runde drøftelser. Den Europæiske Union har modtaget forsikringer om, at det vil blive muligt at drøfte civile, politiske, religiøse, økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/540 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/540

---

(2004/C 88 E/0552)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0821/04

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(15. marts 2004)

Om:   Undertegnelsen af Agadir-aftalen

Den 25. februar 2004 blev underskriftsceremonien for frihandelsaftalen mellem Jordan, Egypten, Tunesien og Marokko, kaldet Agadir-aftalen på grund af den politiske erklæring, som disse lande i maj 2001 afgav i Agadir, afholdt i nærværelse af kommissær Christopher Patten. Denne aftale er et led i den mere omfattende målsætning for partnerskabsaftalen mellem EU og landene langs Middelhavet, der indgår i Barcelona-processen, som blev indledt i 1995, om at operette et fælles euro-middelhavsområde med frihandel inden 2010.

Kommissionen bedes i denne forbindelse oplyse, hvilken indvirkning denne proces efter dens mening vil få på EU-produkter fra Middelhavsområdet, navnlig i Portugal. Hvilke virkninger vil den efter Kommissionens opfattelse nærmere bestemt få på frugt- og grøntsagssektoren og på konserversindustrien, herunder fiskekonservesindustrien (sardiner, tun osv.), navnlig i Portugal?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(27. april 2004)

Agadir-aftalen, der blev undertegnet den 25. februar 2004, er en frihandelsaftale mellem fire Middelhavs-partnere: Marokko, Tunesien, Egypten og Jordan. EU er derfor ikke deltager i denne aftale, selv om den har slået kraftigt til lyd for dens indgåelse. Hvert af disse fire lande har indgået associeringsaftaler, herunder om frihandel, med EU inden for rammerne af Euro-Middelhavspartnerskabet. Aftalerne med Marokko, Tunesien og Jordan er allerede trådt i kraft. Aftalen med Egypten skulle træde i kraft i den nærmeste fremtid, selv om bestemmelserne vedrørende handel og handelsrelaterede områder har været i kraft siden 1. januar 2004. Agadir-aftalen skulle derfor ikke få nogen direkte indvirkning på sektorer i EU.

Det er Kommissionens politik at fremme indgåelsen af frihandelsaftaler mellem partnere i den sydlige del af Middelhavsområdet, således at den økonomiske nord-syd-dimension i Euro-Middelhavspartnerskabet suppleres af en syd-syd-dimension, som skulle tiltrække yderligere investeringer og fremme handelen mellem partnerne. I overensstemmelse med denne målsætning udgør Agadir-aftalen et positivt skridt hen imod en gradvis oprettelse af et Euro-Middelhavsfrihandelsområde, der burde få positiv indvirkning på de fire involverede landes handelsforbindelser og på udviklingen af økonomiske og handelsmæssige forbindelser i hele Euro-Middelhavsregionen. Kommissionen følger nøje, hvilken indvirkning og hvilke konsekvenser gennemførelsen af frihandel i regionen får, og den har derfor finansieret en bæredygtigheds-analyse af et Euro-Middelhavsfrihandelsområde. Undersøgelsen er lige blevet påbegyndt, og det forventes, at den vil resultere i en samlet evaluering af den økonomiske, sociale og miljømæssige bæredygtighed af frihandel i Euro-Middelhavsregionen.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/541 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/541

---

(2004/C 88 E/0553)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0833/04

af Catherine Stihler (PSE) til Kommissionen

(15. marts 2004)

Om:   Momstakst på 0 % eller 5 % på alle audiobøger

Kan Kommissionen oplyse mig, om den ville have indvendinger imod, og i givet fald på hvilket grundlag, at den britiske regering anvendte en reduceret momstakst på 0 % eller 5 % på alle audiobøger? Dette ville bringe audiobøger mere på linje med 0-taksten for trykte bøger i Det Forenede Kongerige og sikre, at mennesker med synstab ikke straffes for at læse bøger i audioformat i stedet for det trykte format. Sådanne tiltag er blevet støttet af det skotske blindesamfund (the Royal National Institute of the Blind Scotland) og andre organisationer af og for mennesker med synstab.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(30. april 2004)

Med den nuværende EU-lovgivning er der ikke noget retsgrundlag for, at Det Forenede Kongerige kan anvende en nedsat momssats på 0 % eller 5 % på audiobøger.

Det blev med Rådets direktiv 92/77/EØF (1) tilladt at opretholde nulsatser som en midlertidig undtagelse i en overgangsperiode, før der blev indført et definitivt momssystem med beskatning i oprindelseslandet. Det forudsætter imidlertid, at satserne lovligt var i kraft den 1. januar 1991. Ifølge disse bestemmelser fik Det Forenede Kongerige lov til at anvende nulsatser på bøger, men ikke audiobøger. Denne form for undtagelse er en fravigelse fra de almindelige regler om, at normalsatsen bør anvendes på alle afgiftspligtige transaktioner, og at medlemsstaterne udelukkende har mulighed for at anvende en reduceret sats på varer og tjenesteydelser i bilag H (liste over goder og tjenesteydelser, som kan belægges med reducerede momssatser) til sjette momsdirektiv, 77/388/EØF (2). Audiobøger indgår ikke i bilag H og er derfor omfattet af normalsatsen.

Fordelene ved at udvide de reducerede satsers anvendelsesområde er blevet undersøgt nøje. Af historiske årsager anvendes den reducerede sats på bøger i 12 medlemsstater og nulsatsen i to medlemsstater (Danmark anvender en enhedssats på 25 % på alle varer og tjenesteydelser). På den anden side anvender alle 15 medlemsstater i øjeblikket normalsatsen på auditive hjælpemidler.

Forslaget til et direktiv om nedsatte momssatser (3) af 23. juli 2003 tager hovedsagelig sigte på at få det indre marked til at fungere bedre ved at rationalisere medlemsstaternes anvendelse af nedsatte satser for at undgå potentielle forvridninger og ved at give medlemsstaterne lige muligheder for at anvende nedsatte satser.

Med hensyn til rationalisering i den nuværende situation er kategori 6 i bilag H ikke blevet ændret i Kommissionens forslag, og de nedsatte satser på bøger kan opretholdes. Desuden foreslår Kommissionen at lade følgende varer indgå i kategori 4:

| | Medicinsk udstyr, hjælpemidler og andre apparater, der normalt anvendes til at mindske eller behandle handicaps, udelukkende til handicappedes personlige brug, samt apparater og hjælpemidler, det være sig elektriske, elektroniske eller andre, og transportmidler, der er udformet eller specielt indrettet til handicappede. Reparation af ovennævnte varer. |
| --- | --- |

Medicinsk udstyr, hjælpemidler og andre apparater, der normalt anvendes til at mindske eller behandle handicaps, udelukkende til handicappedes personlige brug, samt apparater og hjælpemidler, det være sig elektriske, elektroniske eller andre, og transportmidler, der er udformet eller specielt indrettet til handicappede. Reparation af ovennævnte varer.

Hvis dette forslag bliver vedtaget, kan der blive tale om nedsat momssats på auditive, visuelle eller andre hjælpemidler. Da der ikke findes nogen anden definition på EU-plan, vil medlemsstaterne skulle afgøre, om audiobøger skal betragtes som en del af denne kategori, selv om også det store flertal i befolkningen kan købe og bruge dem.

Kommissionen er klar over det problem, det ærede medlem omtaler, og vil være opmærksom på spørgsmålet under forhandlingen om Kommissionens forslag af 23. juli 2003, der i øjeblikket behandles af Rådet.

Det er nu op til Rådet enstemmigt og på baggrund af Parlamentets udtalelse at træffe beslutning om de nedsatte momssatsers anvendelsesområde i fremtiden. Imidlertid kan der måske uden for momssystemet findes en mere målrettet løsning på dette særlige problem ved hjælp af en national støtte- eller refusionsordning til opvejning af den betalte moms. Dette spørgsmål henhører under myndighederne i Det Forenede Kongerige.

---

(1)  Rådets direktiv 92/77/EØF af 19. oktober 1992 om tilføjelse til det fælles merværdiafgiftssystem og om ændring af direktiv 77/388/EØF (indbyrdes tilnærmelse af momssatserne) — EFT L 316 af 31.10.1992.

(2)  Rådets sjette direktiv 77/388/EØF af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter — Det fælles merværdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag, EFT L 145 af 13.6.1977.

(3)  KOM(2003) 397 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/542 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/542

---

(2004/C 88 E/0554)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0852/04

af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen

(19. marts 2004)

Om:   Byggeprojekter i Østafrika

Østafrika strækker sig øst for den centralafrikanske gravsænkning mellem Etiopien og Rovuma-floden og omfatter landene Uganda, Kenya, Rwanda, Burundi og Tanzania. Disse lande kendetegnes ved svage og underfinansierede statslige institutioner, der ofte ikke er i stand til at udføre vigtige statsopgaver. Således kan de kun løse et minimum af de opgaver, som skaber en bæredygtig udvikling. Resultatet er fattigdom og et tilbagestående samfund. Derudover findes der kun sjældent rindende vand, strøm og en velfungerende infrastruktur, og udviklingen hæmmes af mangel på uddannelsessteder og en dårlig sundhedstilstand.

Fordi landene i regionen ikke råder over egne økonomiske ressourcer til at bekæmpe elendigheden, er de afhængige af kapital og udviklingsarbejde fra udlandet.

Med henvisning til den vanskelige situation i Østafrika bedes Kommissionen oplyse

| — | om den allerede støtter byggeprojekter i Østafrika inden for alle tekniske områder af byggesektoren og arkitekturen eller, |
| --- | --- |

—

om den allerede støtter byggeprojekter i Østafrika inden for alle tekniske områder af byggesektoren og arkitekturen eller,

| — | om der er planlagt projekter. |
| --- | --- |

—

om der er planlagt projekter.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(27. april 2004)

Siden november 2000 har EU's udviklingspolitik været rettet mod bekæmpelse af fattigdom. Der lægges vægt på tre prioriterede samarbejdsområder: Økonomisk udvikling, social og menneskelig udvikling, integration og regionalt samarbejde.

Med dette som udgangspunkt fastlægges prioriteterne land for land, og princippet om koncentration af ressourcer inden for en eller to hovedsektorer er en nøglefaktor i samarbejdet. Byggevirksomhed spiller en mere eller mindre betydningsfuld rolle i dette samarbejde, alt efter forholdene, men det er ikke muligt at beregne værdien af alle EU's byggeritiltag, da de indgår som led i større programmer.

Størstedelen af byggeprojekterne henhører under to prioriterede sektorer: Sundhed og uddannelse, men der er andre sektorer, der ligeledes modtager støtte til renovering af infrastruktur som ledsageforanstaltning i forbindelse med større programmer. Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) finansierer opførelse og renovering af talrige sundhedsinfrastrukturer lige fra mindre sundhedscentre til primærhospitaler. Det samme gælder for uddannelsessektoren, hvor EUF yder støtte til opførelse og renovering af bygninger til grundskoleklasser, tekniske skoler og universiteter. Alene i tiårsperioden 1990-2000 udgjorde støtten til opførelse af sundhedsinfrastruktur et beløb på 150 mio. EUR fordelt på de forskellige regioner i AVS-landene, hvilket androg omkring 30 % af EUF-midlerne på sundhedsområdet. Som eksempel kan nævnes Malawi, hvor der opføres to hospitaler med 250 senge hver til et samlet beløb af 23 mio. EUR. Som et andet eksempel kan nævnes, at Kommissionen den 17. februar 2004 vedtog at finansiere renoveringen af nationalforsamlingsbygningen og opførelsen af en bygning til højesteret og justitsministeriet i Rwanda for et beløb af 8 mio. EUR. Iværksættelsen af denne finansiering viser Rwandas vilje til — med aktiv støtte fra EU — at indføre en retsstat og god regeringsførelse.

Udarbejdelsen af alle disse projekter udføres af fagligt kompetente og specialiserede rådgivningsfirmaer, såvel EU-baserede som lokale, og endvidere medvirker der arkitekter, ingeniører og landmålere.

Udførelsen af arbejdet overdrages efter udbud til offentlige bygge- og anlægsvirksomheder. På grund af arbejdets karakter (lav teknisk sværhedsgrad, lavere udgifter end til f.eks. vejbyggeri) overdrages størstedelen af byggeriet til lokale virksomheder, hvorved disse projekters socioøkonomiske indvirkning øges.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/543 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/543

---

(2004/C 88 E/0555)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0854/04

af Roger Helmer (PPE-DE) til Kommissionen

(19. marts 2004)

Om:   Fælles toldtariffer

I forlængelse af skriftlig forespørgsel P-0472/04 (1) af Roger Helmer (PPE-DE) og Michaele Schreyers svar på Kommissionens vegne af 5. marts 2004:

| 1. | Hvad var værdien i 2002 af importen af landbrugsprodukter fra tredjelande (i alt og pr. medlemsstat), som samlet blev pålagt landbrugsafgifter på 1,18 mia. EUR (før opkrævningsomkostninger)? |
| --- | --- |

1.

Hvad var værdien i 2002 af importen af landbrugsprodukter fra tredjelande (i alt og pr. medlemsstat), som samlet blev pålagt landbrugsafgifter på 1,18 mia. EUR (før opkrævningsomkostninger)?

| 2. | Hvad var værdien i 2002 af importen af ikke-landbrugsprodukter fra tredjelande (i alt og pr. medlemsstat), som samlet blev pålagt landbrugsafgifter på 12,92 mia. EUR (før opkrævningsomkost-ninger)? |
| --- | --- |

2.

Hvad var værdien i 2002 af importen af ikke-landbrugsprodukter fra tredjelande (i alt og pr. medlemsstat), som samlet blev pålagt landbrugsafgifter på 12,92 mia. EUR (før opkrævningsomkost-ninger)?

| 3. | Hvad var værdien i 2002 af importen af varer fra tredjelande (i alt og pr. medlemsstat), som var delvist eller fuldstændig fritaget fra importafgift? Hvad var de tre vigtigste kategorier, efter værdien af de importerede varer, som blev fritaget? |
| --- | --- |

3.

Hvad var værdien i 2002 af importen af varer fra tredjelande (i alt og pr. medlemsstat), som var delvist eller fuldstændig fritaget fra importafgift? Hvad var de tre vigtigste kategorier, efter værdien af de importerede varer, som blev fritaget?

| 4. | Omfatter de i skriftligt svar af 5. marts 2004 omtalte »landbrugsafgifter« og »importafgifter« også »antidumpingtold«? |
| --- | --- |

4.

Omfatter de i skriftligt svar af 5. marts 2004 omtalte »landbrugsafgifter« og »importafgifter« også »antidumpingtold«?

| 5. | Hvis der blev opkrævet »antidumpingtold« i 2002, hvad var da den samlede værdi, og hvad var de tre vigtigste kategorier, efter værdien af de importerede varer, som blev pålagt en sådan told? |
| --- | --- |

5.

Hvis der blev opkrævet »antidumpingtold« i 2002, hvad var da den samlede værdi, og hvad var de tre vigtigste kategorier, efter værdien af de importerede varer, som blev pålagt en sådan told?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer

(30. april 2004)

Vedrørende skriftlig forespørgsel P-0472/04 fra det ærede medlem og svar fra Michaele Schreyer på Kommissionens vegne den 5. marts 2004:

| 1. | Nedenfor ses en oversigt over landbrugsafgifter fordelt på medlemsstater (dvs. importafgifter på landbrugsprodukter) for EU-15 i 2002 og tilsvarende import af landbrugsprodukter, for hvilke disse afgifter blev opkrævet (dvs. import for perioden november 2001-oktober 2002, hvor afgifter blev betalt — med en forsinkelse på to måneder — i perioden januar 2002-december 2002).







  (mio. EUR) |
| --- | --- |
| | Landbrugsafgifter | Import af landbrugsprodukter, hvoraf der er opkrævet landbrugsafgifter |
| EU-15 | 1 180,3 | 10 933,8 |
| Belgien | 22,9 | 479,8 |
| Danmark | 7,4 | 94,9 |
| Tyskland | 144,2 | 1 789,9 |
| Grækenland | 12,0 | 293,9 |
| Spanien | 38,1 | 1 171,9 |
| Frankrig | 132,6 | 731,5 |
| Irland | 0,7 | 102,4 |
| Italien | 72,6 | 1 532,8 |
| Luxembourg | 0,2 | 4,7 |
| Nederlandene | 201,8 | 1 249,2 |
| Østrig | 10,8 | 293,0 |
| Portugal | 20,4 | 407,1 |
| Finland | 3,7 | 56,6 |
| Sverige | 14,7 | 184,8 |
| Det Forenede Kongerige | 498,2 | 2 541,3 |

1.

Nedenfor ses en oversigt over landbrugsafgifter fordelt på medlemsstater (dvs. importafgifter på landbrugsprodukter) for EU-15 i 2002 og tilsvarende import af landbrugsprodukter, for hvilke disse afgifter blev opkrævet (dvs. import for perioden november 2001-oktober 2002, hvor afgifter blev betalt — med en forsinkelse på to måneder — i perioden januar 2002-december 2002).

(mio. EUR)

Landbrugsafgifter

Import af landbrugsprodukter, hvoraf der er opkrævet landbrugsafgifter

EU-15

1 180,3

10 933,8

Belgien

22,9

479,8

Danmark

7,4

94,9

Tyskland

144,2

1 789,9

Grækenland

12,0

293,9

Spanien

38,1

1 171,9

Frankrig

132,6

731,5

Irland

0,7

102,4

Italien

72,6

1 532,8

Luxembourg

0,2

4,7

Nederlandene

201,8

1 249,2

Østrig

10,8

293,0

Portugal

20,4

407,1

Finland

3,7

56,6

Sverige

14,7

184,8

Det Forenede Kongerige

498,2

2 541,3

| 2. | Nedenfor ses en oversigt over told fordelt på medlemsstater (dvs. importtold på ikke-landbrugs-produkter) i EU i 2002 og tilsvarende import af ikke-landbrugsprodukter, af hvilke denne told blev opkrævet (dvs. import fra perioden november 2001-oktober 2002, hvor der blev betalt told — med en forsinkelse på to måneder — i perioden januar 2002-december 2002).







  (mio. EUR) |
| --- | --- |
| | Told | Import af ikke-landbrugsprodukter, hvoraf der er opkrævet told |
| EU-15 | 12 917,5 | 426 028,2 |
| Belgien | 1 346,2 | 26 547,4 |
| Danmark | 258,5 | 8 461, |
| Tyskland | 2 743,2 | 112 338,4 |
| Grækenland | 173,2 | 5 226,0 |
| Spanien | 887,7 | 22 667,0 |
| Frankrig | 1 178,1 | 43 587,8 |
| Irland | 135,4 | 4 252,8 |
| Italien | 1 290,7 | 51 233,3 |
| Luxembourg | 16,7 | 1 113,3 |
| Nederlandene | 1 340,5 | 37 063,0 |
| Østrig | 208,9 | 12 150,2 |
| Portugal | 123,0 | 3 672,8 |
| Finland | 98,7 | 3 868,7 |
| Sverige | 348,0 | 11 145,6 |
| Det Forenede Kongerige | 2 768,7 | 82 700,8 |

2.

Nedenfor ses en oversigt over told fordelt på medlemsstater (dvs. importtold på ikke-landbrugs-produkter) i EU i 2002 og tilsvarende import af ikke-landbrugsprodukter, af hvilke denne told blev opkrævet (dvs. import fra perioden november 2001-oktober 2002, hvor der blev betalt told — med en forsinkelse på to måneder — i perioden januar 2002-december 2002).

(mio. EUR)

Told

Import af ikke-landbrugsprodukter, hvoraf der er opkrævet told

EU-15

12 917,5

426 028,2

Belgien

1 346,2

26 547,4

Danmark

258,5

8 461,

Tyskland

2 743,2

112 338,4

Grækenland

173,2

5 226,0

Spanien

887,7

22 667,0

Frankrig

1 178,1

43 587,8

Irland

135,4

4 252,8

Italien

1 290,7

51 233,3

Luxembourg

16,7

1 113,3

Nederlandene

1 340,5

37 063,0

Østrig

208,9

12 150,2

Portugal

123,0

3 672,8

Finland

98,7

3 868,7

Sverige

348,0

11 145,6

Det Forenede Kongerige

2 768,7

82 700,8

| 3. | Nedenfor ses en oversigt over importen fordelt på medlemsstater for perioden november 2001-oktober 2002 (dvs. import, hvoraf der er betalt told — med en to måneders forsinkelse — i perioden januar 2002-december 2002), opdelt på tre kategorier: import af landbrugsprodukter, hvoraf der er opkrævet landbrugsafgifter, import af ikke-landbrugsprodukter, hvoraf der er opkrævet told, og import af varer, der helt eller delvis er fritaget for importtold.









  (mio. EUR) |
| --- | --- |
| | Import af landbrugsprodukter, hvoraf der er opkrævet landbrugsafgifter | Import af ikke-landbrugsprodukter, hvoraf der er opkrævet told | Import af varer, der helt eller delvis er fritaget for told | Import i alt |
| EU-15 | 10 933,8 | 426 028,2 | 479 604,2 | 916 566,2 |
| Belgien | 479,8 | 26 547,4 | 30 768,6 | 57 795,8 |
| Danmark | 94,9 | 8 461,0 | 6 331,5 | 14 887,3 |
| Tyskland | 1 789,9 | 112 338,4 | 102 363,2 | 216 491,5 |
| Grækenland | 293,9 | 5 226,0 | 9 469,8 | 14 989,8 |
| Spanien | 1 171,9 | 22 667,0 | 31 475,5 | 55 314,4 |
| Frankrig | 731,5 | 43 587,8 | 54 969,1 | 99 288,4 |
| Irland | 102,4 | 4 252,8 | 13 992,7 | 18 347,9 |
| Italien | 1 532,8 | 51 233,3 | 49 115,5 | 101 881,7 |
| Luxembourg | 4,7 | 1 113,3 | 1 811,7 | 2 929,8 |
| Nederlandene | 1 249,2 | 37 063,0 | 67 918,4 | 106 230,6 |
| Østrig | 293,0 | 12 150,2 | 11 714,6 | 24 157,7 |
| Portugal | 407,1 | 3 672,8 | 5 352,9 | 9 432,8 |
| Finland | 56,6 | 3 868,7 | 7 912,8 | 11 838,1 |
| Sverige | 184,8 | 11 145,6 | 11 035,3 | 22 365,6 |
| Det Forenede Kongerige | 2 541,3 | 82 700,8 | 75 372,6 | 160 614,7 |

3.

Nedenfor ses en oversigt over importen fordelt på medlemsstater for perioden november 2001-oktober 2002 (dvs. import, hvoraf der er betalt told — med en to måneders forsinkelse — i perioden januar 2002-december 2002), opdelt på tre kategorier: import af landbrugsprodukter, hvoraf der er opkrævet landbrugsafgifter, import af ikke-landbrugsprodukter, hvoraf der er opkrævet told, og import af varer, der helt eller delvis er fritaget for importtold.

(mio. EUR)

Import af landbrugsprodukter, hvoraf der er opkrævet landbrugsafgifter

Import af ikke-landbrugsprodukter, hvoraf der er opkrævet told

Import af varer, der helt eller delvis er fritaget for told

Import i alt

EU-15

10 933,8

426 028,2

479 604,2

916 566,2

Belgien

479,8

26 547,4

30 768,6

57 795,8

Danmark

94,9

8 461,0

6 331,5

14 887,3

Tyskland

1 789,9

112 338,4

102 363,2

216 491,5

Grækenland

293,9

5 226,0

9 469,8

14 989,8

Spanien

1 171,9

22 667,0

31 475,5

55 314,4

Frankrig

731,5

43 587,8

54 969,1

99 288,4

Irland

102,4

4 252,8

13 992,7

18 347,9

Italien

1 532,8

51 233,3

49 115,5

101 881,7

Luxembourg

4,7

1 113,3

1 811,7

2 929,8

Nederlandene

1 249,2

37 063,0

67 918,4

106 230,6

Østrig

293,0

12 150,2

11 714,6

24 157,7

Portugal

407,1

3 672,8

5 352,9

9 432,8

Finland

56,6

3 868,7

7 912,8

11 838,1

Sverige

184,8

11 145,6

11 035,3

22 365,6

Det Forenede Kongerige

2 541,3

82 700,8

75 372,6

160 614,7

De tre vigtigste kategorier, efter værdien af de importerede varer, der er helt eller delvis fritaget for importtold, sendes direkte til det ærede medlem og Europa-Parlamentets sekretariat.

| 4. | Landbrugsafgifter omfatter ikke antidumpingtold. Antidumpingtold er inkluderet i tolden. |
| --- | --- |

4.

Landbrugsafgifter omfatter ikke antidumpingtold. Antidumpingtold er inkluderet i tolden.

| 5. | Den samlede værdi af antidumping- og antisubsidietold deklareret af medlemsstaterne i 2002 var 114 mio. EUR. |
| --- | --- |

5.

Den samlede værdi af antidumping- og antisubsidietold deklareret af medlemsstaterne i 2002 var 114 mio. EUR.

De vigtigste sektorer (angivet ved kapitel i den kombinerede nomenklatur) efter importværdi under antidumping- eller antisubsidieforanstaltninger var:

| — | Fisk (846 mio. EUR), |
| --- | --- |

—

Fisk (846 mio. EUR),

| — | Fodtøj (707 mio. EUR), |
| --- | --- |

—

Fodtøj (707 mio. EUR),

| — | Køretøjer og reservedele (685 mio. EUR). |
| --- | --- |

—

Køretøjer og reservedele (685 mio. EUR).

---

(1)  EFT C 84 E af 3.4.2004, s. 594.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/546 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/546

---

(2004/C 88 E/0556)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0874/04

af Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) til Kommissionen

(22. marts 2004)

Om:   Nigerianske fundamentalisters boykot af poliovaccine

I op til syv lande er der inden for det sidste år blevet konstateret poliotilfælde, som de muslimske myndigheder i det nordlige Nigeria ifølge formanden for Unicef er ansvarlig for.

De muslimske myndigheder har indstillet vaccinationskampagner med den begrundelse, at der angiveligt i vaccinen skulle optræde østrogen, et hormon som er den vigtigste bestanddel i p-piller.

Kan Kommissionen oplyse, om den i medfør af sine gennemførelsesbeføjelser kan foranledige de muslimske myndigheder i Nigeria til at opgive deres boykot for at undgå, at børn fortsat får polio, fordi vaccinationen af dem udsættes som følge af grundløse rygter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Paul Nielson

(30. april 2004)

Da Nigeria fortsat har det højeste antal poliotilfælde i verden, har landet prioritetsstatus med hensyn til global polioudryddelse. EU bidrager til det globale polioudryddelsesinitiativ gennem en række instrumenter og tildeler specifikt supplerende midler til poliovaccination i Nigeria. Kommissionen er i færd med at fastsætte tildelingen af yderligere midler til bekæmpelse af polio i regionen.

Gennem sin delegation i Nigeria samarbejder Kommissionen med de nigerianske myndigheder, og den vil fortsætte med at støtte og forbedre polioudryddelsesprogrammer i regionen. Kommissionen er underrettet om, at det nylige polioudbrud i den nordlige del af Nigeria, som har spredt sig til andre afrikanske lande, udgør et større tilbageskridt for den internationale polioudryddelseskampagne, der koordineres af det globale partnerskab til udryddelse af polio. Det skal fremhæves, at præsident Obasanjo har forpligtet sig til at udrydde poliovirussen i Nigeria før 2005, som er det globale mål. På trods heraf er der vidnesbyrd om, at vaccinationskampagner i den nordlige del af Nigeria er blevet indstillet, hvorved virussen har fået mulighed for at spredes. Så vidt Kommissionen er underrettet, er dette kun tilfældet i Nigeria; den forventer, at den planlagte gennemførelse af vaccinationsprogrammerne i regionen generelt vil overbevise myndighederne om vigtigheden af at genoptage programmerne. Den Islamiske Konferences Organisation (OIC) vedtog således på sit seneste topmøde i Malaysia i oktober 2003 en resolution om udryddelse af polio, som alle dens medlemsstater tilsluttede sig. For øjeblikket er 52 af OIC's 57 medlemslande poliofri.

Verdenssundhedsorganisationen og det globale partnerskab for udryddelse af polio såvel som de hertil knyttede gennemførelsesorganer arbejder med særlige tekniske spørgsmål som f.eks. muligheden for tilstedeværelse af østrogen i vacciner.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/547 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/547

---

(2004/C 88 E/0557)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0878/04

af Antonio Di Pietro (ELDR) til Kommissionen

(22. marts 2004)

Om:   Aktieselskabet Acque Albule i Tivoli

Aktieselskabet Acque Albule driver kurvandskilder, der har været kendte og værdsatte lige siden oldtiden. Tivoli Kommune, der indtil december 2001 har været eneaktionær i selskabet, har for nylig afhændet 40 % af aktiekapitalen — til en privat virksomhed — med påståede hensigter om at tilføre selskabet ny kapital. Denne transaktion er blevet erklæret for ulovlig og ugyldig af domstolen i Rom. Den italienske Revisionsret har i øvrigt konstateret grove uregelmæssigheder i selskabets regnskaber. Acque Albule's aktier viser sig at være blevet markant undervurderet, og desuden er transaktionen slet ikke foretaget på gennemsigtig vis (f.eks. er vurderingspapiret ikke engang blevet offentliggjort). Trods den nytilkomne private virksomheds kontraktlige forpligtelser og til trods for den betydelige offentlige CIPE-finansiering er de ansatte hos kurbadeselskabet stort set alle blevet afskediget. Pressen har for nylig oplyst, at selskabet Acque Albule har besluttet at udstede et obligationslån ud over den yderligere nærtforestående og ulovlige brug af offentlige midler.

Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen træffe over denne afhændelsestransaktion af betydelige offentlige midler, som finder sted uden nogen som helst garantier for gennemsigtighed, og på det seneste også over for udstedelsen af obligationslån til offentligheden, som ikke synes at være båret oppe af passende garantier? Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen ligeledes træffe over for den betydelige offentlige støtte, der er blevet ydet selskabet Acque Albule for at imødegå konsekvenser for arbejdspladserne, og som selskabet ikke har brugt til at opretholde beskæftigelsen, eftersom de ansatte er blevet afskediget?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(29. april 2004)

Spørgsmålet om, hvorvidt salg af offentlig ejendom under ejendomsværdien kan indeholde statsstøtte til køberne, behandles — for så vidt angår salg af jord og bygninger — i Kommissionens meddelelse om statsstøtteelementer i forbindelse med offentlige myndigheders salg af jord og bygninger, der er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (1).

I meddelelsen hedder det:

| | Salg af jord og bygninger efter et tilstrækkelig publiceret, offentligt og betingelsesløst udbud, der kan sammenlignes med en auktion, hvor det højeste eller eneste tilbud accepteres, er per definition et salg til markedsværdien og indeholder følgelig ingen statsstøtte. |
| --- | --- |

Salg af jord og bygninger efter et tilstrækkelig publiceret, offentligt og betingelsesløst udbud, der kan sammenlignes med en auktion, hvor det højeste eller eneste tilbud accepteres, er per definition et salg til markedsværdien og indeholder følgelig ingen statsstøtte.

og

| | Hvis en offentlig myndighed ikke ønsker at anvende den procedure, der er beskrevet ... [ovenfor], skal der udføres en uafhængig vurdering af en eller flere vurderingssagkyndige, før der indledes forhandlinger om salg, for at fastlægge en markedsværdi på grundlag af almindeligt accepterede markedsindikatorer og vurdering s standarder. Den således fastlagte markedspris er den laveste købspris, der kan aftales, uden at der foreligger statsstøtte. |
| --- | --- |

Hvis en offentlig myndighed ikke ønsker at anvende den procedure, der er beskrevet ... [ovenfor], skal der udføres en uafhængig vurdering af en eller flere vurderingssagkyndige, før der indledes forhandlinger om salg, for at fastlægge en markedsværdi på grundlag af almindeligt accepterede markedsindikatorer og vurdering s standarder. Den således fastlagte markedspris er den laveste købspris, der kan aftales, uden at der foreligger statsstøtte.

Ovennævnte principper kan også være relevante ved vurdering af salg af andre typer offentlige aktiver.

På baggrund af de forelagte oplysninger vil Kommissionen rette henvendelse til de italienske myndigheder og anmode om informationer for at indsamle yderligere dokumentation både i relation til andre aspekter af sagen og for at vurdere, om der kan være tale om statsstøtte.

---

(1)  EFT C 209 af 10.7.1997.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/548 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/548

---

(2004/C 88 E/0558)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0889/04

af Nelly Maes (Verts/ALE) til Kommissionen

(22. marts 2004)

Om:   Valg i Iran

Valget i Iran for nylig var en hån mod demokratiet. De mest uafhængige kandidater blev nægtet opstilling af de religiøse myndigheder, der hermed endnu en gang dokumenterede deres almægtighed. Trods dette indgreb blev valget gennemført. Hermed har det vist sig, at de såkaldte reformister i Iran ikke har opnået noget resultat.

Kommissionen har forsvaret dialogen med Iran som et middel til at fremme menneskerettigheder og demokrati.

Hvilke konklusioner af de nylige hændelser drager Kommissionen for dialogen med de iranske myndigheder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(28. april 2004)

Rådet gav i sine konklusioner fra mødet i februar 2004 udtryk for stor beklagelse og skuffelse over, at der var blevet udøvet diskrimination over for et stort antal kandidater, idet de blev hindret i at stille op til parlamentsvalget i Iran, der fandt sted den 20. februar 2004. Rådet udtrykte håb om, at Iran ville vende tilbage til reformens og demokratiseringens vej.

Kommissionen deler ovennævnte opfattelse og mener, at det fejlslagne valg fik en negativ indvirkning på klimaet mellem EU og Iran generelt. Der er behov for yderligere overvejelser og analyser for at finindstille den nøjagtige tilgang, som EU vil benytte over for Iran på baggrund af dette tilbageskridt i den demokratiske proces. Kommissionen er dog fortsat af den opfattelse, at en genoptagelse af en alsidig dialog er i EU's interesse. Den noterer sig bl.a., at den særlige menneskerettighedsdialog, der blev indledt i december 2002, har givet nogle få, men dog håndgribelige resultater, og tror derfor på, at den på trods af de foreliggende vanskeligheder burde få endnu en chance.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/549 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/549

---

(2004/C 88 E/0559)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0899/04

af Patricia McKenna (Verts/ALE) til Kommissionen

(24. marts 2004)

Om:   Øget medlemsstatsrepræsentation i direktionen for ECB

Vil Kommissionen kommentere nylige påstande i Financial Times den 8. marts 2004, hvori det hævdes, at Tyskland, Italien, Frankrig og Spanien søger at skabe en ny praksis med en øget medlemsstats-repræsentation, således at de altid vil have en repræsentant i Den Europæiske Centralbanks direktion, der er på seks medlemmer? Kunne dette på noget tidspunkt tillades? Og såfremt det er tilfældet, under hvilke omstændigheder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(23. april 2004)

Reglerne og fremgangsmåderne for udnævnelse af medlemmerne af Den Europæiske Centralbanks (ECB) direktion er fastlagt i EF-traktatens artikel 112, stk. 2, litra b), samt i artikel 11, stk. 2, i statutten for det europæiske system for centralbanker og Den Europæiske Centralbank. Beslutningen, der træffes efter fælles overenskomst (dvs. med enstemmighed, og uden at nogen afholder sig fra at stemme), træffes på grundlag af en indstilling fra Rådet efter høring af Europa-Parlamentet og styrelsesrådet for ECB. Det bemærkes, at det ifølge EF-traktatens artikel 122, stk. 4, kun er de medlemsstater, der er med i euroområdet, der er berettigede til at tage del i Rådets og regeringernes beslutninger herom.

EF-traktaten fastsætter to krav for udvælgelse af direktionsmedlemmer. For det første skal de udnævnes blandt personer, som er værdige i almindeligt omdømme, og som har professionel erfaring i monetære forhold eller i bankvæsen. For det andet skal de være statsborgere i de deltagende medlemsstater. Direktionsmedlemmerne handler på egne vegne og ikke som repræsentanter for de lande, de kommer fra. Tanken om medlemsstatsrepræsentation er derfor ikke i overensstemmelse med reglerne og principperne for udnævnelse af direktionsmedlemmerne.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/549 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/549

---

(2004/C 88 E/0560)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0918/04

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(26. marts 2004)

Om:   Irlands vilkårlige kontrol med overholdelse af pligten til at forsikre motorkøretøjer, der foretages i forbindelse med køretøjer fra andre medlemsstater

Hvilket eventuelle svar har Kommissionen modtaget fra Irland som svar på den begrundede udtalelse, den sendte Irland i juli 2001 (således som meddelt i pressemeddelelse IP/01/1101) vedrørende Irlands praksis med vilkårlig kontrol med overholdelse af pligten til at forsikre motorkøretøjer, der foretages i forbindelse med køretøjer fra andre medlemsstater, hvorved det eventuelt overtræder det første direktiv om forsikring for motorkøretøjer (72/166/EØF (1))? Hvilke efterfølgende foranstaltninger har Kommissionen truffet eller overvejer den stadig at træffe i denne sag?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frits Bolkestein

(30. april 2004)

På baggrund af Kommissionens begrundede udtalelse af 26. juli 2001 har Irland bragt sig på linje med EU-lovgivningen ved at gennemføre en ændring i sin egen lovgivning. Som følge af Kommissionens bekymring indvilligede Irland i at erstatte de administrative bestemmelser vedrørende gennemførelse af artikel 2, stk. 1, i det første motorkøretøjsforsikringsdirektiv (2) med lovbaserede regler. Hermed ophævedes kontrollen af grønne kort for køretøjer, der normalt er hjemmehørende i en medlemsstat, når de passerer ind på en anden medlemsstats territorium, med henblik på at lette den frie bevægelighed for køretøjer og personer i EU.

Særlig § 4 i den irske lovgivning »European Communities (Road Traffic) (Compulsory Insurance) (Amendment) Regulations (S.I. nr. 463 af 2001)« indeholder nu en lovgivningsbestemmelse, der er gældende fra 12. oktober 2001. Ifølge den nye bestemmelse gælder § 69 i den irske Road Traffic Act (lov nr. 24 af 1961), som oprindelig tillod stikprøvekontrol af køretøjer fra andre EU-lande, ikke længere for mekanisk fremdrevne køretøjer, som normalt er hjemmehørende i andre EØS- og EU-lande, end Irland.

Efter ændringen af den irske lovgivning, der hermed er bragt i overensstemmelse med EU-lovgivningen, afsluttede Kommissionen på sit møde den 20. marts 2002 denne overtrædelsesprocedure.

---

(1)  EFT L 103 af 2.5.1972, s. 1.

(2)  Rådets direktiv 72/166/EØF af 24. april 1972 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om ansvarsforsikring for motorkøretøjer og kontrollen med forsikringspligtens overholdelse, EFT L 103 af 2.5.1972.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/550 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/550

---

(2004/C 88 E/0561)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0919/04

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(26. marts 2004)

Om:   Menneskehandel

Menneskehandel er et globalt problem, som er i stigning. Kvinder og børn udgør størstedelen af de personer, som menneskehandelen omfatter. Formålet er meget ofte seksuel udnyttelse.

Kommissionen har anerkendt, at menneskehandel er en type organiseret kriminalitet, som skal tackles på europæisk plan, og den har taget skridt til at tackle dette problem, f.eks. ved at oprette Ekspertgruppen vedrørende Menneskehandel.

Samarbejder Kommissionen med andre internationale aktører på globalt plan med henblik på at udvikle foranstaltninger til bekæmpelse af menneskehandel i hele verden? Hvilke handleplaner er der blevet foreslået? Hvad foretager Kommissionen sig for at tilskynde EU-medlemsstaterne og alle underskriverne af De Forenede Nationers konvention om bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet til at ratificere og gennemføre konventionen og forpligte sig med hensyn til den supplerende »protokol om forebyggelse, bekæmpelse og retsforfølgning af menneskehandel, særlig handel med kvinder og børn«?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(30. april 2004)

Kommissionen har løbende kontakter og samarbejder med andre internationale aktører, f.eks. De Forenede Nationer (FN), Organisationen om Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE) og Europarådet for at forebygge og bekæmpe menneskehandel. Den undertegnede bl.a. på Fællesskabets vegne protokollen om forebyggelse, bekæmpelse og retsforfølgelse af menneskehandel, særlig handel med kvinder og børn, der supplerer FN's konvention om bekæmpelse af international organiseret kriminalitet. Kommissionen har ved flere lejligheder opfordret medlemsstaterne til at ratificere protokollen så hurtigt som muligt. For at fremme og fremskynde gennemførelsen af protokollen på EU-plan fremlagde Kommissionen et forslag til Rådets rammeafgørelse om bekæmpelse af menneskehandel (1), der blev vedtaget den 19. juli 2002. Medlemsstaterne skal have implementeret rammeafgørelsen inden august 2004. I oktober 2003 vedtog Rådet endvidere en resolution »Bekæmpelse af menneskehandel, især handel med kvinder«, som har til formål yderligere at fremskynde medlemsstaternes ratificering og implementering af alle internationale instrumenter om bekæmpelse af menneskehandel og endvidere at udbygge det internationale samarbejde omkring forebyggelse, beskyttelse af og hjælp til ofre.

I februar 2003 bidrog Kommissionen til et Tri-Partite Plus-møde, som var organiseret af FN i Genève. I mødet deltog repræsentanter for forskellige internationale og overnationale organisationer og institutioner (OSCE, Europarådet, Den Internationale Organisation for Migration (IOM), FN's Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR) og andre), og formålet var at sikre bedre koordinering af politikker og foranstaltninger om bekæmpelse af menneskehandel. I maj 2003 deltog Kommissionen i tolvte samling i FN's Kommission om Forebyggelse af Kriminalitet, som var fokuseret omkring menneskehandel, især handel med kvinder og børn.

Kommissionen deltager i øjeblikket i forhandlingerne i Europarådet om en europæisk konvention om bekæmpelse af menneskehandel. Kommissionen vil snarest muligt forelægge Rådet en henstilling til Rådets afgørelse, der bemyndiger denne til at forhandle udkastet til konvention og tilhørende direktiver vedrørende de EU-kompetencer, der er relevante for en række af artiklerne i udkastet til konvention. Med hensyn til de resterende spørgsmål under 3. søjle vil Kommissionen endvidere fremlægge et forslag til en fælles holdning.

Forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel er et permanent tema i relationerne mellem EU og tredjelande i Østeuropa og det vestlige Balkan. I forbindelse med EU-Afrika-dialogen støttede Kommissionen udarbejdelse af en handlingsplan om bekæmpelse af menneskehandel, som endnu ikke er formelt vedtaget på grund af forhold, der ikke har relation til menneskehandel. Et andet eksempel på Kommissionens aktiviteter er dens deltagelse som observatør i den såkaldte »Bali-proces«, som er et regionalt initiativ, der omfatter møder på ekspertplan og på politisk plan i Sydøstasien i fortsættelse af Bali-konferencen i februar 2002 om menneskesmugling, menneskehandel og hermed forbundet grænseoverskridende kriminalitet.

---

(1)  EFT L 203 af 1.8.2002.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/551 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/551

---

(2004/C 88 E/0562)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0922/04

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(26. marts 2004)

Om:   Moms på postydelser

Da Kommissionen i maj 2003 forelagde sit forslag om at lægge moms på postydelser (1), udtalte den, at det forhold, at posttjenester ville kunne fratrække deres [moms]-omkostninger, burde dæmpe prisstigninger, for så vidt angår private forbrugere (kilde: Kommissionens pressemeddelelse IP/03/633).

Hvorledes kan denne udtalelse forenes med udtalelser fra An Post i Irland om, at det ikke har planer om at lade besparelser med hensyn til gængse momsomkostninger i form af reducerede takster »gå videre til kunderne«, hvis direktivet vedtages, således som foreslået af Kommissionen? Hvis An Post ikke fratrækker disse momsomkostninger, hvad anslår Kommissionen da de sandsynlige prisstigninger i Irland til at blive, hvis direktivet vedtages?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(30. april 2004)

Da Kommissionen i maj 2003 fremsatte sit forslag om ændring af sjette momsdirektiv (2), for så vidt angår moms på postydelser, forklarede den, at når først forslaget var vedtaget, ville offentlige postvirksomheder for første gang opnå ret til at fratrække momsen på deres omkostninger. Dette skulle dæmpe prisstigningerne for private forbrugere.

Ifølge det ærede medlem har den irske befordringspligtige virksomhed, An Post, anført, at den ikke har planer om at omsætte besparelserne i momsomkostningerne til reducerede takster, hvis direktivet bliver vedtaget. Ifølge EF-traktaten, særlig artikel 82, og bestemmelserne i direktiv 97/67/EF (3) kan offentlige postvirksomheder ikke bestemme priserne på deres ydelser, især ikke på eneretsområdet, uden hensyn til deres omkostninger. I direktiv 97/67/EF står der, at medlemsstaterne udpeger nationale forvaltnings- myndigheder, der især har til opgave at sikre overholdelse af de forpligtelser, der følger af dette direktiv, navnlig princippet om, at priserne skal stå i forhold til omkostningerne. Pligterne i direktivets artikel 14 tager sigte på gennemsigtighed i regnskaberne og skal give forvaltningsmyndighederne mulighed for at gennemføre dette princip. Den irske forvaltningsmyndighed Comreg besidder således de redskaber, den har brug for til at sikre, at An Post's priser afspejler denne virksomheds omkostninger, og at besparelserne rent faktisk afspejles i dens priser, når de pågældende omkostninger falder, fordi den kan fratrække momsen.

---

(1)  KOM(2003) 234.

(2)  Rådets sjette direktiv 77/388/EØF af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter — Det fælles merværdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag, EFT L 145 af 13.6.1977.

(3)  Europa-parlamentets og Rådets direktiv 97/67/EF af 15. december 1997 om fælles regler for udvikling af Fællesskabets indre marked for posttjenester og forbedring af disse tjenesters kvalitet, EFT L 15 af 21.1.1998.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/552 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/552

---

(2004/C 88 E/0563)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0939/04

af Robert Evans (PSE) til Kommissionen

(26. marts 2004)

Om:   Etiopien

Krisen i Etiopien fortsætter tilsyneladende uden væsentlig tegn på en forbedring af forholdene.

Vil Kommissionen oplyse, i hvilket omfang EU yder fødevare- og udviklingshjælp, og om denne bistand af Kommissionen skønnes at være tilstrækkelig?

Vil Kommissionen endvidere oplyse, om der er sket fremgang i dens drøftelser med den etiopiske regering vedrørende fødevaresikkerhed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(27. april 2004)

Kommissionen integrerer spørgsmål som f.eks. fødevaresikkerhed på lang sigt og farer for sult i alle sine støtteordninger og politiske virkemidler. Derved sikres en sammenhængende bistandspakke til Etiopien.

2003 var et usædvanligt hårdt år: det betød at Kommissionen ydede sin hidtil største bistand, primært under budgetkontoen for fødevarehjælp. Der blev bevilget over 400 000 tons korn i 2003 (360 000 tons er leveret), hvilket beløber sig til over 120 mio. EUR i støtte til 13 millioner mennesker, som oplever alvorlig fødevareusikkerhed. Den vigtigste høst fra september til november blev usædvanlig god i 2003, hvilket gjorde det lettere at skaffe fødevarer til nogenlunde rimelige priser i landet. Der er konstateret store markedsoverskud af korn (ca. 1,1 mio. tons ifølge en undersøgelse vedrørende tilgængelige kornmængder foretaget af SIDA/WFP/EC (1)). På trods af det er situationen stadig meget vanskelig: over syv millioner mennesker får brug for næsten en million tons fødevarehjælp i 2004. I et år med overskudsproduktion er det vigtigt at importere så lidt fødevarehjælp som muligt for at undgå at skade de lokale producenter.

Kommissionen har til hensigt at dække ca. 20 % af de konstaterede behov i 2004 og vil købe fødevarer primært fra de lokale markeder for at undgå markedsforvridninger.

Kommissionens kortsigtede afhjælpning af fødevarekrisen i 2003 har været meget effektiv, men det vækker derimod stigende bekymring, at en stor del af befolkningen i Etiopien er sårbar og subsistensløs. Selvom fødevarehjælp redder liv, garanterer det ikke levebrød, og enhver ny krise gør et stigende antal mennesker subsistensløse og medfører en konstant kamp om fødevarer.

Kommissionen har ført dialog med den etiopiske regering, medlemsstaterne og andre donorer siden 1996, men dialogen har fået større betydning inden for de seneste år. Der lægges i dialogen vægt på at gøre noget ved den kroniske fødevareusikkerhed og udarbejde en langsigtet strategi for fødevaresikkerhed. Kommissionen har ydet støtte til dette arbejde siden 1998 med tre programmer på i alt 46 mio. EUR.

I løbet af de seneste år har Kommissionens strategiske indsats ført til initiativet »The new Coalition for Food Security in Ethiopia«. Hjørnestenen i programmet er at skabe et sikkerhedsnet for den del af befolkningen, der strukturelt er sårbar og kronisk stilles over for risikoen for fødevaremangel, med det formål gradvis at afskaffe nødhjælpen. Det er værd at bemærke, at en sådan strategi forudsætter, at alle donorer også FN og visse ngo'er overbevises om, at de skal ændre deres fødevarehjælpsprogrammer til fordel for en mere struktureret tilgang til fødevaresikkerhed.

Kommissionen har indvilget i at bevilge 120 mio. i støtte til en flerårig fødevaresikkerhedsstrategi, navnlig til fordel for sikkerhedsnet, med 60 mio. EUR fra Den Europæiske Udviklingsfond/Det nationale vejledende program under 9. EUF og 60 mio. EUR fra budgetkontoen fødevaresikkerhed). Pengene forventes tildelt i løbet af 2004 gennem et budgetstøtteprogram.

Endelig blev der via Kontoret for Humanitær Bistand (ECHO) tildelt 4 mio. EUR i 2003 til afhjælpning af de problemer, tørken medførte, som supplement til fødevarehjælpen. Bistanden blev især ydet til kvægavlere, således at de kunne bevare deres vigtigste levebrød, nemlig mælken fra deres dyr. Derudover blev der ydet kosttilskud til de stærkt underernærede. I november 2003 blev der allokeret 2 mio. EUR til Det Internationale Rødekors til i et år at yde sundhedsbistand og beskyttelse under Genève-konventionen til ofre for de etniske konflikter i Etiopien. I marts 2004 blev der ydet yderligere 1 mio. EUR til tørkens ofre i Etiopien. ECHO følger nøje den humanitære udvikling og er altid klar til at yde nødhjælp, dog ikke i form af fødevarer.

---

(1)  Den Svenske Internationale Udviklingsmyndighed/Verdensfødevareprogrammet/Kommissionen.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/553 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/553

---

(2004/C 88 E/0564)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0946/04

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(26. marts 2004)

Om:   Skolemælk i Portugal

Under henvisning til, at en betydelig del af de portugisiske skoler forsynes med mælk fra spanske virksomheder til trods for, at der i Portugal er en tilstrækkelig produktion, og Portugal er inde i en periode med økonomisk afmatning, anmoder jeg Kommissionen om at oplyse følgende:

Er det i betragtning af de vanskeligheder, som de portugisiske mælkeproducenter har med at få afsat deres produktion, ikke muligt, at der i forbindelse med programmet »mælk til skolerne« først og fremmest gøres brug af den nationale produktion for således at bidrage til at forsvare de små mælkeproducenter og familiebedrifterne, som helt klart er det portugisiske landbrugs særkende?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(30. april 2004)

Kommissionen understreger ordningens værdi for børn fra socialt belastede miljøer, men mener samtidig, at EU-skolemælksordningen virkemåde bør være i overensstemmelse med de horisontale interne markedspolitikker, især konkurrencepolitikken.

Forskelsbehandling af skolemælksleverandører på grundlag af deres nationalitet er derfor udelukket.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/554 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/554

---

(2004/C 88 E/0565)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0955/04

af Philip Claeys (NI) til Kommissionen

(29. marts 2004)

Om:   Kommissionsmedlem Günter Verheugens udtalelser om Tyrkiets mulige tiltrædelse

Ifølge det tyske dagblad »Die Welt« af 24. februar 2004 har kommissionsmedlem Günter Verheugen 14 dage tidligere meddelt den tyske forbundskansler, Gerhard Schröder, at Kommissionen i efteråret formelt vil anbefale Rådet at indlede forhandlinger med Tyrkiet.

Er dette korrekt?

Er Kommissionen i bekræftende fald nået så langt i sin rapport om indledning eller ikke indledning af forhandlinger med Tyrkiet om tiltrædelse, at den allerede nu kan drage sådanne konklusioner?

Har Kommissionen, eller kommissionsmedlemmet, i benægtende fald officielt afvist oplysningerne i »Die Welt«? I givet fald, hvorfor ikke?

Anser Kommissionen det for hensigtsmæssigt, at dens medlemmer eller regeringschefer i de nuværende medlemsstater offentligt udtaler sig om konklusionerne i denne vigtige rapport, som endnu ikke er færdigudarbejdet, og slet ikke offentliggjort?

Svar afgivet på Kommissionens af Günter Verheugen

(30. april 2004)

I pressen er der ofte spekulationer om, hvorvidt Kommissionen vil anbefale, at der senere i 2004 indledes tiltrædelsesforhandlinger med Tyrkiet. Oplysningerne i den af det ærede medlem nævnte artikel er upræcise.

Således som Kommissionens opgave blev fastlagt af Det Europæiske Råd i København i december 2002, er den meget klar og er blevet fastslået ved mange lejligheder. I efteråret 2004 vil Kommissionen udarbejde en periodisk rapport og en anbefaling om, hvorvidt Tyrkiet opfylder Københavnskriterierne. Rapporten bliver baseret på en reel og objektiv analyse.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/554 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/554

---

(2004/C 88 E/0566)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0986/04

af Richard Corbett (PSE) til Kommissionen

(30. marts 2004)

Om:   Konfliktdiamanter

Har Generaldirektoratet for Konkurrence adgang til oplysninger hos Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser om Kimberley-aftalen vedrørende sporing af diamantkilder og -lagre (for at undgå, at der kommer »bloddiamanter« på markedet?

Mener Kommissionen, at de oplysninger, der anvendes til dette formål, også kan kaste lys over den handelspraksis, der findes hos firmaer i diamantsektoren? Vil den evaluere sådanne oplysninger i forbindelse med sin behandling af De Beers' konkurrencebegrænsende »supplier of choice-system«?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(30. april 2004)

Som svar på det ærede medlems skriftlige forespørgsel kan det være nyttigt at gennemgå målsætningerne for Kimberley-processen og Kommissionens rolle heri.

Der er under Kimberley-processens certificeringsordning, et multilateralt initiativ med støtte fra De Forenede Nationer for at stoppe strømmen af de såkaldte konfliktdiamanter, udviklet en række interne instrumenter for at fremme en effektiv gennemførelse af kravene for samtlige deltagere i ordningen, herunder især regelmæssig indberetning af statistikker om handel med og produktion af uslebne diamanter og et system for »peer review« af deltagernes gennemførelse af ordningen. Kommissionen og især Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser (GD RELEX), der repræsenterer Fællesskabet som deltager i Kimberley-processens certificeringsordning, har adgang til de oplysninger, der i denne henseende stilles til rådighed for samtlige deltagere for at sikre og forbedre ordningens gennemførelse. Alle de pågældende oplysninger stilles imidlertid til rådighed af deltagerne i Kimberley-processen med det ene formål at sikre ordningens gennemførelse, og Fællesskabet er som alle de øvrige deltagere i Kimberley-processens certificeringsordning bundet af strenge fortrolighedsregler for de oplysninger, det har adgang til i sin egenskab af deltager.

Kommissionen ønsker derfor at understrege, at Generaldirektoratet for Konkurrence (GD COMP) ikke på nogen måde er impliceret i gennemførelsen af Kimberley-processens certificeringsordning (ordningens statistiske og overvågningsrelaterede bestemmelser vedrører kun samlede produktionstal og handelsstrømme mellem landene samt deltagernes gennemførelse af ordningen, og ikke bestemte virksomheders handlinger), hvorfor de statistiske og andre tal om gennemførelsen af Kimberley-processens certificeringsordning, som Kommissionen har adgang til som repræsentant for Fællesskabet, der er deltager i Kimberley-processens certificeringsordning, ikke stilles til rådighed for GD COMP. Kommissionen mener, at al anden anvendelse af data stillet til rådighed af deltagerne i Kimberley-processens certificeringsordning til andre formål end forbedring af ordningens gennemførelse ikke vil være forenelig med ordningens bestemmelser og vil underminere effektiviteten af ordningen, som er et afgørende værktøj i bekæmpelsen af konfliktdiamanter.

GD COMP kan derfor ikke få adgang til eller benytte følsomme oplysninger, der indsamles i denne sammenhæng, med henblik på sin vurdering af De Beers' påståede konkurrencebegrænsende »Supplier of Choice«-praksis. Hvis GD COMP imidlertid måtte skønne at have behov for oplysninger om visse virksomheders handelspraksis for sin egen vurdering af konkurrencevilkårene på diamantmarkedet, kan GD COMP bringe sine undersøgelsesbeføjelser i anvendelse for at indsamle disse oplysninger fra de pågældende virksomheder eller sammenslutninger.

Som allerede nævnt i Kommissionens svar på det ærede medlems tidligere mundtlige forespørgsel H-0637/03 fremsat i spørgetiden under Europa-Parlamentets møde i november 2003 (1), forpligtede GD COMP sig, efter at have godkendt De Beers' iværksættelse af Supplier of Choice-ordningerne i januar 2003, til at se nærmere på diamantmarkedet, hvis den skulle blive bekendt med retlige eller faktiske omstændigheder, som kunne påvirke Kommissionens stillingtagen til Supplier of Choice-ordningerne.

En række virksomheder har fremsat påstande vedrørende De Beers' iværksættelse af Supplier of Choice-ordningerne, hvorfor GD COMP har sendt en række anmodninger om oplysninger til forskellige markedsaktører for at skaffe sig fyldestgørende kendskab til markedsvilkårene. GD COMP indsamler for øjeblikket svarene på disse forespørgsler. Når svarene først er analyseret, vil Kommissionen tage stilling til, hvorvidt nye skridt skal tages op til overvejelse.

---

(1)  Mundtligt svar af 18.11.2003.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/555 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/555

---

(2004/C 88 E/0567)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0990/04

af Jan Wiersma (PSE) til Kommissionen

(30. marts 2004)

Om:   Den nylige uro mellem syriske kurdere og de syriske myndigheder (marts 2004)

Er Kommissionen orienteret om den nylige uro mellem syriske kurdere og den syriske hær, og hvad er dens reaktion herpå?

Kan Kommissionen give oplysninger om årsagerne til denne uro, der har kostet mange dræbte og om, hvorvidt den er en følge af det dårlige forhold mellem de syriske myndigheder og de syriske kurdere?

Vil Kommissionen tage dette spørgsmål op under drøftelserne af associeringsaftalen mellem Syrien og EU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(30. april 2004)

Gennem sin delegation i Damaskus og sammen med medlemsstaternes ambassader har Kommissionen forsøgt at skabe et så klart og fyldestgørende billede af begivenhederne i ugen efter den 12. marts 2004 som muligt. Den lokale EU-trojka mødtes med det syriske udenrigsministerium den 18. marts 2004 for at indhente oplysninger og udtrykke sin bekymring over situationen og understrege vigtigheden af at respektere menneskerettighederne. Trojkaen udtrykte den Europæiske Unions fortsatte interesse i spørgsmålet og anmodede om at blive informeret om udviklingen i situationen.

Bortset fra den kendsgerning, at det var optøjer i forbindelse med en fodboldkamp i byen Quamishli, der startede det hele, er Kommissionen ikke i besiddelse af oplysninger, som gør det muligt at fastlægge de umiddelbare årsager til den udbredte vold. Urolighederne spredte sig hurtigt til andre byer med et stort antal kurdiske indbyggere og førte til voldelige reaktioner og dødsfald.

Som nævnt har Kommissionen rejst dette spørgsmål sammen med medlemsstaterne i Damaskus og i forbindelse med dialogen med de syriske myndigheder.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/556 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/556

---

(2004/C 88 E/0568)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0997/04

af Dominique Souchet (NI) til Kommissionen

(31. marts 2004)

Om:   Markedsføring af plantebeskyttelsesmidler

Fællesskabets ordning for godkendelse af plantebeskyttelsesmidler, der indførtes med direktiv 91/414/EØF (1), er navnlig baseret på en ordning til vurdering af de aktive stoffer, som indebærer udpegelse af en ansvarlig medlemsstat for hvert stof. Denne vurdering består imidlertid i at indsamle de undersøgelser, som producenterne af plantebeskyttelsesmidler selv har gennemført, og sende dem til Det Europæiske Agentur for Fødevaresikkerhed.

Mener Kommissionen, at denne ikke-kontradiktoriske procedure garanterer, at afgørelsen om godkendelse af et stof træffes på et tilstrækkelig objektivt grundlag?

Desuden er der ikke foretaget nogen tilpasning af de protokoller, der er knyttet til undersøgelserne med henblik på vurdering af stoffernes toksicitet, efter at nye molekyler er kommet på markedet.

Finder Kommissionen det ikke nødvendigt at tilpasse udbudsbetingelserne under hensyntagen til disse nye stoffers virkninger og virkemåde, da der ellers er risiko for, at ikke alle eventuelle toksiske virkninger af et nyt molekyle påvises?

Vurderingen af aktive stoffer er baseret på et system i fire faser, som reelt svarer til 4 lister over aktive stoffer.

Mener Kommissionen i betragtning af, at de berørte virksomheder selv afgør, hvilke undersøgelser der først og fremmest skal gennemføres i hver fase, at denne ordning er den mest velegnede til at sikre overholdelse af de sundheds- og miljømæssige krav?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(30. april 2004)

Rådets direktiv 91/414/EØF af 15. juli 1991 om plantebeskyttelsesmidler er baseret på det princip, at beviset for, at direktivets væsentlige krav er opfyldt, skal tilvejebringes af ansøgeren. Det er således naturligt, at det er denne, der forbereder, indsamler og forelægger de nødvendige undersøgelser til støtte for sin ansøgning. Den rapporterende medlemsstat har til opgave at kontrollere, at alle sagens akter foreligger, og det er først derefter, at den egentlige vurdering finder sted. I den efterfølgende fase sendes vurderingsrapporten (draft assessment report) til de øvrige medlemsstater til prøvelse (peer review). Den endelige afgørelse træffes af Kommissionen efter de procedurer, der fremgår af direktivet og gennem-førelsesforskrifterne. Kommissionen skal høre Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed og kan desuden indhente ekspertudtalelser fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, som nu varetager de opgaver, som før i tiden var uddelegeret til en række videnskabelige komitéer, bl.a. Den Videnskabelige Komité for Pesticider og Den Videnskabelige Komité for Planter. Også relevante udtalelser fra anden side kan tages i betragtning. Ud over medlemsstaterne opfordres ansøgeren til at besvare de tekniske spørgsmål. Drøftelserne begrænser sig naturligvis til videnskabelige og tekniske overvejelser i direkte tilknytning til risikovurderingen.

I betragtning af de mange forskellige akter, der indgår i dossieret (herunder evt. udtalelse fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet), forelægger Kommissionen sagen for Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, som afgiver udtalelse om, hvilke foranstaltninger der skal træffes. Komitéen kan anbefale, at stoffet optages i direktivets bilag I ledsaget af de instruktioner, som er nødvendige af hensyn til en korrekt anvendelse af stoffet, eller den kan anbefale, at stoffet ikke optages i bilaget. I begge tilfælde vedtages en formel retsakt.

Kommissionen mener således, at den nuværende procedure sikrer en tilstrækkelig grad af åbenhed og uafhængighed, samtidig med at den, i det omfang det er nødvendigt, giver de interesserede parter mulighed for at blive hørt.

Med hensyn til det andet spørgsmål er det værd at bemærke, at ansøgeren i henhold til artikel 7 i direktiv 91/414/EØF har pligt til straks at videregive enhver ny oplysning om en potentiel risiko til den kompetente myndighed. Denne sender straks oplysningerne til de øvrige medlemsstater og til Kommissionen, som sørger for, at komitéen får forelagt oplysningerne.

Denne situation adskiller sig fra den situation, der knytter sig til tempoet i den videnskabelige og teknologiske udvikling og i sammenhæng hermed risikoen for, at de foreliggende undersøgelser forældes. Kommissionen er opmærksom på, at når vurderingen foregår over flere år, risikerer undersøgelserne at blive forældede, måske allerede inden vurderingen er afsluttet. Erfaringen viser imidlertid, at dette sjældent er tilfældet. Selv om der undertiden er behov for yderligere undersøgelser i løbet af sagsbehandlingen, synes det rimeligt ikke hele tiden at stille ansøgeren over for nye krav og at begrænse den tilbagevirkende kraft til tilfælde, hvor der fremkommer nye data, som medfører, at de eksisterende data ikke længere har gyldighed.

Normalt må afgørelser af denne karakter træffes fra sag til sag, idet der tages hensyn til det høje beskyttelsesniveau, som fællesskabsforanstaltningerne skal frembyde, størrelsen af den involverede risiko og nødvendigheden af at garantere ansøgerens retlige sikkerhed.

Kommissionen understreger dog, at ovennævnte situationer ikke kun kan opstå, medens vurderingen af stofferne pågår, men også efter at de er blevet godkendt. Derfor gælder godkendelserne kun i en begrænset periode, og en forlængelse kræver en fornyet vurdering. Desuden har medlemsstaterne hele tiden mulighed for at anvende en beskyttelsesprocedure over for produkter, som af den ene eller den anden årsag ikke — eller ikke længere — overholder det krævede sikkerhedsniveau.

Endelig er man for tiden i gang med at tilpasse direktivets bilag II og III, som opregner de krav, der stilles til ansøgningsdossieret, således at der tages højde for den seneste videnskabelige og teknologiske udvikling.

For så vidt angår det forhold, at vurderingen af stoffer er adskilt i fire faser, skal det bemærkes, at der er tale om en differentiering, som først og fremmest er baseret på sikkerhedshensyn (første prioritet gives til stoffer, som anvendes i vid udstrækning, og/eller hvis toksiske eller økotoksiske karakteristika kræver særlig opmærksomhed) og dernæst på, hvor effektivt ressourcerne anvendes.

Kommissionen understreger, at uanset hvilken fase et givet stof klassificeres i, skal dossieret indeholde de undersøgelser, der er krævet i fællesskabslovgivningen. Undtagelser fra denne regel, f.eks. hvis de forskriftsmæssige krav anses for at være irrelevante, forelægges for Kommissionen, som udtrykkeligt skal godkende undtagelsen.

Desuden er det sådan, at hvis der mangler data, eller de foreliggende data er utilstrækkelige, og dette forhold ikke er tilfredsstillende begrundet, kan Kommissionen af egen drift afvise at optage de pågældende stoffer i bilaget.

Kommissionen er derfor af den opfattelse, at ansøgerens handlefrihed, for så vidt angår de undersøgelser, der skal forelægges, er indskrænket i fornødent omfang.

---

(1)  EFT L 230 af 19.8.1991, s. 1.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/558 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/558

---

(2004/C 88 E/0569)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1003/04

af Daniel Hannan (PPE-DE) til Kommissionen

(31. marts 2004)

Om:   Et rumænsk motorvejsprojekt

EU har for nylig truet med at udskyde Rumæniens tiltrædelse, hvis ikke landet får bekæmpet korruptionen. Man kunne håbe på, at den rumænske regering havde taget denne trussel til efterretning, men alt tyder på, at problemet blot forværres. Et konkret eksempel herpå er den planlagte motorvej i Transsylvanien, som vil medføre ødelæggelse af ét af Europas sidste middelalderlandskaber uden tilsvarende at medføre fordele for andre end de personer med gode forbindelser, som har opkøbt den jord, hvor motorvejen skal anlægges. Desuden foreligger der allerede en EU-støttet plan om anlæggelse af en motorvej fra den ungarske grænse tværs over Rumænien, gennem Brasov, den største by i Transsylvanien, og Bukarest til Sortehavet. En ny plan om endnu en motorvej, som løber nord for Brasov og parallelt med denne vej, som blot ligger 80 km væk og derefter ender formålsløst lige inden for den ungarske grænse, er derfor fuldstændig overflødig. Dette projekt blev ikke udbudt i licitation. Der blev ikke foretaget nogen vurdering af indvirkningen på miljøet eller vurdering af trafikken, inden projektet blev godkendt, og det amerikanske selskab, Besjæle, blev tildelt kontrakten i henhold til en nødforordning, som er en procedure, der har til formål at omgå en parlamentarisk undersøgelse. Noget kunne også tyde på, at den jord, hvor motorvejen skal anlægges, blev uretmæssigt eksproprieret. I en undersøgelse foretaget af den rumænske akademiske sammenslutning, Romanian Academic Society, anføres det, at de 3 mia. EUR, der skal bruges til Bechtel-motorvejen, vil kunne finansiere en sanering af hele gadenettet i Rumæniens 3 000 kommuner eller en modernisering af mere end 3 500 km af landevejsnettet.

Hvordan forholder Kommissionen sig til Bechtel-motorvejsprojektet? Er Kommissionen enig i, at den rumænske regering ikke har gjort meget for at bekæmpe korruptionen? Er den også enig i, at det ikke er i nogens interesse, at dette enestående landskab og denne unikke arv ødelægges for altid grundet ineffektive, unødvendige og korrupte projekter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(30. april 2004)

Rumæniens beslutning om at fravige bestemmelserne om offentlige udbud — hvis formål er at implementere EU's direktiver om offentlige udbud — og tildele kontrakten for bygning af Brasov/Cluj/Bors-motorvejen uden forudgående offentligt udbud rejser tvivl om den rumænske regerings opbakning om konkurrencebaserede og gennemskuelige procedurer for offentlige udbud. Kommissionen har bedt Rumænien om at fremsende yderligere oplysninger, således at den kan tage stilling til, hvilke følger denne beslutning bør få. Eftersom der ikke blev gennemført et konkurrencebaseret og gennemskueligt udbud, har Kommissionen allerede gjort det klart over for Rumænien, at den ikke vil yde finansiel bistand til dette projekt, og at den ikke støtter, at de internationale finansieringsinstitutioner yder bistand til bygningen af motorvejen.

Kommissionen betragter konkurrencebaserede og gennemskuelige udbudsprocedurer som et vigtigt element i bekæmpelsen af korruption, som det fremgår af dens seneste meddelelse om en detaljeret EU-politik til bekæmpelse af korruption. Kommissionen mener derfor, at den rumænske regerings korruptionsbekæmpelse også bør omfatte et fast tilsagn om at ville basere offentlige udbud på konkurrencebaserede og gennemskuelige procedurer, og om at ville afholde sig fra at fravige de bestemmelser om offentlige udbud, der implementerer EU's direktiver på området (1).

Helt generelt fremgår det af internationale rapporter og undersøgelser, at korruption stadig er et generelt problem i Rumænien, og at den undergraver retsstatens principper, hæmmer økonomisk reform og udvikling og afskrækker udenlandske investorer. Kommissionen er bekendt med de forskellige foranstaltninger, som den rumænske administration gennem det seneste halvandet år har truffet for at rette op på situationen: således blev der vedtaget en revideret national handlingsplan til bekæmpelse af korruption i december 2002, godkendt en lovgivningspakke til bekæmpelse af korruption i april 2003, og oprettet en national anklagemyndighed for korruptionssager i september 2002. Det vil således sige, at der nu findes passende retlige rammer og tilstrækkelige personale- og finansressourcer til, at man i teorien kan gå i gang med en effektiv korruptionsbekæmpelse. På baggrund heraf må den vedvarende mangel på succes i udforskningen af korruption på højt niveau rejse tvivl om, hvorvidt den politiske vilje er til stede til at tage dette problem alvorligt.

---

(1)  KOM(2003) 317 endelig udg. af 28.5.2003.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/559 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/559

---

(2004/C 88 E/0570)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1004/04

af Daniel Hannan (PPE-DE) til Kommissionen

(31. marts 2004)

Om:   Truslen mod fred og demokrati i Adjara

Den autonome region Adjara, som er selvstyrende i henhold til den georgiske forfatning, har overlevet 13 år, hvor freden og stabiliteten i regionen var truet af den nu fortrængte Eduard Sjevardnadses regime. Her i 2004 er Adjara, som fuldt ud anerkender centralregeringen i Tbilisi, nok engang truet af destabilisering grundet den nyvalgte regering under præsident Mikhail Saatrasjvili. Søndag den 14. marts dukkede pansrede mandskabsvogne og tungt bevæbnede tropper op ved Adjaras administrative grænser. Man frygter, at dette har til formål at underminere det kommende parlamentsvalg (den 27. marts 2004).

Er Kommissionen enig i, at regionale spørgsmål skal løses gennem fredelig dialog uden trussel om militære indgreb; at de bedste betingelser for afholdelse af valg er stabilitet og tillid, samt at den georgiske nationalgardes tilstedeværelse i gaderne i en hidtil fredelig og økonomisk velfungerende region, hvor præsidentens parti kun har få støtter, udgør en aggressiv handling mod Georgiens borgere fra deres egen regerings side?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(23. april 2004)

Kommissionen ønsker at henlede det ærede medlems opmærksomhed på formandskabets erklæring på Den Europæiske Unions vegne om situationen i Den Georgiske Autonome Republik Adsjarien, der blev fremsat den 17. marts 2004. EU appellerer her til alle parter om at afstå fra yderligere optrapning, der vil kunne føre til voldshandlinger. EU opfordrer også indtrængende myndighederne i Den Georgiske Autonome Republik Adsjarien til at respektere menneskerettighederne, de demokratiske principper og retsstatsprincippet og lade forberedelserne til et frit og retfærdigt parlamentsvalg foregå i god ro og orden.

Kommissionen henleder også det ærede medlems opmærksomhed på formandskabets erklæring på Den Europæiske Unions vegne om parlamentsvalget i Georgien, og specielt til erklæringens henvisning til de foreløbige konklusioner fra den internationale valgobservationsmission (IEOM) og dennes betænkeligheder over, at myndighederne i Adsjarien overhovedet ikke havde givet tilsagn om at sikre tilfredsstillende vilkår for gennemførelse af et meningsfuldt demokratisk valg i denne region. I erklæringen tilskyndes de georgiske myndigheder også til at arbejde konstruktivt sammen med OSCE og Europarådet med henblik på yderligere demokratisering.

Kommissionen vil fortsat indtrængende opfordre centralregeringen i Tbilisi og myndighederne i Batumi til at arbejde sammen om at finde en fredelig løsning, der kan accepteres af alle, og som er i Georgiens interesse.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/560 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/560

---

(2004/C 88 E/0571)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1012/04

af Mario Borghezio (NI) til Kommissionen

(1. april 2004)

Om:   Hvem ønsker at hindre undersøgelserne af svig i euroland?

Den lynrazzia, som det belgiske politi gennemførte med anvendelse af magt i de kontorer i Bruxelles, som benyttes af korrespondenten for det tyske ugeblad Stern, Hans Martin Tillack, der er ophavsmand til en række artikler om Eurostat-skandalen og andre delikate emner om korruption i EU, er helt uhørt og et brud på princippet om pressefrihed.

Mener Kommissionen, at politiets handlemåde, der formentlig er kommet i stand efter anmodning fra OLAF, og som ikke rammer de korrupte, men dem, som oplyser om korruptionen, viser, at højtstående kredse i EU-institutionerne frygter det lys, som journalisternes undersøgelser kan kaste om bestemte og lidet positive aspekter af svig og korruption i euroland?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer

(30. april 2004)

I henhold til oplysninger fra Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) kan Kommissionen meddele det ærede medlem, at OLAF i februar 2004 sendte de kompetente retsmyndigheder sagsakter vedørende mistanke om strafferetlige overtrædelser.

I artikel 10, stk. 1 og 2, i forordning (EF) nr. 1073/99 (1) fastsættes det, at oplysninger om eventuelt strafferetlige forhold skal sendes til retsmyndighederne i den pågældende medlemsstat.

De nationale retsmyndigheder arbejder helt uafhængig i forbindelse med behandlingen af de indkomne sager.

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25.5.1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), EFT L 136 af 31.5.1999.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/560 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/560

---

(2004/C 88 E/0572)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1021/04

af Paolo Bartolozzi (PPE-DE) til Kommissionen

(5. april 2004)

Om:   Importerede varer i transit tilbageholdes i tolden

| 1. | Har Kommissionen kendskab til, at der er eksempler på, at importerede varer fra ikke-EU- lande tilbageholdes i tolden (til kontrol) i op til 30 dage, når de er i transit fra en EU-lufthavn til en anden? |
| --- | --- |

1.

Har Kommissionen kendskab til, at der er eksempler på, at importerede varer fra ikke-EU- lande tilbageholdes i tolden (til kontrol) i op til 30 dage, når de er i transit fra en EU-lufthavn til en anden?

| 2. | Må toldkontoret i en EU-lufthavn tilbageholde transitvarer på vej mod bestemmelseslufthavnen i så lang en periode, og hermed uden årsag udøve dobbelt kontrol, hvad der har negative konsekvenser både for den internationale samhandel og for importøren? |
| --- | --- |

2.

Må toldkontoret i en EU-lufthavn tilbageholde transitvarer på vej mod bestemmelseslufthavnen i så lang en periode, og hermed uden årsag udøve dobbelt kontrol, hvad der har negative konsekvenser både for den internationale samhandel og for importøren?

| 3. | Findes der EU-bestemmelser, som fastlægger en grænse for, hvor længe transitvarer må tilbageholdes, og omfatter varer ledsaget af alle nødvendige papirer (commercial invoice og packing list) indbefattet sælgerens deklaration om, at der er tale om et originalprodukt, som ikke er forfalsket? |
| --- | --- |

3.

Findes der EU-bestemmelser, som fastlægger en grænse for, hvor længe transitvarer må tilbageholdes, og omfatter varer ledsaget af alle nødvendige papirer (commercial invoice og packing list) indbefattet sælgerens deklaration om, at der er tale om et originalprodukt, som ikke er forfalsket?

| 4. | Kan den skadelidte importør, der allerede har betalt leverandøren for varen, få kompensation for det tab af indtægt, han har lidt, fordi han har ekspederet ordrerne fra sine kunder for sent? |
| --- | --- |

4.

Kan den skadelidte importør, der allerede har betalt leverandøren for varen, få kompensation for det tab af indtægt, han har lidt, fordi han har ekspederet ordrerne fra sine kunder for sent?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(30. april 2004)

Kommissionen er ikke bekendt med de problemer, som det ærede medlem omtaler. Da der ikke foreligger nærmere oplysninger, som gør det muligt at foretage en mere tilbundsgående undersøgelse af problemet, er det ikke muligt at give et konkret svar på hvert af de stillede spørgsmål. Foreligger der imidlertid en mistanke om, at der er tale om forfalskede varer, vil intensive og længerevarende undersøgelser være berettigede.

I Fællesskabets toldbestemmelser er der ikke fastsat nogen nøjagtige frister for, hvornår den kontrol, toldvæsenet foretager, skal være afsluttet. I artikel 37 i EF-toldkodeksen (1) er det fastsat, at varer, der føres ind i Fællesskabets toldområde, straks ved indførslen er undergivet toldtilsyn. De kan underkastes kontrol fra toldmyndighedernes side efter gældende bestemmelser. Varerne forbliver under tilsyn, så længe det er nødvendigt for at fastslå deres toldmæssige status, og for ikke-fællesskabsvarers vedkommende, indtil de enten skifter toldmæssig status eller indføres i frizone eller frilager eller genudføres eller tilintetgøres.

Varer, der føres ind i Fællesskabets toldområde, skal frembydes for toldvæsenet og anvises en toldmæssig bestemmelse eller anvendelse (f.eks. anbringelse under en toldprocedure såsom overgang til fri omsætning, transit eller toldoplag). I den forbindelse skal de være omfattet af en toldangivelse.

Til verificering af angivelserne kan toldmyndighederne i henhold til artikel 68 i nævnte kodeks foretage:

| a) | en dokumentkontrol, som omfatter selve angivelsen og de vedlagte dokumenter; toldmyndighederne kan i rimeligt omfang kræve, at klarereren fremlægger andre dokumenter, for at de kan verificere, at oplysningerne på angivelsen er rigtige |
| --- | --- |

a)

en dokumentkontrol, som omfatter selve angivelsen og de vedlagte dokumenter; toldmyndighederne kan i rimeligt omfang kræve, at klarereren fremlægger andre dokumenter, for at de kan verificere, at oplysningerne på angivelsen er rigtige

| b) | en undersøgelse af varerne, eventuelt ledsaget af en prøveudtagning med henblik på analyse eller dybtgående kontrol. |
| --- | --- |

b)

en undersøgelse af varerne, eventuelt ledsaget af en prøveudtagning med henblik på analyse eller dybtgående kontrol.

I kodeksens artikel 73 er det i den forbindelse fastsat, at når betingelserne for henførsel under den pågældende procedure er opfyldt, og der ikke gælder forbud eller begrænsninger for varerne, frigiver toldmyndighederne varerne, så snart oplysningerne i angivelsen er blevet verificeret eller godtaget uden verifikation. Det samme gælder, hvis verifikationen ikke kan afsluttes inden for rimelige frister, og hvis varernes tilstedeværelse ikke længere er påkrævet af hensyn til verifikationen.

Fællesskabets toldlovgivning indeholder ingen bestemmelser om erstatningspligt i tilfælde af forsinket frigivelse.

---

(1)  Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks, EFT L 302 af 19.10.1992 — Forordningen er senest ændret ved tiltrædelsesakten af 2003.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/562 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/562

---

(2004/C 88 E/0573)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1054/04

af Franz Turchi (UEN) til Kommissionen

(5. april 2004)

Om:   Gebyrforhøjelse på Europaskolerne

Det øverste råd for Europaskolerne holdt møde den 15. marts i Bruxelles. Et af de emner, der blev diskuteret på mødet, var forhøjelsen af undervisningsgebyrerne pr. elev pr. undervisningsår.

Med 12 stemmer for og 5 imod besluttede Italien, Grækenland, Spanien, Portugal og Holland at forhøje gebyrerne med 11 % plus den gennemsnitlige europæiske inflationsrate for skoleåret 2005-2006.

Forældrene er alvorligt bekymrede, eftersom denne beslutning ikke vil være til fordel for undervisningens udbredelse.

Under mødet gav forældrerepræsentanten udtryk for sin bekymring ved de planlagte forhøjelser, eftersom disse ville kunne medføre udelukkelse af kategori III-elever, dvs. de ikke-berettigede, fra Europaskolerne. Hvad vil Kommissionen gøre for at undgå, at adgangen til Europaskolerne begrænses i den nærmeste fremtid?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(30. april 2004)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-0237/04 fra Miet Smet (1) om betaling af skolepenge på Europaskolerne og om årsagerne til de forhøjelser, der blev vedtaget af Det Øverste Råd, som er det organ, hvor der sidder repræsentanter fra samtlige medlemsstater, og hvor Kommissionen har én plads og én stemme.

De skolepengesatser, som Det Øverste Råd vedtog den 15. marts 2004 for samtlige kategori III-elever (dvs. elever, hvis forældre ikke er ansat i nogen af EU-institutionerne), udgør for skoleåret 2005/2006 2 400 EUR for børnehaveklassetrinnet, 3 300 EUR for primærtrinnet og 4 500 EUR for sekundærtrinnet. Størrelsen af disse skolepenge ligger langt under de faktiske gennemsnitsomkostninger, der andrager næsten 11 000 EUR pr. elev. Det Øverste Råd har på forslag fra Kommissionen nedsat en arbejdsgruppe, der har til opgave at undersøge spørgsmålene vedrørende skolepenge, bestemmelser for fritagelse for betaling af skolepenge og optagelse af kategori III-elever på Europaskolerne i fremtiden.

---

(1)  EFT C 84 E af 3.4.2004, s. 339.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/562 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/562

---

(2004/C 88 E/0574)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1065/04

af Anna Karamanou (PSE) til Kommissionen

(6. april 2004)

Om:   »Lovlig« funktion af pædofilinet i Europa — Nye Dutroux-sager?

I Danmark findes en lovlig forening af pædofile med egen internetside, hvorigennem pædofilinet koordineres og organiseres på europæisk og internationalt plan. Danmark er ikke det eneste eksempel, eftersom lignende fænomener også kan iagttages i andre lande.

Dette emne har samtidig med Dutroux-retssagen, der med syv års forsinkelse er blevet indledt i Belgien, igen sat fokus på pædofilinettene og deres kriminelle aktiviteter, i forbindelse med hvilke EU for nylig har vedtaget en rammeafgørelse om bekæmpelse af seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi. Kommissionen bedes oplyse følgende:

Er det gennem de hidtidige lovgivningsmæssige indgreb og de politiske initiativer på europæisk plan lykkedes effektivt at bekæmpe dette skumle fænomen, der er en uhørt overtrædelse af menneskerettighederne og den menneskelige værdighed? Hvad agter Kommissionen at gøre for at få medlemsstaterne til at overholde bestemmelserne og forbyde disse organisationers udnyttelse af de muligheder, som digitalteknologien rummer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(30. april 2004)

Kommissionen deler fuldt ud det ærede medlems bekymring omkring problemet med børnepornografi på internettet. Der er behov for en løbende indsats for at bekæmpe det skadelige og ulovlige indhold på internettet. Denne indsats skal baseres på et internationalt samarbejde mellem regeringer, især politi og domstole, men også mellem regeringer og internetindustrien, relevante hotlines og ikke-statslige organisationer for effektivt at sætte ind imod dette skræmmende fænomen.

Hovedansvaret for at bekæmpe det ulovlige indhold (herunder børnepornografi) ligger hos de retshåndhævende myndigheder i medlemsstaterne. De samarbejder på internationalt plan om bekæmpelse af børnepornografi på internettet på basis af forskellige mekanismer, enten direkte, eller via eksisterende kommunikationskanaler, f.eks. Eurojust, Europol og Interpol. Kommissionen kan i denne forbindelse anføre, at de europæiske retshåndhævende myndigheder for nylig har lukket en række diskussionsfora på nettet, der anvendes af pædofile.

EU har siden 1996 været i forfronten i bekæmpelse af det ulovlige og skadelige indhold med en fremgangsmåde, der er godkendt af Parlamentet og Rådet. EF-handlingsplanen til fremme af en mere sikker anvendelse af internettet, der blev godkendt af Rådet og Parlamentet i 1999 (1), er et vigtigt element i Kommissionens aktiviteter på dette område. Via planen finansieres et europæisk netværk af hotlines, der giver brugerne mulighed for at indberette ulovligt indhold, herunder børnepornografi.

EU's strategi for bekæmpelse af børnepornografi omfatter også retlige instrumenter og praktiske foranstaltninger imod edb-kriminalitet og børnepornografi. De omfatter Rådets rammeafgørelse om harmonisering af love og sanktioner på området for seksuel udnyttelse af børn, herunder især børnepornografi på internettet (2), Rådets henstilling af september 1998 (3) om beskyttelse af mindreårige og den menneskelige værdighed og Rådets afgørelse af maj 2000 om bekæmpelse af børnepornografi på internettet (4).

Kommissionen bidrager i øjeblikket via AGIS-programmet til finansieringen af et samarbejde mellem en række medlemsstater, Europol og andre tredjelande for at undersøge, om det er muligt at oprette en avanceret database med børnepornografiske billeder på nettet, der er baseret på Interpols pilotsystem. Ved indførelse af en sådan database, der er både teknisk og juridisk mulig, er det nødvendigt at tage hensyn til national lovgivning om billeder af seksuelt udnyttede børn og beskyttelse af personoplysninger.

Databasen vil være et effektivt instrument i retshåndhævelsen ved identifikation af ofre og lovovertrædere i forbindelse med seksuel udnyttelse af børn på internettet i hele verden. Den vil bidrage til at mindske overlapning og øge det internationale samarbejde på dette område.

Kommissionen tror, at den foreslåede database vil få afgørende betydning for bekæmpelse af denne afskyelige forbrydelse, idet den resulterer i forbedring af informationsudveksling, mindskelse af overlapning og en væsentlig forøgelse af analysekapaciteten.

Det er en prioritet for Kommissionen at bekæmpe seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi og sikre, at de grundlæggende menneskerettigheder overholdes. Kommissionen tror, at de foreliggende lovgivningsforanstaltninger på disse områder sammen med den igangværende indsats for at fremme en sikker brug af internettet og bekæmpe det ulovlige og skadelige indhold på internettet vil bidrage væsentligt til virkeliggørelsen af disse mål.

---

(1)  EFT L 33 af 6.2.1999.

(2)  Rådets rammeafgørelse 2004/68/RIA af 22. december 2003 om bekæmpelse af seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi, EFT L 13 af 20.1.2004.

(3)  EFT L 270 af 7.10.1998.

(4)  EFT L 138 af 9.6.2000.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/564 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/564

---

(2004/C 88 E/0575)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1069/04

af Nicole Thomas-Mauro (UEN) til Kommissionen

(6. april 2004)

Om:   Selvmodsigelser i Kommissionens politik vedrørende vin

Sidst i marts godkendte Kommissionen en række oplysnings- og markedsføringstiltag til fordel for landbrugsprodukter i tredjelande. De berørte produkter er vin, frugt, olivenolie, ost og økologiske produkter.

Medlemsstaterne fremsendte seks markedsførings- og oplysningsprogrammer til Kommissionen med henblik på dennes undersøgelse heraf. I de fem godkendte programmer fokuseres der på USA, Canada, Japan, Schweiz, Rusland, Brasilien og Kina.

EU's forventede udgifter beløber sig til omkring 3 mio. EUR (50 % af programmernes budget).

Kommissionen har i øvrigt gennem lovgivningen om ernærings- og sundhedsanprisninger af fødevarer foreslået, at al markedsføring af vin skal være undtaget herfra.

På den ene side opfordrer Kommissionen til markedsføring af vin, som er et landbrugsprodukt, i tredjelande (med henblik på at støtte sektoren) under anvendelse af de europæiske fonde. På den anden side udelukkes enhver mulighed for at promovere et moderat forbrug af vin i EU i Kommissionens forslag til forordning KOM(2003)424 — et forbrug, der bidrager til de videnskabeligt beviste gavnlige virkninger af kosten i Middelhavsområdet.

Kan Kommissionen retfærdiggøre selvmodsigelsen i EU's tiltag udadtil i forhold til den restriktive politik inden for EU?

Kan Kommissionen, der har givet sig selv monopol på at fastlægge, hvad der forstås ved »god« markedsføring, ikke — naturligvis inden for rammerne af den gældende lovgivning — lade vinproducenterne markedsføre deres produkter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(30. april 2004)

| 1. | Kommissionen har hverken for vin eller for andre føde- eller drikkevarer foreslået at forbyde alle salgsfremmende foranstaltninger i sit forslag til forordning om brugen af ernærings- og sundhedsanprisninger af fødevarer.
  Kommissionen mener imidlertid ikke, at nogen form for alkoholholdige drikkevarer bør anprises på grund af deres eventuelle ernærings- eller sundhedsmæssige egenskaber, fordi overforbrug af disse produkter fører til de velkendte alvorlige sundhedsproblemer og sociale problemer, som Kommissionen allerede søger at bekæmpe. Det understreges således i Rådets konklusioner af 5. juni 2001 om en fællesskabsstrategi til mindskelse af alkoholrelaterede skader (1), at alkohol er en af de vigtigste sundhedsdeterminanter i Det Europæiske Fællesskab, og at videnskabelige undersøgelser klart har vist, at et stort alkoholforbrug i befolkningen i væsentlig grad øger risikoen for alkoholrelaterede sygdomme og den generelle dødelighed. Desuden er den måde bekymringsværdig, hvorpå alkoholholdige drikkevarer skabes og markedsføres, så de især appellerer til børn og unge.
  Derfor finder Kommissionen, at det bør påtænkes at forbyde ernærings- og sundhedsanprisninger ved mærkningen, præsentationen og markedsføringen af disse varer. Salgsfremme af vin og andre alkoholholdige drikke på andre måder end i form af ernærings- og sundhedsanprisninger skal på ingen måde forbydes eller begrænses af det nævnte forslag til forordning. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen har hverken for vin eller for andre føde- eller drikkevarer foreslået at forbyde alle salgsfremmende foranstaltninger i sit forslag til forordning om brugen af ernærings- og sundhedsanprisninger af fødevarer.

Kommissionen mener imidlertid ikke, at nogen form for alkoholholdige drikkevarer bør anprises på grund af deres eventuelle ernærings- eller sundhedsmæssige egenskaber, fordi overforbrug af disse produkter fører til de velkendte alvorlige sundhedsproblemer og sociale problemer, som Kommissionen allerede søger at bekæmpe. Det understreges således i Rådets konklusioner af 5. juni 2001 om en fællesskabsstrategi til mindskelse af alkoholrelaterede skader (1), at alkohol er en af de vigtigste sundhedsdeterminanter i Det Europæiske Fællesskab, og at videnskabelige undersøgelser klart har vist, at et stort alkoholforbrug i befolkningen i væsentlig grad øger risikoen for alkoholrelaterede sygdomme og den generelle dødelighed. Desuden er den måde bekymringsværdig, hvorpå alkoholholdige drikkevarer skabes og markedsføres, så de især appellerer til børn og unge.

Derfor finder Kommissionen, at det bør påtænkes at forbyde ernærings- og sundhedsanprisninger ved mærkningen, præsentationen og markedsføringen af disse varer. Salgsfremme af vin og andre alkoholholdige drikke på andre måder end i form af ernærings- og sundhedsanprisninger skal på ingen måde forbydes eller begrænses af det nævnte forslag til forordning.

| 2. | Som led i EU-ordningen om oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter på det indre marked og i tredjelande, jf. henholdsvis Rådets forordning (EF) nr. 2826/2000 af 19. december 2000 (2) og (EF) nr. 2702/1999 af 14. december 1999 (3), medfinansierer EU i øjeblikket adskillige programmer for visse kategorier vine, der er igangsat af erhvervsorganisationer, ikke kun i tredjelande, men også på EU's indre marked. Især har EU for det indre marked i perioden 2001-2003 medfinansieret otte programmer inden for vinsektoren til et samlet beløb på 5, 2 mio. EUR. |
| --- | --- |

2.

Som led i EU-ordningen om oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter på det indre marked og i tredjelande, jf. henholdsvis Rådets forordning (EF) nr. 2826/2000 af 19. december 2000 (2) og (EF) nr. 2702/1999 af 14. december 1999 (3), medfinansierer EU i øjeblikket adskillige programmer for visse kategorier vine, der er igangsat af erhvervsorganisationer, ikke kun i tredjelande, men også på EU's indre marked. Især har EU for det indre marked i perioden 2001-2003 medfinansieret otte programmer inden for vinsektoren til et samlet beløb på 5, 2 mio. EUR.

---

(1)  EFT C 175 af 20.6.2001.

(2)  EFT L 328 af 23.12.2000.

(3)  EFT L 327 af 21.12.1999.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/565 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/565

---

(2004/C 88 E/0576)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1073/04

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(6. april 2004)

Om:   Arkitektonisk kvalitet i by- og landmiljøet

Hvilken opfølgning har der været på den resolution, der blev vedtaget på Rådets (kultur) samling den 23. november 2000 om den arkitektoniske kvalitet i by- og landmiljøet? Hvilke initiativer overvejer Kommissionen at tage eller har den taget på dette område, siden resolutionen blev vedtaget, især i forbindelse med opfordringen til den om at finde frem til, hvordan der bedre kan tages hensyn til den arkitektoniske kvalitet og bevarelsen af kulturarven, når strukturfondene iværksættes?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(30. april 2004)

Projekter på kulturområdet, herunder også projekter vedrørende den arkitektoniske kvalitet i det bebyggede miljø, har haft en fremtrædende plads i de regionaludviklingsprogrammer, der støttes af EU under strukturfondene. For at få et bedre kendskab til interventionernes art på dette område har Kommissionen foretaget en specifik undersøgelse, bl.a. ved hjælp at et vidtspændende spørgeskema, som sendtes til medlemsstaterne. Resultaterne af denne undersøgelse foreligger i form af et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, som kan findes på internettet: (http://europa.eu.int/comm/culture/eac/ sources_info/compolitics/fond_structurel_en.html).

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/566 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/566

---

(2004/C 88 E/0577)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1074/04

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(6. april 2004)

Om:   Menneskerettigheder og Cotonou-aftalen

Cotonou-aftalen, som blev undertegnet af EU og 77 stater i Afrika, Caribien og Stillehavet i 2000, søger at forbedre det økonomiske samarbejde og udviklingssamarbejdet mellem EU og AVS-landene.

Aftalen understreger også menneskerettighedernes rolle i EU's politik for eksterne forbindelser, idet den omfatter respekten for menneskerettighederne, de demokratiske principper baseret på retsstaten og gennemsigtig og ansvarlig ledelse som de vigtigste elementer i partnerskabsaftalens første søjle.

Hvordan har Kommissionen siden undertegnelsen af aftalen overvåget udførelsen af Cotonou-aftalens politiske dimension? Har Kommissionen undersøgt menneskerettighedsstandarder i partnerlandene? Har Kommissionen truffet foranstaltninger, eller påtænker den at gøre det, over for noget land i forbindelse med overtrædelserne af Cotonou-aftalens menneskerettighedsbestemmelser? Vil disse forhold blive taget op med AVS-staterne under evalueringen af Cotonou-aftalen i 2005?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(30. april 2004)

Respekten for menneskerettighederne, de demokratiske principper og retsstaten udgør de centrale elementer i Cotonou-aftalen, og god regeringsførelse er grundlaget herfor, som det fremgår af artikel 9 i aftalen. Partnerskabet søger at fremme disse spørgsmål, både gennem samarbejds- og udviklingsstrategier, ved at støtte politiske, institutionelle og juridiske reformer, som partnerskabslandene søger at gennemføre, samt gennem den permanente politiske dialog mellem parterne.

En regelmæssig dialog er det vigtigste instrument til sikring af en fælles og regelmæssig evaluering af fremskridtene og i forbindelse med ændringer vedrørende afgørende og fundamentale elementer i aftalen, hvor der skal tages hensyn til det enkelte lands situation. Dialog øger den gensidige forståelse og kan forhindre situationer, der fører til konsultationsprocedurer, og til vedtagelse af foranstaltninger, herunder suspension af samarbejdet, som er omhandlet i artikel 96 og 97 i Cotonou-aftalen.

Artikel 96 indeholder bestemmelse om, at en af parterne kan anmode den anden part om konsultationer, hvis et af de ovennævnte afgørende elementer ikke respekteres. Konsultationer under artikel 96 har til formål, at situationen undersøges med henblik på at finde en løsning, der er acceptabel for begge parter. Hvis man ikke finder en løsning, eller når der er tale om hastesager, eller hvis den ene part afviser at deltage i konsultationerne, kan der træffes relevante foranstaltninger. Suspension af samarbejdet er i denne forbindelse en sidste udvej. Relevante foranstaltninger, der bør være proportionale med krænkelsen af det pågældende element, har til formål at sende et klart signal til det pågældende lands regering om vigtigheden af, at disse elementer ikke krænkes.

Siden undertegnelsen af Cotonou-aftalen i 2000 har EU indvilget i at afholde konsultationer i ni lande i Afrika, De Vestindiske Øer og Stillehavet (AVS-lande) (1). Der er gennemført passende foranstaltninger i de seks tilfælde, hvor konsultationerne er afsluttet (2).

Hvad angår revisionen af Cotonou-aftalen skal forhandlingerne efter planen starte i maj 2004. EU og AVS-gruppen er i færd med at udarbejde deres gensidige forhandlingsmandater.

---

(1)  Haiti, Côte d'Ivoire, Fiji, Liberia, Zimbabwe, Den Centralafrikanske Republik, Togo, Guinea-Bissau og Republikken Guinea.

(2)  Haiti, Côte d'Ivoire, Fiji, Liberia, Zimbabwe og Den Centralafrikanske Republik.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/567 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/567

---

(2004/C 88 E/0578)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1080/04

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(6. april 2004)

Om:   Menneskerettighedsforkæmpere

Udformningen af retningslinjer for menneskerettighedsforkæmpere er et af det irske formandsskabs erklærede mål. EU har understreget betydningen af at beskytte menneskerettighedsforkæmpere, men der mangler en specifik EU-politik til at styrke EU's støtte til menneskerettighedsforkæmpere over hele verden.

Hvilke officielle forslag om dette emne har Kommissionen modtaget fra Rådet? Er Kommissionen enig i, at introduktionen af sådanne retningslinjer er nødvendige for at styrke effektiviteten af EU's menneskerettighedspolitik? Vil Kommissionen diskutere spørgsmålet om menneskerettighedsforkæmpere i dets næste meddelelse om menneskerettigheder og demokratisering?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(30. april 2004)

Kommissionen glædede sig over og støtter fuldt ud det irske formandskabs initiativ med henblik på vedtagelse af EU-retningslinjer til støtte for menneskerettighedsforkæmpere.

Selv om medlemsstaterne og EU-institutionerne gentagne gange har fremhævet den vigtige betydning, som menneskerettighedsforkæmperne har, vil EU-retningslinjerne vedrørende menneskerettighedsforkæmpere være udtryk for en konsekvent, synlig politik, der går ud på at støtte og beskytte menneskerettighedsforkæmpere, dels i EU's eksterne forbindelser med tredjelande, dels gennem Fællesskabets og medlemsstaternes bistandsprogrammer.

Den politiske opmærksomhed, der er blevet opnået med tidligere EU-retningslinjer vedrørende menneskerettigheder (såsom retningslinjerne vedrørende dødsstraf, tortur og børns deltagelse i væbnede konflikter), understreger den merværdi, der kan opnås ved vedtagelse af retningslinjer på EU-plan.

Hvad angår det ærede medlems spørgsmål om, hvorvidt Kommissionen vil behandle spørgsmålet om menneskerettighedsforkæmpere i den næste meddelelse om menneskerettigheder og demokratisering, kan det oplyses, at Kommissionen ikke i øjeblikket har planer om nogen ny meddelelse efter dens meddelelse af maj 2001 om, hvordan Den Europæiske Union kan medvirke til at fremme menneskerettigheder og demokratisering i tredjelande (1).

---

(1)  EFT C 227 E af 24.9.2002.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/567 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/567

---

(2004/C 88 E/0579)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1092/04

af Jean Lambert (Verts/ALE) til Kommissionen

(5. april 2004)

Om:   Diskrimination på grund af kastetilhørsforhold

Diskrimination på grundlag af kastetilhørsforhold berører over 260 millioner mennesker verden over. Kastesamfund lever i fysisk og social adskillelse, behandles meget ulige over for loven og har begrænset adgang til jord, beskæftigelse, uddannelse og sundhedspleje. FN's særlige rapportør for racisme erklærede i sin opfølgning til verdenskonferencen om racisme, at man i opfølgningen af Durban-konferencen bør prioritere dette spørgsmål som led i bekæmpelsen af alle former af diskrimination og fremme af menneskerettighederne verden over.

Det er fortrinsvis Europa-Parlamentet, der på EU-niveau er fremkommet med henstillinger om en indsats mod diskrimination på grund af kastetilhørsforhold via sine beslutninger om menneskerettigheder i verden og sine henstillinger på møderne til FN's Menneskerettighedskommission. Derimod synes Kommissionen og Rådet ikke at have truffet nogen foranstaltninger til at udvide den politiske dialog og menneske- rettighedsdialogen om den fortsatte praksis med kastebetinget diskrimination med de lande, der har kastesystem. Der er endnu ikke blevet medtaget analyser af kastebetinget diskrimination i Rådets årlige beretning om menneskerettighederne. Effektiviteten af EU's menneskerettighedspolitik mangler endnu at blive evalueret, for så vidt angår behandlingen af spørgsmålet om diskrimination på grund af kastetilhørsforhold.

I betragtning af de fortsatte alvorlige krænkelser af menneskerettighederne bedes Kommissionen besvare følgende:

| — | Hvilke aktioner og foranstaltninger har Kommissionen sat i værk for at imødegå den fortsatte umenneskelige praksis med diskrimination på grund af kastetilhørsforhold? |
| --- | --- |

—

Hvilke aktioner og foranstaltninger har Kommissionen sat i værk for at imødegå den fortsatte umenneskelige praksis med diskrimination på grund af kastetilhørsforhold?

| — | Hvilke skridt er der blevet taget til at fremme udnævnelse af en særlig rapportør for kastediskrimination? |
| --- | --- |

—

Hvilke skridt er der blevet taget til at fremme udnævnelse af en særlig rapportør for kastediskrimination?

| — | Hvilke skridt kan Kommissionen tage for at sikre, at der henvises til dette enorme menneske-rettighedsproblem og angives forslag til afhjælpning heraf i alle EU-relevante erklæringer, herunder i dens egne landestrategirapporter? |
| --- | --- |

—

Hvilke skridt kan Kommissionen tage for at sikre, at der henvises til dette enorme menneske-rettighedsproblem og angives forslag til afhjælpning heraf i alle EU-relevante erklæringer, herunder i dens egne landestrategirapporter?

| — | Vil diskrimination på grund af kastetilhørsforhold blive et punkt på dagsordenen på de kommende topmøder mellem EU og Indien? |
| --- | --- |

—

Vil diskrimination på grund af kastetilhørsforhold blive et punkt på dagsordenen på de kommende topmøder mellem EU og Indien?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(26. april 2004)

Kommissionen er opmærksom på det verdensomspændende problem vedrørende diskrimination på grund af kastetilhørsforhold i Sydasien samt i Afrika. Kommissionen ser meget alvorligt på dette spørgsmål og har aktivt bestræbt sig for at løse problemet på en konsekvent måde.

Projekter til bekæmpelse af diskrimination mod dalits er støtteberettigede under det europæiske initiativ for demokrati og menneskerettigheder. I den indkaldelse af forslag, der blev iværksat den 27. april 2002 i henhold til dette initiativ, blev der især fokuseret på problemet vedrørende kasterelateret diskrimination. Et af kriterierne for at være berettiget til at modtage støtte var følgende: »Diskrimination på grund af kastetilhørsforhold (dvs. født medlem af en social gruppe, der anses for lavere i forhold til højere sociale grupper, selv uden etniske forskelle, og historisk offer for forskellige former for social og arbejdsmæssig adskillelse og diskrimination)«.

Kommissionen forventer, at Indien gennem sit samarbejde inden for de sociale sektorer, især inden for grundskoleundervisning, vil kunne yde et væsentligt bidrag til en gradvis fjernelse af kaste- og kønsbaseret diskrimination. Kommissionen er af den faste overbevisning, at ved at hjælpe Indien med at nå millennium-udviklingsmålet om at sikre grunduddannelse for alle med særlig fokus på dem, der er svære at nå, såsom børn fra dalits- og stammesamfund, vil disse børn i sidste ende få bedre chancer for at indtage stillinger på alle niveauer i det indiske samfund. Alle fællesskabssamarbejdsaftaler har siden 1995 indeholdt en bestemmelse om overholdelse af menneskerettighederne og danner grundlag for en positiv dialog om menneskerettighedsanliggender. I den politiske dialog mellem EU og Indien udgør menneskerettighedsspørgsmål et emne, der jævnligt drøftes på alle møder, som højtstående embedsmænd og ministre deltager i.

Kommissionen tager det ærede medlems forslag om en særlig rapportør for kastediskrimination til efterretning. Imidlertid ville indførelsen af et sådant mandat kræve en godkendelse fra FN's Menneskerettighedskommission (UNCHR).

Kommissionen fortsætter sine bestræbelser for at bekæmpe racisme, fremmedhad og den hertil knyttede intolerance inden for rammerne af Menneskerettighedskommissionen og i andre fora. EU fremsætter således en erklæring om disse spørgsmål på de årlige samlinger i UNCHR og i FN's generalforsamlings tredje udvalg.

I den fælles EU-Indien-erklæring, der blev offentliggjort på det fjerde topmøde i New Delhi i november 2003, slås det atter fast, at demokrati er den bedste garant for beskyttelse og fremme af menneskerettighederne, og at begge parter fortsat er villige til at føre en samlet drøftelse af menneskerettigheds-anliggender (1). Det forventes, at dette spørgsmål vil blive behandlet igen i erklæringen fra det femte topmøde, der skal finde sted i anden halvdel af 2004. EU og Indien er endvidere blevet enige om, at demokrati- og menneskerettighedsanliggender skal drøftes på møderne mellem højtstående embedsmænd og ministre.

---

(1)  Vi bekræfter, at demokratiet udgør et afgørende værn til beskyttelse og fremme af menneskerettighederne. Alle menneskerettigheder, herunder retten til personlig, økonomisk, social og kulturel udvikling, er universelle, udelelige, gensidigt afhængige og forbundne. Vi tror på borgerlige, politiske, økonomiske, sociale og kulturelle rettigheders ligeværd og er forpligtet til at gennemføre dem i fuldt omfang. Det internationale samarbejde bør fokusere på beskyttelse og fremme af menneskerettighederne gennem dialog og gensidig forståelse inden for fælles globale rammer. Vi bekræfter vores vilje til at føre en samlet drøftelse af menneskerettighedsanliggender.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/569 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/569

---

(2004/C 88 E/0580)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1097/04

af Adriana Poli Bortone (UEN) til Kommissionen

(13. april 2004)

Om:   Forordning (EF) nr. 2331/2003

Med ikrafttrædelsen af forordning (EF) nr. 2331/2003 (1) af 23. december 2003 er en række lande som for eksempel Argentina og Indien igen blevet berettiget til at modtage fællesskabsstøtte fra den generelle toldpræferenceordning for 2002-04, således at de fra 1. januar 2005 kan opnå nedsættelse i Den Europæiske Unions importafgift for visse arter af færdigbehandlet skind.

I betragtning af,

| — | at disse lande som følge af et veletableret dumpningssystem har store konkurrencefordele på bekostning af den italienske garveindustry, |
| --- | --- |

—

at disse lande som følge af et veletableret dumpningssystem har store konkurrencefordele på bekostning af den italienske garveindustry,

| — | at der ikke er nogen gensidige og ligestillede markedsforhold med hensyn til handelspolitiske foranstaltninger, da både Indien og Argentina har fastsat betydelige afgiftsmæssige og ikke-afgifts-mæssige barrierer for deres egen eksport af råstofer og import af færdigbehandlede produkter, |
| --- | --- |

—

at der ikke er nogen gensidige og ligestillede markedsforhold med hensyn til handelspolitiske foranstaltninger, da både Indien og Argentina har fastsat betydelige afgiftsmæssige og ikke-afgifts-mæssige barrierer for deres egen eksport af råstofer og import af færdigbehandlede produkter,

| — | at de italienske virksomheder har store vanskeligheder som følge af den faldende efterspørgsel efter færdigbehandlede produkter og den ugunstige euro-dollar-valutakurs, |
| --- | --- |

—

at de italienske virksomheder har store vanskeligheder som følge af den faldende efterspørgsel efter færdigbehandlede produkter og den ugunstige euro-dollar-valutakurs,

kan Kommissionen oplyse, om den mener, at forordning nr. 2331/2003 bør tages op til revision?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(30. april 2004)

Kommissionens forordning (EF) nr. 2331/2003 af 23. december 2003 blev vedtaget i henhold til artikel 12 i Rådets forordning (EF) nr. 2501/2001 om anvendelse af en ordning med generelle toldpræferencer til fordel for udviklingslande. Forordning nr. 2331/2003 blev altså vedtaget af Kommissionen på grund af den forpligtelse, den har til at handle på baggrund af retslige rammer, der fastsættes af Rådet.

I det foreliggende tilfælde indeholder ordningen med generelle toldpræferencer, der er en ordning, som løber over flere år, bestemmelse om, at Kommissionen hvert år skal tilpasse præferencerne, sådan som det er sket for 2005 ved forordning nr. 2331/2003. Ordningen med de generelle toldpræferencer bør faktisk betragtes som et kommercielt tilbud med begrænset rækkevidde, og man bør derfor sikre sig, at tilbuddet gives til lande og i forbindelse med produkter, hvor der er et virkeligt behov. Den ovennævnte artikel 12 indeholder derfor en gradueringsmekanisme, der giver mulighed for at fratage et land/produkt den generelle toldpræferencestatus, hvis det pågældende lands/produkts konkurrenceevne på det internationale marked er sikret, og omvendt genindføre den generelle toldpræferencestatus for lande/produkter, der ikke længere nyder godt af toldpræferenceordningen, men som i mellemtiden igen har mistet noget af deres konkurrencedygtighed.

Der er tale om en ikke-politisk foranstaltning, der udelukkende har økonomisk karakter. De objektive kriterier, der har forrang, er de i den ovennævnte artikel 12 nævnte (som ændret ved første artikel i Rådets forordning nr. 2211/2003 af 15. december 2003 (2)). Det er altså i henhold til disse kriterier, at præferencerne for 2005 bliver fastsat for Indien og Argentina og for de varer, der her er tale om.

Instrumenterne til kommercielt forsvar giver mulighed for at bekæmpe dumping, hvis betingelserne herfor er opfyldt. Spørgsmålet om toldmæssige og ikke-toldmæssige hindringer for eksport er en af Kommissionens prioriteter hvad angår både Doha-udviklingsdagsordenen og bilaterale forhandlinger.

Der vil efter høring af alle parter blive vedtaget en ny ordning for de generelle toldpræferencer den 1. januar 2006. Det ærede medlem opfordres til at opmuntre bl.a. industrielle sammenslutninger til at deltage aktivt i disse høringer.

---

(1)  EFT L 346 af 31.12.2003, s. 3.

(2)  EFT L 332 af 19.12.2003.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/570 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/570

---

(2004/C 88 E/0581)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1104/04

af Francesco Speroni (NI) til Kommissionen

(5. april 2004)

Om:   Figenbananer

Kommissionen bedes oplyse, hvilken særlig grund den i sin tid havde til at udelukke figenbananer fra anvendelsesområdet for Kommissionens forordning (EF) nr. 2257/94 (1) af 16. september 1994, og om denne begrundelse fortsat gælder.

Desuden bedes Kommissionen svare på, om den anser det for hensigtsmæssigt at udvide denne undladelse til andre banantyper, f.eks. røde bananer.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(30. april 2004)

Kommissionen kan meddele det ærede medlem, at den allerede i sit svar på skriftlig forespørgsel P-3283/03 (2) anførte, at kvalitetsnormerne i bilag I til Kommissionens forordning (EF) nr. 2257/94 af 16. september 1994 om kvalitetsnormer for bananer kun omfatter bananer af sorterne Musa (AAA) spp, undergruppe Cavendish og Gros Michel. Alle de banansorter, der ikke tilhører disse undergrupper, er derfor undtaget fra anvendelsen af Fællesskabets kvalitetsnormer for bananer. Det er tilfældet med figenbananer.

Hvad angår de såkaldte røde bananer, tilhører de undergruppen Figue Rose, og de er derfor ikke omfattet af den pågældende lovgivning.

Da lovgivningen om kvalitetsnormerne blev udformet, blev disse produkter udelukket fra anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 2257/94 som følge af deres meget specifikke egenskaber, og fordi afsætningsmåden afviger fra den, der gælder for bananer, der tilhører undergrupperne Cavendish og Gros Michel.

Imidlertid skal de produkter, der tilhører nævnte sorter, stadig overholde de horisontale normer, der gælder for handelen med fødevarer (normer vedrørende plantesundhed og folkesundhed, mærkning osv.).

---

(1)  EFT L 245 af 20.9.1994, s. 6.

(2)  EFT C 78 E af 27.3.2004, s. 255.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/571 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/571

---

(2004/C 88 E/0582)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1123/04

af Roy Perry (PPE-DE) til Kommissionen

(5. april 2004)

Om:   Adgang til de civilretlige domstole

Det internationale fodboldforbund FIFA's gældende vedtægter (Statut for anvendelsen af vedtægterne: kongressens forretningsorden) forhindrer europæiske fodboldklubber i hele EU i at anlægge sag ved de almindelige retsinstanser. I artikel 61 i FIFA's vedtægter er det fastlagt, at:

| | Det er forbudt at anlægge sag ved de almindelige domstole undtagen i de i FIFA's vedtægter udtrykkeligt angivne tilfælde. |
| --- | --- |

Det er forbudt at anlægge sag ved de almindelige domstole undtagen i de i FIFA's vedtægter udtrykkeligt angivne tilfælde.

| | Med henblik på at sikre ovenstående, skal de nationale fodboldforbund indsætte en klausul i deres vedtægter, der forbyder deres klubber og medlemmer at anlægge sag ved de almindelige domstole og forpligter dem til at indbringe enhver uoverensstemmelse for de nationale forbund, det behørige internationale (kontinentale) fodboldforbund eller FIFA. |
| --- | --- |

Med henblik på at sikre ovenstående, skal de nationale fodboldforbund indsætte en klausul i deres vedtægter, der forbyder deres klubber og medlemmer at anlægge sag ved de almindelige domstole og forpligter dem til at indbringe enhver uoverensstemmelse for de nationale forbund, det behørige internationale (kontinentale) fodboldforbund eller FIFA.

I henhold til vedtægterne skal klubberne, i tilfælde af at der opstår en tvist mellem dem og FIFA eller andre involverede parter, klage til den særlige domstol, Court of Arbitration for Sports (voldgiftsret for sportstvister), i Schweiz. I artikel 59 i FIFA's vedtægter er det fastlagt, at:

| | FIFA skal skabe mulighed for at indbringe sager for Court of Arbitration for Sport, der er en uafhængig voldgiftsret med hovedsæde i Lausanne (Schweiz), med henblik på at få løst enhver tvist mellem FIFA, de internationale fodboldforbund, medlemmer, ligaer, klubber, spillere, officials og autoriserede spilleragenter. |
| --- | --- |

FIFA skal skabe mulighed for at indbringe sager for Court of Arbitration for Sport, der er en uafhængig voldgiftsret med hovedsæde i Lausanne (Schweiz), med henblik på at få løst enhver tvist mellem FIFA, de internationale fodboldforbund, medlemmer, ligaer, klubber, spillere, officials og autoriserede spilleragenter.

Vil Kommissionen klarlægge, hvorvidt artikel 59 og 61 i FIFA's vedtægter er forenelige med principperne for EU's indre marked og EU-retten (f.eks. artikel 81 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab)?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(30. april 2004)

Kommissionen skal i første omgang understrege, at nedenstående kommentarer om artikel 59 og 61 i vedtægterne for det internationale fodboldforbund (FIFA) ligeledes gælder for vedtægterne for det europæiske fodboldforbund, da dettes forbunds vedtægter indeholder lignende bestemmelser, og da medlemskab efter artikel 5 er begrænset til nationale fodboldforbund i Europa.

Kommissionen skal hermed understrege, at en regel, ifølge hvilken der ikke gives adgang til nationale domstole, og der pålægges voldgift, som i artikel 59 og 61 i FIFA's vedtægter, kan udgøre en overtrædelse af princippet om fri adgang til arbejde. Dette princip er en grundlæggende rettighed i EF-traktaten, som gives til hver enkelt arbejdstager i EU, hvilket Domstolen har anerkendt i sin retspraksis (1). Desuden skal der være adgang til domstolsprøvelse af en afgørelse fra en national myndighed, der nægter en person fri adgang til arbejde, hvis denne grundlæggende rettighed skal sikres effektivt. Dette krav er et overordnet princip i EU-retten, som stammer fra medlemsstaternes fælles grundlovsretlige traditioner, og som er stadfæstet i artikel 6 og 13 i den europæiske menneskerettighedskonvention (se også artikel 47 i charteret om grundlæggende rettigheder).

Hvad angår en mulig overtrædelse af artikel 81 og 82, er det muligt, at en sådan regel strider imod EF-traktaten, idet den manglende adgang til domstolsprøvelse kan gøre det lettere at indgå konkurrencefordrejende aftaler eller udvise konkurrencefordrejende adfærd.

Når Kommissionen undersøger de tilfælde, som bliver forelagt, sørger den derfor for, at princippet om fri adgang til arbejde og fri konkurrence bliver overholdt. Kommissionen kan for eksempel nævne, at som følge af dens indgriben gives der nu i artikel 42 i FIFA's reglement mulighed for at fravige artikel 59 og 61 i FIFA's vedtægter vedrørende spillersalg og muligheden for at give adgang til domstolsprøvelse.

Kommissionen skal ligeledes gøre det ærede medlem opmærksom på, at afgørelser, der afsiges af den internationale sportsdomstol (CAS) i Schweiz, på visse betingelser og under visse begrænsede omstændigheder kan prøves ved nationale domstole.

---

(1)  C-222/86, Heylens-dommen af 15. oktober 1987, Sml. 1987, s. 4097.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/572 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/572

---

(2004/C 88 E/0583)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1124/04

af Professor Sir Neil MacCormick (Verts/ALE) til Kommissionen

(6. april 2004)

Om:   Skattefordele for stutterier

Vil Kommissionen oplyse, hvad den mener om, at Irland giver stutterier skattefritagelse for de gebyrer, der betales, når en hingst befrugter en hoppe?

Er denne praksis ikke en ulovlig form for statsstøtte til stutterier i Irland?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(30. april 2004)

Kommissionen har modtaget en formel klage over Irlands praksis med skattefritagelse for stutterier. Da Kommissionen er i tvivl om, hvorvidt dette er foreneligt med statsstøttereglerne, har den indledt en undersøgelse heraf på grundlag af EF-traktatens artikel 88 (sag nr. NN 32/04).

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/572 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/572

---

(2004/C 88 E/0584)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1126/04

af Véronique De Keyser (PSE) til Kommissionen

(6. april 2004)

Om:   Anvendelse af strukturfondene

Det ser ud til, at en del af de strukturfondsmidler, som bl.a. Letland nyder godt af, går til restaurering af slotte og andre boliger, som tidligere aristokrater, der stadig lever i eksil eller lige er vendt tilbage til landet, menes at ville tage i besiddelse igen. Disse midler anvendes således til restaurering af private ejendomme, der er tilbagekøbt til lav pris, og ikke til restaurering af en arv, som er forbeholdt offentligheden. I forbindelse med visse generhvervelser går man endda så langt som til at ekspropriere skoler. Forspørgeren undrer sig over en sådan anvendelse af strukturfondene og ønsker at kontrollere nøjagtigheden af denne oplysning, som stammer fra den franske tv-udsendelse »Des racines et des hommes« (om mennesker og deres rødder), der udsendtes den 30. marts 2004 på det franske program »France 3«.

Eksisterer der en detaljeret kontrol med strukturfondsmidlernes anvendelse i de baltiske lande, som kan offentliggøres, og som afkræfter eller bekræfter disse påstande?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(30. april 2004)

EU-støtten til Letland under strukturfondene vil blive ydet i overensstemmelse med det Mål 1-enhedsprogrammeringsdokument, som er blevet forhandlet med de lettiske myndigheder, og som endnu ikke er blevet officielt godkendt, men som skal godkendes inden tiltrædelsen den 1. maj (1).

Der er derfor heller ikke hidtil foretaget nogen udbetalinger under dette program. De lettiske myndigheder er i øjeblikket i gang med det forberedende arbejde, der er nødvendigt for fastlæggelsen af de udvælgelseskriterier, som skal sikre, at de projekter, der skal have støtte under programmet, udvælges ved hjælp af en gennemsigtig og konkurrencepræget procedure.

Enhedsprogrammeringsdokumentet findes på webstedet http://www.esfondi.lv.

---

(1)  Enhedsprogrammeringsdokumentet findes på webstedet http://www.esfondi.lv.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/573 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/573

---

(2004/C 88 E/0585)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1141/04

af Göran Färm (PSE) til Kommissionen

(6. april 2004)

Om:   Europæiske patentrettigheder i USA

For et par år siden gjorde forespørgeren Kommissionen opmærksom på den systematiske protektionisme, som findes i det amerikanske retssystem, og som desværre fortsætter. Flere retssager, som europæiske forskere og opfindere har ført ved amerikanske domstole for at forsvare deres patentrettigheder, er mere eller mindre åbenlyst blevet obstrueret af domstolene. Dette er muligvis en krænkelse af TRIPS-aftalen, som USA har undertegnet, og som garanterer udenlandske indehavere af patenter retten til at føre deres sag ved aftalestaternes domstole. Den retssag, som den svenske opfinder Dr. Håkan Lans efter flere år stadig er tvunget til at føre ved de amerikanske domstole, er et tydeligt eksempel på den amerikanske protektionisme, som beskrevet ovenfor. Er Kommissionen parat til at tage Dr. Lans sag op med USA's regering for at statuere et eksempel og for tydeligt at markere, at EU ikke tolererer en sådan diskriminering?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(27. april 2004)

Kommissionen bestræber sig i høj grad på nøje at overvåge sine handelspartneres adfærd for at sikre, at de overholder bestemmelserne i TRIPS-aftalen.

Med hensyn til de uheldige omstændigheder, den svenske opfinder dr. Håkan Lans befinder sig i, har Kommissionen sammen med dr. Lans selv foretaget en grundig vurdering af sagens elementer. Desværre er konklusionen, at der i dette tilfælde reelt ikke findes brugbare retsmidler inden for handelspolitikken.

Naturligvis vil Kommissionen grundigt undersøge alle andre tilfælde, den måtte blive bekendt med, og som måtte give anledning til at sætte spørgsmålstegn ved den måde, hvorpå USA's retsvæsen behandler de patentrettigheder, europæiske forskere og opfindere har i henhold til TRIPS-aftalen.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/573 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/573

---

(2004/C 88 E/0586)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1145/04

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(15. april 2004)

Om:   Oprettelse af en inspektionsenhed i EU

Under henvisning til, at Kommissionen har besluttet, at der skal oprettes en fællesskabsinspektionsenhed, der skal være operationel i 2006, og i betragtning af, at lovgivningen vedrørende den fællesskabsstøtte, der skulle ydes til medlemsstaterne til skabelse af kontrolstrukturer, er udløbet, bedes Kommissionen besvare følgende:

| 1. | Hvordan agter Kommissionen at yde støtte til Portugal, der råder over den største eksklusive økonomiske zone og har en mængde fartøjer at kontrollere, eftersom dette land klart mangler den nødvendige udrustning, som bekendt er ramt af økonomisk afmatning og står over for alvorlige finansielle problemer? |
| --- | --- |

1.

Hvordan agter Kommissionen at yde støtte til Portugal, der råder over den største eksklusive økonomiske zone og har en mængde fartøjer at kontrollere, eftersom dette land klart mangler den nødvendige udrustning, som bekendt er ramt af økonomisk afmatning og står over for alvorlige finansielle problemer?

| 2. | Hvilke foranstaltninger har Kommissionen planer om at træffe for at hjælpe Portugal med finansieringen af indkøb og modernisering af fly og skibe til kontrolundersøgelser i lighed med de foranstaltninger, der er truffet til fordel for andre lande, herunder især Irland? |
| --- | --- |

2.

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen planer om at træffe for at hjælpe Portugal med finansieringen af indkøb og modernisering af fly og skibe til kontrolundersøgelser i lighed med de foranstaltninger, der er truffet til fordel for andre lande, herunder især Irland?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(30. april 2004)

Kommissionen foreslog i november 2003 at forlænge ordningen om EF-tilskud til medlemsstaternes programmer for fiskerikontrol (1), så den er gældende indtil den 31. december 2005. Forlængelsen blev netop foreslået for at kunne tage hensyn til oprettelsen af et kontor, der skal tage sig af fiskerikontrol, og som forventes at være operationelt i 2006.

I henhold til artikel 4, stk. 1, litra h), i forslaget til Rådets beslutning skal der ydes EF-tilskud til anskaffelse og modernisering af fartøjer og fly, som de ansvarlige myndigheder skal anvende til overvågning og kontrol af fiskeri. Det forventes, at Rådet inden længe vedtager dette forslag.

Ansøgninger om tilskud til programmer for 2004 skal senest være indgivet den 1. juni 2004.

---

(1)  KOM(2003) 706 endelig udg. af 20.11.2003.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/574 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/574

---

(2004/C 88 E/0587)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1154/04

af Brice Hortefeux (PPE-DE) til Kommissionen

(6. april 2004)

Om:   Bekæmpelse af terrorisme

Attentaterne i Madrid er endnu et udtryk for, at Europa har behov for kriser, ja endog tragiske begivenheder, for at gøre fremskridt. Efter flere måneder med ørkesløse diskussioner frem og tilbage har man endelig erkendt, at der kræves en forfatning for Europa for at give Unionen redskaber til at beskytte sig mod dem, der truer den, og for at skabe det fælles område med frihed og sikkerhed, som borgerne allerede længe har krævet.

Man bør imidlertid hverken prioritere at udvide de eksisterende organer, således som visse personer har foreslået, eller at øge bureaukratiet, men derimod at finde ud af, om regeringerne er fast besluttet på at bruge EU-rammerne til at udvikle det politimæssige og retlige samarbejde. Hertil er Europol og Eurojust allerede oprettet, men anvendes kun i ringe omfang og dårligt. Værre er det, at rapporten om handlingsplanen for bekæmpelse af terrorisme fra Rådets sekretariatet viser, at den største hindring for et effektivt samarbejde navnlig er af politisk art, nemlig mistillid. Det kan da ikke være rigtigt, at terrorister bevæger sig uhindret på tværs af grænserne, samtidig med at politi, retsvæsen og efterretningstjenester selv internt i EU støder på grænser.

Hvad mener Kommissionen i den forbindelse om denne »hemmeligholdelseskultur«?

Er der truffet foranstaltninger til at afhjælpe de mangler, der er gjort opmærksom på i ovennævnte rapport fra Rådets sekretariat, og i bekræftende fald hvilke?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(30. april 2004)

Kommissionen er enig med det ærede medlem i, at problemerne med at udveksle informationer mellem de mange efterretnings- og polititjenester i medlemsstaterne er en af de største hindringer for det internationale politisamarbejde. Denne praksis har en direkte negativ indvirkning på bestræbelserne for at bekæmpe terrorisme.

Indsamling og behandling af informationer er af afgørende betydning for at forebygge, opspore og undersøge terrorisme. Hvor godt det lykkes at forebygge, undersøge og bagefter retsforfølge forbrydelser afhænger af, hvilken kvalitet de indsamlede informationer har, hvorledes de analyseres, og navnlig at det sikres, at de ikke falder i de forkerte hænder. Det er derfor naturligt, at det er så vanskeligt at udveksle informationer.

Rådets afgørelse 2003/48/RIA af 19. december 2002 om anvendelse af specifikke foranstaltninger inden for rammerne af politisamarbejdet og det retlige samarbejde til bekæmpelse af terrorisme i overensstemmelse med artikel 4 den i fælles holdning 2001/931/FUSP er et vigtigt skridt frem i arbejde med at forbedre udvekslingen af informationer.

Disse problemer findes ikke blot i internationale kontakter, men også mellem forskellige politistyrker i de enkelte lande (og undertiden inden for én og samme styrke). Omfanget af informationsudvekslingen vokser hele tiden som følge af det fortsatte og udbyggede samarbejde mellem de formelle organer, der er oprettet af Unionen, f.eks. Rådets arbejdsgrupper, Europol, Eurojust eller EU's operative task force af politichefer. Det er en naturlig proces, som imidlertid udvikles meget langsomt. Det er derfor nødvendigt at finde veje for at nå hurtigere resultater.

En effektiv metode til at opbygge et tillidsforhold og samarbejde er gennem de uddannelsesaktiviteter, der foregår inden for den europæiske politiskole (CEPOL) og Europols oplysningsprogram samt ved at inddrage efterretnings- og sikkerhedstjenester i Europols aktiviteter.

Kommissionen har for nylig fremlagt konkrete foranstaltninger, der kan hjælpe med til at forbedre ovennævnte situation, f.eks. en meddelelse (1) om visse foranstaltninger, der bør indføres til bekæmpelse af terrorisme og andre former for grov kriminalitet, navnlig med henblik på at fremme informationsudvekslingen. Kommissionen har endvidere fremlagt et forslag til Rådets beslutning om informationsudveksling og samarbejde vedrørende terrorhandlinger (1).

---

(1)  KOM(2004) 221 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/575 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/575

---

(2004/C 88 E/0588)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1155/04

af Marco Formentini (ELDR) til Kommissionen

(7. april 2004)

Om:   Anmodning til Kommissionen om at gribe ind i striden mellem selskabet Invesmart bv og Den Tjekkiske Republik vedrørende Union Bankas konkurs

En af de vigtigste betingelser for kandidatlandenes tiltrædelse af Den Europæiske Union var betingelsen om, at de respektive nationale lovgivninger, de administrative procedurer og de offentlige forvaltningers fremgangsmåder skulle tilpasses de gældende retlige principper i Unionen. I denne forbindelse henledes Kommissionens opmærksomhed på en række ulovligheder og uregelmæssigheder, som det nederlandske selskab Invesmart bv og dets hovedaktionær Paolo Catalfamo, som er italiensk statsborger, har været ofre for siden december 2002 som følge af deres investering i Union Banka, som på daværende tidspunkt var den fjerdestørste bank i Den Tjekkiske Republik.

Nævnte investering samt den vidtrækkende omstruktureringsplan, der ledsagende den, var et resultat af en fælles overenskomst mellem investorerne på den ene side og den tjekkiske centralbank og det tjekkiske finansministerium på den anden. Efter halvandet år med forskellige og byrdefulde opfyldelser af aftalen fra investorernes side erklærede de tjekkiske myndigheder pludselig (og uforudseeligt) banken konkurs med heraf følgende alvorlige konsekvenser for investorerne. Begivenhederne fik stor omtale i såvel Den Tjekkiske Republik som i den internationale økonomiske presse.

Vil Kommissionen henvende sig direkte til de tjekkiske myndigheder — som, stillet over for truslen om iværksættelse af en voldgiftsprocedure med henblik på at opnå en skadeserstatning på omkring 300 mio. EUR, har givet udtryk for, at den tjekkiske regering er rede til at bilægge striden på mindelig vis — for at få oplyst, hvad deres reelle intentioner er, og for at opfordre dem til at bilægge striden på korrekt og retfærdig vis?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(30. april 2004)

Banksektoren i Tjekkiet har gennemgået en vanskelig omstruktureringsproces. For at beskytte det fælles marked må Kommissionen sikre, at der er lige konkurrencevilkår ved at hindre, at der ydes statsstøtte, der strider imod EU's konkurrenceregler.

I Tjekkiet foregår konkursbehandling ved retten og Kommissionen kan ikke udtale sig om verserende sager. Det påhviler det tjekkiske retsvæsen at træffe afgørelse i denne sag.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/576 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/576

---

(2004/C 88 E/0589)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1201/04

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(14. april 2004)

Om:   Roms Kommune — undladelse af at efterkomme Kommissionens beslutning 2000/628/EF om statsstøtten til den kommunale mælkecentral Centrale del Latte di Roma (ACCL)

Som opfølgning af Kommissionens svar af 30. marts 2004 på forespørgsel E-0470/04 (1) skal det anføres, at det kan udledes af Kommissionens dossier, at den ikke inden for to måneder efter meddelelsen af ovennævnte beslutning, som fastsat i de gældende bestemmelser, har modtaget underretning om de tidsfrister og procedurer, der finder anvendelse for tilbagebetalingen af støtten. Det fremgår desuden ikke klart, hvorfor Kommissionen ved undersøgelsen af de formodede uregelmæssigheder i forbindelse med statsstøtten til ACCL, som siden har vist sig begrundede, ikke har taget hensyn til den tidligere udtalelse fra konsulentfirmaet JP Morgan, som havde til opgave at udarbejde en industriel strategi. JP Morgan havde allerede i en rapport vedrørende Roms Kommunes kommunalrådsforhandlinger, nr. 145 af 28. juli 1997, s. 36-37 og s. 198-199, påpeget uforenelighed med fællesskabsreglerne om statsstøtte ved overtrædelse af EF-traktatens artikel 87, 88 og 89 om ydelse af hjælp ved offentlige midler.

Roms Kommune var følgelig allerede i slutningen af 1996 vidende om, at privatiseringsprocessen i forbindelse med ACCL var uforenelig med fællesmarkedet, og at den efter privatiseringen ikke kunne yde den pågældende støtte.

Kommissionen bedes oplyse følgende:

| 1. | Hvorfor har Kommissionen ikke taget hensyn til den begrundede udtalelse fra konsulentfirmaet JP Morgan ved undersøgelsen af pålideligheden af Roms Kommune vurdering af statsstøtten? |
| --- | --- |

1.

Hvorfor har Kommissionen ikke taget hensyn til den begrundede udtalelse fra konsulentfirmaet JP Morgan ved undersøgelsen af pålideligheden af Roms Kommune vurdering af statsstøtten?

| 2. | Hvorfor har Kommissionen, som var bekendt med udtalelsen fra JP Morgan, ikke ment, at den skulle sanktionere privatiseringsprocessen som en bevidst overtrædelse af fællesskabsreglerne med det formål at skabe fiktiv balance i ACCL's regnskaber med henblik på privatiseringen? |
| --- | --- |

2.

Hvorfor har Kommissionen, som var bekendt med udtalelsen fra JP Morgan, ikke ment, at den skulle sanktionere privatiseringsprocessen som en bevidst overtrædelse af fællesskabsreglerne med det formål at skabe fiktiv balance i ACCL's regnskaber med henblik på privatiseringen?

| 3. | Hvorfor har man ikke overholdt de tilbagebetalingsfrister for støtten, som er angivet i artikel 14 og 15 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 (2)? |
| --- | --- |

3.

Hvorfor har man ikke overholdt de tilbagebetalingsfrister for støtten, som er angivet i artikel 14 og 15 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 (2)?

| 4. | Hvorfor har Kommissionen endnu ikke — fire år efter offentliggørelsen af beslutningen i EF-tidende — indbragt sagen for Domstolen i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 88, stk. 2? |
| --- | --- |

4.

Hvorfor har Kommissionen endnu ikke — fire år efter offentliggørelsen af beslutningen i EF-tidende — indbragt sagen for Domstolen i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 88, stk. 2?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(30. april 2004)

Den 11. april 2000 vedtog Kommissionen en beslutning om den støtte, som Italien havde ydet til Azienda Comunale Centrale del Latte di Rome (3).

| 1. | og 2. Kommissionen har, inden den vedtog ovennævnte beslutning, gennemgået og evalueret al den dokumentation og alle de forklaringer, som de italienske myndigheder har fremlagt under proceduren. |
| --- | --- |

1.

og 2. Kommissionen har, inden den vedtog ovennævnte beslutning, gennemgået og evalueret al den dokumentation og alle de forklaringer, som de italienske myndigheder har fremlagt under proceduren.

| 3.og | 4. Ifølge artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (4) er det medlemsstaten, der efter at Kommissionen har meddelt den sin beslutning om at kræve den ulovlige støtte tilbagebetalt, har ansvaret for, at tilbagebetalingen sker omgående og i overensstemmelse med procedurerne i national ret. Kommissionen har ved brev af 26. januar 2004 anmodet de italienske myndigheder om senest den 25. februar 2004 at meddele Kommissionen, hvilke foranstaltninger de har truffet for at efterkomme ovennævnte beslutning. Kommissionens tjenestegrene er for tiden ved at gennemgå det svar, som Rom kommune har fremsendt. I henhold til artikel 12 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 kan Kommissionen indbringe sagen for EF-Domstolen, hvis den efter en undersøgelse af sagens fakta på grundlag af de foreliggende oplysninger finder, at Italien ikke har efterkommet den vedtagne beslutning således som fastsat i EF-traktatens artikel 88, stk. 2. |
| --- | --- |

3.og

4. Ifølge artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (4) er det medlemsstaten, der efter at Kommissionen har meddelt den sin beslutning om at kræve den ulovlige støtte tilbagebetalt, har ansvaret for, at tilbagebetalingen sker omgående og i overensstemmelse med procedurerne i national ret. Kommissionen har ved brev af 26. januar 2004 anmodet de italienske myndigheder om senest den 25. februar 2004 at meddele Kommissionen, hvilke foranstaltninger de har truffet for at efterkomme ovennævnte beslutning. Kommissionens tjenestegrene er for tiden ved at gennemgå det svar, som Rom kommune har fremsendt. I henhold til artikel 12 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 kan Kommissionen indbringe sagen for EF-Domstolen, hvis den efter en undersøgelse af sagens fakta på grundlag af de foreliggende oplysninger finder, at Italien ikke har efterkommet den vedtagne beslutning således som fastsat i EF-traktatens artikel 88, stk. 2.

---

(1)  EFT C 84 E af 3.4.2004, s. 592.

(2)  EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1.

(3)  Kommissionens beslutning af 11. april 2000 om den statsstøtte, som Italien har ydet til Centrale del Latte di Roma, EFT L 265 af 19.10.2000.

(4)  EFT L 83 af 27.3.1999.

---

BESVAREDE SKRIFTLIGE FORESPØRGSLER (Del 3)

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/578 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/578

---

(2004/C 88 E/0590)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3077/01

af Luis Berenguer Fuster (PSE) til Kommissionen

(9. november 2001)

Om:   Sag vedrørende offentlig støtte til forlystelsesparken »Terra Mítica« i Alicante

Selskabet Sociedad Parque Temático de Alicante (SPTA), som er et offentligt selskab, der ejes fuldt ud af den valencianske regionalregering, Generalitat Valenciana, har underskrevet en aftale med hver af det amerikanske multinationale selskab Viacom's to datterselskaber Paramount Parks og Paramount Pictures. I henhold til aftalen med det første af disse selskaber forpligter Paramount Parks sig til i fire år at lede forlystelsesparken »Terra Mítica«. Samtidig har Paramount Pictures undertegnet en kontrakt, hvori selskabet i et vist omfang påtager sig at samarbejde om Ciudad de la Luz i Alicante. I forbindelse med denne anden kontrakt har den valencianske regionalregering stillet en garanti på op til 6 mio. US$ for Sociedad Parque Temático de Alicante.

Til trods for det røgslør, der er blevet lagt ud for at skjule, at den offentlige garanti ikke gælder »Terra Mítica«, er der visse oplysninger, der giver grundlag for at antage, at dette alligevel er tilfældet.

| — | Kontrakterne blev underskrevet den samme dag, den 2. oktober 2001, hvilket kan udledes af det fotografi, hvor de ansvarlige for »Terra Mítica«, SPTA, Paramount Parks og Paramount Pictures lykønsker hinanden med aftalerne. |
| --- | --- |

—

Kontrakterne blev underskrevet den samme dag, den 2. oktober 2001, hvilket kan udledes af det fotografi, hvor de ansvarlige for »Terra Mítica«, SPTA, Paramount Parks og Paramount Pictures lykønsker hinanden med aftalerne.

| — | Det hævdes, at kontrakten mellem SPTA og Paramount Pictures blev underskrevet den 5. september, men først blev offentliggjort den 2. oktober. Generalitat Valenciana stillede en garanti for denne kontrakt den 5. september, men mærkeligt nok blev den ikke offentliggjort i Generalitat Valencianas tidende før den 5. oktober 2001. |
| --- | --- |

—

Det hævdes, at kontrakten mellem SPTA og Paramount Pictures blev underskrevet den 5. september, men først blev offentliggjort den 2. oktober. Generalitat Valenciana stillede en garanti for denne kontrakt den 5. september, men mærkeligt nok blev den ikke offentliggjort i Generalitat Valencianas tidende før den 5. oktober 2001.

| — | Der er ingen, der forstår, hvilke forpligtelser Paramount Pictures har over for Ciudad de la Luz, som stadig er et projekt på begyndelsesstadiet, og som vanskeligt allerede kan have brug for det beløb, der er stillet garanti for, navnlig når garantien udløber den 31.12.2002. |
| --- | --- |

—

Der er ingen, der forstår, hvilke forpligtelser Paramount Pictures har over for Ciudad de la Luz, som stadig er et projekt på begyndelsesstadiet, og som vanskeligt allerede kan have brug for det beløb, der er stillet garanti for, navnlig når garantien udløber den 31.12.2002.

| — | Paramount Parks har krævet en bankgaranti på 13 mio. USD ud over garantien fra Generalitat Valenciana for at lede »Terra Mítica« (ifølge den valencianske presse den 18.10.2001), hvilket er blevet fortolket, som om den har forbindelse med garantien fra Generalitat Valenciana. |
| --- | --- |

—

Paramount Parks har krævet en bankgaranti på 13 mio. USD ud over garantien fra Generalitat Valenciana for at lede »Terra Mítica« (ifølge den valencianske presse den 18.10.2001), hvilket er blevet fortolket, som om den har forbindelse med garantien fra Generalitat Valenciana.

På baggrund af ovenstående bedes Kommissionen besvare følgende spørgsmål:

| 1. | Mener Kommissionen ikke, at den garanti, der er stillet for SPTA, har til formål at undgå Kommissionens kontrol i sagen om offentlig støtte til »Terra Mítica«, og at det i virkeligheden er en garanti, der kommer denne forlystelsespark til gode? |
| --- | --- |

1.

Mener Kommissionen ikke, at den garanti, der er stillet for SPTA, har til formål at undgå Kommissionens kontrol i sagen om offentlig støtte til »Terra Mítica«, og at det i virkeligheden er en garanti, der kommer denne forlystelsespark til gode?

| 2. | Mener Kommissionen, at der er grundlag for at undersøge, om den garanti, som Generalitat Valenciana har stillet for SPTA, bliver misbrugt, og om den i sidste instans har til formål at støtte »Terra Mítica«? |
| --- | --- |

2.

Mener Kommissionen, at der er grundlag for at undersøge, om den garanti, som Generalitat Valenciana har stillet for SPTA, bliver misbrugt, og om den i sidste instans har til formål at støtte »Terra Mítica«?

| 3. | Kan alle disse oplysninger have betydning i den sag, der er indledt vedrørende offentlig støtte til »Terra Mítica«? |
| --- | --- |

3.

Kan alle disse oplysninger have betydning i den sag, der er indledt vedrørende offentlig støtte til »Terra Mítica«?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(10. januar 2002)

Kommissionen takker det ærede medlem for de oversendte oplysninger. Den vil henvende sig til de spanske myndigheder for at få nærmere kendskab til og for at kunne vurdere forholdene vedrørende reglerne for statsstøtte bl.a. i forbindelse med »Terra Mitica«-sagen (1). Den skal ikke undlade at meddele resultatet af undersøgelserne.

---

(1)  EFT C 300 af 26.10.2001.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/579 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/579

---

(2004/C 88 E/0591)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2951/02

af Rosa Miguélez Ramos (PSE) til Kommissionen

(14. oktober 2002)

Om:   Fordeling af midler fra strukturfondene

Kan Kommissionen gøre nærmere rede for, hvorledes midlerne fra strukturfondene er blevet fordelt på de enkelte kommuner i Galicia (Spanien) i programmeringsperioden 1994-1999?

Supplerende svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(29. april 2004)

Myndighederne i Spanien har meddelt Kommissionen, at de ønskede oplysninger for regionen Galicien ikke er komplette og kun foreligger på kommunalt plan. Endvidere har de meddelt Kommissionen, at strukturfondenes midler i perioden 1994-1999 blev fordelt mellem regionen Galiciens provinser som vist:

| (i pesetas) |
| --- |
| Provins | EFRU | EUGFL | FIUF |
| Lugo | 159 842 770 248 | 1 700 299 862 | 6 836 285 588 |
| La Coruña | 198 227 392 318 | 885 147 058 | 23 936 009 296 |
| Orense | 41 344 303 188 | 1 416 242 020 | — |
| Pontevedra | 106 497 819 506 | 526 301 303 | 45 759 031 802 |
| I alt | 505 912 285 260 | 4 527 990 243 | 76 531 326 686 |

(i pesetas)

Provins

EFRU

EUGFL

FIUF

Lugo

159 842 770 248

1 700 299 862

6 836 285 588

La Coruña

198 227 392 318

885 147 058

23 936 009 296

Orense

41 344 303 188

1 416 242 020

—

Pontevedra

106 497 819 506

526 301 303

45 759 031 802

I alt

505 912 285 260

4 527 990 243

76 531 326 686

For så vidt angår støtten fra Den Europæiske Socialfond, meddeler de spanske myndigheder, at det vil være meget vanskeligt at fremskaffe de ønskede oplysninger om midlernes fordeling både på grund af de finansierede foranstaltningers art, og fordi antallet af iværksatte programmer (både enkeltregioner og flere regioner) og forvaltende instanser i Galicien er meget højt. Det selvstyrende galiciske samfund modtog i perioden 1994-1999 576,13mio.EUR fra Den Europæiske Socialfond. Heri indgår bidraget til regionalprogrammet og de nationale programmer.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/579 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/579

---

(2004/C 88 E/0592)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3207/02

af Kathleen Van Brempt (PSE) til Kommissionen

(12. november 2002)

Om:   Nikotinbolcher

En række tobaksproducenter, herunder British American Tobacco, har meddelt, at de i løbet af kort tid vil markedsføre et pebermyntebolche, som indeholder lige så meget nikotin som en cigaret. Fabrikanterne har udviklet »cigalett« for at rygere, som konfronteres med et stigende antal rygeforbud, kan nyde nikotin altid og overalt.

Hvilken holdning indtager Kommissionen til dette nye produkt?

Agter Kommissionen at forbyde »cigalett«?

I benægtende fald vil Kommissionen advare befolkningen om, at dette bolche er vanedannende?

Hvorledes forholder det sig til mærkningen af »cigalett«?

Supplerende svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(10. marts 2003)

Kommissionen er meget foruroliget over alle nye produkttyper, der kan gøre forbrugerne afhængige af nikotin. Hvad angår det produkt, »cigalett«, som det ærede medlem henviser til, råder Kommissionen ganske vist ikke over sikker dokumentation for produktets nøjagtige sammensætning, men de foreliggende oplysninger tyder på, at produktet indeholder tobak. Dermed falder det ind under kategorien tobaksvarer som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/37/EF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om fremstilling, præsentation og salg af tobaksvarer (1) (i det følgende benævnt »direktivet«), og det hører ikke under fødevarelovgivningen.

Ifølge direktivet forstås ved »tobaksvarer«»varer, der er bestemt til at ryges, indsnuses, suttes eller tygges, hvis de, også kun delvis, er fremstillet af tobak, uanset om den er genetisk modificeret«. Endvidere defineres i direktivet »tobak, som indtages oralt« som »varer, der er bestemt til oral indtagelse, med undtagelse af varer bestemt til at ryges eller tygges, og som helt eller delvis består af tobak i form af pulver eller fine partikler eller enhver kombination af disse former — navnlig varer i portionsbreve eller porøse breve — eller i en form, der minder om et levnedsmiddel«. Det ser ud til, at det pågældende produkt falder ind under sidstnævnte kategori, da det ifølge de oplysninger, Kommissionen råder over, er fremstillet af sammenpresset tobakspulver, som det er meningen skal opløses i munden. Ifølge direktivet skal medlemsstaterne forbyde markedsføring af tobak, som indtages oralt. Sverige har dog fået dispensation fra forbuddet.

Hvis det bekræftes, at produktet indeholder tobak, og hvis det er meningen, at det skal opløses i munden snarere end at blive tygget, er det forbudt at markedsføre det i alle medlemsstater, undtagen Sverige.

Hvad angår mærkning skal tobak, som indtages oralt, i henhold til direktivets artikel 5 — for så vidt som det er tilladt at markedsføre det — mærkes med følgende advarsel om sundhedsfare: »Denne tobaksvare kan være sundhedsskadelig og er vanedannende«.

Kommissionen forsikrer det ærede medlem om, at den følger udviklingen på området meget opmærksomt, og at den vil træffe alle foranstaltninger, den har beføjelse til, og som der er behov for af hensyn til folkesundheden.

---

(1)  EFT L 194 af 18.7.2001.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/580 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/580

---

(2004/C 88 E/0593)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3445/02

af Wolfgang Ilgenfritz (NI) til Kommissionen

(27. november 2002)

Om:   Leasing af personbiler i udlandet — Flytning af ydelsesstedet til indlandet — Ændring af momsdirektivet

Den 10. oktober 2002 fremsattes generaladvokat Geelhoeds konklusioner vedrørende sag C-155/01 om beskatning af privat brug i forbindelse med leasing af personbiler i udlandet. Generaladvokaten er i sine konklusioner enig med klageren, ifølge hvilken beskatning af privat brug (§ 1, stk. 1, litra 2 i den østrigske momslovgivning) i forbindelse med leasing i udlandet strider mod de under punkt 6 anførte bestemmelser i momsdirektivet. I sine konklusioner henviser generaladvokaten til artikel 9, stk. 1, i direktivet, hvoraf det fremgår, at i forbindelse med udlejning af motorkøretøjer i form af leasing forstås der ved leveringsstedet for en tjenesteydelse det sted, hvor den, der yder tjenesten, har etableret sit hjemsted.

Ifølge det østrigske finansministerium bør momsdirektivet ændres på en sådan måde, at ydelsesstedet flyttes fra leasingselskabets hjemsted til stedet, hvor den virksomhed, hvor personbilen anvendes, har til huse.

Kan Kommissionen tilslutte sig en ændring af det sjette momsdirektiv, hvor ydelsesstedet flyttes fra leasingselskabets hjemsted til stedet, hvor den virksomhed, hvor personbilen anvendes, har til huse?

Hvornår vil denne ændring i bekræftende fald blive gennemført?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(7. januar 2003)

Kommissionen har i juni 1998 forelagt et forslag til direktiv (1), der har til formål at erstatte Rådets ottende direktiv (2) med et system med grænseoverskridende fradrag af merværdiafgift, der er betalt i en anden medlemsstat. Forslaget indebærer, at skattepligtige personer kan fradrage merværdiafgiften direkte i den momsdeklaration, som de indgiver i den medlemsstat, hvor de har etableret sig, i henhold til denne medlemsstats fradragsregler. Efter Kommissionens opfattelse vil vedtagelsen af dette forslag løse de problemer, som Østrig er stillet over for med hensyn til leasing af personbiler.

Til trods for den brede støtte fra Europa-Parlamentet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg har Rådet endnu ikke vedtaget dette forslag enstemmigt.

På Ecofins møde den 4. juni 2002 noterede Rådet sig formandskabets hensigt om at genoptage drøftelsen af grænseoverskridende fradrag af merværdiafgift og af harmonisering af retten til at fradrage merværdiafgiften, når det gælder personbiler, og Kommissionens hensigt om at prioritere arbejdet med revisionen af artikel 9 i Rådets sjette direktiv (3), der vedrører leveringsstedet for tjenesteydelser.

Efter en første konsultation af medlemsstaterne har Kommissionen konkluderet, at den i nærmeste fremtid skal koncentrere sin virksomhed om moderniseringen af reglerne om leveringsstedet for business to business-ydelser, herunder grænseoverskridende leasing af transportmidler. En af de muligheder, der vil blive drøftet med medlemsstaterne, er en ændring af sjette momsdirektiv som foreslået af det ærede medlem.

Kommissionen håber at være i stand til at fremsætte forslag til ændring af artikel 9 i sjette momsdirektiv i løbet af 2003.

---

(1)  EFT C 219 af 15.7.1998.

(2)  Rådets ottende direktiv 79/1072/EØF af 6. december 1979 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter — foranstaltninger til tilbagebetaling af merværdiafgift til afgiftspligtige personer, der ikke er etableret i indlandet, EFT L 331 af 27.12.1979.

(3)  Rådets sjette direktiv 77/388/EØF af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter — Det fælles merværdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag, EFT L 145 af 13.6.1977.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/581 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/581

---

(2004/C 88 E/0594)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3512/02

af Herman Vermeer (ELDR) til Kommissionen

(10. december 2002)

Om:   Problemer i Antwerpen havn med gensidig anerkendelse af visa udstedt af en anden Schengen-stat

Fra den 1. oktober 2002 er den såkaldte Vision-liste i Antwerpen havn udvidet. Nationaliteterne på denne liste skal registreres via en såkaldt STVZ-formular. Nationaliteterne på denne Vision-liste kan ikke rejse videre inden for en Schengen-medlemsstat. De kan fra Belgien rejse til deres oprindelsesland eller udvises til ikke-Schengen-lande som Det Forenede Kongerige eller Schweiz. Reglen gælder også omvendt. Skibsbesætninger af en nationalitet, der er opført på denne Vision-liste, og som vil rejse til Belgien via Amsterdam (Schiphol), Frankfurt eller Paris, tillades ikke passage af den belgiske grænse for at påmønstre et skib, der ligger i en belgisk havn. De tvinges dermed til at rejse direkte til Belgien eller via ikke-Schengen-lande som Schweiz eller Det Forenede Kongerige. Konsekvensen af denne forpligtelse til registrering er, at det belgiske politi ikke længere anerkender visa, der er udstedt af en Schengen-partner. Dette er efter min mening direkte i modstrid med aftalerne mellem Schengen-landene.

Kan Kommissionen som den instans, der overvåger Schengen-aftalen, undersøge og forklare dette forhold nærmere? I hvilken udstrækning er de belgiske myndigheders udarbejdelse af en Vision-liste tilladt efter Schengen-aftalen? Hvad er de belgiske myndigheders kriterier for at opføre lande på denne liste? Hvorfor må nationaliteterne på denne liste indrejse direkte til Belgien eller via ikke-Schengen-lande? Er denne udvidede Vision-liste måske en fordækt støtteforanstaltning til fordel for lufthavnen i Bruxelles? Kan Kommissionen skaffe klarhed i dette spørgsmål?

Supplerende svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(2. juli 2004)

Efter at have analyseret oplysningerne fra de kompetente myndigheder kan Kommissionen give det ærede medlem følgende yderligere oplysninger:

| — | For det første kan Kommissionen bekræfte, at oplysningerne i det første svar, nemlig at den »Vision-liste«, som det ærede medlem taler om, svarer til en udveksling af oplysninger mellem de stater, der anvender Schengen-reglerne, om tredjelande, der er underkastet forudgående høring i henhold til bilag 5B i de fælles konsulære instrukser. |
| --- | --- |

—

For det første kan Kommissionen bekræfte, at oplysningerne i det første svar, nemlig at den »Vision-liste«, som det ærede medlem taler om, svarer til en udveksling af oplysninger mellem de stater, der anvender Schengen-reglerne, om tredjelande, der er underkastet forudgående høring i henhold til bilag 5B i de fælles konsulære instrukser.

| — | Sømænd, der er underkastet visumpligt, og som hører til i den kategori af udlændinge, der ikke kan få udstedt visum uden forudgående høring, kan undtagelsesvis få udstedt et visum ved grænsen, dog således at dette udelukkende er gyldigt i udstedelsesstaten. Denne mulighed, der følger af to afgørelser truffet af eksekutivkomitéen, der blev nævnt i det første svar, er bevaret i den nuværende ordning ifølge Rådets forordning (EF) nr. 415/2003 af 27. februar 2003 om udstedelse af visum ved grænsen, herunder udstedelse af visum til søfolk i transit (1), der ophævede de to ovennævnte afgørelser. |
| --- | --- |

—

Sømænd, der er underkastet visumpligt, og som hører til i den kategori af udlændinge, der ikke kan få udstedt visum uden forudgående høring, kan undtagelsesvis få udstedt et visum ved grænsen, dog således at dette udelukkende er gyldigt i udstedelsesstaten. Denne mulighed, der følger af to afgørelser truffet af eksekutivkomitéen, der blev nævnt i det første svar, er bevaret i den nuværende ordning ifølge Rådets forordning (EF) nr. 415/2003 af 27. februar 2003 om udstedelse af visum ved grænsen, herunder udstedelse af visum til søfolk i transit (1), der ophævede de to ovennævnte afgørelser.

| — | De forhold, som det ærede medlem nævner, er således ikke et spørgsmål om anerkendelse af visa udstedt af en anden Schengen-stat, men udelukkende et spørgsmål om anvendelse af de gældende bestemmelser; den eneste mulighed, ovennævnte sømænd har for at indrejse på en given Schengenstats område (i dette tilfælde Belgien), er at indrejse direkte fra et tredjeland i Belgien og få udstedt visum med begrænset gyldighed til dette område, hvis de nødvendige betingelser er opfyldt. |
| --- | --- |

—

De forhold, som det ærede medlem nævner, er således ikke et spørgsmål om anerkendelse af visa udstedt af en anden Schengen-stat, men udelukkende et spørgsmål om anvendelse af de gældende bestemmelser; den eneste mulighed, ovennævnte sømænd har for at indrejse på en given Schengenstats område (i dette tilfælde Belgien), er at indrejse direkte fra et tredjeland i Belgien og få udstedt visum med begrænset gyldighed til dette område, hvis de nødvendige betingelser er opfyldt.

| — | Ifølge oplysningerne fra de belgiske myndigheder er STZV-formularen et arbejdsdokument, der udfyldes af repræsentanter for værfterne, som er obligatorisk for alle sømænd og bestemt for de myndigheder, der har ansvaret for grænsekontrol. Dokumentet indeholder en række oplysninger om sømanden, herunder dennes identitet, rejsedokumenter, skib osv. Disse oplysninger er en forudsætning for en eventuel udstedelse af visum. Oplysningerne kræves ligeledes ifølge forordning (EF) nr. 415/2003 (se formular i bilag II i forordningen). |
| --- | --- |

—

Ifølge oplysningerne fra de belgiske myndigheder er STZV-formularen et arbejdsdokument, der udfyldes af repræsentanter for værfterne, som er obligatorisk for alle sømænd og bestemt for de myndigheder, der har ansvaret for grænsekontrol. Dokumentet indeholder en række oplysninger om sømanden, herunder dennes identitet, rejsedokumenter, skib osv. Disse oplysninger er en forudsætning for en eventuel udstedelse af visum. Oplysningerne kræves ligeledes ifølge forordning (EF) nr. 415/2003 (se formular i bilag II i forordningen).

---

(1)  EUT L 64 af 7.3.2003.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/582 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/582

---

(2004/C 88 E/0595)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3753/02

af Kathleen Van Brempt (PSE) til Kommissionen

(20. december 2002)

Om:   Afgift på flybrændstof

Kommissionen har allerede en del år modtaget parlamentariske forespørgsler vedrørende indførelse af en afgift på flybrændstof. Kommissionen svarer hver gang, at den støtter en sådan afgift, men at der ikke kan indgås en international aftale. Og på den måde går det ene år efter det andet uden noget forslag.

| 1. | Hvornår forelægger Kommissionen forslag om indførelse af en afgift på flybrændstof? |
| --- | --- |

1.

Hvornår forelægger Kommissionen forslag om indførelse af en afgift på flybrændstof?

| 2. | Kan Kommissionen oplyse, hvorfor den eventuelt ikke kan forelægge et forslag på kort sigt, og hvori hindringerne består? |
| --- | --- |

2.

Kan Kommissionen oplyse, hvorfor den eventuelt ikke kan forelægge et forslag på kort sigt, og hvori hindringerne består?

| 3. | Kan Kommissionen oplyse, hvilke medlemsstater der går ind for en afgift på flybrændstof, og hvilke der går imod? |
| --- | --- |

3.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke medlemsstater der går ind for en afgift på flybrændstof, og hvilke der går imod?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(5. februar 2003)

Med hensyn til den gældende obligatoriske fritagelse fra den harmoniserede punktafgift på mineralolier, der anvendes som brændstof i fly (undtagen i privatfly), kan Kommissionen oplyse det ærede medlem om følgende:

| 1. | Kommissionen har siden 1996 (1) været fortaler for en ophævelse af denne undtagelsesbestemmelse. Kommissionen fremlagde i marts 1997 (2) et forslag om omstrukturering af beskatningen af energiprodukter, som indeholder bestemmelser (artikel 13), der giver medlemsstaterne mulighed for at udvide anvendelsen af den harmoniserede punktafgift til brændstof, der anvendes på indenrigsruter eller gennem bilaterale aftaler på ruter mellem destinationer i Fællesskabets medlemsstater, som beflyves af selskaber hjemmehørende i Fællesskabets medlemsstater.
  Kommissionen fremlagde i marts 2000 (3) en meddelelse om beskatning af flybrændstof på internationale ruter, hvori man bl.a. foreslog at intensivere samarbejdet inden for ICAO (Organisationen for International Civil Luftfart) med henblik på indførelsen af en beskatning på flybrændstof eller lignende foranstaltninger, der ville føre til samme resultat. På Fællesskabets foranledning blev beskatning af flybrændstof sat på dagsordenen for ICAO's 33. samling, der blev afholdt i Montreal fra 25. september til 5. oktober 2001. Det viste sig imidlertid umuligt at opnå støtte til forslaget fra de øvrige ICAO-medlemmer, navnlig på baggrund af den yderst vanskelige situation, som luftfarten har befundet sig i efter den 11. september 2001. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen har siden 1996 (1) været fortaler for en ophævelse af denne undtagelsesbestemmelse. Kommissionen fremlagde i marts 1997 (2) et forslag om omstrukturering af beskatningen af energiprodukter, som indeholder bestemmelser (artikel 13), der giver medlemsstaterne mulighed for at udvide anvendelsen af den harmoniserede punktafgift til brændstof, der anvendes på indenrigsruter eller gennem bilaterale aftaler på ruter mellem destinationer i Fællesskabets medlemsstater, som beflyves af selskaber hjemmehørende i Fællesskabets medlemsstater.

Kommissionen fremlagde i marts 2000 (3) en meddelelse om beskatning af flybrændstof på internationale ruter, hvori man bl.a. foreslog at intensivere samarbejdet inden for ICAO (Organisationen for International Civil Luftfart) med henblik på indførelsen af en beskatning på flybrændstof eller lignende foranstaltninger, der ville føre til samme resultat. På Fællesskabets foranledning blev beskatning af flybrændstof sat på dagsordenen for ICAO's 33. samling, der blev afholdt i Montreal fra 25. september til 5. oktober 2001. Det viste sig imidlertid umuligt at opnå støtte til forslaget fra de øvrige ICAO-medlemmer, navnlig på baggrund af den yderst vanskelige situation, som luftfarten har befundet sig i efter den 11. september 2001.

| 2. | Kommissionen har ikke til hensigt at fremlægge yderligere forslag vedrørende beskatning af flybrændstof, da dette spørgsmål efter dens mening dækkes tilstrækkeligt af Kommissionens forslag fra 1997 om beskatning af energiprodukter. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen har ikke til hensigt at fremlægge yderligere forslag vedrørende beskatning af flybrændstof, da dette spørgsmål efter dens mening dækkes tilstrækkeligt af Kommissionens forslag fra 1997 om beskatning af energiprodukter.

| 3. | Drøftelserne vedrørende forslaget om beskatning af energiprodukter er blevet intensiveret i Rådet i løbet af de senere måneder, og der er håb om, at det vil kunne vedtages inden for en overskuelig fremtid. Under drøftelserne vedrørende en mulig politisk aftale, der blev fremlagt af det danske formandskab i december 2002, så det ud til, at alle — på nær en — medlemsstat i princippet kunne gå ind for, at brændstof til ruteflyvning bør beskattes som enhver anden form for brændstof. Man bliver imidlertid nødt til at tage spørgsmålet om konkurrence med tredjelande med i overvejelserne og undgå konkurrenceforvridning med de deraf følgende socio-økonomiske følger. Det vil derfor være formålstjenligt at fortsætte drøftelserne vedrørende dette emne inden for rammerne af ICAO og træffe beslutning om, hvorvidt flybrændstof, der anvendes af internationale luftfartsselskaber, bør beskattes, hvis det tillades på internationalt niveau.
  Rådet kunne imidlertid tænkes at godkende bestemmelserne i Kommissionens forslag vedrørende medlemsstaternes frivillige anvendelse af et lavere beskatningsniveau på flybrændstof i forbindelse med indenrigsflyvning eller flyvninger mellem forskellige lande i Fællesskabet. |
| --- | --- |

3.

Drøftelserne vedrørende forslaget om beskatning af energiprodukter er blevet intensiveret i Rådet i løbet af de senere måneder, og der er håb om, at det vil kunne vedtages inden for en overskuelig fremtid. Under drøftelserne vedrørende en mulig politisk aftale, der blev fremlagt af det danske formandskab i december 2002, så det ud til, at alle — på nær en — medlemsstat i princippet kunne gå ind for, at brændstof til ruteflyvning bør beskattes som enhver anden form for brændstof. Man bliver imidlertid nødt til at tage spørgsmålet om konkurrence med tredjelande med i overvejelserne og undgå konkurrenceforvridning med de deraf følgende socio-økonomiske følger. Det vil derfor være formålstjenligt at fortsætte drøftelserne vedrørende dette emne inden for rammerne af ICAO og træffe beslutning om, hvorvidt flybrændstof, der anvendes af internationale luftfartsselskaber, bør beskattes, hvis det tillades på internationalt niveau.

Rådet kunne imidlertid tænkes at godkende bestemmelserne i Kommissionens forslag vedrørende medlemsstaternes frivillige anvendelse af et lavere beskatningsniveau på flybrændstof i forbindelse med indenrigsflyvning eller flyvninger mellem forskellige lande i Fællesskabet.

---

(1)  EFT C 382 af 18.12.1996.

(2)  EFT C 139 af 6.5.1997.

(3)  KOM(2000) 110 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/583 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/583

---

(2004/C 88 E/0596)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3801/02

af Jules Maaten (ELDR) til Kommissionen

(7. januar 2003)

Om:   Tobaksafgifter på medicinske urtecigaretter

Under henvisning til Kommissionens svar af 23. april 2002 på forespørgsel nr. E-0721/02 (1) af Jules Maaten vil jeg gerne stille et par tillægsspørgsmål.

| 1. | Er Kommissionen bekendt med, at de medicinske urtecigaretter i en række europæiske lande (bl.a. Belgien, Frankrig, England, Irland og Italien) i årevis er blevet solgt uden tobaksafgift, selv om der ikke i disse lande, som i Danmark, er bevilget afgiftsfritagelse for disse produkter? |
| --- | --- |

1.

Er Kommissionen bekendt med, at de medicinske urtecigaretter i en række europæiske lande (bl.a. Belgien, Frankrig, England, Irland og Italien) i årevis er blevet solgt uden tobaksafgift, selv om der ikke i disse lande, som i Danmark, er bevilget afgiftsfritagelse for disse produkter?

| 2. | Er det korrekt at overlade det til de nationale myndigheder at opføre produkter på lister over farmaceutiske produkter, der udelukkende anvendes til medicinske formål, når det vides, at dette kan medføre, at de nationale myndigheder når frem til forskellige holdninger, hvilket atter kan medføre, at der i de forskellige medlemsstater opkræves forskellig afgift på et og samme produkt? |
| --- | --- |

2.

Er det korrekt at overlade det til de nationale myndigheder at opføre produkter på lister over farmaceutiske produkter, der udelukkende anvendes til medicinske formål, når det vides, at dette kan medføre, at de nationale myndigheder når frem til forskellige holdninger, hvilket atter kan medføre, at der i de forskellige medlemsstater opkræves forskellig afgift på et og samme produkt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frits Bolkestein

(24. februar 2003)

| 1. | Artikel 4 i Rådets direktiv 95/59/EF af 27. november 1995 om forbrugsbeskatning af forarbejdet tobak bortset fra omsætningsafgift indeholder en definition af »cigaretter«. I henhold til artikel 7, stk. 2, i samme direktiv ligestilles produkter, som helt eller delvis består af andre stoffer end tobak, men i øvrigt svarer til definitionen af cigaretter, med cigaretter.
  På den anden side betragtes produkter uden indhold af tobak ikke som forarbejdet tobak, hvis de udelukkende benyttes til medicinske formål. Da de ikke betragtes som tobaksvarer, må medlemsstaterne ikke opkræve harmoniseret punktafgift af dem.
  Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-0721/02 var baseret på dens fortolkning af oplysninger, som medlemsstaterne afgav for nogle år siden. På grundlag af de oplysninger, som det ærede medlem har afgivet i den foreliggende forespørgsel, vil Kommissionen på Udvalget for Forbrugsafgifters næste møde (i begyndelsen af april) på ny forhøre sig om medlemsstaternes aktuelle anvendelse af de ovennævnte regler og afklare eventuelle tvivlsspørgsmål. Kommissionen vil sende disse oplysninger direkte til det ærede medlem. |
| --- | --- |

1.

Artikel 4 i Rådets direktiv 95/59/EF af 27. november 1995 om forbrugsbeskatning af forarbejdet tobak bortset fra omsætningsafgift indeholder en definition af »cigaretter«. I henhold til artikel 7, stk. 2, i samme direktiv ligestilles produkter, som helt eller delvis består af andre stoffer end tobak, men i øvrigt svarer til definitionen af cigaretter, med cigaretter.

På den anden side betragtes produkter uden indhold af tobak ikke som forarbejdet tobak, hvis de udelukkende benyttes til medicinske formål. Da de ikke betragtes som tobaksvarer, må medlemsstaterne ikke opkræve harmoniseret punktafgift af dem.

Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-0721/02 var baseret på dens fortolkning af oplysninger, som medlemsstaterne afgav for nogle år siden. På grundlag af de oplysninger, som det ærede medlem har afgivet i den foreliggende forespørgsel, vil Kommissionen på Udvalget for Forbrugsafgifters næste møde (i begyndelsen af april) på ny forhøre sig om medlemsstaternes aktuelle anvendelse af de ovennævnte regler og afklare eventuelle tvivlsspørgsmål. Kommissionen vil sende disse oplysninger direkte til det ærede medlem.

| 2. | Da Rådet nåede til enighed om produktdefinitionerne i direktiv 79/32/EØF (erstattet af direktiv 95/59/EF), fastlagde det ikke den nøjagtige mening af udtrykket »udelukkende benyttes til medicinske formål«.
  Spørgsmålet om, hvorvidt et givet produkt udelukkende benyttes til medicinske formål — hvilket ikke er et spørgsmål om beskatning — skal afgøres af nationale sundhedsmyndigheder eller lignende officielle organer i medlemsstaterne.
  En sådan afgørelse skal imidlertid respektere sigtet med artikel 7, stk. 2, andet afsnit, i direktiv 95/59/EF, ifølge hvilket produkter falder uden for den harmoniserede punktafgifts anvendelsesområde, hvis de ikke indeholder tobak og udelukkende benyttes til medicinske formål. |
| --- | --- |

2.

Da Rådet nåede til enighed om produktdefinitionerne i direktiv 79/32/EØF (erstattet af direktiv 95/59/EF), fastlagde det ikke den nøjagtige mening af udtrykket »udelukkende benyttes til medicinske formål«.

Spørgsmålet om, hvorvidt et givet produkt udelukkende benyttes til medicinske formål — hvilket ikke er et spørgsmål om beskatning — skal afgøres af nationale sundhedsmyndigheder eller lignende officielle organer i medlemsstaterne.

En sådan afgørelse skal imidlertid respektere sigtet med artikel 7, stk. 2, andet afsnit, i direktiv 95/59/EF, ifølge hvilket produkter falder uden for den harmoniserede punktafgifts anvendelsesområde, hvis de ikke indeholder tobak og udelukkende benyttes til medicinske formål.

---

(1)  EFT C 277 E af 14.11.2002, s. 81.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/584 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/584

---

(2004/C 88 E/0597)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3926/02

af Niels Busk (ELDR) til Kommissionen

(9. januar 2003)

Om:   Produktionsafgift i Frankrig

Som opfølgning på min forespørgsel P-2720/01 (1) bedes Kommissionen give en minutiøs redegørelse for, hvad der er blevet foretaget i denne sag, og hvorfor.

Endelig bedes Kommissionen oplyse, hvornår der kan forventes en løsning.

Supplerende svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(29. august 2003)

Som supplement til sit første svar kan Kommissionen nu give følgende oplysninger. Efter en foreløbig gennemgang af sagen besluttede Kommissionen den 9. juli 2003 at indlede en formel undersøgelses-procedure, jf. EF-traktatens artikel 88, stk. 3, vedrørende de franske bidrag til brancheorganisationen for for kvæg og kød (Interbev).

Det ærede medlem kan stifte nærmere bekendtskab med detaljerne i denne procedure, når de i nær fremtid bliver offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil stræbe mod at træffe en beslutning inden for 18 måneder efter procedurens indledning. Den skal ikke undlade at informere det ærede medlem om det endelige resultat af sin undersøgelse.

---

(1)  EFT C 93 E af 18.4.2002, s. 179.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/585 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/585

---

(2004/C 88 E/0598)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0020/03

af Claude Moraes (PSE) til Kommissionen

(10. januar 2003)

Om:   Kasterelateret forskelsbehandling i Indien

Dalits, som tidligere benævntes kasteløse, er udsat for enhver tænkelig form for forskelsbehandling. De er indplaceret under den laveste gruppe i det sociale kastesystem i Indien, og de må ikke bo sammen med, gifte sig med eller endog drikke det samme vand som dem, der er født i familier tilhørende de højere kaster. Under det tredje topmøde mellem EU og Indien den 10. oktober 2002 udsendte EU og Indien en fælleserklæring, hvori de to parter bekræftede en gensidig forpligtelse til at styrke menneskerettighederne og opretholde en løbende bilateral dialog om spørgsmålet. Kun få dage efter denne erklæring blev fem dalits pryglet ihjel af personer tilhørende de højere kaster for at have flået døde køer (hvilket de gør for at tjene til livets ophold) på grund af et rygte om, at de ulovligt havde slagtet dyrene. Denne hændelse er udtryk for spændingerne mellem kasterne og den fortsatte kasterelaterede forskelsbehandling, som har præget livet i landdistrikterne i Indien.

Hvilke specifikke foranstaltninger agter EU at træffe for at lægge pres på de indiske myndigheder for at standse den udbredte forskelsbehandling af de undertrykte kaster i Indien?

Er Kommissionen enig i, at der i EU bør være større debat om spørgsmålet om kasterelaterede og beslægtede former for forskelsbehandling, og hvilke skridt vil der blive taget i dette øjemed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(30. januar 2003)

Kommissionen er bekendt med de mange tilfælde af kasterelateret forskelsbehandling, der desværre fortsat forekommer i dagens Indien. Ikke desto mindre er der gjort betydelige fremskridt. For eksempel har Indiens mest folkerige stat (Uttar Pradesh) en kvindelig dalit som førsteminister, hvilket ville have været utænkeligt for ikke ret længe siden.

Som det ærede medlem ganske rigtig påpeger det, bekræftede EU og Indien i deres fælles presseudtalelse fra topmødet i København, at begge partnere er fast besluttede på at opretholde dialogen om menneskerettigheder. Dette tilsagn er allerede blevet fulgt op på alle møder på højt niveau mellem EU og Indien.

Det bør imidlertid huskes, at Indien er et demokrati, der bygger på retsstatsprincippet, og at pressen er fri og aktiv. Den interne debat er det mest effektive virkemiddel til at opnå ændringer på dette område. Desuden har Indien verdens mest omfattende og ældste handlingsprogram for positiv forskelsbehandling. Ikke alene er et antal stillinger i det offentlige og på universiteter forbeholdt visse kaster; det forholder sig også sådan, at 85 ud af 535 pladser i parlamentet er forbeholdt dalits.

Set fra en mere pragmatisk synsvinkel finansierer Kommissionen adskillige projekter i Indien inden for rammerne af det europæiske initiativ for menneskerettigheder og demokrati, og mange af disse projekter fokuserer på støtte til dalits og andre samfundsgrupper uden stemmeret.

Desuden bidrager Kommissionen til Indiens uddannelsessystem med en stor bevilling på 200 mio. EUR i form af gavebistand. Det er Kommissionens faste overbevisning, at man ved at støtte Indien i at nå millenium-udviklingsmålet om at sikre grunduddannelse for alle med særlig fokus på dem, der er svære at nå, såsom børn fra dalits- og stammesamfund, vil dalits i sidste ende få bedre chancer for at indtage positioner på alle niveauer i det indiske samfund.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/586 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/586

---

(2004/C 88 E/0599)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0079/03

af Margot Keßler (PSE) til Kommissionen

(23. januar 2003)

Om:   Mentalt handicappedes situation i kandidatlandene

I henhold til oplysninger i publikationen »European Association of Societies of Persons med Intellectual Disability and their Families«, (i daglig tale »Inclusion Europe«) giver mentalt handicappedes situation i kandidatlandene anledning til bekymring i mange af de fremtidige EU-medlemsstater. Mens situationen for mentalt handicappede børn gradvis er blevet forbedret efter 1989, kan man desværre ikke sige det samme om voksnes situation. I Amnesty International's rapport »People with mental disabilities hidden far away from society«, der blev offentliggjort i oktober 2002, skildres for eksempel tilstandene i Bulgarien. Tilværelsen er for mentalt handicappede mennesker i mange tilfælde stadig præget af isolation, udelukkelse af enhver form for privatliv og manglende omsorg.

Kommissionen bedes derfor besvare følgende spørgsmål:

| — | Hvordan har Kommissionen i sinde at reagere på de vedvarende krænkelser af mentalt handicappedes menneskerettigheder i kandidatlandene? |
| --- | --- |

—

Hvordan har Kommissionen i sinde at reagere på de vedvarende krænkelser af mentalt handicappedes menneskerettigheder i kandidatlandene?

| — | Mener Kommissionen, at der er særligt behov for at gøre noget for at forbedre mentalt handicappedes situation i de fremtidige medlemsstater? |
| --- | --- |

—

Mener Kommissionen, at der er særligt behov for at gøre noget for at forbedre mentalt handicappedes situation i de fremtidige medlemsstater?

| — | Hvordan mener Kommissionen i bekræftende fald, at en sådan forbedring skal se ud? |
| --- | --- |

—

Hvordan mener Kommissionen i bekræftende fald, at en sådan forbedring skal se ud?

| — | Hvordan har Kommissionen i sinde at bevidstgøre om problemet ikke alene offentligheden men også regeringerne i de fremtidige medlemsstater? |
| --- | --- |

—

Hvordan har Kommissionen i sinde at bevidstgøre om problemet ikke alene offentligheden men også regeringerne i de fremtidige medlemsstater?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(28. februar 2003)

Kommissionen tager spørgsmålet om mentalt handicappedes menneskerettigheder meget alvorligt. Den har derfor overvåget situationen for handicappede i kandidatlandene som led i de årlige periodiske rapporter om de enkelte kandidatlandes fremskridt i retning mod tiltrædelse.

De handicappedes situation blev gennemgået i de periodiske rapporter fra 2002 vedrørende Bulgarien, Cypern, Den Tjekkiske Republik, Estland, Ungarn, Letland, Litauen, Malta, Rumænien, Slovakiet, Slovenien og Tyrkiet, der blev vedtaget af Kommissionen den 9. oktober 2002 (1). I de fleste tilfælde blev det fremhævet, at der skal gøres betydelige fremskridt på området.

Kommissionen giver i sin nyligt vedtagne meddelelse »Mod et juridisk bindende FN-instrument til fremme og beskyttelse af handicappedes rettigheder og værdighed« (2) sin fulde støtte til, at der udarbejdes et sådant instrument, og konstaterer, at »selv om der ikke skal herske tvivl om, at handicappede er omfattet af de generelle menneskerettighedsstandarder, er der en lang række beviser på, at mange faktorer hindrer handicappede i at udøve deres rettigheder«. Den bemærker også, at disse erfaringer på internationalt plan er afspejlet i erfaringerne på europæisk plan.

Forbud mod forskelsbehandling og forbedring af levevilkårene for handicappede ligger desuden i forlængelse af principperne i EU's charter om grundlæggende rettigheder (artikel 21 og 26).

Kommissionen vil indlede en undersøgelse af situationen i både de nuværende og kommende medlemsstaters institutioner. De endelige resultater forventes at foreligge i midten af 2005.

På grundlag af artikel 13 i EF-traktaten vedtog Rådet direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (3), der forbyder enhver form for direkte eller indirekte forskelsbehandling på grund af handicap. Ifølge dette direktiv er arbejdsgiveren desuden forpligtet til at træffe de foranstaltninger, der er hensigtsmæssige for at give en handicappet adgang til beskæftigelse, medmindre arbejdsgiveren derved pålægges en uforholdsmæssig stor byrde. Direktivet er en del af EU's regelværk, som kandidatlandene skal have gennemført på datoen for tiltrædelsen.

Kommissionen håber, at Det Europæiske Handicapår i 2003 vil fremme forståelsen for dette spørgsmål, og har opfordret kandidatlandene til træffe passende nationale foranstaltninger. En række kandidatlande har da også planlagt nationale begivenheder i denne anledning.

Der er også truffet de fornødne foranstaltninger til at bane vej for, at kandidatlandene kan deltage i EU-programmet til bekæmpelse af forskelsbehandling, som bl.a. omfatter foranstaltninger til bekæmpelse af forskelsbehandling på grund af handicap. Der findes desuden et særligt Phare-finansieret bistandsprogram på dette område.

En forbedring af mentalt handicappedes situation forudsætter, at der udformes koordinerede og integrerede politikker og strategier. Dette vil bl.a. indebære forbedring af den sociale velfærdsinfrastruktur, integrering af hensynet til handicappede ved udformningen af alle relevante politikområder, vedtagelse af omfattende lovgivning mod forskelsbehandling og informationskampagner i offentligheden.

Kommissionen vil fortsat støtte landenes forberedelser på tiltrædelse med henblik på at fjerne enhver form for forskelsbehandling. For at sikre en korrekt gennemførelse af direktiverne om bekæmpelse af forskelsbehandling har Kommissionen desuden indledt en undersøgelse af, hvilke retlige bestemmelser der findes i kandidatlandene vedrørende forskelsbehandling på grund af bl.a. handicap. De endelige resultater forventes at foreligge i juni 2003.

---

(1)  KOM(2002) 700 endelig udg.

(2)  KOM(2003) 16 endelig udg.

(3)  EFT L 303 af 2.12.2000.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/587 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/587

---

(2004/C 88 E/0600)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0113/03

af Mogens Camre (UEN) til Kommissionen

(28. januar 2003)

Om:   Vandrende arbejdstagere fra de nye medlemslande

I forbindelse med EU's forestående udvidelse med ti nye medlemslande har adskillige europæiske forskningsinstitutioner forsøgt at give en vurdering af, hvor mange vandrende arbejdstagere de nuværende EU-lande kan forvente fra de ti nye lande. EU-kommissionen har lavet en sammenfatning af de mest omfattende undersøgelser i Kommissionens informationsnote: »The Free Movement of Workers in the Context of Enlargement« af den 6. marts 2001. Heri konkluderes det, at hovedparten af vandrende arbejdstagere vil være koncentreret til netop Tyskland og Østrig.

Disse undersøgelser er dog yderst ufuldstændige, idet de overser, at der for Tyskland og Østrig vil gælde en syvårig overgangsordning. Endvidere tager de tidligere undersøgelser ikke højde for, at EF/EU aldrig er blevet udvidet med så mange mindre velstående lande. Disse undersøgelser henviser som regel til, at man i løbet af 80'erne optog Spanien, Portugal og Grækenland, og at disse lande ikke var helt så velstående som de andre medlemmer. Desuden ser man bort fra, at de daværende EF-lande rent faktisk indførte overgangsordninger for den fri bevægelighed af arbejdskraft fra de nye medlemslande.

Den 9. december 2002 offentliggjorde Ugebrevet A4 en Gallup-undersøgelse, som viste, at op mod 150 000 polakker og 70 000 estere påtænker at søge arbejde i Danmark, så snart disse lande optages i EU. Det er den første undersøgelse, der er offentliggjort i Danmark, der tager højde for, at Tyskland og Østrig indfører syvårige overgangsordninger i forbindelse med den frie bevægelighed af arbejdskraft. Disse tal afviger voldsomt fra tidligere undersøgelser, som altså ikke tager højde for de tyske og østrigske forbehold.

Kommissionen bedes derfor give en vurdering af, hvilke konsekvenser det vil få for antallet af vandrende arbejdstagere fra de nye medlemslande, at Tyskland og Østrig har proklameret, at de vil gøre brug af muligheden for at indføre syvårige overgangsordninger, således at arbejdstagere fra de ti nye medlemslande ikke kan søge arbejde i disse to lande i de første syv år af deres medlemskab. Kommissionen bedes i sin besvarelse give en vurdering af, om de vandrende arbejdstagere, der ville have søgt beskæftigelse i de to omtalte lande, i stedet vil søge til andre af de nuværende EU-lande?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(28. februar 2003)

Kommissionen har omhyggeligt undersøgt alle de foreliggende videnskabelige oplysninger om potentielle migrationsstrømme fra kandidatlandene efter tiltrædelsen og har også bestilt en undersøgelse, som er blevet gennemført af en gruppe af uafhængige forskningsinstitutter. Desuden har Kommissionen udarbejdet den informationsnote, det ærede medlem henviser til (»The free movement of workers in the context of enlargement«). Formålet hermed var at fremlægge både faktuelle oplysninger og forskellige muligheder for en vejledende debat om dette spørgsmål inden for rammerne af tiltrædelsesforhandlingerne. I noten er der i fuldt omfang taget hensyn til fortilfældene med Spaniens og Portugals tiltrædelse. På grundlag af alle de disponible oplysninger konkluderede Kommissionen, at migrationsstrømmene næppe kan forudses ved hjælp af videnskabelige metoder, og at der kun eksisterer meget få sammenlignelige fortilfælde. Erfaringerne viser, at afskaffelsen af hindringer for den frie bevægelighed i forbindelse med de sydlige landes tiltrædelse kun har haft moderate følger, men Kommissionen har udtrykkeligt taget hensyn til den store forskel i indkomst mellem de nuværende medlemsstater og kandidatlandene og til den omstændighed, at indkomstforskellen i forbindelse med udvidelsen mod øst er større end ved nogen anden udvidelsesrunde, og at Tyskland og Østrig synes at være de lande, der vil blive mest berørt. Derfor har Kommissionen anbefalet Rådet at følge en forsigtig, fleksibel strategi i tiltrædelsesforhandlingerne, og har fremlagt en overgangsordning for alle central- og østeuropæiske kandidatlande, som er blevet accepteret og nu udgør en del af tiltrædelsestraktaten. Denne overgangsordning vil give alle de nuværende medlemsstater mulighed for at kontrollere og regulere tilgangen af arbejdstagere fra de nye medlemsstater på deres nationale arbejdsmarkeder i deres nationale regler i en periode på højst syv år. Derfor er der ingen af de nuværende medlemsstater, som bringes i en situation, hvor de ikke fuldt ud kan reagere på deres egne behov. Det eneste, der er specifikt for Tyskland og Østrig, er bestemmelsen om, at disse to lande har ret til at anvende nationale ledsageforanstaltninger for at afhjælpe alvorlige forstyrrelser eller risici herfor i specifikke, følsomme servicesektorer (som f.eks. bygge- og anlægssektoren eller rengøringsvirksomhed) på deres arbejdsmarkeder, som kan opstå i visse regioner på grund af grænseoverskridende levering af tjenesteydelser, herunder udsendelse af arbejdstagere.

Kommissionen har hidtil ikke modtaget nogen officiel information fra de nuværende medlemsstater om, hvordan de agter at gennemføre overgangsordningen efter tiltrædelsen. Det vil i en erklæring til tiltrædelsestraktaten imidlertid blive anført, at de nuværende medlemsstater skal bestræbe sig på at forbedre adgangen til deres arbejdsmarkeder i deres nationale lovgivning med henblik på at fremskynde tilnærmelsen til EU-retten og endda søge at forbedre adgangen allerede før tiltrædelsen.

Eftersom hver medlemsstat har mulighed for at vælge, i hvilket omfang den ønsker at liberalisere arbejdstagernes frie bevægelighed i forhold til nye medlemsstater, er Kommissionen endnu ikke i stand til at vurdere, hvilke virkninger medlemsstaternes valg vil få for andre medlemsstaters arbejdsmarkeder. Og selv om man har kendskab til de enkelte medlemsstaters indvandringspolitik i overgangsperioderne, vil der ikke foreligge sammenlignelige data om migrationssituationen og migrationsstrømmene for alle EU-medlemsstaterne, eller også kun for korte perioder, hvilket alvorligt hæmmer en vurdering af de økonometriske modeller på EU-15-niveau. Endelig kan selve udvidelsens følger ikke vurderes på nuværende stadium. Udvidelsen vil styrke en yderligere vækst og beskæftigelsesmulighederne i de fremtidige medlemsstater, og erfaringerne viser, at folk enten ikke udvandrer eller oven i købet vender tilbage til deres oprindelsesland, efter at deres land er tiltrådt EU.

Kommissionen finder ikke, at opinionsundersøgelser er et passende instrument til at foretage en kvantitativ vurdering af den potentielle migration. Besvarelserne er sædvanligvis subjektive og angiver hensigter, ikke valg. Det er en af konklusionerne af German Socio-Economic-Panel (GSOEP), hvor indbyggerne i Østtyskland hvert år er blevet spurgt om, hvorvidt de agtede at flytte til Vesttyskland. Resultaterne viser, at kun ca. 5 % af dem, der meddelte, at de agtede at flytte til Vesttyskland i begyndelsen af 1990'erne, faktisk flyttede dertil inden for de næste fem år.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/589 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/589

---

(2004/C 88 E/0601)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0130/03

af Margrietus van den Berg (PSE) til Kommissionen

(28. januar 2003)

Om:   Gennemførelse af punkt 6 i Doha-erklæringen om TRIPS-aftalen og folkesundhed

I Doha-erklæringens punkt 4 hedder det, at TRIPS-aftalen ikke forhindrer og ikke bør forhindre medlemmer i at træffe foranstaltninger til beskyttelse af folkesundheden, og at TRIPS-aftalen kan og bør fortolkes og gennemføres på en måde, der støtter WTO-medlemmernes ret til at beskytte folkesundheden og til navnlig at fremme alles adgang til medicin.

Endvidere fastslår erklæringens punkt 5, litra b, retten til at udstede tvangslicens og hvert enkelt WTO-medlems frihed til at fastlægge, på hvilken basis disse licenser udstedes.

Erkender Kommissionen, at hverken Doha-erklæringen eller TRIPS-aftalen indskrænker gennemførelsen af disse principper til kun at vedrøre visse typer folkesundhedsproblemer eller visse typer lande?

Erkender Kommissionen, at meningen med Doha-erklæringens punkt 6 er at sikre, at WTO-medlemmer uden tilstrækkelig fabrikskapacitet nyder fuld fordel af bestemmelserne i denne erklæring på samme betingelser som WTO-medlemmer med en sådan kapacitet?

Erkender Kommissionen derfor, at pålægning af yderligere eller nye begrænsninger som en del af løsningen på problemet i punkt 6 vil krænke Doha-erklæringens ånd og vil med rette blive opfattet af udviklingslandene som ond tro?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(25. februar 2003)

Doha-erklæringen om aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder (TRIPs) og offentlig sundhed bekræfter og klarlægger den eksisterende fleksibilitet i henhold til TRIPS-aftalen, navnlig med hensyn til tvangslicenser og parallelimport, og bekræfter i sin fortolkning på ny betydningen af artikel 7 og 8 i TRIPS-aftalen. Den har betydelig retlig værdi, fordi den indeholder retningslinjer for fortolkningen af TRIPs-aftalen.

Punkt 6 i erklæringen omhandler et problem, som ikke kunne løses i Doha, og for hvis vedkommende TRIPs-aftalen ikke indeholder nogen skræddersyet løsning. Punkt 6 omhandler derfor strengt taget ikke gennemførelsen af Doha-erklæringen. Selve Doha-erklæringen kan gennemføres af alle medlemmer, uden at det er nødvendigt med yderligere internationale retlige instrumenter. Punkt 6 omhandler en tilføjelse af en yderligere fleksibilitetsdimension til TRIPs-aftalen og Doha-erklæringen. Formålet med denne er at skabe nye muligheder under TRIPs-aftalen for at løse problemerne for de lande, der ikke har nogen produktionskapacitet i lægemiddelsektoren, ved at gøre det muligt for dem konkret at anvende tvangslicenser.

Den største vanskelighed ved tvangslicenser er, som det allerede er omhandlet i TRIPs-aftalen, at produktionen finder sted i ét land, og at den samlede produktion derefter eksporteres til et andet land (under de nugældende TRIPs-regler skal produktion og forbrug af en dominerende del af produktionen foregå i samme land). De betingelser, der knytter sig til brugen af sådanne licenser, skal derfor tilpasses til denne virkelighed. Det drejer sig derfor ikke om at fastsætte flere tyngende begrænsninger, men derimod om at tilpasse betingelserne til forskellige omstændigheder. Det er dette, der er sket i udkastet til afgørelse af 16. december 2002 (1), som omfatter en mindstebeskyttelse mod omlægning af samhandelen og ydermere indeholder en (af EU foreslået) bestemmelse om, at sådanne foranstaltninger skal stå i et rimeligt forhold til de pågældende landes administrative kapacitet. Dette arrangement, der er tiltrådt af alle Verdenshandelsorganisationens (WTO) medlemmer (minus ét), og som konkret gør det muligt for lande uden produktionskapacitet at nyde godt af tvangslicenser, respekterer fuldt ud ånden bag Dohaerklæringen.

Som det ærede medlem ved, tilsluttede EU sig fuldt ud teksten af 16. december 2002, også de deraf omfattede sygdomme ved henvisning til punkt 1 i Doha-erklæringen. Kommissionen beklager, at De Forenede Stater ikke tilsluttede sig konsensussen, og EU vil vedblivende bestræbe sig på så hurtigt som muligt at sikre en multilateral løsning. Det kan ikke acceptere, at disse forhandlinger ender resultatløse. Medlemmerne af WTO forpligtede sig i Doha til at nå frem til en multilateral løsning, så denne forpligtelse skal fastholdes. Med henblik herpå tog EU for nylig initiativ til et forslag om inddragelse af Verdenshandelsorganisationen med henblik på at sikre en fleksibel anvendelse af systemet i overensstemmelse med Doha-erklæringens anvendelsesområde.

---

(1)  Udkast til afgørelse udarbejdet af formanden for WTO's TRIPs-råd (reference: JOB (02) 217).

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/590 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/590

---

(2004/C 88 E/0602)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0170/03

af Bob van den Bos (ELDR) til Kommissionen

(29. januar 2003)

Om:   Bangladesh

Den 21. november 2002 vedtog Europa-Parlamentet en uopsættelig beslutning om Bangladesh som følge af beretninger om påstande om krænkelser af menneskerettighederne under »Operation Clean Heart«, som Bangleshs hær udførte, og af en tilsyneladende forværring af menneskerettighedssituationen i landet.

I Europa-Parlamentets beslutning anmodes Kommissionen om »i overensstemmelse med samarbejdsaftalen EU-Bangladesh at indlede forhandlinger med Bangladeshs regeringen for at sikre, at overtrædelser bringes til ophør (og) at menneskerettighederne beskyttes«. Kommissionen bedes oplyse, hvilke foranstaltninger den hidtil har truffet på dette område?

Hvilke (andre) initiativer agter den at tage for at tilskynde Bangladeshs regering til at beskytte menneskeretighederne i landet?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/590 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/590

---

(2004/C 88 E/0603)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0242/03

af Nirj Deva (PPE-DE) til Kommissionen

(4. februar 2003)

Om:   Menneskerettigheder i Bangladesh

Er det korrekt, at regeringen i Bangladesh siden valget i 2001 har skabt et terrorregime? Ifølge Amnesty International og andre organisationer forekommer henrettelser regelmæssigt, pressen har fået indskrænket sin ytringsfrihed, og hæren er blevet lovet straffrihed for sine handlinger under »Operation Clean Heart« (16. oktober 2002 - 9. januar 2003).

Hvordan vil Kommissionen sikre, at denne straffrihed ophæves, og at de personer, der beskyldes for at have begået grove brud på menneskerettighederne, retsforfølges?

Samlet svar

afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

på skriftlige forespørgsler E-0170/03 og E-0242/03

(25. februar 2003)

På Europa-Parlamentets møde den 21. november 2002 gav Kommissionen udtryk for EU's alvorlige bekymring for menneskerettighedssituationen i Bangladesh, den forværrede situation med hensyn til lov og orden og de fortsatte rapporter om tortur og dødsfald under varetægt efter iværksættelsen af operation »Clean Heart«. Og for ganske nylig udtrykte kommissæren med ansvaret for eksterne forbindelser stor beklagelse over for Bangladesh's finansminister over regeringens beslutning om at give de forskellige retshåndhævende myndigheder immunitet for handlinger, der blev begået under operationen. Han opfordrede stærkt regeringen til at iværksætte en åben undersøgelse af alle dødsfald, der skete i forbindelse med tilbageholdelse og fængsling, sådan som premierminister Khaleda Zia tidligere har givet løfte om, og at sikre, at der træffes retlige foranstaltninger imod alt retshåndhævende personale, hvis det bekræftes, at de har krænket menneskerettighederne.

Ifølge artikel 1 i samarbejdsaftalen mellem Fællesskabet og Folkerepublikken Bangladesh om partnerskab og udvikling (1) ligger respekten for menneskerettighederne og de demokratiske principper som fastsat i verdenserklæringen om menneskerettigheder til grund for EU's og Bangladesh's nationale og internationale politikker. På dette grundlag tilbyder EU Bangladesh's regering og civilsamfundet en konstruktiv og omfattende dialog om menneskerettigheder, demokrati og regeringsførelse. Et element i denne samarbejdsproces med Bangladesh's regering er det kommende første møde i Det Blandede Udvalgs særlige undergruppe om menneskerettigheder og regeringsførelse.

I det nationale vejledende program for 2003-2005 for Bangladesh, som Bangladesh's regering har tilsluttet sig, er der afsat et beløb til 9 mio. EUR til fremme af demokrati og menneskerettigheder.

Endelig vil Kommissionen gerne understrege, at den deltager aktivt i den lokale konsultationsgruppe i Dhaka og i Bangladesh Development Forum, som begge er organer, hvor for EU kan give udtryk for sin bekymring angående menneskerettigheder og demokrati over for Bangladesh's regering og forpligte den på disse emner.

---

(1)  EFT L 118 af 27.4.2001.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/591 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/591

---

(2004/C 88 E/0604)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0176/03

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(24. januar 2003)

Om:   Konsekvenserne af at liberalisere landbruget på verdensplan

I nummeret af »Agence Europe« fra 6. november 2002 henvises der til eksistensen af en undersøgelse, som Kommissionen har udarbejdet, om konsekvenserne for landbruget i Den Europæiske Unions lande af en fuldstændig liberalisering af handelen med landbrugsprodukter på verdensplan.

I denne kronik fremhæves det, at kommissær Pascal Lamy har udtalt, at en sådan liberalisering ville indebære, at omkring 85 % af alle landbrugsbedrifter i Den Europæiske Union forsvandt, og det ville naturligvis blive de små og mellemstore familiebedrifter, det ville gå ud over. Det er klart for enhver, at en sådan udvikling ville betyde, at det var slut med landbrug i Den Europæiske Unions lande, og dermed med selvforsyning med fødevarer og med den balancen mellem by og land.

Det ville være at gøre denne modsigelse endnu større, hvis Den Europæiske Union, på et tidspunkt, hvor USA beslutter at forstærke støtten til sine landmænd, beslutter sig for at tage skridt i retning af at reducere støtten til landbrugerne i unionens lande.

Jeg anmoder derfor Kommissionen om at udlevere de data, som konklusionerne i den omtalte undersøgelse bygger på.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(27. februar 2003)

Artiklen i Agence Europe den 6. november 2002 henviser ikke til en specifik undersøgelse fra Kommissionens side, som det antydes af det ærede medlem. På grund af landbrugets særlige rolle med hensyn til forsyning af fødevarer og andre ydelser kan man ikke forestille sig en pludselig og fuldstændig liberalisering af verdenshandelen med landbrugsprodukter, som det kræves fra visse sider. En sådan fuldstændig liberalisering ville helt sikkert få alvorlige følger for det europæiske landbrugs levedygtighed i social, økonomisk og miljømæssig henseende. De tal, der nævnes i artiklen, illustrerer dette godt.

Når dette er sagt, skal det nævnes, at EU er forpligtet af de målsætninger, der indgår i Doha-erklæringen, som forudser forhandlinger om bl.a. »betydelige forbedringer i markedsadgangen«. EU vil forhandle på dette grundlag.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/592 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/592

---

(2004/C 88 E/0605)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0207/03

af Daniel Hannan (PPE-DE) til Kommissionen

(27. januar 2003)

Om:   Folkeafstemning i Malta

Vil Kommissionen oplyse, hvor mange EU-penge fra oplysningsfonde og andre fonde, der bliver sendt til Malta før folkeafstemningen? Hvor mange penge har Kommissionen afsat til folkeafstemningerne i kandidatlandene i alt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(14. februar 2003)

De samlede førtiltrædelsesmidler, som EU har tildelt Malta fra 2000 til 2004, beløber sig til 38 mio. EUR i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 555/2000 af 13. marts 2000 om iværksættelsen af foranstaltninger som led i førtiltrædelsesstrategien for Republikken Cypern og Republikken Malta (1). På grund af Maltas forventede tiltrædelse i 2004 vil der imidlertid ikke blive disponeret over de 2 mio. EUR, der var øremærket for 2004. Derfor vil Malta i virkeligheden have fået 36 mio. EUR i førtiltrædelsesstøtte. Heraf er 0,7 mio. EUR blevet tildelt oplysningsvirksomhed.

Med hensyn til folkeafstemninger i andre kandidatlande fastsætter artikel 49 i traktaten om Den Europæiske Union, at tiltrædelsestraktaten »forelægges samtlige kontraherende stater til ratifikation i overensstemmelse med deres forfatningsmæssige bestemmelser«. Det er op til de kompetente myndigheder i det enkelte land at sørge for, at der afholdes folkeafstemning. Kommissionen yder ikke tilskud til og er ikke på anden vis involveret i afholdelse af folkeafstemninger eller dermed forbundne kampagner i kandidatlandene. Kommissionen gennemfører en kommunikationsstrategi for udvidelsen i alle medlemsstater og kandidatlande. Strategien er yderst decentraliseret. I de centraleuropæiske kandidatlande finansieres den over Phare-budgettet og gennemføres af Kommissionens delegation. Nærmere oplysninger om den nøjagtige finansiering af overordnede og særskilte programmer og om den egentlige gennemførelse af kommunikationsstrategien fremgår af de regelmæssige ajourføringer på Kommissionens websted (http://europa.eu.int/comm/enlargement/communication/index.htm).

---

(1)  EFT L 68 af 16.3.2000.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/593 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/593

---

(2004/C 88 E/0606)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0208/03

af Patricia McKenna (Verts/ALE) til Kommissionen

(3. februar 2003)

Om:   Almindelig overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS)

Hvilke skridt har Kommissionen taget for at vurdere, hvilken indflydelse den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS) har på de offentlige tjenesteydelser i medlemsstaterne?

Hvis Kommissionen ikke har bestilt en uafhængig vurdering af indvirkningen af GATS på de offentlige tjenesteydelser i medlemsstaterne, har den da nogle planer om at gøre det?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(6. marts 2003)

I betragtning af rækkevidden af den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS) og den fleksibilitet, den giver medlemmerne af Verdenshandelsorganisationen (WTO) til at udforme deres forpligtelser, udgør GATS ikke nogen trussel for de offentlige tjenesteydelser i EU eller andre steder i verden. Kommissionen har derfor ikke følt behov for at bestille en uafhængig vurdering, som foreslået af det ærede medlem.

Der bør her gøres opmærksom på, at der er mange forskellige former for samspil mellem den offentlige og den private sektor i forbindelse med formidlingen af offentlige tjenesteydelser. I hvilken grad, den offentlige eller den private sektor er involveret, afhænger af nationale traditioner og den gældende lovgivning i det pågældende land. Offentlige tjenesteydelser formidles f.eks. i dag enten direkte af offentlige organer (traditionelle offentlige institutioner) eller indirekte (af offentlige virksomheder på forretningsmæssigt grundlag). I visse tilfælde overdrager medlemmerne formidlingen af offentlige tjenesteydelser til private organer, der har særret eller eneret på området. I andre tilfælde afhænger medlemmerne fuldstændig af det private marked. Erfaringerne viser endvidere, at det er muligt at åbne visse sektorer, der beskæftiger sig med offentlige tjenesteydelser, for konkurrence og samtidig sikre og i mange tilfælde forbedre tjenesteydelsernes tilgængelighed, kvalitet og prisoverkommelighed. F.eks. er prisen for langdistancesamtaler over det faste telefonnet faldet med 49 % som følge af liberaliseringen af telekommunikationssektoren i EU, uden at dette har indvirket negativt på tjenesteydelsens tilgængelighed eller kvalitet. Antallet af mobiltelefoner er også steget fra 22 % til 73 %, og internetdækningen er steget fra 8 % til 36 %, efter at sektoren er blevet åbnet for konkurrence. Den nye lovgivningsramme for telekommunikation sigter på at forbedre konkurrenceniveauet og samtidig sikre alle slutbrugere adgang til et minimum af tjenesteydelser til overkommelige priser gennem forsyningspligtdirektivet (1).

GATS tager fuldt ud højde for de mange forskellige ordninger, der anvendes i medlemmerne til at formidle disse tjenesteydelser, men overlader det fuldt ud til medlemmerne at afgøre, hvilken model de vil anvende.

For det første er offentlige tjenesteydelser, der hverken ydes på forretningsmæssigt grundlag eller er i konkurrence med en eller flere tjenesteydere, ikke omfattet af overenskomsten i henhold til artikel 1, stk. 3, litra c), i GATS.

For det andet er der selv for tjenesteydelser, der er omfattet af GATS, flere forskellige strategiske muligheder for WTO-medlemmerne i medfør af overenskomsten, som f.eks.:

| — | at undlade at indgå forpligtelser for sektorer, hvor medlemmet mener, at det vil true den pågældende tjenesteydelses tilgængelighed, kvalitet og prisoverkommelighed at åbne den for konkurrence. Medlemmerne kan således bevare tjenesteydelsen som et offentligt eller privat monopol |
| --- | --- |

—

at undlade at indgå forpligtelser for sektorer, hvor medlemmet mener, at det vil true den pågældende tjenesteydelses tilgængelighed, kvalitet og prisoverkommelighed at åbne den for konkurrence. Medlemmerne kan således bevare tjenesteydelsen som et offentligt eller privat monopol

| — | at åbne tjenesteydelsen for konkurrerende leverandører, men begrænse adgangen til nationale virksomheder |
| --- | --- |

—

at åbne tjenesteydelsen for konkurrerende leverandører, men begrænse adgangen til nationale virksomheder

| — | at åbne tjenesteydelsen for nationale og udenlandske leverandører, men undlade at indgå GATS-for-pligtelser i den forbindelse. |
| --- | --- |

—

at åbne tjenesteydelsen for nationale og udenlandske leverandører, men undlade at indgå GATS-for-pligtelser i den forbindelse.

| — | udenlandske virksomheders ret til at levere ydelsen foruden de nationale leverandører. Medlemmerne har mulighed for at tilpasse sektordækningen og det faktiske indhold af disse forpligtelser, så de stemmer overens med deres andre legitime politiske mål. De kan bestemme, at forpligtelserne ikke skal gælde for aktiviteter, hvor udenlandsk konkurrence er uønsket, og kan fastsatte begrænsninger for det omfang af markedsadgang og national behandling, de vil indgå forpligtelser for |
| --- | --- |

—

udenlandske virksomheders ret til at levere ydelsen foruden de nationale leverandører. Medlemmerne har mulighed for at tilpasse sektordækningen og det faktiske indhold af disse forpligtelser, så de stemmer overens med deres andre legitime politiske mål. De kan bestemme, at forpligtelserne ikke skal gælde for aktiviteter, hvor udenlandsk konkurrence er uønsket, og kan fastsatte begrænsninger for det omfang af markedsadgang og national behandling, de vil indgå forpligtelser for

| — | at vedtage nationale forskrifter, love og andre foranstaltninger for at beskytte offentlighedens interesser. Medlemmerne kan f.eks. åbne en sektor for konkurrence, men samtidig udforme og gennemføre politikker, der sikrer tilgængelighed, kvalitet og prisoverkommelighed for de væsentligste offentlige tjenesteydelser, som f.eks. forsyningspligtydelser. |
| --- | --- |

—

at vedtage nationale forskrifter, love og andre foranstaltninger for at beskytte offentlighedens interesser. Medlemmerne kan f.eks. åbne en sektor for konkurrence, men samtidig udforme og gennemføre politikker, der sikrer tilgængelighed, kvalitet og prisoverkommelighed for de væsentligste offentlige tjenesteydelser, som f.eks. forsyningspligtydelser.

EU og andre WTO-medlemmer har, når de fandt det nødvendigt, anvendt ovennævnte fleksibilitet til at beskytte deres offentlige tjenesteydelser, og der er ikke tegn på, at GATS har haft negative indvirkninger på de offentlige tjenesteydelser i EU.

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/22/EF af 7. marts 2002 om forsyningspligt og brugerrettigheder i forbindelse med elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, EFT L 108 af 24.4.2002.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/594 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/594

---

(2004/C 88 E/0607)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0247/03

af Charles Tannock (PPE-DE) til Kommissionen

(5. februar 2003)

Om:   Potentielt misbrug af EU's associeringsaftale

Den nye associeringsaftale mellem EU og Chile, som Europa-Parlamentet sandsynligvis snart giver sin samstemmende udtalelse om, er en vidtrækkende og på mange måder banebrydende aftale med et land, som ikke er et ansøgerland, og vil blive budt velkommen på begge sider af Atlanten.

Aftalen er ifølge Kommissionen i fuld overensstemmelse med Verdenshandelsorganisationens (WTO) bestemmelser.

Kan Kommissionen derimod oplyse, hvordan man vil kontrollere, at toldfri adgang ikke bliver misbrugt af firmaer med beliggenhed i lande, som ikke er overenskomstparter i denne aftale, idet de bruger Den Europæiske Union til toldfri eksport til Chile, eller bruger Chile til toldfri eksport til Den Europæiske Union?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(21. februar 2003)

Handelsdelen af associeringsaftalen mellem EU og Chile udgør i realiteten en af de mest innoverende og ambitiøse aftaler, som EU nogensinde har forhandlet sig frem til med et ikke-kandidatland. Aftalens handelskapitel trådte (på et foreløbigt grundlag) i kraft den 1. februar 2003.

Som anført af det ærede medlem er en sådan aftale efter Kommissionens opfattelse fuldt forenelig med WTO-kravene, navnlig artikel XXIV i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) og artikel V i den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS).

Som det er tilfældet for alle aftaler, der omfatter et frihandelsområde for varer, skal en vare for at være omfattet af toldpræferencer anses for at have sin oprindelse i EU eller Chile, når den udføres. Med henblik herpå skal den respektere oprindelsesreglerne, der er fastsat i et særligt bilag til aftalen (bilag III og tillæggene dertil). I den sammenhæng skal varer, der er indført fra tredjelande og derfor ikke ved udførslen er »fuldt ud fremstillet« hos en af de to parter, undergå en tilstrækkelig bearbejdning eller forarbejdning i henhold til den særlige oprindelsesregel, som er fastsat for den endelige vare, der skal udføres (i praksis betyder dette, at det ikke er muligt at udføre en vare fra f.eks. Brasilien til Chile og videreeksportere samme vare til EU under præferencebehandling i henhold til aftalen mellem EU og Chile).

Når varer anses for at have oprindelsesstatus, skal de ved indførslen ledsages af et »oprindelsesbevis«, der er defineret klart i aftalen. Desuden indeholder ovennævnte bilag III bestemmelser om »administrativt samarbejde«, der omfatter kontrolprocedurer vedrørende varernes oprindelsesstatus i et samarbejde mellem de to parters myndigheder (1).

Desuden kan eventuelle tvister om kontrolprocedurer i første instans indbringes for et særligt udvalg (Det Særlige Udvalg for Toldsamarbejde og Oprindelsesregler).

I sidste instans omfatter associeringsaftalen en generel tvistbilæggelsesmekanisme, der tages i anvendelse, hvis en af parterne ikke overholder forpligtelserne i henhold til aftalen. I henhold til dette system, der svarer til WTO's tvistbilæggelsesmekanisme, skal der inddrages uafhængige voldgiftsmænd, hvis kendelse er bindende og følges op med handelssanktioner.

Desuden skal det nævnes, at associeringsaftalen indeholder en bestemmelse (artikel 82) om håndhævelse af præferencebehandling, der omfatter tilfælde af svig og/eller systematisk mangel på administrativt samarbejde, bl.a. vedrørende oprindelse. På visse betingelser og under visse omstændigheder kan dette føre til midlertidig suspension af præferencebehandlingen.

---

(1)  Bilag III, artikel 31 stk. 1: »Efterfølgende kontrol af oprindelsesbeviser foretages ved stikprøver, og i øvrigt når indførselslandets toldmyndigheder nærer begrundet tvivl om dokumenternes ægthed, de pågældende produkters oprindelsesstatus eller opfyldelsen af de øvrige betingelser i dette bilag.«.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/595 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/595

---

(2004/C 88 E/0608)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0264/03

af Joachim Wuermeling (PPE-DE) til Kommissionen

(30. januar 2003)

Om:   Diskrimination af investorer fra EU i Den Tjekkiske Republik

Siden grænserne blev åbnet, har EU-statsborgere forsøgt at oprette små og mellemstore virksomheder i Den Tjekkiske Republik. Med henblik på udvidelsen af EU, som forventes at finde sted i maj 2004, har Den Tjekkiske Republik forpligtet sig til at tilpasse sig EU's retsnormer og oprette et forvaltnings- og retssystem, der fungerer, for at opfylde Københavnskriterierne.

Er Kommissionen bekendt med tilfælde, hvor EU-udlændinge er blevet diskrimineret i forhold til Den Tjekkiske Republiks egne statsborgere i forbindelse med oprettelse af forretninger og servicevirksomheder?

Er det rigtigt, at det tjekkiske retssystem ikke giver mulighed for at anlægge retssag til prøvelse af forvaltning sakter?

Er det korrekt, at registreringer i handelsregistret kan fremskyndes med op til et år ved hjælp af bestikkelse?

Er Kommissionen bekendt med omstændighederne omkring hr. Engert i Bozi Dar, som bliver chikaneret, fordi han driver en skiskole?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(28. februar 2003)

Kommissionen kan meddele det ærede medlem, at Kommissionen har fået forelagt en mindre række klager fra borgere eller virksomheder i EU i forbindelse med etablering af erhvervsvirksomhed/servicevirksomhed i Tjekkiet. Imidlertid er det sjældent, at der er klager om diskrimination, idet de fleste af de problemer, der rejses, er af generel art med relation til de erhvervsretlige forhold.

I betragtning af, at Tjekkiet i de seneste år har været den største modtager af direkte udenlandske investeringer pr. indbygger blandt kandidatlandene, er antallet af klager, uanset klagens art, bemærkelsesværdigt lille.

Alle klager, uanset hvad de bygger på, tages alvorligt og behandles individuelt. Kommissionen er klar over, at de erhvervsretlige rammer i Tjekkiet ikke er perfekte, og har fremhævet dette i de periodiske beretninger. Der er ved at ske en forbedring af den aktuelle retstilstand, idet der kommer ny lovgivning i form af en lov om handel, offentlige indkøb og konkurs, som for tiden er under udarbejdelse, og som følges nøje af Kommissionen med henblik på at sikre fuld tilpasning til EU's lovgivning.

Det er ikke korrekt at sige, at det tjekkiske retssystem ikke har nogen klageadgang, når der er tale myndighedsforanstaltninger. Alle afgørelser og andre akter fra offentlige instansers side (central- eller lokalregering og andre instanser, hvis de udøver offentlig myndighed), som påvirker fysiske og juridiske personers subjektive rettigheder og forpligtelser, kan underkastes domstolsprøvelse, medmindre andet er fastsat ved lov. Der er relativt få undtagelser fra denne generelle regel, nemlig i lov 150/2002-sml. om prøvelse ved administrative domstole, og fleste vedrører klassificerede oplysninger og statssikkerheds-spørgsmål (f.eks. afgørelser om sikkerhedsundersøgelse — som er vigtige, for at enkeltpersoner kan ansøge om stillinger i statsadministrationen).

De civile domstole har kompetence til at behandle afgørelser truffet af administrative organer inden for borgerlig ret, familielovgivning, arbejdslovgivning og handelsret (jf. artikel 7 og 244 ff. i den borgerligretlige kodeks), mens domstole (i princippet særlige paneler under regionale domstole), der har status som administrative domstole (i henhold til loven om prøvelse ved administrative domstole) har jurisdiktion i alle andre klagesager over afgørelser, ulovlige overtrædelser, der ikke udgør afgørelser, og passivitet fra enhver offentlig eller privat instans' side, når denne optræder som et administrativt organ (jf. artikel 2-4 og 65 ff. i lov 150/2002-sml.)

Domstolsprøvelse af administrative afgørelser er stadig et forholdsvis nyt begreb i det tjekkiske retssystem, og selv om de tilgrundliggende lovtekster er rimeligt klart affattet, kan gennemførelsen i praksis mangle konsekvens. Den øverste administrative domstol, som skal gøre retspraksis hos de regionale domstole, når de optræder i deres egenskab af administrative domstole, mere ensartet, er nu ved at blive operationel.

Tjekkiet har også en veludbygget ombudsmandsinstitution, hvortil der kan sendes klager om administrative spørgsmål.

Med hensyn til det ærede medlems omtale af bestikkelse er Kommissionen ikke i besiddelse af håndgribelige beviser på sådanne påstande.

Der er taget adskillige initiativer til at forbedre handelsregisterets funktion, men de har indtil videre ikke har haft succes. Et lovforslag fra en parlamentsmedlem om at privatisere handelsregisteret (for at gøre det uafhængigt og ansvarligt) blev forkastet af Deputeretkammeret i december 2001.

Erhvervslivet (både det tjekkiske og det udenlandske) og handelskamrene har ofte rejst spørgsmål om handelsregisteret. Spørgsmålet om handelsregistrenes effektivitet blev fremhævet i den periodiske beretning fra 2002, og Kommissionen følger fortsat situationen.

Endelig er Kommissionen ikke bekendt med sagen i Bozi Dar, som det ærede medlem omtaler, og den ville med glæde behandle en motiveret klage fra hr. Engert.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/596 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/596

---

(2004/C 88 E/0609)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0277/03

af Brian Simpson (PSE) til Kommissionen

(7. februar 2003)

Om:   Import af soda

Vil Kommissionen undersøge dumpning af soda fra USA på EU-markedet? Vil Kommissionen endvidere støtte fortsættelsen af importafgifter på dette produkt ved de fremtidige WTO-forhandlinger, men sørge for, at hvis afgifterne skal fjernes, bør dette gøres på en gradvis og kontrolleret måde?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(10. marts 2003)

I forbindelse med USA's dumpingimport af soda til EU-markedet kan Kommissionen oplyse det ærede medlem om, at antidumpingprocedurerne gennemføres på grundlag af Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), hvori det hedder, at en erhvervsgren i Fællesskabet skal indgive en klage til Kommissionen. Klagen skal indeholde tilstrækkelige beviser for skade og dumping. Kommissionen har hidtil ikke modtaget nogen klage. Men skulle den komme i besiddelse af sådanne oplysninger, ville beviserne naturligvis blive undersøgt hurtigst muligt.

Hvad angår de igangværende multilaterale forhandlinger under Doha-udviklingsagendaen, foreslår EU, at alle WTO-medlemmer bliver enige om at nedsætte alle toldsatser betydeligt ved at presse dem sammen i et ensartet udvalg af satser og afskaffe toldtoppe og høje satser. Da bæredygtig udvikling er det vigtigste formål med runden, og undtagelser og yderligere beskyttelse af sektorer kun kan føre til fordrejninger og omkostninger, som udviklingslandene og de mindst udviklede lande dårligt har råd til, skal mekanismen finde anvendelse uden beskyttelse af nogen sektor. Dette forhindrer dog ikke, at EU kan foreslå en tidsplan for gennemførelsen, som er i overensstemmelse med EU's følsomme økonomiske områder.

---

(1)  EFT L 56 af 6.3.1996.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/597 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/597

---

(2004/C 88 E/0610)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0306/03

af Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) til Kommissionen

(4. februar 2003)

Om:   Menneskerettighedssituationen i Zimbabwe

Har Kommissionen kendskab til, at Amani Trust, en ngo i Zimbabwe, som yder støtte til torturofre, den 22. januar blev udsat for trusler om brandbomber, og er Kommissionen også klar over, at Amani Trust derfor har måttet indstille sin virksomhed?

Har Kommissionen også kendskab til, hvilken skæbne der er overgået Job Shikala, medlem af parlamentet for MDC, Gabriel Shumba, jurist tilknyttet Human Rights NGO Forum, Charles Mutama, biskop Shumba og T. Magaya? Lægeundersøgelser har vist, at disse fem personer har været udsat for tortur ved hjælp af elektrochok.

Er Kommissionen villig til at forhøre sig om disse borgeres skæbne og om Amani Trusts aktuelle situation og offentliggøre resultaterne via et svar på dette spørgsmål?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(7. marts 2003)

Kommissionen har kendskab til de forhold, det ærede medlem omtaler, og som er konkrete eksempler på, hvordan menneskerettighederne tilsidesættes i Zimbabwe. Rapporter fra Kommissionens delegation i Harare bekræfter et stigende antal tilfælde af politisk vold, hvoraf det ærede medlem nævner nogle enkelte.

EU tilkendegav sin holdning ved den 20. februar 2003 at udsende en erklæring, hvori den beklagede de seneste tilfælde af vilkårlige arresteringer, umenneskelig behandling og tortur af medlemmer af oppositionen og civile organisationer. EU opfordrer Zimbabwes regering til at stoppe al chikane, trusler og vold mod disse mennesker. EU opfordrer indtrængende regeringen og alle politiske aktører til at indlede dialoger for derigennem at nå frem til en løsning på de problemer af både menneskelig, social og økonomisk art, som Zimbabwe i dag står overfor.

Overholdelsen af menneskerettigheder, som er et af grundelementerne i Cotonou-aftalen, er et af de punkter, der løbende tages op til fornyet overvejelse i forbindelse med Rådets afgørelse af 18. februar 2002 om afslutning af konsultationerne med Zimbabwe i henhold til artikel 96 i AVS-EF-partnerskabsaftalen. Kommissionen følger derfor nøje med i, om menneskerettighederne overholdes, og den vil fortsat træffe foranstaltninger til at forhindre, at situationen i Zimbabwe forværres. Kommissionen er imidlertid ikke i en position, hvor den kan undersøge eller indberette enkeltsager.

Kommissionen beklager dybt den chikane, Amani Trust har været udsat for, og som har medført, at dens virksomhed er indstillet. Amani Trust var en uafhængig og velrenommeret organisation, der ydede hjælp til ofre for alle former for organiseret vold, og hvis arbejde under meget vanskelige kår i Zimbabwe altid var værdsat.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/598 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/598

---

(2004/C 88 E/0611)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0401/03

af Roy Perry (PPE-DE) til Kommissionen

(17. februar 2003)

Om:   Gennemsigtighed i forbindelse med anvendelsen af radio- og tv-lovgivningen i Den Tjekkiske Republik

Kommissionen kritiserede i sin seneste periodiske rapport af 9. oktober 2002 om Den Tjekkiske Republik (1) landets fortsatte mangel på gennemsigtighed og stabilitet i forbindelse med spørgsmål om ejendomsret til og kontrol med kommercielle tv-stationer. Kommissionen bemærkede, at der nu er opstået tvist nr. 2 af denne art, som måske også skal løses ved internationale voldgiftsretter. Kommissionen bemærker endvidere, at det tjekkiske radio- og tv-råd bør sikre rettidig, objektiv og effektiv anvendelse af radio- og tv-lovgivningen, og at det fortsat er særlig vigtigt at oprette og effektivt føre tilsyn med et gennemsigtigt og forudsigeligt regelsæt.

Hvorledes vil Kommissionen fortsætte med at overvåge de tjekkiske myndigheders tackling af fortidens problemer som f.eks. TV3-sagen, som omtales i den periodiske rapport (»tvist nr. 2 af denne art«), hvorved der blev diskrimineret mod EU-investorer i forbindelse med en afgørelse om licensoverførsel truffet af det tjekkiske radio- og tv-råd? Har Kommissionen planlagt specifikke foranstaltninger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(13. marts 2003)

De bekymringer, Kommissionen gav udtryk for i sin periodiske rapport for 2002 (2), vedrører de to verserende tvister om udenlandske investeringer i de tjekkiske kommercielle tv-stationer samt de yderligere — nu tilsyneladende bilagte — uoverensstemmelser, der inden for Den Tjekkiske Republik opstod om kontrollen med den største kommercielle kanal i midten af 2002. Når der har været grobund for disse tre problemer, kunne det tyde på, at de tjekkiske myndigheder bør træffe foranstaltninger for at forbedre forholdene i sektoren ved enten at ændre den pågældende lovgivning eller reguleringspraksis eller begge dele.

Rapporten for 2002 forsøgte også at kaste lys over, hvilken central rolle den forskriftsudstedende myndighed spiller i et sådant miljø, især på et tidspunkt (efter nylig vedtagelse af ny lovgivning), hvor der dannes præcedens, og hvor myndighedens autoritet skal slås fast.

Regelsættet på det audiovisuelle område indeholder ikke specifikke krav til forskrifter om radio- og tvudsendelser og heller ikke om licensudstedelsesprocedurer, der var det centrale i TV3-tvisten. Direktivet om tv uden grænser (3) kræver, at medlemsstaterne rent faktisk er i stand til at gennemføre regelsættet, hvilket giver Kommissionen mulighed for at udtrykke bekymring over de almindelige reguleringsforhold i sektoren og forlange forbedringer — men ikke kræve bestemte modeller for udstedelse af forskrifter eller licenser.

Der har været mange kontakter mellem tjenestemænd i Kommissionen og parter i TV3-tvisten, og Kommissionen følger fortsat udviklingen i sagen meget nøje. Kommissionen tager påstande om diskriminering meget alvorligt, og det gælder også opgaverne i forbindelse med overvågningen af kandidatlandene. Den vil i passende omfang gøre rede for udviklingen i denne sektor i sin overvågningsrapport for 2003.

Kommissionens muligheder for at træffe »særlige foranstaltninger« i denne form for kommerciel tvist er imidlertid begrænsede, især når der er tale om tvister, der verserer for retten. Den udenlandske investor anlagde en retssag i Den Tjekkiske Republik umiddelbart efter, at den forskriftsudstedende myndighed havde truffet den anfægtede afgørelse — retssagen blev afvist af byretten i Prag, og den tjekkiske forfatningsdomstol er ved at behandle appellen. Den udenlandske investor er nu også ved at indgive en klage på grundlag af den bilaterale investeringstraktat mellem Belgien/Luxembourg og Den Tjekkiske Republik. Kommissionen vil fortsat over for de tjekkiske myndigheder understrege vigtigheden af et effektivt tilsyn med gennemsigtige og forudsigelige rammebestemmelser.

---

(1)  SEK(2002) 1402, kapitel 20, s. 99-101.

(2)  KOM(2002) 700 endelig udg.

(3)  Rådets direktiv 89/552/EØF af 3. oktober 1989 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne vedrørende udøvelse af tv-radiospredningsvirksomhed, EFT L 298 af 17.10.1989.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/599 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/599

---

(2004/C 88 E/0612)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0796/03

af Concepció Ferrer (PPE-DE) til Kommissionen

(14. marts 2003)

Om:   Bureaukrati og EUF

Flere ikke-statslige velgørenhedsorganisationer har for nylig påtalt, at et beløb på 11,2 mia. EUR af EUF's midler til projekter med henblik på bekæmpelse af aids, tuberkulose og malaria er blevet blokeret på grund af administrative problemer.

Kan Kommissionen bekræfte, at det forholder sig således, samt at beløbet er korrekt?

Kan Kommissionen oplyse, hvilke skridt den har taget eller er i færd med at tage for på den ene side at bringe denne situation til ophør og på den anden at sikre, at der ikke bliver tale om en gentagelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(28. april 2003)

Dette spørgsmål giver Kommissionen en kærkommen lejlighed til at udrede noget, som er kommet frem i pressen, og som må betegnes som en stor misforståelse af den måde, de Europæiske Udviklingsfonde (EUF) fungerer på.

De Europæiske Udviklingsfonde etableres af EF til fordel for landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS-landene) i kraft af femårige finansprotokoller. Inden for rammerne af 6., 7. og 8. EUF, som stadig var operationelle indtil 9. EUF's ikrafttræden den 1. april 2003, blev der bevilget i alt 32,4 mia. EUR til AVS-landene (1). Ved udgangen af februar 2003 var der ud af dette beløb indgået forpligtelser for 29,7 mia. EUR (92 %) og udbetalt 21,3 mia.EUR (66 %). Det betyder, at der stadig kunne indgås forpligtelser for 2,7mia.EUR (hvilket forventes at ske primært i løbet 2003) og udbetales 11,1 mia. EUR.

I strid med de oplysninger, det ærede medlem henviser til, var midlerne fra disse fonde ikke øremærkede til projekter, der skulle bidrage til at bekæmpe aids, tuberkulose og malaria. Midlerne fra 6., 7. og 8. EUF blev bevilget til nationale programmer, forskellige horisontale instrumenter (strukturtilpasningsstøtte, gælds-nedsættelse, nødhjælp osv.) og til regionalt samarbejde og regional integration.

En mindre del af de midler, der er afsat til regionalt samarbejde, var i 2002 øremærkede i form af et bidrag på 60 mio. EUR fra EUF til den globale fond til bekæmpelse af hiv/aids, tuberkulose og malaria. Det beløb er ganske rigtigt ikke udbetalt endnu, fordi den globale fond og Kommissionen er i færd med at føre forhandlinger om aftalen om bidraget. I overensstemmelse med Cotonou-aftalens bestemmelser skal det i aftalen om bidraget med den globale fond sikres, at bidraget fra EU vil blive anvendt til gavn for AVS-landene. Vi forventer, at bidrag saftalen snart bliver indgået.

Der er også blevet bevilget et bidrag på 60 mio. EUR til den globale fond over EF-budgettet.

---

(1)  Det beløb, der i alt var til rådighed under 6., 7. og 8. EUF, som også omfatter samarbejde med oversøiske lande og territorier, var 32,8 mia. EUR.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/600 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/600

---

(2004/C 88 E/0613)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0830/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(18. marts 2003)

Om:   Frosinone Kommunes udnyttelse af midler fra Kultur 2000-programmet

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg en opgørelse over udnyttelsen af midler, der er stillet til rådighed af EU.

Af opgørelsen fremgår det, at udvælgelsen af projekter blandt nogle lokale myndigheder foregår foruroligende langsomt og ineffektivt.

Også Kommissionen har flere gange gjort opmærksom på de lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Der er specielt i visse lokalsamfund, heriblandt Frosinone Kommune, hårdt brug for at kunne udnytte EU-midlerne til fremhævelse af det fælles kulturelle område i dets mangfoldighed og med dets traditioner, til opmuntring af erhvervsudøveres kreativitet og mobilitet og til fremme af adgangen til og udbredelsen af kunst og kultur. Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse:

| 1. | om Frosinone Kommune har forelagt projekter med henblik på opnåelse af støtte fra Kultur 2000-programmet? |
| --- | --- |

1.

om Frosinone Kommune har forelagt projekter med henblik på opnåelse af støtte fra Kultur 2000-programmet?

| 2. | om Frosinone Kommune har opnået støtte til disse projekter? |
| --- | --- |

2.

om Frosinone Kommune har opnået støtte til disse projekter?

| 3. | om de pågældende midler er blevet udnyttet? |
| --- | --- |

3.

om de pågældende midler er blevet udnyttet?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/600 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/600

---

(2004/C 88 E/0614)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0892/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(21. marts 2003)

Om:   Fiumicino Kommunes udnyttelse af midler fra Kultur 2000-programmet

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg en opgørelse over udnyttelsen af midler, der er stillet til rådighed af EU.

Af opgørelsen fremgår det, at udvælgelsen af projekter blandt nogle lokale myndigheder foregår foruroligende langsomt og ineffektivt.

Også Kommissionen har flere gange gjort opmærksom på de lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Der er specielt i visse lokalsamfund, heriblandt Fiumicino Kommune, hårdt brug for at kunne udnytte EU-midlerne til fremhævelse af det fælles kulturelle område i dets mangfoldighed og med dets traditioner, til opmuntring af erhvervsudøveres kreativitet og mobilitet og til fremme af adgangen til og udbredelsen af kunst og kultur. Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse:

| 1. | om Fiumicino Kommune har forelagt projekter med henblik på opnåelse af støtte fra Kultur 2000-programmet? |
| --- | --- |

1.

om Fiumicino Kommune har forelagt projekter med henblik på opnåelse af støtte fra Kultur 2000-programmet?

| 2. | om Fiumicino Kommune har opnået støtte til disse projekter? |
| --- | --- |

2.

om Fiumicino Kommune har opnået støtte til disse projekter?

| 3. | om de pågældende midler er blevet udnyttet? |
| --- | --- |

3.

om de pågældende midler er blevet udnyttet?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/601 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/601

---

(2004/C 88 E/0615)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0978/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(27. marts 2003)

Om:   Ancona Kommunes udnyttelse af midler fra Kultur 2000-programmet

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg en opgørelse over udnyttelsen af de midler, der var stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation, for så vidt angår de lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Ancona Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til opprioritering af den fælles kultur med dens forskelligartethed og traditioner og tilskynde til nyskabelser og erhvervsmæssig mobilitet samt adgang til og udbredelse af kunst og kultur.

Kan Kommissionen oplyse følgende:

| 1. | Har Ancona Kommune forelagt projekter til Kultur 2000-programmet? |
| --- | --- |

1.

Har Ancona Kommune forelagt projekter til Kultur 2000-programmet?

| 2. | Har Ancona Kommune fået bevilget støtte til disse projekter? |
| --- | --- |

2.

Har Ancona Kommune fået bevilget støtte til disse projekter?

| 3. | Er de pågældende midler blevet brugt? |
| --- | --- |

3.

Er de pågældende midler blevet brugt?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/601 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/601

---

(2004/C 88 E/0616)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0979/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(27. marts 2003)

Om:   Carrara Kommunes udnyttelse af midler fra kultur 2000-programmet

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Carrara Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til fremme af det europæiske kulturområdes mangfoldighed og traditioner ved at fremme skabende kunstnerisk virksomhed og faglig mobilitet samt adgangen til og udbredelsen af kunst og kultur.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse

| 1. | om Carrara Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra kultur 2000-programmet? |
| --- | --- |

1.

om Carrara Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra kultur 2000-programmet?

| 2. | om Carrara Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter? |
| --- | --- |

2.

om Carrara Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

| 3. | om de pågældende midler er blevet brugt? |
| --- | --- |

3.

om de pågældende midler er blevet brugt?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/602 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/602

---

(2004/C 88 E/0617)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0980/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(27. marts 2003)

Om:   Firenze Kommunes udnyttelse af midler fra kultur 2000-programmet

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Firenze Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til fremme af det europæiske kulturområdes mangfoldighed og traditioner ved at fremme skabende kunstnerisk virksomhed og faglig mobilitet samt adgangen til og udbredelsen af kunst og kultur.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse

| 1. | om Firenze Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra kultur 2000-programmet? |
| --- | --- |

1.

om Firenze Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra kultur 2000-programmet?

| 2. | om Firenze Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter? |
| --- | --- |

2.

om Firenze Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

| 3. | om de pågældende midler er blevet brugt? |
| --- | --- |

3.

om de pågældende midler er blevet brugt?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/602 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/602

---

(2004/C 88 E/0618)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0981/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(27. marts 2003)

Om:   Livorno Kommunes udnyttelse af midler fra kultur 2000-programmet

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Livorno Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til fremme af det europæiske kulturområdes mangfoldighed og traditioner ved at fremme skabende kunstnerisk virksomhed og faglig mobilitet samt adgangen til og udbredelsen af kunst og kultur.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse

| 1. | om Livorno Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra kultur 2000-programmet? |
| --- | --- |

1.

om Livorno Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra kultur 2000-programmet?

| 2. | om Livorno Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter? |
| --- | --- |

2.

om Livorno Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

| 3. | om de pågældende midler er blevet brugt? |
| --- | --- |

3.

om de pågældende midler er blevet brugt?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/603 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/603

---

(2004/C 88 E/0619)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0982/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(27. marts 2003)

Om:   Macerata Kommunes udnyttelse af midler fra kultur 2000-programmet

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Macerata Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til fremme af det europæiske kulturområdes mangfoldighed og traditioner ved at fremme skabende kunstnerisk virksomhed og faglig mobilitet samt adgangen til og udbredelsen af kunst og kultur.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse

| 1. | om Macerata Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra kultur 2000-programmet? |
| --- | --- |

1.

om Macerata Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra kultur 2000-programmet?

| 2. | om Macerata Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter? |
| --- | --- |

2.

om Macerata Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

| 3. | om de pågældende midler er blevet brugt? |
| --- | --- |

3.

om de pågældende midler er blevet brugt?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/603 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/603

---

(2004/C 88 E/0620)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0983/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(27. marts 2003)

Om:   Massa Kommunes udnyttelse af midler fra kultur 2000-programmet

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Massa Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til fremme af det europæiske kulturområdes mangfoldighed og traditioner ved at fremme skabende kunstnerisk virksomhed og faglig mobilitet samt adgangen til og udbredelsen af kunst og kultur.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse

| 1. | om Massa Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra kultur 2000-programmet? |
| --- | --- |

1.

om Massa Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra kultur 2000-programmet?

| 2. | om Massa Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter? |
| --- | --- |

2.

om Massa Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

| 3. | om de pågældende midler er blevet brugt? |
| --- | --- |

3.

om de pågældende midler er blevet brugt?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/604 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/604

---

(2004/C 88 E/0621)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0984/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(27. marts 2003)

Om:   Perugia Kommunes udnyttelse af midler fra kultur 2000-programmet

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Perugia Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til fremme af det europæiske kulturområdes mangfoldighed og traditioner ved at fremme skabende kunstnerisk virksomhed og faglig mobilitet samt adgangen til og udbredelsen af kunst og kultur.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse

| 1. | om Perugia Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra kultur 2000-programmet? |
| --- | --- |

1.

om Perugia Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra kultur 2000-programmet?

| 2. | om Perugia Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter? |
| --- | --- |

2.

om Perugia Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

| 3. | om de pågældende midler er blevet brugt? |
| --- | --- |

3.

om de pågældende midler er blevet brugt?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/604 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/604

---

(2004/C 88 E/0622)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0985/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(27. marts 2003)

Om:   Pesaro Kommunes udnyttelse af midler fra kultur 2000-programmet

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Pesaro Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til fremme af det europæiske kulturområdes mangfoldighed og traditioner ved at fremme skabende kunstnerisk virksomhed og faglig mobilitet samt adgangen til og udbredelsen af kunst og kultur.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse

| 1. | om Pesaro Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra kultur 2000-programmet? |
| --- | --- |

1.

om Pesaro Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra kultur 2000-programmet?

| 2. | om Pesaro Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter? |
| --- | --- |

2.

om Pesaro Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

| 3. | om de pågældende midler er blevet brugt? |
| --- | --- |

3.

om de pågældende midler er blevet brugt?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/605 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/605

---

(2004/C 88 E/0623)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0986/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(27. marts 2003)

Om:   Pisa Kommunes udnyttelse af midler fra kultur 2000-programmet

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Pisa Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til fremme af det europæiske kulturområdes mangfoldighed og traditioner ved at fremme skabende kunstnerisk virksomhed og faglig mobilitet samt adgangen til og udbredelsen af kunst og kultur.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse

| 1. | om Pisa Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra kultur 2000-programmet? |
| --- | --- |

1.

om Pisa Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra kultur 2000-programmet?

| 2. | om Pisa Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter? |
| --- | --- |

2.

om Pisa Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

| 3. | om de pågældende midler er blevet brugt? |
| --- | --- |

3.

om de pågældende midler er blevet brugt?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/605 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/605

---

(2004/C 88 E/0624)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0987/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(27. marts 2003)

Om:   Pistoia Kommunes udnyttelse af midler fra kultur 2000-programmet

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Pistoia Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til fremme af det europæiske kulturområdes mangfoldighed og traditioner ved at fremme skabende kunstnerisk virksomhed og faglig mobilitet samt adgangen til og udbredelsen af kunst og kultur.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse

| 1. | om Pistoia Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra kultur 2000-programmet? |
| --- | --- |

1.

om Pistoia Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra kultur 2000-programmet?

| 2. | om Pistoia Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter? |
| --- | --- |

2.

om Pistoia Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

| 3. | om de pågældende midler er blevet brugt? |
| --- | --- |

3.

om de pågældende midler er blevet brugt?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/606 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/606

---

(2004/C 88 E/0625)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0988/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(27. marts 2003)

Om:   Prato Kommunes udnyttelse af midler fra kultur 2000-programmet

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Prato Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til fremme af det europæiske kulturområdes mangfoldighed og traditioner ved at fremme skabende kunstnerisk virksomhed og faglig mobilitet samt adgangen til og udbredelsen af kunst og kultur.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse

| 1. | om Prato Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra kultur 2000-programmet? |
| --- | --- |

1.

om Prato Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra kultur 2000-programmet?

| 2. | om Prato Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter? |
| --- | --- |

2.

om Prato Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

| 3. | om de pågældende midler er blevet brugt? |
| --- | --- |

3.

om de pågældende midler er blevet brugt?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/606 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/606

---

(2004/C 88 E/0626)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0989/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(27. marts 2003)

Om:   Siena Kommunes udnyttelse af midler fra kultur 2000-programmet

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Siena Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til fremme af det europæiske kulturområdes mangfoldighed og traditioner ved at fremme skabende kunstnerisk virksomhed og faglig mobilitet samt adgangen til og udbredelsen af kunst og kultur.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse

| 1. | om Siena Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra kultur 2000-programmet? |
| --- | --- |

1.

om Siena Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra kultur 2000-programmet?

| 2. | om Siena Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter? |
| --- | --- |

2.

om Siena Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

| 3. | om de pågældende midler er blevet brugt? |
| --- | --- |

3.

om de pågældende midler er blevet brugt?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/607 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/607

---

(2004/C 88 E/0627)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0990/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(27. marts 2003)

Om:   Terni Kommunes udnyttelse af midler fra kultur 2000-programmet

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Terni Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til fremme af det europæiske kulturområdes mangfoldighed og traditioner ved at fremme skabende kunstnerisk virksomhed og faglig mobilitet samt adgangen til og udbredelsen af kunst og kultur.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse

| 1. | om Terni Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra kultur 2000-programmet? |
| --- | --- |

1.

om Terni Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra kultur 2000-programmet?

| 2. | om Terni Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter? |
| --- | --- |

2.

om Terni Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

| 3. | om de pågældende midler er blevet brugt? |
| --- | --- |

3.

om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet supplerende svar

afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding på skriftlige forespørgsler E-0830/03, E-0892/03, E-0978/03, E-0979/03, E-0980/03, E-0981/03, E-0982/03, E-0983/03, E-0984/03, E-0985/03, E-0986/03, E-0987/03, E-0988/03, E-0989/03 og E-0990/03

(30. juli 2003)

Kommissionen vil gerne henlede det ærede medlems opmærksomhed på, at Kultur 2000-programmet er et fællesskabsprogram, som er etableret på grundlag af Parlamentets og Rådets afgørelse. Programmet administreres direkte af Kommissionen og er ikke et finansieringsinstrument med tilknytning til strukturfondene. Det er derfor vigtigt at notere sig, at midlerne under Kultur 2000-programmet ikke administreres af de lokale eller regionale myndigheder, men tildeles direkte af Kommissionen i henhold til de bestemmelser og kriterier, som er angivet i afgørelsen om det pågældende programs oprettelse.

Kultur 2000-programmet har til formål at støtte projekter, som er samproduceret og samfinansieret af mindst tre deltagere med hjemsted i mindst tre forskellige lande. Betingelserne og kriterierne for deltagelse i Kultur 2000-programmet fastlægges i de årligt offentliggjorte indkaldelser af forslag, som deltagerne svarer på ved at indsende projekter direkte til Kommissionen.

I den forbindelse er støtten strengt afhængig af, at projekterne afvikles på tilfredsstillende vis (af de kulturinstitutioner, som er ansvarlige for de udvalgte projekter); projekterne overvåges af et kontor med ansvar for Kultur 2000-programmet.

Desuden vil Kommissionen gerne gøre det ærede medlem opmærksom på, at alle oplysninger vedrørende projekter, som modtager støtte fra Kultur 2000-programmet, er offentligt tilgængelige på (http://europa.eu.int/comm/culture/c2000).

Endelig var Pesaro kommune den eneste kommune — blandt de af spørgsmålet omfattede — som i 2002 fremlagde et projekt som ledende deltager inden for rammerne af Kultur 2000. Dette projekt blev udvalgt og har modtaget finansiel støtte på 82 987 EUR.

Det ærede medlem kan i øvrigt få nærmere oplysninger ved at henvende sig til de nationale myndigheder.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/608 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/608

---

(2004/C 88 E/0628)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0915/03

af Claude Moraes (PSE) til Kommissionen

(24. marts 2003)

Om:   EU og FN-Verdensfødevareprogrammet

Vil Kommissionen oplyse det nøjagtige omfang af EU's financielle støtte til FN's Verdensfødevareprogram i form af nødhjælp til det sydlige Afrika (Malawi, Zambia, Mozambique, Zimbabwe og Lesotho) i 2001 og 2002?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(29. april 2003)

Der er siden april 2002 blevet bevilget direkte støtte til Verdensfødevareprogrammet (WFP) fra budgetposten for fødevaresikkerhed (B7-20) til lokalt og regionalt køb af fødevarehjælp til det sydlige Afrika til fordel for Zimbabwe og Zambia over 2001- og 2002-budgettet for et beløb på i alt 72,5mio.EUR svarende til 157 900tons fødevarehjælp, der fordeler sig således:

| Land/Budgetår | 2001-budgettet (fra B7-20) | 2002-budgettet (fra B7-20) | I alt (fra Β 7-20) |
| --- | --- | --- | --- |
| EUR | mio. tons (MT) | EUR | MT | EUR | MT |
| Zimbabwe | 10 500 000 | 19 300 | 42 000 000 | 93 500 | 52 500 000 | 112 800 |
| Zambia | | | 20 000 000 | 45 100 | 20 000 000 | 45 100 |
| I ALT 2002 Det sydlige Afrika | 10 500 000 | 19 300 | 62 000 000 | 138 600 | 72 500 000 | 157 900 |

Land/Budgetår

2001-budgettet (fra B7-20)

2002-budgettet (fra B7-20)

I alt (fra Β 7-20)

EUR

mio. tons (MT)

EUR

MT

EUR

MT

Zimbabwe

10 500 000

19 300

42 000 000

93 500

52 500 000

112 800

Zambia

20 000 000

45 100

20 000 000

45 100

I ALT 2002 Det sydlige Afrika

10 500 000

19 300

62 000 000

138 600

72 500 000

157 900

I Malawi ydes EF's fødevarehjælp til regeringen (direkte bistand), som benytter WFP til at distribuere den; i 2002 indgik Malawis regering lokalt kontrakter med WFP for ca. 6,0 mio. EUR af EF-bidragene.

Fra EF's almindelige budget blev der over budgetpost Β7-210 i 2002 stillet 10,4 mio. EUR til rådighed for Verdensfødevareprogrammet i form af humanitær bistand. I 2001 blev der ikke ydet humanitær bistand til WFP til fordel for de pågældende fem lande.

Den humanitære bistand i 2002 fordeler sig således:

| — | Malawi: Der blev bevilget 320 000 EUR til WFP til at berige 1000 MT majs og distribuere dette til terapeutiske ernæringscentre |
| --- | --- |

—

Malawi: Der blev bevilget 320 000 EUR til WFP til at berige 1000 MT majs og distribuere dette til terapeutiske ernæringscentre

| — | Zambia: Der blev bevilget 5 000 000 EUR til WPF til at tilvejebringe 12 000 MT fødevarehjælp til 114 000 flygtninge i seks flygtningelejre i Zambia |
| --- | --- |

—

Zambia: Der blev bevilget 5 000 000 EUR til WPF til at tilvejebringe 12 000 MT fødevarehjælp til 114 000 flygtninge i seks flygtningelejre i Zambia

| — | Zimbabwe: Der blev bevilget 5 112 090 EUR til WPF til at styrke kapaciteten hos WPF og dets partnere til at distribuere fødevarer og især styrke udvælgelsen og registreringen af støttemodtagere og kontrollen under og efter distributionen. |
| --- | --- |

—

Zimbabwe: Der blev bevilget 5 112 090 EUR til WPF til at styrke kapaciteten hos WPF og dets partnere til at distribuere fødevarer og især styrke udvælgelsen og registreringen af støttemodtagere og kontrollen under og efter distributionen.

Desuden har medlemsstaterne ydet direkte bidrag gennem WPF.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/609 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/609

---

(2004/C 88 E/0629)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1117/03

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(1. april 2003)

Om:   Mærkning af fødevarer efter EU's udvidelse

Udvidelsen af EU vil finde sted i løbet af overskuelig fremtid. Efter udvidelsen omfatter EU 19 officielle sprog og forskellige alfabeter. Dette kan give anledning til betydelige problemer ved mærkning af fødevarer. Vareetiketterne bliver overfyldte og uoverskuelige, og der vil klart være mangel på ensartethed med hensyn til oplysningerne på vareetiketterne.

Det synes derfor også tilrådeligt at supplere de oplysninger, som allerede er obligatoriske ifølge den europæiske lovgivning, med klart genkendelige symboler (piktogrammer) ved angivelse af varens egenskaber, som f.eks. egnet for diabetikere, vegetarisk, biologisk, fedtfattig, tilberedt efter håndværkertraditioner, regional specialitet, genmodificeret, ikke testet ved dyreforsøg, osv.

Kommissionen bedes meddele, om den agter at udarbejde en sådan udførlig liste over »piktogrammer« og gøre anvendelsen heraf obligatorisk ved varemærkning? I benægtende fald, hvorledes agter den da at løse problemet med eventuelt overfyldte vareetiketter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(8. maj 2003)

Kommissionen skal først og fremmest gøre opmærksom på, at flersprogede etiketter som regel er udtryk for praksis blandt levnedsmiddelproducenter og ikke for de gældende regler på området. I direktiv 2000/13/EF (1) hedder det nemlig kort og godt, at informationerne på etiketterne skal stå på et sprog, som forbrugeren let kan forstå, og at den medlemsstat, hvor produktet markedsføres, på sit område kan kræve, at disse informationer mindst står på et eller flere sprog, som den vælger blandt Fællesskabets officielle sprog. I de fleste medlemsstater er der kun krav om et enkelt sprog.

Disse bestemmelser hindrer dog ikke, at angivelserne på etiketterne er på flere sprog, forudsat at de, igen i overensstemmelse med direktivet, er letforståelige og placeret på et oplagt sted, således at de let kan ses og læses og ikke kan udviskes.

Disse principper finder naturligvis også anvendelse efter den forestående udvidelse.

Kommissionen er dog enig med det ærede parlamentsmedlem i, at overdreven anvendelse af flersprogede etiketter risikerer at gøre oplysningerne på etiketterne mindre tydelige og vanskeligere at læse, navnlig når emballagen er af meget begrænset omfang. Der er allerede eksempler på kritisabel praksis i den forbindelse, uafhængigt af den forestående udvidelse.

Kommissionen ønsker helt generelt en tilpasning af fællesskabslovgivningen om mærkning af levnedsmidler, bl.a. for at sikre tydelige og letlæselige oplysninger. Lovgivningen er derfor for nylig taget op til vurdering for at finde frem til de områder, hvor der skal ske en tilpasning, og som skal danne grundlag for forslag. Vurderingen afsluttes sidst i 2003.

Symboler og piktogrammer kan overvejes i den forbindelse.

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/13/EF af 20. marts 2000 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om mærkning af og præsentationsmåder for levnedsmidler samt om reklame for sådanne levnedsmidler, EFT L 109 af 6.5.2000.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/610 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/610

---

(2004/C 88 E/0630)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1297/03

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(7. april 2003)

Om:   Massakrer i Kashmir

I henhold til oplysninger i nogle af medierne er konflikten i den del af Kashmir, som er under indisk styre, blevet skærpet.

Den 24. marts blev 24 hinduer, heriblandt elleve kvinder og to børn, myrdet i Nadi Marg i det sydlige Srinagar.

Motivet til massakren var tilsyneladende drabet den foregående dag på Abdul Majid Dar, den tidligere leder af Hizbul Mujahedin, en af de vigtigste antiindiske guerillabevægelser.

Disse begivenheder giver anledning til frygt for, at konflikten mellem Indien og Pakistan blusser op på ny på et tidspunkt, hvor verdens opmærksomhed næsten udelukkende er koncentreret om begivenhederne i Irak.

Kommissionen bedes derfor besvare følgende:

| — | hvilke oplysninger råder den over om de nævnte begivenheder? |
| --- | --- |

—

hvilke oplysninger råder den over om de nævnte begivenheder?

| — | da den utvivlsomt fortsat har fulgt eller støttet forbindelserne mellem Indien og Pakistan, hvilken udvikling forudser den da på mellemlang og lang sigt? |
| --- | --- |

—

da den utvivlsomt fortsat har fulgt eller støttet forbindelserne mellem Indien og Pakistan, hvilken udvikling forudser den da på mellemlang og lang sigt?

| — | hvilke foranstaltninger har den truffet eller påtænker den at træffe for at nå frem til en forsoning mellem parterne? |
| --- | --- |

—

hvilke foranstaltninger har den truffet eller påtænker den at træffe for at nå frem til en forsoning mellem parterne?

| — | hvilken rolle kan Den Europæiske Union efter den opfattelse komme til at spille ved løsningen af denne konflikt? |
| --- | --- |

—

hvilken rolle kan Den Europæiske Union efter den opfattelse komme til at spille ved løsningen af denne konflikt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christophertopher Patten

(12. maj 2003)

Kommissionen deler det ærede medlems opfattelse af, at spændingerne mellem Indien og Pakistan fortsat er meget bekymrende. Kommissionen har også kendskab til begivenhederne i Nandi Marg og har i klare vendinger fordømt denne voldshandling og terrorisme, der har medført sådanne tragiske tab af uskyldige liv.

Kommissionens medlem med ansvar for eksterne forbindelser har givet udtryk for sin vrede og solidaritet i et brev til sin indiske kollega, udenrigsminister Yashwant Sinha, hvilket formandskabet ligeledes har gjort på EU's vegne.

Kommissionen mener, at en fredelig løsning er den eneste vej frem i konflikten mellem Indien og Pakistan. Dette har været EU's faste og konsekvente politik i mange år. Kommissionen gør regelmæssigt Indien og Pakistan opmærksom på deres respektive ansvar og vil fortsat tilskynde til, at den grænseoverskridende terrorisme bringes til ophør, og at dialogen mellem begge landes regeringer genoptages.

EU erkender, at forholdet mellem Indien og Pakistan er af afgørende betydning for freden og sikkerheden i verden og er konstant opmærksom på problemet, uanset hvad der sker andetsteds i verden. Kommissionen har også givet sin fulde støtte til det internationale samfunds bestræbelser for at få begge parter med på en hurtig nedtrapning af spændingerne på kort sigt og fremme af en fredelig løsning på længere sigt. En fredelig løsning kan kun nås, hvis de stridende parter selv når til enighed, og det er det internationale samfunds opgave at opmuntre begge parter til at foretage de nødvendige skridt i denne retning.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/611 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/611

---

(2004/C 88 E/0631)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1342/03

af Benedetto Della Vedova (NI) til Kommissionen

(9. april 2003)

Om:   Ret til religionsfrihed i Indien

Den 26. marts 2003 vedtog parlamentet i den nordvestlige indiske stat Gujarat et på regeringens initiativ fremsat lovforslag, »Freedom of Religion Bill«, om religiøse tvangsomvendelser.

Missionspresseagenturet MISNA har bekendtgjort følgende forhåndsmeddelelser om lovens indhold:

| a) | en person, der anses for at være ansvarlig for tvang somvendelser, risikerer op til tre års fængsel og en bøde på 50 000 rupeer (over 1 000 euro); |
| --- | --- |

a)

en person, der anses for at være ansvarlig for tvang somvendelser, risikerer op til tre års fængsel og en bøde på 50 000 rupeer (over 1 000 euro);

| b) | en omvendelse vil kun blive anset for lovlig og for ikke at kunne retsforfølges, hvis den er anerkendt af myndighederne og officielt godkendt af distriktsdommeren; |
| --- | --- |

b)

en omvendelse vil kun blive anset for lovlig og for ikke at kunne retsforfølges, hvis den er anerkendt af myndighederne og officielt godkendt af distriktsdommeren;

| c) | en omvendelse, der menes at være autentisk og frivillig, men som alligevel savner den nødvendige godkendelse fra den kompetente dommers side, kan for den omvendte give anledning til en fængselsdom på op til et år kombineret med en bøde på 1 000 rupeer (ca. 20 euro). |
| --- | --- |

c)

en omvendelse, der menes at være autentisk og frivillig, men som alligevel savner den nødvendige godkendelse fra den kompetente dommers side, kan for den omvendte give anledning til en fængselsdom på op til et år kombineret med en bøde på 1 000 rupeer (ca. 20 euro).

Det skal tilføjes, at vedtagelsen af den her omhandlede lov kommer på et tidspunkt, hvor politiet er i færd med at foretage en enestående form for optælling, idet det har fået pålagt at indsamle oplysninger om tilstedeværelsen af kristne i området i perioden 1998-2003, herunder oplysninger om deres antal og årsagen til deres ankomst til området, om hvor mange omvendelser der har været tale om, om hvor mange børn der er født i denne periode, og om hvor mange ægteskaber der er indgået mellem kristne og personer tilhørende andre religioner.

Loven, som følger efter lignende allerede ikrafttrådte love i andre indiske stater såsom Tamil Nadu, Madhya Pradesh og Orissa, er vedtaget i et klima kendetegnet ved skarpe trusler mod og kraftige spændinger i forhold til kristne og muslimske mindretal, et klima, som Indiens regeringsparti, Bharatiya Janata Party, slet ikke er uden skyld i.

| — | Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse, hvilke oplysninger den ligger inde med vedrørende det, der sker i Indien, især i de ovenfor nævnte stater? |
| --- | --- |

—

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse, hvilke oplysninger den ligger inde med vedrørende det, der sker i Indien, især i de ovenfor nævnte stater?

| — | Agter Kommissionen at lægge pres på den indiske forbundsregering med henblik på at få denne til at pålægge myndighederne i Gujarat straks at indstille virksomhed, der er fuldstændig i strid med indiske love, f.eks. registreringen af specifikke samfundsgrupper eller religiøse grupper? |
| --- | --- |

—

Agter Kommissionen at lægge pres på den indiske forbundsregering med henblik på at få denne til at pålægge myndighederne i Gujarat straks at indstille virksomhed, der er fuldstændig i strid med indiske love, f.eks. registreringen af specifikke samfundsgrupper eller religiøse grupper?

| — | Hvilken form for diplomatisk pres agter Komissionen at udøve for at sikre, at Indiens borgere fuldt ud kan udøve den religionsfrihed, der anerkendes i verdenserklæringen om menneskerettigheder, og som også forudsætter ret til omvendelse? |
| --- | --- |

—

Hvilken form for diplomatisk pres agter Komissionen at udøve for at sikre, at Indiens borgere fuldt ud kan udøve den religionsfrihed, der anerkendes i verdenserklæringen om menneskerettigheder, og som også forudsætter ret til omvendelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(16. maj 2003)

Kommissionen er bekendt med, at parlamentet i Gujarat har til hensigt at vedtage en lov om religionsfrihed, »Freedom of Religion Bill«, som det ærede medlem oplyser, og at denne lov kan få negative virkninger for religiøse mindretal. Som det ærede medlem påpeger, er det ikke et spørgsmål, som kun vedrører Gujarat, eftersom der findes lignende bestemmelser i andre delstater som Tamil Nadu, Madhya Pradesh og Orissa, hvilket giver indtryk af, at en sådan lovgivning kan brede sig på delstatsniveau. For øjeblikket er lovforslaget ikke til rådighed i sin fulde ordlyd, men Kommissionen vil naturligvis holde sig underrettet om udviklingen.

Kommissionen deler det ærede medlems bekymring over, at denne type delstatslove potentielt set skulle kunne begrænse det indiske folks ret til at udøve religionsfrihed.

Kommissionen vil behandle dette spørgsmål på samme måde, som den behandler alle andre spørgsmål vedrørende demokrati og menneskerettigheder i Indien, dvs. gennem sin godkendte politik for en regelmæssig, løbende og konstruktiv dialog med den indiske regering.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/612 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/612

---

(2004/C 88 E/0632)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1507/03

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(5. maj 2003)

Om:   Selskabet Grundig AG's konkurs og bevarelse af portugisiske arbejdspladser

I medierne blev det berettet, at selskabet Grundig AG's ledelse den 14. april 2003 indgav konkursbegæring for Nürnbergs byret i Tyskland.

Som bekendt kontrollerer Grundig i Braga, Portugal, virksomheden »Car InterMedia System« (CIS), som beskæftiger ca. 700 arbejdstagere. Virksomheden fremstiller bilradioer og indvirker med en andel på ca. 30% på virksomheden Fehst Componentes Lda.»s produktion. Sidstnævnte firma beskæftiger over 300 arbejdstagere, hvilket bekræfter CIS« levedygtighed og uafhængighed.

Grundig har overordentlig stor betydning for den regionale udvikling i Braga-området, hvorfor afgørelserne i Tyskland har vakt bekymring. Det bør betænkes, at der ikke findes alternative beskæftigelsesmuligheder, og at andre multinationale virksomheder i Nordportugal for nylig har flyttet deres produktion og derved bidraget til at øge arbejdsløsheden.

Kommissionen bedes på denne baggrund besvare følgende:

| 1. | Hvilken fællesskabsstøtte har Grundig-gruppen modtaget, herunder især virksomheden »Car InterMedia System«? Hvad var betingelserne for tildelingen af denne støtte? |
| --- | --- |

1.

Hvilken fællesskabsstøtte har Grundig-gruppen modtaget, herunder især virksomheden »Car InterMedia System«? Hvad var betingelserne for tildelingen af denne støtte?

| 2. | Hvilke foranstaltninger vil der blive truffet for at sikre CIS' produktionsvirksomhed i Braga samt den direkte og indirekte beskæftigelse, som denne virksomhed på nuværende tidspunkt garanterer, idet der også bør tages hensyn til, at Portugal for øjeblikket har den største arbejdsløshedsstigning i EU? |
| --- | --- |

2.

Hvilke foranstaltninger vil der blive truffet for at sikre CIS' produktionsvirksomhed i Braga samt den direkte og indirekte beskæftigelse, som denne virksomhed på nuværende tidspunkt garanterer, idet der også bør tages hensyn til, at Portugal for øjeblikket har den største arbejdsløshedsstigning i EU?

Supplerende svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(2. december 2003)

Kommissionen kan oplyse det ærede medlem om, at selskabet Grundig har modtaget følgende støtte:

| — | Inden for rammerne af Den Europæiske Socialfond (ESF)
  EF-støtteramme I (EFSR I)
  En oversigt er sendt direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.
  EF-støtteramme II (EFSR II)
  Den sidste registrerede procedure vedrørende de to projekter, som selskabet Grundig har forelagt under foranstaltning 1 (»Estimular a modernização empresarial do PRIME«), var økonomiministerens godkendelse i overensstemmelse med ESF's datoer og beløb opstillet i følgende tabel:











  (EUR) |
| --- | --- |
| NIF | Promotors navn | Projektnr. | Dato for beslutning | Investering ESF | Investering valgbar ESF | Støtte ESF |
| 502302178 | GRUNDIG - SIST. DE ELECTRONICA, LDA. | 00/06144 | 12.12.2002 | 300 249,29 | 165 717,70 | 99 430,62 |
| 503263834 | GRUNDIG - SIST. DE ELECTRONICA, LDA. | 00/13274 | 18.08.2003 | 363 272,99 | 333 711,15 | 197 413,84 |

—

Inden for rammerne af Den Europæiske Socialfond (ESF)

EF-støtteramme I (EFSR I)

En oversigt er sendt direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

EF-støtteramme II (EFSR II)

Den sidste registrerede procedure vedrørende de to projekter, som selskabet Grundig har forelagt under foranstaltning 1 (»Estimular a modernização empresarial do PRIME«), var økonomiministerens godkendelse i overensstemmelse med ESF's datoer og beløb opstillet i følgende tabel:

(EUR)

NIF

Promotors navn

Projektnr.

Dato for beslutning

Investering ESF

Investering valgbar ESF

Støtte ESF

502302178

GRUNDIG - SIST. DE ELECTRONICA, LDA.

00/06144

12.12.2002

300 249,29

165 717,70

99 430,62

503263834

GRUNDIG - SIST. DE ELECTRONICA, LDA.

00/13274

18.08.2003

363 272,99

333 711,15

197 413,84

| — | Ingen af de nævnte projekter har modtaget støtte inden for rammerne af »Programa de Incentivos à Modernização Económica (PRIME)«.
  EF-støtteramme III (EFSR III) |
| --- | --- |

—

Ingen af de nævnte projekter har modtaget støtte inden for rammerne af »Programa de Incentivos à Modernização Económica (PRIME)«.

EF-støtteramme III (EFSR III)

| — | Projekt nr. 42/4655 under foranstaltning 3.3 »Inovação e Internacionalização de Estruturas Empresariais« blev præsenteret inden for rammerne af »Programa Estratégico de Dinamização e Modernização da Indústria Portuguesa (PEDIP II)« og ESF-komponenten blev godkendt den 16. august 2001 med et endeligt støttebeløb på 92480 187 PTE (461 289,23EUR).
  Alle forfaldne betalinger er foretaget. |
| --- | --- |

—

Projekt nr. 42/4655 under foranstaltning 3.3 »Inovação e Internacionalização de Estruturas Empresariais« blev præsenteret inden for rammerne af »Programa Estratégico de Dinamização e Modernização da Indústria Portuguesa (PEDIP II)« og ESF-komponenten blev godkendt den 16. august 2001 med et endeligt støttebeløb på 92480 187 PTE (461 289,23EUR).

Alle forfaldne betalinger er foretaget.

| — | Indenfor rammerne af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU)
  En medfinansiering fra EFRU, der beløber sig til 1 473 867,72 EUR, er blevet tildelt virksomheden »Car InterMedia System« (CIS) og skal fordeles på følgende måde:






  — | et beløb på ca. 84 285,26EUR til et projekt godkendt den 31. december 1992 under EF-initiativ-programmet Stride (EFSR I), |
| --- | --- | --- |

—

Indenfor rammerne af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU)

En medfinansiering fra EFRU, der beløber sig til 1 473 867,72 EUR, er blevet tildelt virksomheden »Car InterMedia System« (CIS) og skal fordeles på følgende måde:

—

et beløb på ca. 84 285,26EUR til et projekt godkendt den 31. december 1992 under EF-initiativ-programmet Stride (EFSR I),

| — | et samlet beløb på 1 389 582,46EUR inden for rammerne af programmet for modernisering af den økonomiske struktur (EFSR II).
  Dette sidste beløb vedrører finansiering af følgende projekter:






  — | »Calibração de instrumentos« godkendt den 31. december 1999 |
| --- | --- | --- |

—

et samlet beløb på 1 389 582,46EUR inden for rammerne af programmet for modernisering af den økonomiske struktur (EFSR II).

Dette sidste beløb vedrører finansiering af følgende projekter:

—

»Calibração de instrumentos« godkendt den 31. december 1999

| — | »Modernização tecnológica« godkendt den 17. april 1998 |
| --- | --- |

—

»Modernização tecnológica« godkendt den 17. april 1998

| — | »Diagnóstico e análise estratégica« godkendt den 29. december 1995. |
| --- | --- |

—

»Diagnóstico e análise estratégica« godkendt den 29. december 1995.

Støtten fra EFRU blev tildelt af medlemsstaten inden for en støtteordning godkendt af Kommissionen. Medlemsstaten skal sikre, at de fællesskabsretlige bestemmelser overholdes.

Hvis der, inden for fem år efter de kompetente myndigheders beslutning om tilskud fra strukturfondene, sker en væsentlig ændring i en medfinansieret foranstaltning på grund af ophør eller ændring af lokalisering for en medfinansieret produktionsaktivitet, er medlemsstaterne forpligtede til at underrette Kommissionen. Artikel 30, stk. 4, i Rådets forordning om generelle bestemmelser om strukturfondene (gældende for programmeringsperioden 2000-2006) fastslår, at i tilfælde af sådanne ændringer finder artikel 39 om finansielle korrektioner anvendelse.

For at undgå problemer ved flytning fastsætter retningslinjerne om statsstøtte med regionalt sigte vedtaget af Kommissionen den 10. marts 1998 desuden, at de finansierede aktiver og skabte arbejdspladser skal bevares i mindst fem år fra det tidspunkt, hvor den investering, støtten er udbetalt til, er gennemført.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/613 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/613

---

(2004/C 88 E/0633)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1555/03

af Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) til Kommissionen

(2. maj 2003)

Om:   Bekæmpelse af alkoholskader i Finland

Tak til kommissær Bolkestein for hans svar på Kommissionens vegne på skriftlig forespørgsel P-0870/03 (1).

Kommissæren har imidlertid ikke svaret på spørgsmålet om anvendelse af traktatens artikel 30 og 95.

Derfor stilles den sidste del af spørgsmålet endnu en gang:

| — | Kan en medlemsstat indføre foranstaltninger for at rette op på situationen, hvis den kan bevise, at en fuld liberalisering af privat indførsel (af alkoholholdige drikke) vil give anledning til alvorlige problemer for den offentlige sædelighed, offentlige orden og sundhed, jf. traktatens artikel 30, |
| --- | --- |

—

Kan en medlemsstat indføre foranstaltninger for at rette op på situationen, hvis den kan bevise, at en fuld liberalisering af privat indførsel (af alkoholholdige drikke) vil give anledning til alvorlige problemer for den offentlige sædelighed, offentlige orden og sundhed, jf. traktatens artikel 30,

| — | eller særlige problemer for folkesundheden, jf. artikel 85? Hvilke foranstaltninger vil være mulige i et sådant tilfælde? |
| --- | --- |

—

eller særlige problemer for folkesundheden, jf. artikel 85? Hvilke foranstaltninger vil være mulige i et sådant tilfælde?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(16. juni 2003)

I artikel 26 i Rådets direktiv 92/12/EØF af 25. februar 1992 om den generelle ordning for punktafgiftspligtige varer, om oplægning og omsætning heraf samt om kontrol hermed (2) fastsættes, at Danmark, Finland og Sverige har ret til at anvende kvantitative begrænsninger med hensyn til den mængde punktafgiftspligtige varer, som rejsende til eget forbrug kan medføre fra andre medlemsstater, uden yderligere betaling af punktafgifter. Disse undtagelser udløber ved udgangen af 2003. Dette direktiv er baseret på artikel 99 (nu artikel 93) i EF-traktaten. En eventuel forlængelse af gyldighedsperioden for de undtagelser, der er bevilget i artikel 26 i dette direktiv, ville kræve en ændring af bestemmelsen på grundlag af samme traktatbestemmelse og kan ikke baseres på artikel 30 eller 95 i EF-traktaten.

Udenfor beskatningsområdet skulle alle former for ikke-skattemæssige foranstaltninger, som medlemsstaterne af hensyn til folkesundheden vedtager på ikke-harmoniserede områder, og som kunne give anledning til en begrænsning af importen af alkoholholdige drikkevarer, bedømmes i hvert enkelt tilfælde for at afgøre om de opfylder betingelserne i artikel 30 i EF-traktaten, eller i artikel 95, såfremt det pågældende område er omfattet af harmoniseringsforanstaltninger på fællesskabsplan.

---

(1)  EFT C 33 E af 6.2.2004, s. 85.

(2)  EFT L 76 af 23.3.1992.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/614 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/614

---

(2004/C 88 E/0634)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1690/03

af Anders Wijkman (PPE-DE) til Kommissionen

(21. maj 2003)

Om:   Bushmeat

Kommissionen er i færd med at udarbejde en miljøhåndbog til udviklings- og samarbejdsprojekter med titlen »Integrating environment concerns into development and economic cooperation« (Integration af miljøhensyn i udviklingssamarbejde og økonomisk samarbejde). EU har forpligtet sig til at integrere miljøhensyn i andre politikker, en utrolig væsentlig proces.

For øjeblikket er bushmeat ikke indbefattet i håndbogen, selv om bushmeat er snævert forbundet med skov- og fattigdomsproblemer. Udviklings- og samarbejdsprojekter kan få væsentlig indvirkning på krybskytteri og de illegale handelskanaler.

Er Kommissionen villig til at behandle spørgsmålet om bushmeat i håndbogen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(25. juli 2003)

Spørgsmålet om bushmeat (kød af afrikansk vildt) er meget vigtigt. Beregninger viser, at op mod 150 millioner fattige mennesker (en ottendedel af verdens fattigste) betragter vilde dyr som et vigtigt levebrød (i stigende grad med udvikling af turismen). Hvis antallet af vilde dyr falder, kan de fattige nok tilpasse sig, men ofte forringes deres levebrød på grund af lavere indtægter, ringe mulighed for differentiering og større sårbarhed.

Da fattigdomsbekæmpelse er det overordnede mål med Kommissionens udviklingssamarbejdspolitik, vil den i højere grad integrere spørgsmålet om bushmeat.

Dette foreslås gjort på tre måder:

| — | Miljøhåndbogen for udviklings- og samarbejdsprojekter, »Integrating environment concerns into development and economic cooperation« (integration af miljøhensyn i udviklingssamarbejde og økonomisk samarbejde), revideres i slutningen af 2003 — starten af 2004 og vil herefter også behandle spørgsmål om bushmeat. |
| --- | --- |

—

Miljøhåndbogen for udviklings- og samarbejdsprojekter, »Integrating environment concerns into development and economic cooperation« (integration af miljøhensyn i udviklingssamarbejde og økonomisk samarbejde), revideres i slutningen af 2003 — starten af 2004 og vil herefter også behandle spørgsmål om bushmeat.

| — | Vurderinger af indvirkningen på miljøet og strategiske miljøvurderinger, som udføres korrekt, vil kunne klarlægge risici og eventuelle afhjælpende foranstaltninger. Strategiske miljøvurderinger, som skal foretages på sektorplan, ville være et ideelt værktøj. I den reviderede håndbog vil der blive taget det fornødne hensyn til bushmeat-spørgsmålet. |
| --- | --- |

—

Vurderinger af indvirkningen på miljøet og strategiske miljøvurderinger, som udføres korrekt, vil kunne klarlægge risici og eventuelle afhjælpende foranstaltninger. Strategiske miljøvurderinger, som skal foretages på sektorplan, ville være et ideelt værktøj. I den reviderede håndbog vil der blive taget det fornødne hensyn til bushmeat-spørgsmålet.

| — | Der er adskillige projekter eller programmer, som finansieres af EF-midler, der behandler bushmeat-spørgsmålet. Heraf kan blandt andet nævnes Ecofac (Ecosystèmes forestiers d'Afrique centrale), som finansieres af regionalfondene under Den Europæiske Udviklingsfond, MIKE (Monitoring illegal killing of elephants), som finansieres under budgetpost Β7 6200 og »Développement d'un mode de gestion faune dans les grands massifs forestiers d'Afrique Centrale — Projet pilote au nord-est du Gabon«, som er et nyt projekt under budgetpost Β7 6200. Resultaterne af disse projekter kan tjene som case studies og fremme god praksis. |
| --- | --- |

—

Der er adskillige projekter eller programmer, som finansieres af EF-midler, der behandler bushmeat-spørgsmålet. Heraf kan blandt andet nævnes Ecofac (Ecosystèmes forestiers d'Afrique centrale), som finansieres af regionalfondene under Den Europæiske Udviklingsfond, MIKE (Monitoring illegal killing of elephants), som finansieres under budgetpost Β7 6200 og »Développement d'un mode de gestion faune dans les grands massifs forestiers d'Afrique Centrale — Projet pilote au nord-est du Gabon«, som er et nyt projekt under budgetpost Β7 6200. Resultaterne af disse projekter kan tjene som case studies og fremme god praksis.

Der gøres også en indsats for at begrænse den illegale handel med bushmeat til EU. For eksempel blev der med Kommissionens beslutning (1) for nylig indført nye regler, som forhindrer privat indførsel af kød og mælk fra tredjelande til EU. Derved fjernes den tidligere mulighed for at omgå reglerne ved at indføre mindre forsendelser af kød og mælk til eget forbrug. Indførelsen af de nye regler for privat import understøttes af en kampagne med plakater på en lang række sprog. Plakaterne findes ved indrejsesteder til EU for at sikre, at de rejsende er klar over de nye regler.

---

(1)  Kommissions beslutning 2002/995/EF af 9. december 2002 om midlertidige beskyttelsesforanstaltninger over for import af animalske produkter til eget forbrug, EFT L 353 af 30.12.2002.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/615 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/615

---

(2004/C 88 E/0635)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1706/03

af Gabriele Stauner (PPE-DE) til Kommissionen

(22. maj 2003)

Om:   Programmerne Medstat og Medstat II

Kommissionen har siden 1996 bevilget 50 millioner EUR til programmerne Medstat og Medstat II.

Formålet er at støtte og fremme de statistiske systemer i partnerlandene i Middelhavsområdet.

Kan Kommissionen fremlægge en detaljeret liste over modtagerne af den bevilgede støtte og for hver enkelt modtager angive, hvor mange penge der er blevet udbetalt?

Kan Kommissionen oplyse, hvem der træffer afgørelse om tildelingen af støtte over disse programmer, og efter hvilke kriterier og procedurer modtagerne udvælges?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(15. juli 2003)

Medstat — statistisk samarbejde mellem EU og Middelhavslandene — fase 1: 20 mio. EUR

Medstat — statistisk samarbejde mellem EU og Middelhavslandene — fase 2: 30 mio. EUR

Medstat fase 1.

Medstat-programmet vedrører ikke direkte støtte, men teknisk bistand, knowhow, harmonisering, udveksling af data osv.

Det er de nationale statistiske institutter (NSI) i de 12 partnerlande i Middelhavsområdet, der modtager støtte under Medstat-programmet. Det samme gælder alle de institutioner i Middelhavsområdet, der deltager i indhentning og bearbejdning af data og formidling af de deraf følgende statistikker og metadata, og som — sammen med NSI — udgør det, der normalt betegnes som de nationale statistiske systemer i Middelhavsområdet (NSS). Programmet er også vigtigt for de største aftagere af statistiske data, som f.eks. regeringer ved udarbejdelsen af økonomisk politik, socialpolitik og sektorpolitik.

Den vejledende fordeling af bistanden, som var øremærket til direkte støtte til de statistiske systemer (først og fremmest de statistiske kontorer) i partnerlandene i Middelhavsområdet, var i det finansieringsforslag, som Kommissionen godkendte i juli 1996, følgende:

| (EUR) |
| --- |
| Regionale projekter og projektgrupper | 6 305 000 |
| Studiebesøg og rådgivning | 4 320 000 |
| EDB og infrastruktur | 3 000 000 |
| Uddannelse | 2 466 000 |
| Seminarer og arbejdsgrupper | 806 000 |
| Ledelse og styringsudvalg | 622 200 |
| Programforvaltning | 1 800 000 |
| Databaser og formidling | 680 800 |
| Total | 20 000 000 |

(EUR)

Regionale projekter og projektgrupper

6 305 000

Studiebesøg og rådgivning

4 320 000

EDB og infrastruktur

3 000 000

Uddannelse

2 466 000

Seminarer og arbejdsgrupper

806 000

Ledelse og styringsudvalg

622 200

Programforvaltning

1 800 000

Databaser og formidling

680 800

Total

20 000 000

Der vil bliver sendt en detaljeret oversigt over projekter, konsulenter, forventede beløb og hidtidige udbetalinger samt saldoen (bilag I) direkte til det ærede medlem og til Europa-Parlamentets sekretariat.

Medstatfase 2

Medstat 2 skal videreføre de initiativer, der er sat i værk under Medstat 1, og projektbeskrivelsen viser følgende vejledende fordeling:

| (EUR) |
| --- |
| Med — uddannelse | 3 000 000 |
| MED IS (informationssystem) | 2 700 000 |
| MED-Comext (udenrigshandel) | 3 000 000 |
| MED-NA (nationalregnskab) | 3 000 000 |
| MED-ENV (miljø) | 2 000 000 |
| MED-MIGR (migration) | 2 000 000 |
| MED-TOUR (turisme) | 1 800 000 |
| MED-TRANS (transport) | 1 500 000 |
| MED-AGRI (landbrug) | 2 500 000 |
| MED-SOC (sociale statistikker) | 2 500 000 |
| Midler til eventuelle yderligere projekter | 2 000 000 |
| Endelig vurdering | 500 000 |
| Programforvaltning | 1 000 000 |
| Uforudsete udgifter | 2 500 000 |
| Total | 30 000 000 |

(EUR)

Med — uddannelse

3 000 000

MED IS (informationssystem)

2 700 000

MED-Comext (udenrigshandel)

3 000 000

MED-NA (nationalregnskab)

3 000 000

MED-ENV (miljø)

2 000 000

MED-MIGR (migration)

2 000 000

MED-TOUR (turisme)

1 800 000

MED-TRANS (transport)

1 500 000

MED-AGRI (landbrug)

2 500 000

MED-SOC (sociale statistikker)

2 500 000

Midler til eventuelle yderligere projekter

2 000 000

Endelig vurdering

500 000

Programforvaltning

1 000 000

Uforudsete udgifter

2 500 000

Total

30 000 000

Direktionsudvalget træder sammen mindst én gang om året med deltagelse af direktører og generaldirektører for de statistiske tjenester i landene i Euro-Middelhavspartnerskabet, herunder landene i Den Europæiske Frihandelssamenslutning (EFTA-lande), og generaldirektørerne for henholdsvis Eksterne Forbindelser, EuropeAid og Eurostat. Udvalgets drøftelser drejer sig især om de beslutninger og strategiske retningslinjer, der skal vedtages. Udvalget udarbejder også en kritisk rapport over aktiviteterne siden det foregående møde samt retningslinjerne for de kommende opgaver på kort og mellemlang sigt. Udvalgets prioriteter og retningslinjer bidrager til programforvaltningen og indikerer, hvilke ressourcer der skal tildeles. Kommissionen tager stilling til finansieringen af aktionerne på baggrund af disse oplysninger.

Medstat fase 1. Kommissionen godkendte i juli 1996 et finansieringsforslag, og det fremgår heraf under punkt V »Gennemførelsesprocedurer«, at »Regionalprogrammet for statistisk samarbejde koordineres af Kommissionen (Eurostat og Generaldirektoratet EuropeAid) i samarbejde med de nationale statistiske kontorer i EU's medlemsstater. Programmet gennemføres via CESD-net (Centre Européen de Statistiques et de Développement).«

Medstat fase 2. For så vidt angår anden fase af programmet blev det besluttet at undersøge, om det ville være en fordel at give en så speciel opgave i udbud. Derfor blev et begrænset udbud iværksat i andet halvår af 2002. Denne udbudsprocedure er endnu ikke afsluttet.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/617 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/617

---

(2004/C 88 E/0636)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1716/03

af Mogens Camre (UEN) til Kommissionen

(23. maj 2003)

Om:   Poul Nielsons udtalelser om USA's tilstedeværelse i Irak

Fredag den 9. maj 2003 fremsatte EU's kommissær for udvikling en række udtalelser, hvori han såede tvivl om USA's intentioner i Irak. Han udtalte bl.a., at: »Jeg tror, at USA gennem det her er på vej til at blive medlem af OPEC. De sætter sig på olien. Det er meget svært at få det til at hænge sammen på anden vis.«

Disse udtalelser er helt utilstedelige. USA's tilstedeværelse i Irak skal sikre, at landet ikke bryder sammen, samt at indtægterne fra den irakiske olie bliver anvendt til at ændre Irak til et moderne, demokratisk samfund uden islamisk fundamentalisme. Verden kan ikke leve med diktaturstater, der udøver terror indadtil og udadtil. Enhver med blot et minimum af indsigt ved, at det ville være en katastrofe for irakerne, hvis koalitionen forlod landet nu og lod de indbyrdes stridende grupper ødelægge landets fremtid.

Eftersom Kommissionen er et kollegium, der ikke rummer mulighed for, at kommissærerne har afvigende holdninger til politiske spørgsmål, bedes Kommissionen oplyse, om Poul Nielsons udtalelser er udtryk for Kommissionens officielle holdning til den internationale koalitions tilstedeværelse i Irak?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(4. august 2003)

Det, kommissæren med ansvar for udvikling rent faktisk sagde, og begrundelsen for udtalelsen er følgende: Hvis ikke De Forenede Nationer får en afgørende rolle i genopbygningsfasen, er det meget vanskeligt for De Forenede Stater at undgå at glide ind i rollen som magtbærer og den, der har kontrollen med olien. Det er vigtigt at gøre sig klart, at den eneste måde at undgå problemet på er at fremme multilateralt samarbejde og legitimitet. Dette kan kun sikres, hvis det ikke er besættelsesmagten, der regerer. Hvis besættelsesmagten ikke træder et skridt tilbage, når det gælder etablering af systemet og tildeling af betydelige olieressourcer (som kun inddragelse af De Forenede Nationer kan gøre legitimt), er der risiko for, at de irakere, der udpeges af De Forenede Stater, ikke af andre irakere betragtes som det rigtige valg, og en bred opbakning blandt den irakiske befolkning er nøglen til stabilitet og normalisering for det kommende Irak.

Hans udtalelse svarer godt til beskrivelsen af besættelsesmagtens (»myndighedens«) rolle i De Forenede Nationers Sikkerhedsråd (UNSCR) den 22. maj 2003.

Naturligvis var kommissærens udtalelse et udtryk for hans egen analyse af situationen — og som sådan hverken særlig original eller kontroversiel. Mogens Camre kunne også være blevet orienteret under den indgående og konstruktive debat om Irak på Parlamentets plenarforsamling i Strasbourg den 14. maj 2003, hvor kommissionsmedlemmet repræsenterede Kommissionen.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/618 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/618

---

(2004/C 88 E/0637)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1768/03

af John Cushnahan (PPE-DE) til Kommissionen

(28. maj 2003)

Om:   Rehabilitering af torturofre

Er Kommissionen enig i, at en af hovedprioriteterne efter krigen i Irak er at opfylde det irakiske folks behov, navnlig for folk, der har været underkastet tortur og umenneskelig behandling, hvilket var udbredt under Saddam Husseins styre? Der findes mange rehabiliteringscentre uden for Irak, som behandlet irakiske borgere, der har overlevet tortur, og er Kommissionen ikke enig i, at det er væsentligt, at de fortsat udfører dette vigtige arbejde? Imidlertid er der sket en ændring i den politiske prioritering i EU fra rehabilitering af torturofre til forebyggelse, hvilket har medført et kraftigt fald i de EU-midler, der tildeles til rehabilitering, fra 14,5 mio.EUR til 8,2mio.EUR mellem 2001 og 2002, dvs. en nedskæring på 45 %. Erkender Kommissionen, at det er vigtigt, at EU's budgetpolitik både forebygger tortur og rehabiliterer torturofre? Agter Kommissionen at tage nedskæringen af midler til rehabilitering af torturofre op til fornyet overvejelse for at sikre, at dette væsentlige arbejde stadig kan udføres?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(2. juli 2003)

Kommissionen er enig med det ærede medlem i, at en eventuel humanitær intervention i Irak især bør fokusere på det irakiske folks behov, specielt for personer, der har været udsat for tortur og umenneskelig behandling under Saddam Husseins regime. Kommissionen er ved at undersøge, hvilke aktiviteter den vil kunne støtte på kort og mellemlang sigt i Irak, når der er oprettet de nødvendige politiske rammer for Kommissionens bidrag til genopbygningen af Irak efter krigen. Menneskerettigheder, herunder rehabilitering af torturofre, vil være et af de mulige de prioriterede områder.

Kommissionen har besluttet at anlægge en mere strategisk holdning til den finansiering, der kanaliseres via det europæiske initiativ for demokrati og menneskerettigheder (EIDHR). Kommissionens meddelelse om menneskerettigheder og demokratisering fra maj 2001 (1) udpegede fire tematiske prioriteter for fremtidig EIDHR-støtte, herunder bekæmpelse af tortur. Ligesom det er nødvendigt at fokusere de begrænsede midler, så de får den størst mulige virkning, understregede meddelelsen også, at EU så vidt muligt bør fokusere på forebyggelse af tortur frem for støtte til rehabiliteringscentre. I det efterfølgende programmeringsdokument for EIDHR for 2002-2004 blev det fremhævet, at midlerne på længere sigt ville blive orienteret i retning af torturforebyggelse.

Nedskæringen i midlerne til rehabiliteringscentrene blev ledsaget af foranstaltninger, der gradvis skulle mindske centrenes nuværende afhængighed af EU-finansiering og sætte dem i stand til at søge midler fra andre kilder. Udbudsindkaldelsen for 2001 reducerede således den maksimale EU-støtte til rehabiliteringsprojekter til 60 % for centre i EU og 80 % for projekter uden for EU. Disse procentsatser blev yderligere nedsat i 2002-udbuddet til henholdsvis 50 % og 75 %. I denne forbindelse lægges der under evalueringen stor vægt på spørgsmålet om bæredygtighed, som er en afgørende faktor i Kommissionens finansieringsafgørelser. Desuden var »institutionsopbygning«, som omfatter udvikling af kapacitet til fund-raising, udtrykkelig støtteberettiget i 2001 og 2002.

Ved udbudsindkaldelsen for 2002 skulle dette videreføres. Udbuddet omfattede et beløb på 25 mio. EUR til finansiering af projekter til forebyggelse af tortur og til rehabiliteringscentre, idet der var hensigten at tildele henholdsvis 1/3 og 2/3 af de disponible midler til disse to aktivitetsområder. Alle de indsendte projekter blev evalueret af to eksperter, hvoraf den ene havde erfaring inden for projektledelse og den anden inden for psykiatri og psykologi. Projekterne blev klasseret efter points, og der blev ved udvælgelsen lagt vægt på at sikre en ligevægtig geografisk fordeling af de foreslåede aktiviteter.

Kvaliteten af de projekter, der blev forelagt af rehabiliteringscentrene til aktiviteter baseret inden for EU (budgetpost B5-813), førte rent faktisk til et resultat med den ønskede fordeling. Derimod opnåede de projekter, der var forelagt af centrene uden for EU, ret dårlige resultater (i visse tilfælde under minimum), og det var derfor ikke muligt at udvælge tilstrækkeligt mange rehabiliteringsprojekter til at respektere forholdet 2/3-1/3. Ca. 4,5 mio. EUR blev tildelt til centre uden for EU (i perioden 2002-2003), og ca. 8 mio. EUR blev afsat til projekter til forebyggelse af tortur. Ca. 4 mio. EUR blev tildelt til rehabiliteringscentre inden for EU og yderligere 2 mio. EUR til projekter, som omfattede aspekter til støtte for torturofre.

Hvad angår sandsynligheden for at visse centre må lukke på grund af manglende EU-støtte, må dette ses i lyset af den nye politik, som flytter vægten fra rehabilitering til forebyggelse, og de ovenfor beskrevne foranstaltninger, som ledsager denne ændring. Centrene kan kun modtage støtte i overensstemmelse med konkurrenceregler, der skal sikre, at EU's skatteydere får kvalitet for pengene, ved at man kun finansierer de bedste forslag, som opfylder mindstekravene til kvalitet.

Det er ikke muligt at omfordele midler fra 2003-budgettet til rehabiliteringscentrene. Det ville indebære nedskæringer for andre vigtige menneskerettighedsprioriteter under EIDHR, det ville være i modstrid med programmeringen for EIDHR og ville ikke kunne gennemføres inden for de regler, der er fastsat i den reviderede finansforordning (2). Der er imidlertid planlagt et nyt udbud på et beløb på 5,5mio.EUR til centre inden for EU i 2003.

---

(1)  KOM(2001) 252 endelig udg.

(2)  Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, EFT L 248 af 16.9.2002.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/619 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/619

---

(2004/C 88 E/0638)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1891/03

af Margrietus van den Berg (PSE) og Jan Wiersma (PSE) til Kommissionen

(6. juni 2003)

Om:   Irans nukleare aktiviteter

EU forhandler for øjeblikket med Iran om en handelsaftale. Iran har nukleare aktiviteter, som Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA) ikke har kunnet få fuld indsigt i. I februar 2003 besøgte IAEA-tjenestemænd Iran. De fik ikke alle deres spørgsmål besvaret og har derfor anmodet Iran om besvare dem skriftligt.

Er Kommissionen enig i, at fuld åbenhed om nukleare aktiviteter er en forudsætning for en handelsaftale?

Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen træffe, hvis der ikke skabes fuld åbenhed?

Er Kommissionen klar til at standse forhandlingerne i mangel af fuld åbenhed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(17. juli 2003)

EU har gentagne gange erklæret, at spørgsmålet om masseødelæggelsesvåben er et af de største problemer i dets forhold til Iran. Kommissionen anerkender, at Iran som part i ikke-spredningstraktaten har ret til at udvikle atomenergi til fredelige formål, men støtter på den anden side EU's opfattelse om, at Iran bør være fuldstændig transparent med hensyn til at overholde denne traktat. Kommissionen har derfor modtaget rapporten fra Den internationale Atomenergiorganisation (IAEA) med stor interesse, men er foruroliget over, at Iran ifølge rapporten ikke har opfyldt alle sine forpligtelser i henhold til sikkerhedskontrolaftalerne i ikke-spredningstraktaten. Kommissionen er overbevist om, at Iran hurtigst muligt vil råde bod på disse mangler og håber, at Iran vil tage skridt til at tiltræde de relevante internationale instrumenter med henblik på at sikre større transparens.

EU vil løbende følge Irans fremskridt på dette område. Hvis Iran i en nær fremtid tager skridt i den rigtige retning og bl.a. sikrer fuld transparens med hensyn til sine nukleare aktiviteter, vil det uden tvivl fremme forhandlingerne om handels- og samarbejdsaftalen — ligesom det omvendte også vil være tilfældet.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/620 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/620

---

(2004/C 88 E/0639)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1902/03

af Lord Inglewood (PPE-DE) til Kommissionen

(11. juni 2003)

Om:   Moms og det europæiske kunstmarked

Er Kommissionen enig i konklusionerne i undersøgelsen »VAT and the European Art Market«, som offentliggjordes af European Fine Art Foundation i 2003? Hvis ikke, hvorfor ikke? Kan Kommissionen navnlig oplyse, om den vil forelægge et forslag vedrørende et fælles registreringssystem således som foreslået i nævnte undersøgelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(14. juli 2003)

Den største del af undersøgelsen »Moms og det europæiske kunstmarked« indgår i en detaljeret vejledning for kunsthandlere, som gør rede for medlemsstaternes momsregler. Kommissionen takker European Fine Arts Federation, der har taget initiativ til indsamling og offentliggørelse af disse oplysninger.

Efter vedtagelsen af direktivet om merværdiafgiftssystemet for radio og tv-spredningstjenester og visse elektronisk leverede tjenesteydelser (1), som der henvises til i undersøgelsen fra European Fine Art Federation, er Kommissionen helt enig i begrebet »one stop shop« (et fælles ekspeditionssted), som indebærer, at handlende kan opfylde deres afgiftsmæssige forpligtelser i den medlemsstat, hvor de er etableret. Kommissionen har i denne forbindelse iværksat en større undersøgelse vedrørende de forpligtelser, der påhviler afgiftspligtige personer, der ønsker at handle i deres eget land og i andre medlemsstater. Konklusionerne fra denne undersøgelse er for øjeblikket genstand for en høring af offentligheden på webstedet »Your voice in Europe« (2). Kommissionen vil tage bemærkningerne fra denne høring til efterretning, når den udarbejder et forslag om forenkling af de administrative forpligtelser, herunder registreringsforpligtelser, som den har til hensigt at udarbejde i 2004.

---

(1)  Rådets direktiv 2002/38/EF af 7. maj 2002 om ændring og midlertidig ændring af direktiv 77/388/EØF hvad angår merværdiafgiftssystemet for radio- og tv-spredningstjenester og visse elektronisk leverede tjenesteydelser, EFT L 128 af 15.5.2002.

(2)  http://europa.eu.int/yourvoice/consultations/index_en.htm.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/620 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/620

---

(2004/C 88 E/0640)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2041/03

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(19. juni 2003)

Om:   Krænkelse af religionsfriheden i Rusland som følge af eksklusive samarbejdsaftaler med den russiske ortodokse kirke

Der henvises til følgende:

| — | forfatningen fra 1993 fastsætter, at Rusland er en verdslig stat, hvori der ikke findes nogen statsreligion, og hvori alle religiøse organisationer er adskilt fra staten og er lige for loven; |
| --- | --- |

—

forfatningen fra 1993 fastsætter, at Rusland er en verdslig stat, hvori der ikke findes nogen statsreligion, og hvori alle religiøse organisationer er adskilt fra staten og er lige for loven;

| — | forbundsloven fra 1997 om religion fastsætter, at religiøse organisationer ikke kan udføre de statslige institutioners funktioner og ikke kan ledsage regeringsorganernes aktiviteter med religiøse ceremonier, |
| --- | --- |

—

forbundsloven fra 1997 om religion fastsætter, at religiøse organisationer ikke kan udføre de statslige institutioners funktioner og ikke kan ledsage regeringsorganernes aktiviteter med religiøse ceremonier,

og der henvises til de samarbejdsaftaler, der er indgået mellem den russiske ortodokse kirke:

| — | og forsvarsministeriet i 1997 med henblik på at arbejde sammen for at genoplive de ortodokse traditioner i hæren og den russiske flåde; |
| --- | --- |

—

og forsvarsministeriet i 1997 med henblik på at arbejde sammen for at genoplive de ortodokse traditioner i hæren og den russiske flåde;

| — | og undervisningsministeriet i august 1999 med henblik på at opdrage de unge generationer i de høje moralske værdiers ånd (der henvises særlig til de mange forsøg fra den russiske ortodokse kirkes side på at øge sin indflydelse inden for det russiske undervisningssystem); |
| --- | --- |

—

og undervisningsministeriet i august 1999 med henblik på at opdrage de unge generationer i de høje moralske værdiers ånd (der henvises særlig til de mange forsøg fra den russiske ortodokse kirkes side på at øge sin indflydelse inden for det russiske undervisningssystem);

| — | og sundhedsministeriet og udenrigsministeriet henholdsvis den 5. og 6. marts 2003; |
| --- | --- |

—

og sundhedsministeriet og udenrigsministeriet henholdsvis den 5. og 6. marts 2003;

| — | og en lang række lokaladministrationer i Rusland. |
| --- | --- |

—

og en lang række lokaladministrationer i Rusland.

Det stadigt voksende antal aftaler, der er indgået mellem den russiske ortodokse kirke og forskellige statsorganer, såvel på forbundsplan som på lokalt plan, har givet denne kirke en usædvanlig og diskriminerende beføjelse i forhold til andre religiøse trosretninger, idet den har fået særlig og eksklusiv adgang til fængsler, hæren, skoler og hospitaler.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse følgende:

| — | Har den kendskab til de nævnte samarbejdsaftaler mellem den russiske ortodokse kirke og den russiske stat, som diskriminerer andre religiøse trosretninger? |
| --- | --- |

—

Har den kendskab til de nævnte samarbejdsaftaler mellem den russiske ortodokse kirke og den russiske stat, som diskriminerer andre religiøse trosretninger?

| — | Hvilke initiativer agter den at træffe for at religionsfriheden kan blive genindført i Rusland, således som det er fastsat i forfatningen og i forbundslovene om religion? |
| --- | --- |

—

Hvilke initiativer agter den at træffe for at religionsfriheden kan blive genindført i Rusland, således som det er fastsat i forfatningen og i forbundslovene om religion?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Cris Patten

(16. juli 2003)

Kommissionen er klar over den vanskelige situation, de religiøse grupper i Rusland står overfor.

Partnerskabet mellem EU og Rusland bygger på fundamentale kerneværdier, og en af dem er den absolutte respekt for menneskerettighederne. Inden for rammerne af den politiske dialog giver Kommissionen ofte udtryk for, at Rusland må sørge for, at menneskerettighederne respekteres fuldt ud.

Kommissionen vil fortsat indskærpe de russiske myndigheder, at de vigtigste internationale og europæiske menneskerettighedskonventioner, som Rusland har ratificeret, og som også omfatter religions- og trosfrihed, skal overholdes. Det ser ud til, at den russiske ortodokse kirke har nogle privilegier, som andre religioner ikke har, og det kan vare uforeneligt med princippet om statens neutralitet i forhold til religiøse institutioner. Desuden kan det tilføjes, at Rusland er et fokusland under det europæiske initiativ for demokrati og menneskerettigheder, et program under Kommissionen, som bl.a. sigter på at fremme menneskerettighederne.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/621 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/621

---

(2004/C 88 E/0641)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2224/03

af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen

(2. juli 2003)

Om:   Tillægsprotokol om beskyttelse af radioaktive materialer

Som svar på min forespørgsel H-0867/02 (1) fastslog Kommissionen, at: »(Unionen) tilskynder ... Fortsat iran til at deltage i Den Internationale Atomenergiorganisations tillægsprotokol til sikkerhedskontrol med nukleart materiale. Iran har tilsyneladende generelt overholdt, herunder accepteret, inspektioner på landets nukleare anlæg.«

Rent faktisk bekræftede Den Internationale Atomenergiorganisation den 17. juni de anklager, der er blevet fremsat af den demokratiske opposition mod præstestyret i Teheran, Irans nationale modstandsråd, som jeg har omtalt, og som var almindeligt kendte på det tidspunkt, da Kommissionen afgav sit svar. Det viser, at Kommissionens opfattelse var forkert.

Hvordan vil Kommissionen forklare, at den for ganske få måneder siden indskrænkede sig til blot at gentage det iranske diktaturs propaganda, ligesom den ikke anså det for hensigtsmæssigt at tage hensyn til oplysningerne — som nu er bekræftet — om det undertrykkende styres krigeriske hensigter?

Anser Kommissionen det ikke for nødvendigt at tage større hensyn til objektive informationer om de faktiske forhold i Iran frem for blot ukritisk at godtage styrets propaganda?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(6. august 2003)

EU har gentagne gange erklæret, at spørgsmålet om masseødelæggelsesvåben er et af de største problemer i dets forhold til Iran. Kommissionen anerkender, at Iran som part i ikke-spredningstraktaten har ret til at udvikle atomenergi til fredelige formål, men støtter på den anden side EU's opfattelse om, at Iran bør være fuldstændig transparent med hensyn til at overholde denne traktat. Kommissionen har derfor modtaget Den internationale Atomenergiorganisations (IAEA) rapport fra juni 1993 med stor interesse, men er foruroliget over, at Iran ifølge rapporten ikke har opfyldt alle sine forpligtelser i henhold til sikkerhedskontrolaftalerne i ikke-spredningstraktaten. Kommissionen er overbevist om, at Iran hurtigst muligt vil råde bod på disse mangler og håber, at Iran vil tage skridt til at tiltræde de relevante internationale instrumenter — som f.eks. IAEA's tillægsprotokol — med henblik på at sikre større transparens.

Det siger sig selv, at Kommissionen ikke, som det ærede medlem antyder, indskrænker sig til at »gentage propaganda« fra et »diktatur« med »krigeriske hensigter«. Kommissionen og EU's medlemsstater har gjort deres bedste for at basere sig på objektive oplysninger. I den forbindelse ville Kommissionen være forsigtig med at kalde Irans nationale modstandsråd for »den demokratiske opposition« mod styret i Teheran.

---

(1)  Skriftligt svar af 14.1.2003.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/622 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/622

---

(2004/C 88 E/0642)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2266/03

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(9. juli 2003)

Om:   EU-finansiering og -aftaler med henblik på i fremtidige EU-medlemsstater at opføre modtagelseslejre for flygtninge, som anmoder om adgang til de nuværende medlemsstater

| 1. | Hvem betaler for etablering af elforsyning, vandtilførsel og spildevandsbehandling i tretten barakker beliggende på det tidligere militære område i landsbyen Trstenik ved byen Dugo Selo 50km fra Kroatiens hovedstad Zagreb? Er der tale om penge fra Den Europæiske Union, Det Forenede Kongerige eller begge parter i fællesskab? |
| --- | --- |

1.

Hvem betaler for etablering af elforsyning, vandtilførsel og spildevandsbehandling i tretten barakker beliggende på det tidligere militære område i landsbyen Trstenik ved byen Dugo Selo 50km fra Kroatiens hovedstad Zagreb? Er der tale om penge fra Den Europæiske Union, Det Forenede Kongerige eller begge parter i fællesskab?

| 2. | Stod der allerede inden den 20. juni 2003 EU-midler til rådighed for sådanne projekter, eller er det først tilfældet efter Kommissionens rapport om økonomiske og juridiske følger i 2004? |
| --- | --- |

2.

Stod der allerede inden den 20. juni 2003 EU-midler til rådighed for sådanne projekter, eller er det først tilfældet efter Kommissionens rapport om økonomiske og juridiske følger i 2004?

| 3. | Er det Kommissionens opfattelse, at formålet med lejren i Trstenik skal forblive begrænset til midlertidig indkvartering af 800 asylansøgere, der vil bosætte sig i Storbritannien, og drejer det sig udelukkende om transport af personer, der stammer fra Balkan-staterne, og som melder sig i Det Forenede Kongeriges havne eller lufthavne? |
| --- | --- |

3.

Er det Kommissionens opfattelse, at formålet med lejren i Trstenik skal forblive begrænset til midlertidig indkvartering af 800 asylansøgere, der vil bosætte sig i Storbritannien, og drejer det sig udelukkende om transport af personer, der stammer fra Balkan-staterne, og som melder sig i Det Forenede Kongeriges havne eller lufthavne?

| 4. | Hvem har truffet aftale med den kroatiske regering om dette formål med området og anbringelsen af flygtninge i dette? Er det sket på Det Forenede Kongeriges vegne eller for en institution i Den Europæiske Union? Hvornår blev denne aftale indgået? |
| --- | --- |

4.

Hvem har truffet aftale med den kroatiske regering om dette formål med området og anbringelsen af flygtninge i dette? Er det sket på Det Forenede Kongeriges vegne eller for en institution i Den Europæiske Union? Hvornår blev denne aftale indgået?

| 5. | Findes der også lignende aftaler indgået af EU eller de enkelte medlemsstater om opførelse af lignende flygtningelejre i Rusland, Belarus, Rumænien, Bulgarien, Ukraine og Albanien? |
| --- | --- |

5.

Findes der også lignende aftaler indgået af EU eller de enkelte medlemsstater om opførelse af lignende flygtningelejre i Rusland, Belarus, Rumænien, Bulgarien, Ukraine og Albanien?

| 6. | Hvad sker der med sådanne modtagelseslejre og beboerne i disse, når Rumænien, Bulgarien og Kroatien bliver optaget i EU? Bliver de fjernet fra EU's område? |
| --- | --- |

6.

Hvad sker der med sådanne modtagelseslejre og beboerne i disse, når Rumænien, Bulgarien og Kroatien bliver optaget i EU? Bliver de fjernet fra EU's område?

| 7. | Hvorfor er sådanne aftaler ikke offentliggjort frem til den 20. juni 2003? |
| --- | --- |

7.

Hvorfor er sådanne aftaler ikke offentliggjort frem til den 20. juni 2003?

| 8. | Vil det efter Kommissionens opfattelse være nødvendigt for gennemførelsen af disse aftaler at ændre (Europarådets) Europæiske Menneskerettighedskonvention og Flygtningekonventionen fra 1951? |
| --- | --- |

8.

Vil det efter Kommissionens opfattelse være nødvendigt for gennemførelsen af disse aftaler at ændre (Europarådets) Europæiske Menneskerettighedskonvention og Flygtningekonventionen fra 1951?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(22. september 2003)

| 1. | Denne skriftlige forespørgsel omhandler et projekt til reform af asylprocedurerne, der finansieres under CARDS 2001-programmet for Kroatien, som har til formål at styrke den administrative kapacitet hos de kroatiske institutioner, navnlig i indenrigsministeriet, som er ansvarligt for asylanliggender. Det er hensigten, at det skal føre til en forbedring af procedurerne til bestemmelse af flygtningestatus og til, at kvaliteten af afgørelserne bringes i overensstemmelse med de internationale normer. Den første del af dette projekt er et program for parvist samarbejde vedrørende kapacitet og institutionsopbygning på asylområdet.
  Den anden del af det omtalte projekt vedrører Kroatiens behov for et passende modtagelsescenter for asylansøgere, som skal fremme behandlingen af asylansøgninger. Det samlede budget for klargøring af et sådant center er 700 000 EUR (arbejder). Der skal anvendes yderligere 300 000 EUR til uddannelsesudstyr og til udstyr til et dokumentations- og ressourcecenter (forsyninger). Disse dele af projektet er under forberedelse.
  Første fase i forbindelse med ibrugtagningen af Trstenik-komplekset som modtagelsescenter for asylansøgere, omfatter følgende arbejder:






  — | Omhegning af komplekset, herunder et indre hegn, som vil adskille første fase fra den fremtidige anden fase |
| --- | --- | --- |

1.

Denne skriftlige forespørgsel omhandler et projekt til reform af asylprocedurerne, der finansieres under CARDS 2001-programmet for Kroatien, som har til formål at styrke den administrative kapacitet hos de kroatiske institutioner, navnlig i indenrigsministeriet, som er ansvarligt for asylanliggender. Det er hensigten, at det skal føre til en forbedring af procedurerne til bestemmelse af flygtningestatus og til, at kvaliteten af afgørelserne bringes i overensstemmelse med de internationale normer. Den første del af dette projekt er et program for parvist samarbejde vedrørende kapacitet og institutionsopbygning på asylområdet.

Den anden del af det omtalte projekt vedrører Kroatiens behov for et passende modtagelsescenter for asylansøgere, som skal fremme behandlingen af asylansøgninger. Det samlede budget for klargøring af et sådant center er 700 000 EUR (arbejder). Der skal anvendes yderligere 300 000 EUR til uddannelsesudstyr og til udstyr til et dokumentations- og ressourcecenter (forsyninger). Disse dele af projektet er under forberedelse.

Første fase i forbindelse med ibrugtagningen af Trstenik-komplekset som modtagelsescenter for asylansøgere, omfatter følgende arbejder:

—

Omhegning af komplekset, herunder et indre hegn, som vil adskille første fase fra den fremtidige anden fase

| — | udendørsbelysning |
| --- | --- |

—

udendørsbelysning

| — | maling m.m. af fire bygninger (ud af i alt 8 bygninger) til administrative og lægelige formål og til modtagelse af asylansøgere samt tilhørende udstyr |
| --- | --- |

—

maling m.m. af fire bygninger (ud af i alt 8 bygninger) til administrative og lægelige formål og til modtagelse af asylansøgere samt tilhørende udstyr

| — | restaurant og køkken |
| --- | --- |

—

restaurant og køkken

| — | kedelhus |
| --- | --- |

—

kedelhus

| — | tilkørselsvej |
| --- | --- |

—

tilkørselsvej

| — | infrastrukturarbejder under første fase (ekstern vandforsyning, kloakering herunder en ny bioregenerator, ekstern varmeledning, ekstern elektricitetsforsyning inkl. en transformerstation, eksterne telefoninstallationer m.m.) og forberedelse af installationsforbindelse til anden fase. Komplekset har i nogen tid stået ubenyttet hen. |
| --- | --- |

—

infrastrukturarbejder under første fase (ekstern vandforsyning, kloakering herunder en ny bioregenerator, ekstern varmeledning, ekstern elektricitetsforsyning inkl. en transformerstation, eksterne telefoninstallationer m.m.) og forberedelse af installationsforbindelse til anden fase. Komplekset har i nogen tid stået ubenyttet hen.

Arbejderne under fase 1 med klargøring af Trstenik-asylcenteret som modtagelsescenter omfatter et samlet nettoareal på 2 500 kvadratmeter.

Trstenik-centeret ligger ved siden af en grusgrav, mellem Otok Nartski og Novaki Nartski, 35 km fra Zagrebs centrum i sydøstlig retning.

Projektet finansieres udelukkende med EU-midler, og der er således ikke tale om nogen form for medfinansiering. Projektet er ikke omfattet af bilaterale initiativer fra Det Forenede Kongeriges side.

Det skal bemærkes, at det kroatiske parlament vedtog asylloven den 12. juni 2003. Gennemførelsen af loven er imidlertid blevet udskudt indtil 1. juli 2004, indtil asylcenteret er operationelt. Der bør dog ikke være nogen sammenhæng mellem håndhævelsen af loven og modtagelsescenterets drift.

| 2. | EU-finansieringen er omfattet af CARDS-programmet for 2001. Der er ikke planlagt opfølgning af de omtalte arbejder, men der vil blive ydet yderligere støtte til gennemførelse af den nyligt vedtagne asyllov. |
| --- | --- |

2.

EU-finansieringen er omfattet af CARDS-programmet for 2001. Der er ikke planlagt opfølgning af de omtalte arbejder, men der vil blive ydet yderligere støtte til gennemførelse af den nyligt vedtagne asyllov.

| 3. | Programmet tager udelukkende sigte på at forbedre procedurerne til bedømmelse af flygtningestatusen og modtagelsen af asylansøgere, der i første omgang kommer ind på Kroatiens område.
  Arbejderne vil indledningsvis gøre det muligt at modtage 200 asylansøgere i centeret og i projektets anden fase, yderligere 300 asylansøgere, dvs. i alt 500 asylansøgere efter afslutningen af anden fase. |
| --- | --- |

3.

Programmet tager udelukkende sigte på at forbedre procedurerne til bedømmelse af flygtningestatusen og modtagelsen af asylansøgere, der i første omgang kommer ind på Kroatiens område.

Arbejderne vil indledningsvis gøre det muligt at modtage 200 asylansøgere i centeret og i projektets anden fase, yderligere 300 asylansøgere, dvs. i alt 500 asylansøgere efter afslutningen af anden fase.

| 4. | Afgørelsen om centerets placering blev truffet af den kroatiske regering den 30. januar 2002. Indenrigsministeriet fik stillet lokaliteten Trstenik Dugo Selo til rådighed med henblik på oprettelse af et asylcenter. Oprindelig var der tale om andre lokaliteter, men mange lå for langt væk fra Zagreb eller var Zagreb kommunes ejendom eller ville have været for dyre. I april 2003 bestilte indenrigsministeriet en feasibility-undersøgelse, som bekræftede, at Trstenik var en passende placering for centeret. Kommissionen vil sikre, at der oprettes et passende asylcenter i Trstenik-Dugo Selo ved hjælp af en servicekontrakt. Herefter udliciteres kontrakterne om arbejder og leverancer. |
| --- | --- |

4.

Afgørelsen om centerets placering blev truffet af den kroatiske regering den 30. januar 2002. Indenrigsministeriet fik stillet lokaliteten Trstenik Dugo Selo til rådighed med henblik på oprettelse af et asylcenter. Oprindelig var der tale om andre lokaliteter, men mange lå for langt væk fra Zagreb eller var Zagreb kommunes ejendom eller ville have været for dyre. I april 2003 bestilte indenrigsministeriet en feasibility-undersøgelse, som bekræftede, at Trstenik var en passende placering for centeret. Kommissionen vil sikre, at der oprettes et passende asylcenter i Trstenik-Dugo Selo ved hjælp af en servicekontrakt. Herefter udliciteres kontrakterne om arbejder og leverancer.

| 5. | Kommissionen hjælper disse lande med at bringe deres asylordninger i overensstemmelse med de internationale normer og bedste praksis.
  Hvad angår Rusland, Belarus og Ukraine, indgår der i det regionale vejledende Tacis-program for 2002-2003 og 2004-2006 og i det nationale vejledende Tacis-program for 2004-2006 for Rusland og Ukraine samarbejde om ind- og udvandring, asyl og flygtninge med henblik på at bringe situationen i disse lande i overensstemmelse med de internationale normer og bedste praksis. Kommissionen samarbejder tæt med FN's Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR) om dette spørgsmål. Hvis det er hensigtsmæssigt, kan der, ligesom i Kroatiens tilfælde, også ydes bistand til etablering af asylcentre i disse lande.
  Med hensyn til Albanien ydes der under CARDS-programmet en støtte på 3 mio. EUR til dette land til projekter vedrørende asyl og ud- og indvandring i perioden 2001-2004. De vigtigste områder er uddannelse og klargøring af asylcentre.
  Det skal også bemærkes, at Kommissionen i øjeblikket forhandler en tilbagetagelsesaftale med Albanien. Albanien har allerede bilaterale tilbagetagelsesaftaler med flere lande. Ovennævnte bistand er særlig vigtig for at hjælpe Albanien med at opfylde de forpligtelser, der er fastsat i den kommende tilbagetagelsesaftale mellem EU og Albanien.
  Hvad angår Rumænien og Bulgarien, støtter Kommissionen disse lande via PHARE-støtte, der er baseret på årlig programmering. Et af formålene med denne bistand er at gennemføre lovgivningen på asylområdet. |
| --- | --- |

5.

Kommissionen hjælper disse lande med at bringe deres asylordninger i overensstemmelse med de internationale normer og bedste praksis.

Hvad angår Rusland, Belarus og Ukraine, indgår der i det regionale vejledende Tacis-program for 2002-2003 og 2004-2006 og i det nationale vejledende Tacis-program for 2004-2006 for Rusland og Ukraine samarbejde om ind- og udvandring, asyl og flygtninge med henblik på at bringe situationen i disse lande i overensstemmelse med de internationale normer og bedste praksis. Kommissionen samarbejder tæt med FN's Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR) om dette spørgsmål. Hvis det er hensigtsmæssigt, kan der, ligesom i Kroatiens tilfælde, også ydes bistand til etablering af asylcentre i disse lande.

Med hensyn til Albanien ydes der under CARDS-programmet en støtte på 3 mio. EUR til dette land til projekter vedrørende asyl og ud- og indvandring i perioden 2001-2004. De vigtigste områder er uddannelse og klargøring af asylcentre.

Det skal også bemærkes, at Kommissionen i øjeblikket forhandler en tilbagetagelsesaftale med Albanien. Albanien har allerede bilaterale tilbagetagelsesaftaler med flere lande. Ovennævnte bistand er særlig vigtig for at hjælpe Albanien med at opfylde de forpligtelser, der er fastsat i den kommende tilbagetagelsesaftale mellem EU og Albanien.

Hvad angår Rumænien og Bulgarien, støtter Kommissionen disse lande via PHARE-støtte, der er baseret på årlig programmering. Et af formålene med denne bistand er at gennemføre lovgivningen på asylområdet.

| 6. | Udvidelsesprocessen indebærer vedtagelse af EU-lovgivningen, herunder også på asylområdet. Direktivet om modtagelsesbetingelserne for asylansøgere, der blev vedtaget i januar 2003 (1), er en del af denne lovgivning. Medlemsstaterne kan bl.a. ved at modtage asylansøgerne i særlige asylcentre opfylde kravene i dette direktiv. Dette har mange af de nuværende medlemsstater gjort. Der ydes bistand til tiltrædende lande, således at de kan udvikle eller reformere deres asylsystemer og efterleve Genève-konventionen. Eftersom asylcenteret i Kroatien vil komme til at modtage personer, der søger asyl i Kroatien, vil Kroatiens eller andre landes eventuelle senere tiltrædelse af Den Europæiske Union i princippet ikke berøre placeringen af disse centre. |
| --- | --- |

6.

Udvidelsesprocessen indebærer vedtagelse af EU-lovgivningen, herunder også på asylområdet. Direktivet om modtagelsesbetingelserne for asylansøgere, der blev vedtaget i januar 2003 (1), er en del af denne lovgivning. Medlemsstaterne kan bl.a. ved at modtage asylansøgerne i særlige asylcentre opfylde kravene i dette direktiv. Dette har mange af de nuværende medlemsstater gjort. Der ydes bistand til tiltrædende lande, således at de kan udvikle eller reformere deres asylsystemer og efterleve Genève-konventionen. Eftersom asylcenteret i Kroatien vil komme til at modtage personer, der søger asyl i Kroatien, vil Kroatiens eller andre landes eventuelle senere tiltrædelse af Den Europæiske Union i princippet ikke berøre placeringen af disse centre.

| 7. | CARDS-årsprogrammerne er godkendt af medlemsstaterne og er tilgængelige på Kommissionens Europa-websted (http://europa.eu.int/comm/europeaid/projects/cards/publications_en.htm#4). Siden januar 2003 har der været en forhåndsmeddelelse om påtænkt udbud af bygge- og anlægskontrakt på webstedet for Kommissionens delegation i Zagreb.
  De tidligere nævnte vejledende Tacis-programmer er også offentlige og kan konsulteres på Europa-webstedet (http://europa.eu.int/comm/external_relations/ceeca/rsp/progs.htm). |
| --- | --- |

7.

CARDS-årsprogrammerne er godkendt af medlemsstaterne og er tilgængelige på Kommissionens Europa-websted (http://europa.eu.int/comm/europeaid/projects/cards/publications_en.htm#4). Siden januar 2003 har der været en forhåndsmeddelelse om påtænkt udbud af bygge- og anlægskontrakt på webstedet for Kommissionens delegation i Zagreb.

De tidligere nævnte vejledende Tacis-programmer er også offentlige og kan konsulteres på Europa-webstedet (http://europa.eu.int/comm/external_relations/ceeca/rsp/progs.htm).

| 8. | Disse landes reform af deres asylsystemer skulle gøre det muligt for dem at efterleve kravene i Genève-konventionen og relevante internationale menneskerettighedsinstrumenter, herunder den europæiske menneskerettighedskonvention for lande, som er omfattet af denne konvention. EU's samarbejdsprogrammer om asyl tager sigte på at sikre fuld efterlevelse af Genève-konventionen. Hvad angår kandidatlandene, er det målet at sikre, at de både opfylder Genève-konventionen fra 1951 og den europæiske menneskerettighedskonvention.
  Det ærede parlamentsmedlem er også bekendt med de ti betingelser, Kommissionen foreslog i sin meddelelse fra juni 2003 (2), og som skal opfyldes ved fastlæggelse af nye EU-procedurer for asylbehandlingen, herunder især nødvendigheden af fuld efterlevelse af de internationale menneske-rettighedsnormer.
  Der vil blive sendt et supplerende baggrundsdokument direkte til det ærede parlamentsmedlem og Parlamentets sekretariat. |
| --- | --- |

8.

Disse landes reform af deres asylsystemer skulle gøre det muligt for dem at efterleve kravene i Genève-konventionen og relevante internationale menneskerettighedsinstrumenter, herunder den europæiske menneskerettighedskonvention for lande, som er omfattet af denne konvention. EU's samarbejdsprogrammer om asyl tager sigte på at sikre fuld efterlevelse af Genève-konventionen. Hvad angår kandidatlandene, er det målet at sikre, at de både opfylder Genève-konventionen fra 1951 og den europæiske menneskerettighedskonvention.

Det ærede parlamentsmedlem er også bekendt med de ti betingelser, Kommissionen foreslog i sin meddelelse fra juni 2003 (2), og som skal opfyldes ved fastlæggelse af nye EU-procedurer for asylbehandlingen, herunder især nødvendigheden af fuld efterlevelse af de internationale menneske-rettighedsnormer.

Der vil blive sendt et supplerende baggrundsdokument direkte til det ærede parlamentsmedlem og Parlamentets sekretariat.

---

(1)  Rådets direktiv 2003/9 EF af 27. januar 2003 om fastlæggelse af minimumsstandarder for modtagelse af asylansøgere i medlemsstatene, EFT L 31 af 6.2.2003.

(2)  KOM(2003) 315 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/625 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/625

---

(2004/C 88 E/0643)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2527/03

af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen

(29. juli 2003)

Om:   Rom

EU har anerkendt romsektorens betydning for den økonomiske og sociale udvikling i visse AVS-lande. Aftalen om hvid spiritus mellem EU og USA understreger denne anerkendelse ved at indeholde særlige bestemmelser om rom. Det særlige memorandum om rom, som er vedlagt denne aftale om gensidig afgiftsfritagelse, skaber en resttold, som giver både AVS-romproducenter og EU-romproducenter i de franske oversøiske departementer en lille fordel på det europæiske marked, indtil de traditionelle leverandører ændrer deres produktion af billig rom til kvalitetsprodukter, som sætter dem i stand til at konkurrere med store og ofte statsstøttede producenter i tredjelande.

Vil Kommissionen derfor oplyse, hvilke foranstaltninger den påtænker at træffe under den kommende revision af den generelle præferenceordning for at sikre, at dens forpligtelser over for AVS-romproducenter overholdes? Vil Kommissionen bekræfte, at rom ikke vil være omfattet af revisionen af den generelle præferenceordning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(22. august 2003)

Fælleserklæringen om rom (erklæring XXV) i partnerskabsaftalen mellem AVS-landene (Afrika, Vestindien og Stillehavet) og EU anerkender romsektorens betydning for den økonomiske og sociale udvikling i flere AVS-stater og -regioner og de udfordringer, den står over for, bl.a. på grund af liberaliseringen af det europæiske rommarked.

Med sigte på at opfylde erklæringen og yde støtte, så AVS-romeksportørerne kan øge deres konkurrencedygtighed, og AVS-romindustrien især kan bistås med at omstille sig fra massevareproduktion til rommærkevarer med høj værditilvækst, har EU godkendt et program til 70 mio. EUR. Dette program er nu i fuld gang, da den regionale sammenslutning af vestindiske romproducenter, Wirspa, er blevet forstærket, så den kan varetage ledelsen af de forskellige programaktiviteter.

Rom er ikke omfattet af de almindelige arrangementer under EU's generelle præferenceordning, der udløber den 31. december 2004, selv om den indgår i den generelle præferenceordning for de mindst udviklede lande, for hvilke import af alle varer med undtagelse af våben og ammunition er afgiftsfri (ifølge det såkaldte »alt undtagen våben«-initiativ). Kommissionen planlægger ikke at ændre noget ved romsituationen, heller ikke efter revisionen af den nuværende generelle præferenceordning.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/626 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/626

---

(2004/C 88 E/0644)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2622/03

af Philip Claeys (NI) til Kommissionen

(28. august 2003)

Om:   Forbindelserne til Libyen

Den libyske leder, oberst Gadaffi, tog tidligere i denne måned ansvaret for attentatet mod Pan Am flight 103 over Lockerbie i 1988. Denne terrorhandling krævede 207 dødsofre. Libyen er nu rede til at betale erstatning til de efterladte, og vil dermed opnå, at de internationale sanktioner ophæves.

Den 18. august havde kommissionsformand Romano Prodi en telefonsamtale med oberst Gadaffi. Der blev talt om normalisering af forbindelserne mellem Libyen og EU. Libyen blev indbudt til at deltage i euro-middelhavsprocessen.

Problemerne i forbindelse med de libyske attentater tidligere er imidlertid endnu ikke fuldt løst. Således er Frankrig imod ophævelse af sanktionerne mod Libyen, så længe de efterladte efter ofrene for attentatet på et UTA-fly over Nigeria i 1989 ikke har fået erstatning. Dette attentat krævede 170 dødsofre. Har Kommissionen til hensigt at normalisere forbindelserne til Libyen, inden det franske ønske er efterkommet?

Libyen har en kedelig fortid med udøvelse af og støtte til den internationale terrorisme. Er der til normaliseringen af forbindelserne med EU knyttet betingelser og garantier på dette område? Hvilke formelle aftaler stræbes der her efter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(19. september 2003)

Der blev indført FN-sanktioner over for Libyen i 1992 og 1993 som følge af Lockerbie-attentatet. FN suspenderede i 1999 sanktionerne, fordi Libyen viste vilje til at samarbejde i undersøgelserne af Lockerbie-attentatet. Som følge af den aftale, som USA, Storbritannien og Libyen nåede frem til, forelagde Storbritannien/Bulgarien den 18. august 2003 et udkast til FN-sikkerhedsrådets resolution om at hæve FN-sanktionerne.

Det er i den forbindelse, at oberst Moammar Gadhafi kontaktede Kommissionens formand Romano Prodi. Han opfordrede Libyen til at finde en løsning på Lockerbie-sagen og andre sager med udgangspunkt i det internationale samfunds anmodninger. Hvis FN-sanktionerne hæves som følge af en positiv FN-afstemning, som endnu ikke er afholdt, vil det være et vigtigt skridt i retning af, at Libyen igen inddrages i det internationale samfund. På nuværende tidspunkt er Libyen observatør i Barcelona-processen, men opfordres til at blive fuldt medlem på betingelse af, at det betingelsesløst accepterer samtlige beslutninger, der truffet i Barcelona-processen regi (også ophævelse af FN-sanktioner). Libyen er ligeledes omfattet af EU's nye politik for naboskab baseret på gensidig respekt for fælles værdier.

Den franske domstols afgørelse på UTA-sagen er taget op til fornyet overvejelse som følge af Lockerbie-aftalen (hvilket forsinker sanktionerne). Hvis det viser sig, at FN-sanktionerne bliver ophævet, burde der kunne findes en tilfredsstillende afslutning på drøftelserne mellem Frankrig og Libyen.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/627 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/627

---

(2004/C 88 E/0645)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2660/03

af Elisabeth Jeggle (PPE-DE) til Kommissionen

(10. september 2003)

Om:   Kontrol af ugyldige TÜV-vignetter i EU-medlemsstater

Vi er blevet gjort opmærksom på, at der i Grækenland er stadig flere biler ejet af grækere, der stadigvæk er udstyret med tyske nummerplader og udløbne TÜV-vignetter.

På baggrund heraf rejser der sig følgende spørgsmål:

| — | Hvad skal man være opmærksom på, når man sælger en bil inden for EU? |
| --- | --- |

—

Hvad skal man være opmærksom på, når man sælger en bil inden for EU?

| — | I hvor lang tid kan græske statsborgere køre i biler med tyske nummerplader? |
| --- | --- |

—

I hvor lang tid kan græske statsborgere køre i biler med tyske nummerplader?

| — | Hvilke konsekvenser har det, hvis man i Grækenland kører i en bil med tyske nummerplader og udløbet TÜV-vignette? |
| --- | --- |

—

Hvilke konsekvenser har det, hvis man i Grækenland kører i en bil med tyske nummerplader og udløbet TÜV-vignette?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(5. november 2003)

Med hensyn til de regler, der gælder, når en brugt personbil, som er forsynet med en gyldig typeattest svarende til en vogntype, for hvilken der er udstedt EU-typegodkendelse, og som er registreret i den pågældende medlemsstat, overføres til brug i en anden medlemsstat, skal det bemærkes, at myndighedernes gennemførelse af kontrol med registreringen i bestemmelsesmedlemsstaten ikke længere er berettiget. Personbilen skal registreres på grundlag af den i alle medlemsstater gyldige EU-typegodkendelse.

Hvis køretøjet er blevet forsynet med en gyldig typeattest på grundlag af en national typegodkendelse, kan medlemsstaterne ikke afvise typegodkendelsen og registreringen af det pågældende køretøj på grund af tekniske specifikationer, medmindre der skal tages hensyn til beskyttelsen af sundhed og miljø, i hvilket tilfælde medlemstaterne udførligt skal fremlægge og begrunde deres indvendinger. Den kendsgerning, at et køretøj, der er typegodkendt og registreret i en anden medlemsstat, ikke svarer til en type, der er godkendt i bestemmelsesmedlemsstaten, eller hvis tekniske specifikationer adskiller sig fra dem, der er fastsat i lovgivningen i denne stat, er ikke i sig selv en rimelig begrundelse for at afvise typegodkendelsen og registreringen af det pågældende køretøj.

En teknisk kontrol af køretøjets materielle tilstand er tilladt, såfremt denne kontrol er nødvendig og ikke diskriminerende, dvs. at den er baseret på de samme betingelser og procedurer, som anvendes på køretøjer, der tidligere er blevet registreret i bestemmelsesmedlemsstaten.

En ny eller brugt personvogn, hvis ejer permanent er flyttet til Grækenland, skal registreres i dette land, hvis bilens ejer har sit sædvanlige bopæl i Grækenland. Ifølge fællesskabsretten (1) forstås ved sædvanligt opholdssted det sted, hvor en person sædvanligvis opholder sig, dvs. i mindst 185 dage i hvert kalenderår på grund af et privat og erhvervsmæssigt tilhørsforhold. Den pågældende medlemsstat (i dette tilfælde Grækenland) bestemmer inden for hvilken periode en sådan registrering skal finde sted, (dette er normalt inden for en kort periode). Dette gælder også når en bil, der er registreret i Tyskland, permanent overføres til Grækenland til privat brug, når ejeren får sædvanligt bopæl i Grækenland.

En personvogn med tyske kendingsbogstaver kan midlertidigt overføres til Grækenland til privat brug af en person, der sædvanligvis opholder sig i en anden medlemsstat end Grækenland. I dette tilfælde fastsætter gældende fællesskabsbestemmelser (2) et antal betingelser, der skal opfyldes, bl.a. at bopælsskiftet skal være af midlertidig karakter og generelt ikke må overskride seks måneder inden for en 12 måneders periode.

Direktiv 1996/96/EF (3) om obligatorisk teknisk kontrol fastsætter et antal minimumsforskrifter, bl.a. en første obligatorisk teknisk kontrol af køretøjer fra det fjerde år og derefter mindst hvert andet år. Eftersom der er tale om minimumsregler kan medlemsstaterne dog altid indføre strengere regler. Grækenland og Tyskland anvender direktivets minimumskrav med en kontrol hvert andet år. Kontrollen af godkendelsernes gyldighed samt eventulle sanktioner i tilfælde af overtrædelse er omfattet af subsidiaritetsprincippet.

---

(1)  Rådets direktiv 83/183/EØF af 28. marts 1983 om afgiftsfritagelse ved privatpersoners endelig indførsel af personlige ejendele fra en medlemsstat, som ændret og nu gyldig, EFT L 105 af 23.4.1983.

(2)  Rådets direktiv 83/182/EØF af 28. marts 1983 om afgitsfritagelse inden for Fællesskabet ved midlertidig indførsel af visse transportmidler, indført i en medlemsstat fra en anden medlemsstat, som ændret og nu gyldig, EFT L 105 af 23.4.1983.

(3)  Rådets direktiv 96/96/EF af 20. december 1996 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om teknisk kontrol med motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil, EFT L 46 af 17.2.1997

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/628 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/628

---

(2004/C 88 E/0646)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2697/03

af Francesco Fiori (PPE-DE) til Kommissionen

(2. september 2003)

Om:   Uregelmæssigheder på told- og sundhedsområdet i forbindelse med import af hønse- og kalkunkød

Kommissionen er flere gange blevet underrettet om eksistensen af uregelmæssigheder på told- og sundhedsområdet i forbindelse med import af hønse- og kalkunkød, hvorved let saltet eller forarbejdet kød omgår anvendelsen af den fælles toldtarif 0207, som er fastsat for alt frosset fjerkrækød.

En fortsat eksistens af denne uklare situation forårsager betydelig skade for producenterne (både de italienske og europæiske), som skades af illoyal handelspraksis, og store risici for forbrugeren, som ikke er tilstrækkeligt beskyttet mod sundheds- og bedriftsmæssig praksis, der ikke er i overensstemmelse med de europæiske normer.

Vil Kommissionen derfor:

| 1. | offentliggøre resultaterne af den sundhedsmæssige kontrol, der er foretaget på større partier af fjerkrækød fra Thailand og Brasilien med henblik på at kontrollere, at kødet ikke indeholder nitrofuran, og at der ikke er anvendt kød- og benmel, hvilket ikke er tilladt i henhold til EU-normerne for bedrifterne i lande, der eksporterer til Europa? |
| --- | --- |

1.

offentliggøre resultaterne af den sundhedsmæssige kontrol, der er foretaget på større partier af fjerkrækød fra Thailand og Brasilien med henblik på at kontrollere, at kødet ikke indeholder nitrofuran, og at der ikke er anvendt kød- og benmel, hvilket ikke er tilladt i henhold til EU-normerne for bedrifterne i lande, der eksporterer til Europa?

| 2. | oplyse Parlamentet om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at imødegå eventuelt misbrug i produktionsleddet i disse lande og i handelsleddet ved importen, hvor der er draget nytte af de toldmæssige uregelmæssigheder, som finder sted i visse europæiske toldvæsener? |
| --- | --- |

2.

oplyse Parlamentet om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at imødegå eventuelt misbrug i produktionsleddet i disse lande og i handelsleddet ved importen, hvor der er draget nytte af de toldmæssige uregelmæssigheder, som finder sted i visse europæiske toldvæsener?

| 3. | oplyse, hvilke hasteforanstaltninger den agter at træffe for at sikre en korrekt og ensartet gennemførelse på hele Fællesskabets territorium af den reelle toldtarif, som er konsolideret for alt frosset fjerkrækød, der importeres til Europa, således som det allerede er tilfældet i Tyskland? |
| --- | --- |

3.

oplyse, hvilke hasteforanstaltninger den agter at træffe for at sikre en korrekt og ensartet gennemførelse på hele Fællesskabets territorium af den reelle toldtarif, som er konsolideret for alt frosset fjerkrækød, der importeres til Europa, således som det allerede er tilfældet i Tyskland?

En eventuelt forsinket gennemførelse af sådanne foranstaltninger risikerer at påføre de europæiske producenter, hvoraf nogle allerede er uopretteligt skadet, yderligere ubegrundede skader?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(16. oktober 2003)

| 1. | Hvad angår offentliggørelsen af resultaterne af sundhedskontrollen ved import, bør det nævnes, at importkontrollen fuldt ud henhører under medlemsstaternes kompetence. Medlemsstaterne har ingen generel forpligtelse til at tage stikprøver ved importen af de enkelte forsendelser med henblik på laboratorieanalyser og heller ikke nogen forpligtelse til at offentliggøre resultaterne eller meddele disse til Kommissionen. Kun når der under denne kontrol konstateres en risiko, har medlemsstaterne forpligtelse til at underrette de øvrige medlemsstater og Kommissionen gennem EU's system for hurtig varsling om fødevarer og foder (RASFF). Kommissionen underretter derefter oprindelsestredjelandet. I tilfældet med nitrofuran-kontaminering af fjerkrækød importeret fra Thailand og Brasilien har Kommissionen i særlige beslutninger forpligtet medlemsstaterne til at kontrollere hver enkelt forsendelse af fjerkrækød ved importen fra disse lande for at konstatere, om kødet indeholder nitrofuran, og til at meddele Kommissionen resultaterne gennem RASFF. Beslutningen gælder fortsat fuldt ud for Brasiliens vedkommende, medens undersøgelsesniveauet for importen fra Thailand nu er på 20 %. Disse kommissionsbeslutninger er beskyttelsesforanstaltninger og derfor pr. definition midlertidige. Hver uge offentliggøres et resumé af ugens RASFF-meddelelser på webstedet for Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse.
  Forespørgslens henvisning til spørgsmålet om kontrol af den eventuelle anvendelse af kød- og benmel i den animalske produktion i tredjelande er ikke relevant i denne forbindelse. EU-lovgivningen om import af fjerkræprodukter pålægger ikke samme foderforbud i tredjelande som det, der gælder i EU. Eksistensen af et effektivt foderforbud i et tredjeland er et vigtigt element til at fastslå landets geografiske risikovurdering (GBR) vedrørende bovin spongiform encephalopati (BSE), som igen kan have virkninger for importvilkårene for animalske produkter fra drøvtyggere fra samme tredjeland. EU-lovgivningen forbyder ikke anvendelse af kød- og benmel (MBM) i fjerkræsektoren i et tredjeland, der ønsker at eksportere fjerkrækød til Fællesskabet. Der er intet specifikt videnskabeligt bevis for, at der er en forbindelse mellem MBM-fodring af fjerkræ og en mulig risiko for, at mennesker smittes med BSE. For Brasiliens vedkommende har de brasilianske myndigheder forsikret Kommissionen om, at der ikke anvendes MBM i den brasilianske fjerkræproduktion, da MBM ikke kan konkurrere økonomisk med vegetabilske proteiner såsom soja. |
| --- | --- |

1.

Hvad angår offentliggørelsen af resultaterne af sundhedskontrollen ved import, bør det nævnes, at importkontrollen fuldt ud henhører under medlemsstaternes kompetence. Medlemsstaterne har ingen generel forpligtelse til at tage stikprøver ved importen af de enkelte forsendelser med henblik på laboratorieanalyser og heller ikke nogen forpligtelse til at offentliggøre resultaterne eller meddele disse til Kommissionen. Kun når der under denne kontrol konstateres en risiko, har medlemsstaterne forpligtelse til at underrette de øvrige medlemsstater og Kommissionen gennem EU's system for hurtig varsling om fødevarer og foder (RASFF). Kommissionen underretter derefter oprindelsestredjelandet. I tilfældet med nitrofuran-kontaminering af fjerkrækød importeret fra Thailand og Brasilien har Kommissionen i særlige beslutninger forpligtet medlemsstaterne til at kontrollere hver enkelt forsendelse af fjerkrækød ved importen fra disse lande for at konstatere, om kødet indeholder nitrofuran, og til at meddele Kommissionen resultaterne gennem RASFF. Beslutningen gælder fortsat fuldt ud for Brasiliens vedkommende, medens undersøgelsesniveauet for importen fra Thailand nu er på 20 %. Disse kommissionsbeslutninger er beskyttelsesforanstaltninger og derfor pr. definition midlertidige. Hver uge offentliggøres et resumé af ugens RASFF-meddelelser på webstedet for Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse.

Forespørgslens henvisning til spørgsmålet om kontrol af den eventuelle anvendelse af kød- og benmel i den animalske produktion i tredjelande er ikke relevant i denne forbindelse. EU-lovgivningen om import af fjerkræprodukter pålægger ikke samme foderforbud i tredjelande som det, der gælder i EU. Eksistensen af et effektivt foderforbud i et tredjeland er et vigtigt element til at fastslå landets geografiske risikovurdering (GBR) vedrørende bovin spongiform encephalopati (BSE), som igen kan have virkninger for importvilkårene for animalske produkter fra drøvtyggere fra samme tredjeland. EU-lovgivningen forbyder ikke anvendelse af kød- og benmel (MBM) i fjerkræsektoren i et tredjeland, der ønsker at eksportere fjerkrækød til Fællesskabet. Der er intet specifikt videnskabeligt bevis for, at der er en forbindelse mellem MBM-fodring af fjerkræ og en mulig risiko for, at mennesker smittes med BSE. For Brasiliens vedkommende har de brasilianske myndigheder forsikret Kommissionen om, at der ikke anvendes MBM i den brasilianske fjerkræproduktion, da MBM ikke kan konkurrere økonomisk med vegetabilske proteiner såsom soja.

| 2. og 3. | Kommissionen er klar over, at betydelige mængder af fjerkrækød, der importeres i Fællesskabet, af visse medlemsstaters toldmyndigheder tariferes som saltet kød under pos. 0210, selv om der er tale om frosset kyllingekød, der er for let saltet til at sikre dets konservering, og som derfor henhører under pos. 0207 »frosset fjerkrækød« alene af den grund, at det er nedfrysningen, der sikrer konserveringen på lang sigt.
  I betragtning af, at der er meget betydelige forskelle i toldsatserne mellem disse to toldpositioner og i produktionsomkostningerne, der i visse tredjelande ligger langt under niveauet i Europa, har denne praksis ramt de europæiske fjerkræproducenter hårdt.
  På baggrund af disse divergerende fortolkninger af tariferingsreglerne har Kommissionen allerede i juli 2002 taget passende lovgivningsmæssige forholdsregler og vedtaget dels forordning (EF) nr. 1223/2002 (1), der fastsætter, at denne kødtype skal tariferes under pos. 0207 som frosset fjerkrækød, dels beslutning 2003/97/EF af 31. januar 2003 (2), der kræver en tilbagekaldelse af en række bindende tariferingsoplysninger, som er meddelt af de tyske toldmyndigheder, der tariferede produkterne som saltet kød under pos. 0210.
  Kommissionen kan forsikre det ærede medlem om, at de kompetente myndigheder løbende vil følge denne sag, og at der vil blive truffet de nødvendige foranstaltninger, dvs. enten vedtagelse af forordninger eller ændring af gældende forskrifter, hvis det skulle vise sig, at de allerede vedtagne foranstaltninger ikke er tilstrækkelige til at sikre en ensartet og korrekt tarifering. |
| --- | --- |

2. og 3.

Kommissionen er klar over, at betydelige mængder af fjerkrækød, der importeres i Fællesskabet, af visse medlemsstaters toldmyndigheder tariferes som saltet kød under pos. 0210, selv om der er tale om frosset kyllingekød, der er for let saltet til at sikre dets konservering, og som derfor henhører under pos. 0207 »frosset fjerkrækød« alene af den grund, at det er nedfrysningen, der sikrer konserveringen på lang sigt.

I betragtning af, at der er meget betydelige forskelle i toldsatserne mellem disse to toldpositioner og i produktionsomkostningerne, der i visse tredjelande ligger langt under niveauet i Europa, har denne praksis ramt de europæiske fjerkræproducenter hårdt.

På baggrund af disse divergerende fortolkninger af tariferingsreglerne har Kommissionen allerede i juli 2002 taget passende lovgivningsmæssige forholdsregler og vedtaget dels forordning (EF) nr. 1223/2002 (1), der fastsætter, at denne kødtype skal tariferes under pos. 0207 som frosset fjerkrækød, dels beslutning 2003/97/EF af 31. januar 2003 (2), der kræver en tilbagekaldelse af en række bindende tariferingsoplysninger, som er meddelt af de tyske toldmyndigheder, der tariferede produkterne som saltet kød under pos. 0210.

Kommissionen kan forsikre det ærede medlem om, at de kompetente myndigheder løbende vil følge denne sag, og at der vil blive truffet de nødvendige foranstaltninger, dvs. enten vedtagelse af forordninger eller ændring af gældende forskrifter, hvis det skulle vise sig, at de allerede vedtagne foranstaltninger ikke er tilstrækkelige til at sikre en ensartet og korrekt tarifering.

---

(1)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1223/2002 af 8. juli 2002 om tarifering af visse varer i den kombinerede nomenklatur, EFT L 179 af 9.7.2002.

(2)  EUT L 36 af 12.2.2003.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/629 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/629

---

(2004/C 88 E/0647)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2910/03

af Joan Vallvé (ELDR) til Kommissionen

(2. oktober 2003)

Om:   Problemer ved den tysk-polske grænse

Fredag den 19. september holdt Europæiske Grænseregioners Arbejdsfællesskab (AGEG) ordinært bestyrelsesmøde i Burg (Spreewald).

Forfatteren til denne skriftlige forespørgsel blev her underrettet om følgende problem:

Af omkostningsgrunde og i lyset af Polens tiltrædelse af EU har toldvæsenet pr. 1. oktober 2003 opsagt lejemålet for ventepladsen på den tidligere flyveplads i Preschen (Landkreis Spree-Neisse) på motorvej A15 ved grænseovergangen Forst/Olszyna. Forvalteren af ventepladsen anvender for tiden arealet til parkerings- plads for 700 lastvogne, til yderligere holdeplads for ADR-transporter, tomme køretøjer og blokvogne og til sanitære formål og sove- og hvileområde for chauffører, så de kan overholde hviletiderne. Dagrenovation og kantinefaciliteter gør det lettere for chaufførerne at klare de mange timers ventetid ved grænsen.

Hvis der ikke opnås enighed inden den 1. oktober 2003, og opsigelsen af lejekontrakten står ved magt, vil der uvægerligt opstå kilometerlange køer af lastbiler på motorvejen ved den tysk-polske grænse forbundet med alle velkendte gener.

Ved siden af den fortsat helt utilfredsstillende situation ved grænseovergangen Guben-Schlagsdorf hvor køen af lastbiler næsten hver dag når helt ind til centrum af Guben, ville der blive skabt et regulært trafikkaos, hvis ventepladsen ved Preschen blev opgivet.

Som MEP og formand for AGEG ønsker spørgeren at vide, om Kommissionen agter at udvirke nye forholdsregler, for at dette problem ved den tysk-polske grænse kan undgås.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(6. november 2003)

Kommissionen har noteret sig det ærede medlems bemærkninger om det problem, der eventuelt vil opstå på det tysk-polske grænseovergangssted Forst-Olszyna. Hvad angår de faciliteter, der er til rådighed for toldkontrollen, er det imidlertid ikke på basis af de disponible oplysninger klart, i hvilken udstrækning disse faciliteter er direkte berørt af det pågældende lejemåls udløb. Ydermere henhører toldvæsenets administration og organisation ikke under Kommissionen, men er derimod helt underlagt de pågældende medlemsstater. Selv om medlemsstaterne skal overholde visse fællesskabsprincipper, er tilvejebringelsen af sådanne faciliteter og sådan infrastruktur udelukkende en opgave for de nationale myndigheder. Endelig har Kommissionen ikke beføjelse til at gribe ind i lokale kontraktlige aftaler vedrørende sådanne faciliteter.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/630 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/630

---

(2004/C 88 E/0648)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2957/03

af Mogens Camre (UEN) til Kommissionen

(8. oktober 2003)

Om:   Kommissionens ændringsforslag til direktiv 94/35/EF

En rapport i det videnskabelige tidsskrift »Headache« (maj 2003) indikerer på side 555, at disponerede personer kan få migræneanfald, hvis de indtager stoffet sucralose.

Stoffet er under overvejelse som et nyt tilsætningsstof på EU's liste over godkendte tilsætningsstoffer. EU-kommissionen har således i et dokument af den 16. maj 2003 fremsat et revideret ændringsforslag til direktiv 94/35/EF (1) af 30. juni 1994 om sødestoffer til brug i levnedsmidler. Ændringsforslaget lægger op til, at det aktive stof »Splenda« (sucralose) godkendes i EU som E955.

Ændringsforslaget indeholder også stoffet E962 (salt af aspartam acesulfam). Aspartam er et velkendt migrænefremkaldende stof, men der foreligger ikke undersøgelser over salt af aspartam acesulfam.

Vil Kommissionen tage initiativ til at få disse stoffer grundigt undersøgt for eventuelle migræne-fremkaldende virkninger (samt andre tilsætningsstoffer i levnedsmidler), inden de optages på listen for godkendte tilsætningsstoffer?

Supplerende svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(11. november 2003)

Kommissionen ønsker at forsikre det ærede parlamentsmedlem om, at Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler har undersøgt sikkerheden af samtlige tilsætningsstoffer, inkl. sødestoffer, inden de blev tilladt. Dette arbejde udføres nu af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet.

Der stilles ganske rigtigt forslag om tilladelse af to nye sødestoffer i det aktuelle forslag til ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/35/EF af 30. juni 1994 om sødestoffer til brug i levnedsmidler (2), nemlig sucralose og salt af aspartam og acesulfam. Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler undersøgte, om disse to stoffer er sikre, inden de blev foreslået godkendt af Kommissionen.

Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler vedtog sin udtalelse om sucralose i september 2000. Komitéen konkluderede, at sucralose kan godkendes som sødestof i levnedsmidler, og fastlagde en acceptabel daglig indtagelse på 0-15 milligram pr. kilo (mg/kg) legemsvægt.

Salt af aspartam og acesulfam blev undersøgt af Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler i marts 2000. Komitéen konkluderede, at salt af aspartam og acesulfam ikke gav anledning til yderligere sikkerhedsforanstaltninger, da det kun er en alternativ kilde til aspartam og acesulfam. Både aspartam og acesulfam er allerede tilladt som sødestoffer i henhold til direktiv 94/35/EF.

På Kommissionens foranledning er aspartam på ny blevet behandlet af Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler i samarbejde med de britiske og franske fødevaresikkerhedsorganer. I den forbindelse gennemgik videnskabsfolkene al videnskabelig litteratur, der er offentliggjort siden den seneste udtalelse om aspartam, hvilket udgør henved 150 artikler. Den udtalelse, som blev vedtaget i december 2002, bekræftede på ny, at aspartam er et sikkert sødestof, og at den gennemsnitlige indtagelse af dette sødestof stadig ligger et stykke under den acceptable daglige indtagelse, også for forbrugere med et stort forbrug, herunder voksne og børn samt diabetikere i alle aldre. De oplysninger om migræne, som Komitéen undersøgte, varierede i kvalitet, men ét kontrolleret dobbeltblindet overkrydsningsforsøg viste, at aspartam ikke var tiere forbundet med migræne end placebo.

Under andenbehandlingen af forslaget til ændring af direktiv 94/35/EF forpligtede Kommissionen sig endvidere til inden to år efter ikrafttrædelsen af denne ændring at forelægge en fremskridtsrapport om reevalueringen af tilsætningsstoffer, særligt hvad angår de to nyligt tilladte sødestoffer.

På grundlag af det ovenstående er der efter Kommissionens opfattelse ikke anledning til at gå videre med reevalueringen af disse sødestoffer.

---

(1)  EFT L 237 af 10.9.1994, s. 3.

(2)  EFT L 237 af 10.9.1994, s. 3.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/631 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/631

---

(2004/C 88 E/0649)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2992/03

af Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) til Kommissionen

(6. oktober 2003)

Om:   Produktion af narkotiske stoffer i Afghanistan

Ifølge officielle oplysninger fra den ansvarlige FN-komité oplevede man i Afghanistan sidste år en rekordhøst af narkotika. Narkotikaproduktionen kom op på det dobbelte af, hvad den havde været under talibanstyret, fordi den nye regering ikke var i stand til at sikre landbrugerne gunstige betingelser for dyrkning af afgrøder såsom korn og majs og garantere, at produktionen ville blive aftaget.

I sit svar på min tidligere forespørgsel om samme emne (E-3357/01 (1)) oplyste kommissionsmedlemmet Nielson, at Kommissionen som led i planlægningen af foranstaltningerne på konto B7-302 (2) havde besluttet at finansiere dyrkning af alternative afgrøder og alternative indtægtskilder i de provinser, som er hårdest ramt af opiumsdyrkningsforbudet med et beløb på ca. 90 mio. EUR.

Kan Kommissionen meddele, hvor store beløb der hidtil er blevet stillet til rådighed (perioden 2001-2004), og hvilke virkninger støtten har haft for landbrugerne? Hvad mener Kommissionen er grunden til den manglende succes? Vil Kommissionen fortsætte denne finansiering, og hvis ja, på grundlag af hvilke retningslinjer? Hvilke yderligere foranstaltninger vil Kommissionen træffe for at afhjælpe denne tragiske situation, der er opstået gennem narkotikaproduktion og -handel?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(4. november 2003)

Baggrund

Afghanistan havde i 1999 verdens største opiumsvalmueproduktion (4 600 tons opium, dvs. 70 % af verdensproduktionen). Den faldt drastisk i 2001 efter Talibans forbud mod dyrkning af opiumsvalmuer (hovedformålet var at holde priserne oppe, snarere end at begrænse opiumsproduktionen). I 2002 lå produktionen imidlertid igen på samme høje niveau som i 1999.

I 2003 forventes der både en ekstraordinært stor høst og meget høje priser ab bedrift på råopium (i henhold til uformelle kilder mellem 100 og 300 USD pr. kg for en gennemsnitshøst på 35-40 kg råopium pr. ha). Dette gør opiumsvalmueproduktion yderst rentabel for både bedriftsejere og -personale (ngo'erne rapporterer at daglønnen for valmueproduktion er på 9 USD mod normalt 1-2 USD). Disse meget høje priser og den forventede store høst tyder på voksende efterspørgsel uden for Afghanistan.

Dette gør det næsten umuligt at foreslå afgrøder eller tilrettelægge aktiviteter uden for landbruget som umiddelbart kan konkurrere med produktion af opiumsvalmuer. ATA, dvs. Afghanistans foreløbige myndighed, udøver kun begrænset kontrol over landet, og dette vanskeliggør en effektiv håndhævelse af loven, hvilket er endnu en årsag til at der endnu ikke er gjort større fremskridt i bekæmpelsen af valmuedyrkningen.

Reguleringsforanstaltninger såsom ATA's prisstøtte og etablering af et marked for kornproducerende bedrifter ved hjælp af opkøbsprogrammer er ikke noget realistisk alternativ. For det første dyrkes valmuer for det meste på meget små bedrifter, hvorimod produktionen af korn, som er genstand for afsætningsvanskeligheder, hovedsagelig finder sted på større bedrifter. For det andet vil en regulering være i modstrid med ATA's erklærede mål, dvs. etablering af en privat og liberal økonomi. Hertil kommer at regulering forudsætter både infrastrukturer og en opkøbskapacitet som ATA ikke råder over i dag.

Kommissionens og andre donorers foranstaltninger

Den øgede opiumsvalmuedyrkning betragtes både af Kommissionen, donorlandene og ATA som en yderst alvorlig risiko for Afghanistans samfundsøkonomiske og politiske genopbygning da den er indkomstgrundlaget for de elementer som ikke støtter ATA (i hovedsagen lokale magthavere og Al Qaida). Det er samtidig blevet klart at alternative indtjeningsmuligheder (som er vanskelige at indføre under de nuværende forhold) blot er ét element i bekæmpelsen af den ulovlige dyrkning af opiumsvalmuer. Det er ikke alene nødvendigt at håndhæve loven bedre, men befolkningen må også informeres om at det er ulovligt at dyrke opiumsvalmuer, og at opium har meget negative følger både for helbredet og samfundet.

Med henblik på de komplekse omstændigheder i forbindelse med bekæmpelsen af den ulovlige opiumsvalmuedyrkning har ATA udarbejdet en national strategi for narkotikakontrollen (Afghan National Drug Control Strategy). Dette er sket med teknisk støtte fra donorlandet UK, som tager sig af narkotikakontrolaspektet, og Kommissionen. Med udgangspunkt i denne strategi, som bygger på de ovenfor beskrevne elementer, yder Kommissionen støtte til genopbygning af de produktionssystemer i landdistrikterne som er blevet ødelagt under borgerkrigen og den seneste tørke. Til dette formål ydes der i 2002/2003 ca. 140 mio. EUR. Nærmere oplysninger kan findes i det skema som det ærede medlem og parlamentets sekretariat vil få tilsendt direkte.

En sådan støtte er imidlertid formålsløs hvis man ikke samtidig tager fat på lovhåndhævelsesaspektet. Kommissionen har derfor besluttet at yde mere end 70 mio. millioner EUR (via budgetpost B7-300 og B7-305 i 2002 og 2003) til sikring af lovens håndhævelse og betaling af lønninger, udstyr og kurser for landets politi. Dette supplement involverer direkte donorlandet Tyskland, som varetager genopbygningen af Afghanistans politistyrke.

Hidtidige resultater — Kommissionen fremtidige foranstaltninger

Udryddelse af opiumsvalmueproduktionen kræver et forholdsvist langt tidsrum (til eksempel kan nævnes at det tog 15 år inden der opnåedes tilfredsstillende resultater i Pakistan og Thailand). De usikre forhold og den omstændighed at ATA kun har en meget begrænset kontrol over landet, skaber et miljø som virker befordrende på ulovlig opiumsdyrkning. Der er ydermere den omstændighed at den voksende efterspørgsel i nabolandene, hvor regeringsmagten er svag, gør udryddelsen i Afghanistan endnu mere vanskelig. Disse aspekter kombineret med den store fattigdom i landdistrikterne og befolkningens generelle uvidenhed om opiumsdyrkningens ulovlighed og farerne ved at bruge opium er hovedårsagerne til at resultaterne af det program som støttes af Kommissionen og det internationale samfund har været så små. Fællesskabet og andre partnere (i første række UK og Tyskland) agter imidlertid at fortsætte med at støtte regeringen på dette felt da den afghanske regering må have vedvarende opbakning hvis den skal kunne realisere de mål der er opstillet i ovennævnte nationale strategi for narkotikakontrol; denne strategi danner fortsat grundlag for alle foranstaltninger.

Da et mere indgående kendskab til de samfundsøkonomiske faktorer bag narkotikaproduktionen er nødvendigt, har Kommissionen iværksat et projekt til nærmere undersøgelse heraf. Tanken er at resultatet heraf skal indarbejdes i fremtidige projekter.

Kommissionens planlægger endvidere fortsat at bekæmpe landbefolkningens fattigdom, idet denne må betragtes som den vigtigste årsag til dyrkningen af opiumsvalmuer. Genopbygning af kunstvandingsanlæggene og støtte til havebrugsproduktionen (inden borgerkrigen havde Afghanistan en stor eksport af frugt og nødder) er blandt de vigtigste elementer i arbejdet på at give landbrugerne attraktive alternativer ved retablere andre produktionssystemers effektivitet. I landets strategi for narkotikakontrol har Fællesskabet fået tildelt hovedansvaret for arbejdet på at skabe alternative indtjeningsmuligheder. Som en supplerende foranstaltning yder Kommissionen sammen med andre donorer (Verdensbanken og De Forenede Stater) støtte til sundhedspleje i landdistrikterne.

En forudsætning for gennemførelse af narkotikabekæmpelsesstrategien er at ATA får bedre kontrol over landet, og at det anarki der råder i visse regioner, bringes til ophør således at befolkningen får sikre forhold. Med dette formål for øje ydes der støtte af Tyskland (uddannelse og retablering af landets politi) og af Fællesskabet. Dette sker via LOTFA (Law and Order Trust Fund for Afghanistan) hvorigennem man betaler politiets aflønning og udstyr og styrker grænsepolitiets kapacitet til at bekæmpe narkotikasmugleri. Der vil også kunne forventes en bedring af sikkerhedsforholdene takket være den beslutning som De Forenede Nationers Sikkerhedsråd for nylig traf om at udvide ISAF's dækningsområde til også at omfatte provinsen og om at oprette arbejdsgrupper til genopbyggelse af provinserne, i forening med Frankrigs og De Forenede Staters støtte til genopbygningen af den nationale hær.

Det ærede medlem og Parlamentets sekretariat vil få tilsendt en kopi af skemaet over Kommissionens programmer i Afghanistan.

---

(1)  EFT C 277 E af 14.11.2002, s. 2.

(2)  B7-302: Støtte til flygtninge i udviklingslande i Asien og Latinamerika. Støtte til arbejdet i Afghanistan 2001-2004, ca. 90 mio. EUR.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/633 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/633

---

(2004/C 88 E/0650)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3021/03

af Anna Karamanou (PSE) til Kommissionen

(14. oktober 2003)

Om:   Menneskehandel med mindreårige i Afghanistan

Ved en offentliggørelse, der byggede på tilsvarende oplysninger fra Unicef, kom problemet med menneskehandel med mindreårige, som antager stadig større dimensioner, frem i lyset. I et konkret tilfælde opdagede det afghanske politi en gruppe på ca. 50 børn, hvoraf nogle kun var fire år gamle, som stammede fra den nordøstlige provins Badakshan og ad landevejen blev transporteret til et ukendt bestemmelsessted i naboregionen Takar. Myndighederne nærer mistanke om, at drengene enten skal anbringes på religiøse skoler i Pakistan og Iran eller også sælges og eksporteres til udlandet til illegalt arbejde eller seksuel udnyttelse. En repræsentant for Unicef har talt om ubekræftede oplysninger fra den sydlige del af landet, ifølge hvilke der også her er forsvundet børn.

Ifølge oplysninger fra en højtstående politiembedsmand fra det afghanske politi foreligger der vidneudsagn om pakistanere, der er rejst til afsidesliggende områder i Afghanistan, hvor de uddeler penge til de fattige landsbyboer og til gengæld tager deres børn med. De lover dem, at deres børn vil få en god religiøs uddannelse og modtage »det guddommelige lys«. Der gives udtryk for frygt for, at disse børn vil blive sendt til religiøse skoler, hvor de vil blive udsat for hjernevask for senere at blive optaget i det pakistanske hemmelige efterretningsvæsen og religiøse grupper. I visse tilfælde sælges de som arbejdere eller bliver ofre for seksuel udnyttelse.

Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen træffe, og hvilke programmer vil den finansiere for at støtte centralregeringen i Afghanistan og med henblik på at sikre en bedre politiovervågning af hele landet, så der kan sætttes en stopper for disse former for udnyttelse af befolkningen, herunder især menneskehandelen med børn?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(6. november 2003)

Kommissionen er også bekymret over de seneste rapporter fra Afghanistan om bortførelsen af mindreårige og glæder sig over forslaget fra De Forenede Nationers Internationale Børnefond (Unicef) om at sende en ekspert på området for børns rettigheder til det nordlige Afghanistan.

Kommissionen og medlemsstaterne er stærkt engagerede i opbygningen af et stærkt juridisk system og en stærk politistyrke, der kan sikre en effektiv retshåndhævelse i hele Afghanistan:

Tyskland er den ledende donor for politireformen. Inden udgangen af december 2003 vil i alt 5 000 nye og nuværende politifolk have deltaget i uddannelsen, og Tyskland vil ligeledes udvide politiuddannelsen til provinserne. For at støtte dette initiativ har Kommissionen i 2002 ydet et bidrag med 10 mio. EUR til fonden for lov og orden (der betaler for løn til politiet og for uddannelse), og yderligere med 15,5 mio. EUR i 2003. Endvidere er 60 mio. EUR øremærket til fonden for lov og orden i Afghanistan (LOTFA) i 2003-2004.

Italien er den ledende donor for den juridiske reform. Hidtil er der ydet 20 mio. USD til reformen af det juridiske system, herunder modernisering af bygninger i Kabul og uddannelse af 120 jurister. I 2003 har Kommissionen og Italien samfinansieret 6 mio. EUR til modernisering af domstolene på distriktsniveau og uddannelse af lokalt personale.

Den nye forfatning vil også få en afgørende rolle. Erklæringen den 21. september 2003 om Afghanistan på Dubai-konferencen understregede navnlig menneskerettighedernes betydning for alle, herunder kvinder og børn. Det bemærkedes, at EU er klar over, at Afghanistan overholder sine forpligtelser i henhold til folkeretten, herunder menneskerettighederne, og forventer at disse forpligtelser respekteres fuldt ud i den nye forfatning. Trojkaen understregede ved sit besøg i Afghanistan den 19.-20. oktober 2003 på ny vigtigheden af, at disse forpligtelser imødekommes.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/634 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/634

---

(2004/C 88 E/0651)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3031/03

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(17. oktober 2003)

Om:   Fællesskabsstøtte på kulturområdet

Sammenslutninger er en vigtig del af et lands samfundsudvikling, ikke bare når det gælder borgernes aktive deltagelse og organisering, men også i kraft af den indsats, der ydes, bl.a. inden for kulturlivet og sporten. Det er ofte fritidsorganisationerne, som er af størst betydning for formidling og bevarelse af kulturarven i mange regioner og således bidrager til den kulturelle rigdom og alsidighed i EU. Disse organisationer er aktive inden for amatørteater, folkloregrupper, musikskoler og udstillinger af kunstneriske frembringelser. Flertallet af disse sammenslutninger savner især de økonomiske midler til at opfylde behovene i forbindelse med den indsats, som de udøver til gavn for samfundet, især i fritiden. Ofte står de over for dette problem, ligesom de savner oplysninger om støttemulighederne, først og fremmest i EU-regi.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse følgende:

| — | hvor store midler råder Fællesskabet over til støtte for kulturen, specielt fritidsorganisationerne? |
| --- | --- |

—

hvor store midler råder Fællesskabet over til støtte for kulturen, specielt fritidsorganisationerne?

| — | når det gælder orkestre, hvilken støtte ydes der da fra Fællesskabet, især til indkøb af instrumenter, materiale til musikskoler og klargøring af koncertsale og lokaler til opførelse? |
| --- | --- |

—

når det gælder orkestre, hvilken støtte ydes der da fra Fællesskabet, især til indkøb af instrumenter, materiale til musikskoler og klargøring af koncertsale og lokaler til opførelse?

| — | hvor store beløb til kulturelle formål er der godkendt og rent faktisk gennemført, og hvordan har udviklingen været mellem 1994 og 2003? Hvordan var fordelingen på de enkelte medlemsstater og på antallet af de projekter, som har modtaget støtte? |
| --- | --- |

—

hvor store beløb til kulturelle formål er der godkendt og rent faktisk gennemført, og hvordan har udviklingen været mellem 1994 og 2003? Hvordan var fordelingen på de enkelte medlemsstater og på antallet af de projekter, som har modtaget støtte?

Supplerende svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(23. januar 2004)

Kommissionen må henlede det ærede medlems opmærksomhed på, at det er vanskeligt at danne sig et overblik over Den Europæiske Unions mange aktiviteter og programmer på kulturområdet. Ud over Kultur 2000-programmet, der især vedrører det kulturelle samarbejde og har til formål at støtte projekter, der er blevet koproduceret og samfinansieret af mindst tre aktører, har mange europæiske programmer en kulturel dimension inden for en lang række aktivitetsområder såsom støtte til kulturindustrien, teknologisk forskning, erhvervsfaglig uddannelse inden for kunst, regional udvikling og samarbejde med tredjelande.

Programmerne forvaltes af forskellige generaldirektorater og tjenestegrene i Kommissionen, og for programmerne gælder de særlige bestemmelser om drift og støtteberettigelse. Med henblik på at støtte oprettelsen af et netværk for kulturinformationer, der skal give alle borgere adgang til europæisk kulturindhold, har Kommissionen i marts 2002 åbnet en portal om Europa og kultur. Den har til formål at vejlede borgere, aktører i det kulturelle miljø, lokale, regionale eller nationale institutioner i forbindelse med de EU-aktiviteter, der på den ene eller anden måde har relation til kultur (1).

Med hensyn til de programmer, der har hjemmel i EF-traktatens artikel 151 (først de gamle programmer Raphael, Ariane og Kaleidoscope, og efter år 2000 Kultur 2000-programmet), og de beløb, der er tildelt under disse programmer, skal det bemærkes, at den europæiske dimension og den tværnationale karakter, som de finansierede projekter i sagens natur har, ikke gør det muligt at foretage en nøjagtig fordeling pr. medlemsstat af de beløb, der er tildelt som støtte. Ikke desto mindre gør en midtvejsevaluering af Kultur 2000-programmet, (der er tilgængeligt på internettet (2))), og evalueringen af programmerne Raphael, Ariane og Kaleidoscope, (hvis resultater om kort tid bliver offentliggjort på internettet), det muligt at vurdere indvirkningen og fordelene i den forbindelse.

Med hensyn til strukturfondenes kulturelle dimension skal jeg minde om, at kultur ikke i sig selv er en målsætning for strukturfondene. De aktioner, der udføres på kulturområdet, kan opnå finansiel støtte fra strukturfondene, hvis de bidrager direkte eller indirekte (især gennem jobskabelse) til at opfylde målsætningen om økonomisk og social samhørighed. Generelt må det understreges, at der kun vanskeligt kan sættes tal på den finansiering, der ydes på kulturområdet fra strukturfondene, som følge af den relativt brede definition af denne sektor. Kommissionens tjenestegrene forbereder i øjeblikket et arbejdsdokument om anvendelsen af strukturfondene på kulturområdet i perioden 1994-1999. Dokumentet vil tage udgangspunkt i oplysninger fra medlemsstaterne om de midler fra strukturfonde, der er tildelt kulturelle formål i perioden 1994-1999.

---

(1)  http://europa.eu.int/comm/culture/.

(2)  http://europa.eu.int/comm/culture/eac/sources_info/studies_evaluation/studies_fr.html.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/636 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/636

---

(2004/C 88 E/0652)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3091/03

af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen

(14. oktober 2003)

Om:   Peter Shaw og Georgien

Kan Kommissionen bekræfte, at de georgiske myndigheder, herunder den offentlige anklager, aktivt efterforsker omstændighederne omkring kidnapningen af Peter Shaw?

Er det rigtigt, at to personer, der er blevet sat i forbindelse med kidnapningen, er blevet løsladt, efter sigende på grund af mangel på beviser? I et tidligere svar på et spørgsmål om Peter Shaw-sagen (E-2700/03 (1)) rapporterede Kommissionen, at de georgiske myndigheder var blevet anmodet om at aflægge en skriftlig beretning om deres efterforskninger? Er dette sket og har Kommissionen fået forlagt denne detaljerede beretning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(7. november 2003)

Kommissionen benytter enhver lejlighed til over for de georgiske myndigheder at understrege, at den tillægger det stor betydning, at ophavsmændene til kidnapningen af Peter Shaw identificeres og bringes for retten. Kommissionen forventer, at de georgiske myndigheder opretholder deres tilsagn om en undersøgelse af kidnapningen.

Kommissionen har ingen oplysninger vedrørende spørgsmålet fra det ærede medlem, om hvorvidt de to personer, der er blevet sat i forbindelse med kidnapningen, er blevet løsladt.

Kommissionen bekræfter, at den har anmodet de georgiske myndigheder om at aflægge en skriftlig beretning om efterforskningen af kidnapningen. De georgiske myndigheder har oplyst, at de vil efterkomme anmodningen, så snart de har tilstrækkeligt materiale til at bringe sagen for retten. Kommissionen vil fortsat insistere på en sådan beretning.

Det kommissionsmedlem, der er ansvarligt for de eksterne forbindelser, vil nøje følge denne sag og har personligt forelagt sagen, herunder nødvendigheden af en skriftlig beretning, for den georgiske udenrigsminister hr. Irakli Menagarashvili, under mødet i samarbejdsrådet EU-Georgien.

---

(1)  Se side 433.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/636 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/636

---

(2004/C 88 E/0653)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3117/03

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(22. oktober 2003)

Om:   Illegal import af tekstilprodukter fra Kina

| — | Den 10. oktober 2003 indledte Associazione Tessile di Barbetta (BA) (Tekstilforbundet i byen Barbetta i Baris kommune) en protestaktion mod den illegale import af tekstilprodukter fra Kina og opfordrede Den Europæiske Union til at træffe konkrete modforanstaltninger. |
| --- | --- |

—

Den 10. oktober 2003 indledte Associazione Tessile di Barbetta (BA) (Tekstilforbundet i byen Barbetta i Baris kommune) en protestaktion mod den illegale import af tekstilprodukter fra Kina og opfordrede Den Europæiske Union til at træffe konkrete modforanstaltninger.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse følgende:

| — | Hvilke oplysninger har Kommissionen om grænsekontrol og om alle former for ulovligheder inden for Fællesskabets område (omgåelse, skatteunddragelse, varemærkeforfalskning), om internationale importaftaler med lande uden for Fællesskabet — og særligt med Fjernøsten — og om betaling af fastsatte afgifter, og hvilke initiativer vil Kommissionen tage for at øge en sådan kontrol? |
| --- | --- |

—

Hvilke oplysninger har Kommissionen om grænsekontrol og om alle former for ulovligheder inden for Fællesskabets område (omgåelse, skatteunddragelse, varemærkeforfalskning), om internationale importaftaler med lande uden for Fællesskabet — og særligt med Fjernøsten — og om betaling af fastsatte afgifter, og hvilke initiativer vil Kommissionen tage for at øge en sådan kontrol?

| — | Hvilke initiativer vil Kommissionen tage for at indføre kontrolforanstaltninger i landene i Fjernøsten med henblik på at sikre, at de internationale menneskerettighedskonventioner — herunder arbejdernes økonomiske rettigheder — overholdes? |
| --- | --- |

—

Hvilke initiativer vil Kommissionen tage for at indføre kontrolforanstaltninger i landene i Fjernøsten med henblik på at sikre, at de internationale menneskerettighedskonventioner — herunder arbejdernes økonomiske rettigheder — overholdes?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(8. december 2003)

Kommissionen er bekendt med påstande som manglende overholdelse af de vigtigste arbejdsrettigheder, falsk angivelse af oprindelse og omgåelse af kontingenter og manglende overholdelse af intellektuelle ejendomsrettigheder for nogle eksportlandes vedkommende på trods af de forpligtelser, de har indgået i henhold til bilaterale tekstilaftaler med Fællesskabet.

Hvad angår de kvantitative lofter for eksport af tekstilvarer og beklædningsgenstande, der gælder i henhold til de bilaterale aftaler, fungerer disse ved en ordning for dobbeltkontrol, hvorefter EU's myndigheder kun udsteder importbevillinger, hvis der bliver forelagt gyldige eksportlicenser, og forudsat at den tilsvarende mængde er til rådighed inden for kontingentet. Der kræves også oprindelsescertifikater for at forhindre, at kontingenterne omgås til skade for både EU og partnerlandet. I tilfælde, hvor der foreligger mistanke om, at kontingenter er blevet omgået, kan Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) sætte en undersøgelse i gang. Bevises det, at der finder omgåelse sted, forsøger man at justere kontingenterne for at genoprette situationen.

Ved Rådets forordning (EF) nr. 1383/2003 af 22. juli 2003 (1) øger EU toldmyndighedernes indgriben over for varer, der mistænkes for at krænke visse intellektuelle ejendomsrettigheder, og de foranstaltninger, som skal træffes over for varer, der krænker sådanne rettigheder.

Problematikken omkring kontrollen ved de ydre grænser er af yderste vigtighed for Kommissionen og er for nylig blevet beskrevet i en meddelelse om »toldvæsenets rolle i den integrerede forvaltning af de ydre grænser« (2). Den skitserer den valgte strategi og tilgang og omfatter også flere henstillinger til, hvordan medlemsstaterne kan forbedre deres toldkontrol. Der er iværksat en række aktiviteter i forbindelse med det særlige problem med varemærkeforfalskede varer. En ny toldlov (forordning (EF) nr. 1383/2003 af 22. juli 2003) vil føre til skærpet toldkontrol, især inden for området intellektuelle ejendomsrettigheder. Via »Told 2007«-programmet, er der etableret et større samarbejde med både nye medlemsstater og virksomheder, der er berørt af handelen med varemærkeforfalskede og piratkopierede varer.

Handelspolitisk er Fællesskabet imod alle sanktionsbaserede fremgangsmåder og initiativer, der anvender arbejdstagernes rettigheder til protektionistiske formål. Fællesskabet forsøger derfor via positive instrumenter og incitamenter at øge anvendelsen af grundlæggende arbejdsnormer. Eksempler på dette er Fællesskabets generelle præferenceordning (GSP), som giver de begunstigede lande mulighed for at opnå yderligere præferencer, hvis de tilslutter sig ILO-normerne, og Cotonou-aftalen mellem Fællesskabet, dets medlemsstater og AVS-landene, som omfatter en særlig bestemmelse om handel og arbejdsnormer.

---

(1)  EUT L 196 af 2.8.2003.

(2)  KOM(2003) 452 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/637 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/637

---

(2004/C 88 E/0654)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3220/03

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(31. oktober 2003)

Om:   Finansforordninger og Generaldirektoratet for Udvidelse

Under Kommissionens nye finansforordninger er der en tidsfrist for betalinger på 45 dage »fra den dag hvor en antagelig betalingsanmodning registreres«.

Kan Kommissionen oplyse detaljer om hvornår GD Udvidelse ikke har opfyldt dette krav? Har der været gennemført revision i dette GD, siden de nye finansforordninger trådte i kraft den 1. januar 2003? Vil Kommissionen i bekræftende fald oplyse detaljer om revisionsberetningerne, for så vidt angår tidsplanen for de gennemførte betalinger? Hvilke procedurer har man i GD Udvidelse for at sikre, at betalinger sker inden for fristen på 45 dage?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(18. december 2003)

Det ærede medlem rejser spørgsmålet om anvendelsen af den nye finansforordning med hensyn til bestemmelserne om betalingsfrister og om revisioner i de forskellige tjenestegrene i Kommissionen. Det ærede medlem vil uden tvivl være klar over, at bestemmelserne om betalingsfrister kun gælder for de af Kommissionens retmæssige forpligtelser, der er undertegnet efter den 1. januar 2003. Den gamle finansforordning, som var gældende indtil da, indeholdt ingen specifikke bestemmelser om betalingsfrister.

De nuværende regler om betalingsfrister er fastsat i artikel 106 i gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen (1). Generelt er betalingsfristen 45 dage fra den dato, hvor en gyldig betalings-anmodning registreres, eller 30 dage for betalinger vedrørende kontrakter om levering af tjenesteydelser eller varer.

Artikel 106, stk. 3, indeholder yderligere bestemmelser om betalinger vedrørende kontrakter eller tilskud, hvor betalingen ikke kan ske, før Kommissionen har godkendt en rapport. I sådanne tilfælde løber betalingsfristen først fra det tidspunkt, hvor rapporten er godkendt. For kontrakter vedrørende tekniske ydelser, som er særlig vanskelige at vurdere, er fristen for godkendelse af rapporten op til 60 dage.

I henhold til gennemførelsesbestemmelsernes artikel 106, stk. 4, kan der træffes afgørelse om suspension af betalingsfristen, hvis de forelagte bilag ikke er tilstrækkelig begrundelse for betalingsanmodningen, eller hvis Kommissionen nærer tvivl om betalingsanmodningens lovlighed. I sådanne tilfælde begynder betalingsfristen først at løbe igen, når den korrekt udfærdigede betalingsanmodning er registreret. Kommissionen mener, at denne bestemmelse er nødvendig for at undgå uberettigede betalinger og for at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning.

Kommissionens Generaldirektorat for Udvidelse gør sit bedste for med det personale, det har til rådighed, at foretage betalingerne hurtigst muligt og i overensstemmelse med forpligtelserne i henhold til den nye finansforordning. Embedsmænd på alle niveauer har fået klare retningslinjer, der understreger, hvor vigtigt det er at betale hurtigt og under alle omstændigheder inden for de frister, der er fastsat i finansforordningen. Ledelsen er meget opmærksom på dette spørgsmål, og der er indført en styrket opfølgnings-procedure for at sikre, at betalinger foretages hurtigst muligt, uden at dette dog er til hinder for en forsvarlig økonomisk forvaltning. Det ærede medlem vil straks få tilsendt en oversigt over fristerne for de betalinger, der foretages af Generaldirektoratet for Udvidelse.

---

(1)  Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, EFT L 357 af 31.12.2002.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/638 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/638

---

(2004/C 88 E/0655)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3221/03

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(31. oktober 2003)

Om:   Finansforordninger og Generaldirektoratet for Udvikling og Humanitær Hjælp

Under Kommissionens nye finansforordninger er der en tidsfrist for betalinger på 45 dage »fra den dag hvor en antagelig betalingsanmodning registreres«.

Kan Kommissionen oplyse detaljer om hvornår GD Udvikling og Humanitær Hjælp ikke har opfyldt dette krav? Har der været gennemført revision i dette GD siden de nye finansforordninger trådte i kraft den 1. januar 2003? Vil Kommissionen i bekræftende fald oplyse detaljer om revisionsberetningerne, for så vidt angår tidsplanen for de gennemførte betalinger? Hvilke procedurer har man i GD Udvikling og Humanitær Hjælp for at sikre, at betalinger sker inden for fristen på 45 dage?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(17. februar 2004)

Reglerne om betalingsfrister er fastsat i artikel 106 i gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen (1). Den almindelige regel er 45 dage fra den dato, hvor den gyldige betalingsanmodning registreres, eller 30 dage for betalinger vedrørende levering af tjenesteydelser eller varer, medmindre andet er fastsat i kontrakten.

I henhold til gennemførelsesbestemmelsernes artikel 106, stk. 4, kan der træffes afgørelse om suspension af betalingsfristen, hvis de forelagte bilag ikke er tilstrækkelig dokumentation for betalingsanmodningen, eller hvis Kommissionen nærer tvivl om betalingsanmodningens lovlighed. I sådanne tilfælde begynder betalingsfristen først at løbe igen, når den korrekt udfærdigede betalingsanmodning er registreret. Kommissionen mener, at denne bestemmelse er nødvendig for at undgå uberettigede betalinger og for at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning.

Generaldirektoratet for Udvikling gør sit bedste for ifølge reglerne i den nye finansforordning at foretage betalingerne hurtigst muligt. Der er til alle de kontorer, der medvirker til overholdelsen af betalingsfristerne, sendt retningslinjer med angivelse af de maksimale tidsfrister på hvert enkelt niveau i det interne finansielle kredsløb. Der er til kontrol med betalingsfristerne anvendt en finansiel indikator for betalinger med udgangspunkt i oplysninger fra Kommissionens regnskabssystem. Den gennemsnitlige betalingsfrist (tidsrum mellem fakturaregistreringsdato og bankens valørdato) for Generaldirektoratet for Udvikling i 2003 var 44 dage for A-budgetposterne (administrationsudgifter) og 22 dage for B-budgetposterne (aktionsudgifter). For de to typer budgetposter taget under ét var den gennemsnitlige betalingsfrist for Generaldirektoratet for Udvikling i 2003 32,13 dage. Betalinger foretaget af Generaldirektoratet for Personale og Administration vedrørende to A-budgetposter (tjenesterejser, møder med eksperter) er ikke medtaget.

Den eneste rapport, Generaldirektoratet for Udvikling har udarbejdet om tidsplanen for betalinger foretaget i 2003, er »rapport om finansielle indikatorer«, hvormed formålet er forvaltningsmæssig information. Denne rapport giver ledelsen, de anvisningsberettigede ved subdelegation og generaldirektoratets finansielle afdeling vigtige oplysninger om den finansielle præstation.

---

(1)  Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, EFT L 357 af 31.12.2002.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/639 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/639

---

(2004/C 88 E/0656)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3257/03

af Margrietus van den Berg (PSE) til Kommissionen

(3. november 2003)

Om:   Genbrugsvirksomheder og moms

Genbrugsvirksomheder betragter det som en af deres hovedopgaver at finde og udnytte muligheder for genbrug. Det gør de ved at indsamle, sortere, reparere og på ny udbyde udtjente produkter. I Belgien omfattes genbrugsbranchen af sociale årsager af momssatsen på 6 %. I Nederlandene er der gentagne gange gjort forsøg på også dér på grundlag af sociale og miljøtekniske argumenter at lade genbrugsbranchen omfatte af satsen på 6 %. Nu har Kommissionen forelagt meddelelsen (1) om integreret produktpolitik for Parlamentet og Rådet. Heri behandles på en række punkter afgiftsbegunstigelser for miljøvenlige koncepter. Men genbrugsbranchen nævnes ikke specifikt.

| 1. | Har Kommissionen kontakt til de europæiske genbrugsvirksomheders interesseorganisation (RREUSE) om dette spørgsmål? |
| --- | --- |

1.

Har Kommissionen kontakt til de europæiske genbrugsvirksomheders interesseorganisation (RREUSE) om dette spørgsmål?

| 2. | Hvad er resultaterne af denne dialog i bekræftende fald? Hvorfor gennemføres der i benægtende fald ikke en sådan dialog? |
| --- | --- |

2.

Hvad er resultaterne af denne dialog i bekræftende fald? Hvorfor gennemføres der i benægtende fald ikke en sådan dialog?

| 3. | Er Kommissionen ikke enig i, at genbrugsbranchen yder et værdifuldt bidrag til at skabe et bæredygtigt samfund? |
| --- | --- |

3.

Er Kommissionen ikke enig i, at genbrugsbranchen yder et værdifuldt bidrag til at skabe et bæredygtigt samfund?

| 4. | Hvad har Kommissionen til hensigt at gøre for at inddrage genbrugsbranchen i den integrerede produktpolitik? |
| --- | --- |

4.

Hvad har Kommissionen til hensigt at gøre for at inddrage genbrugsbranchen i den integrerede produktpolitik?

| 5. | Mener Kommissionen ikke også, at genbrugsbranchen af sociale og miljøtekniske argumenter må kunne gøre krav på afgiftsbegunstigelser, hvilket vil sige en reduceret momssats på 6 %? |
| --- | --- |

5.

Mener Kommissionen ikke også, at genbrugsbranchen af sociale og miljøtekniske argumenter må kunne gøre krav på afgiftsbegunstigelser, hvilket vil sige en reduceret momssats på 6 %?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frits Bolkestein

(19. december 2003)

Kommissionen er i færd med at afslutte sin høring af de berørte parter vedrørende temastrategien for affaldsforebyggelse og genanvendelse. I den kontekst har den etableret kontakt med — blandt mange andre — Rreuse, især om spørgsmål vedrørende reparation og genbrug af produkter og udstyr.

Høringsperioden for temastrategien for affaldsforebyggelse og genanvendelse (2) er netop sluttet den 30. november 2003. Nogle af de punkter, der behandles i meddelelsen herom, er økonomiske instrumenter. Der er dog endnu ikke truffet nogen konkrete konklusioner om de enkelte berørte parters bidrag.

Kommissionen værdsætter, som den anfører i sin meddelelse, det værdifulde bidrag, genvindingsindustrien yder til bæredygtig udvikling. I meddelelsen kommer man således ind på mange forskellige genan-vendelsesspørgsmål, som kan spille en nøglerolle i det globale koncept for bæredygtig ressourceforvaltning.

I den integrerede produktpolitik (IPP) vurderes produkters indvirkning på miljøet i hele deres livscyklus. Genanvendelse og genbrug er derfor virkeligt centrale spørgsmål i IPP. De teknologier og procedurer, der anvendes i genanvendelsesaktiviteter, kan bidrage til at undgå negative miljøvirkninger ved slutningen af et produkts levetid, spare energi og ressourcer og bidrage til mere miljøvenlige produktudformninger.

Den 23. juli 2003 vedtog Kommissionen, således som den havde bebudet det i sin meddelelse om momsstrategien fra 2000 (3), forslaget til direktiv vedrørende revision og rationalisering af regler og undtagelser, der finder anvendelse ved fastsættelse af de nedsatte momssatser (4). Formålet hermed er primært at forbedre det indre marked, bl.a. ved at søge at opnå en forenkling og mere ensartet anvendelse af momssystemet.

Forslaget indeholder ingen særlige bestemmelser om genbrugsvirksomhed; sjette momsdirektiv (5) indeholder allerede gunstige foranstaltninger for denne sektor.

For det første er dette erhverv i de fleste tilfælde omfattet af den særordning for brugte genstande, kunstgenstande, samlerobjekter og antikviteter, der er fastlagt i artikel 26a i nævnte direktiv. Det betyder, at erhvervsdrivende (betegnet som momspligtige forhandlere), som sælger brugte varer, kun beskattes af den faktiske fortjenstmargen. Denne fortjenstmargen er lig med forskellen mellem den momspligtige forhandlers salgspris og købsprisen.

Desuden fastsættes det i direktivets bilag H, kategori 14, at medlemsstaterne kan anvende en nedsat momssats (på mindst 5 % ) på »Levering af goder og tjenesteydelser fra velgørende organisationer, der af medlemsstaterne er anerkendt som sådanne, og som arbejder med sigte på velfærd og social sikring, medmindre disse leveringer er fritaget i henhold til artikel 13.« Det betyder f.eks., at en medlemsstat kan anvende en nedsat momssats på videresalg af genstande, der er indsamlet af organisationer, som er anerkendt som velgørende organisationer.

Det skal dog bemærkes, at princippet for momssatser er, at den normale sats skal anvendes. Anvendelsen af en nedsat sats er en mulighed, som medlemsstaterne kan overveje at benytte, og det kan forklare, hvorfor der er nogle, som har indført en nedsat sats på dette område, mens andre ikke har det.

Kort sagt synes det ikke at være nødvendigt med andre særforanstaltninger for nedsættelse af momssatsen i denne sektor.

---

(1)  KOM(2003) 302.

(2)  KOM(2003) 301 endelig udg.

(3)  KOM(2000) 348 endelig udg.

(4)  KOM(2003) 397 endelig udg.

(5)  Rådets sjette direktiv 77/388/EØF af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter, EFT L 145 af 13.6.1977.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/641 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/641

---

(2004/C 88 E/0657)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3305/03

af Claude Moraes (PSE) til Kommissionen

(10. november 2003)

Om:   Menneskerettigheder i Tunesien

I artikel 2 i associeringsaftalen med Tunesien hedder det, at »Forbindelserne mellem parterne samt alle bestemmelserne i denne aftale bygger på respekten for menneskerettighederne og de demokratiskeprincipper, som ligger til grund for deres interne og internationale politik, og som udgør et væsentligt element i aftalen«. Til trods for dette og præsident Zine El Ben Alis løfter om at forbedre landets menneskerettighedssituation krænkes disse rettigheder fortsat.

Kan Kommissionen venligst oplyse, hvilke eventuelle foranstaltninger der findes til at sikre, at sådanne løfter om at respektere menneskerettigheder rent faktisk håndhæves af myndighederne i Tunesien?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(12. december 2003)

Associeringsaftalen mellem EU og Tunesien indeholder en artikel om, hvad parterne mener er de væsentlige værdier og principper, som kan understøtte deres associering.

Associeringsaftalen har de nødvendige strukturer til, at alle aspekter af aftalen kan drøftes, nemlig associeringsrådet (ministre), associeringsudvalget (højtstående embedsmænd) og siden september 2003 en række særlige underudvalg (eksperter). Alle disse fora er kompetente til at tage spørgsmål op om menneskerettigheder og demokrati på rette måde.

Desuden nåede associeringsrådet på sit møde den 30. september 2003 til enighed om, at emnerne også kan, »hvis parterne beslutter dette, ... behandles i et underudvalg under associeringsudvalget eller i en særlig gruppe«. Menneskerettighedsspørgsmålene blev også drøftet under den politiske dialog, der fandt sted med Tunesien den 29. september 2003 i tilknytning til associeringsrådets møde.

I den forbindelse henviste EU til, hvor stor betydning det tillægger en fortsættelse og uddybning af drøftelserne om menneskerettigheder og demokratisering med Tunesien på en struktureret måde og med henblik på at nå frem til en gensidig forståelse om disse emner (erklæring fra EU under det fjerde associeringsråd). Der er allerede ved at blive nedsat sådanne underudvalg med Marokko og Jordan. Sådanne høringer ligger ud over de traditionelle diplomatiske instrumenter som for eksempel diplomatiske henvendelser og erklæringer fra EU med henblik på at fremme målene vedrørende menneskerettigheder.

Den nuværende indvirkning af disse høringer afhænger helt klart af, hvordan de forelægges (Kommissionen tager sig altid af disse emner i nært samarbejde med medlemsstaterne), og hvordan de modtages af partnerlandet. Både Kommissionens initiativer om det bredere europæiske naboskab og dens meddelelse om styrkelse af EU's aktioner for menneskerettigheder i Middelhavsområdet (1) vil være nyttige incitamenter for vore partnere til at gå videre end deres formelle tilsagn.

Desuden er Kommissionen i færd med at opstille samarbejdsprogrammer, som skal finansieres af MEDA til støtte for Tunisian Media (uddannelse for journalister) og modernisering af retssystemet. Ikke-statslige organisationer, som arbejder på at fremme menneskerettigheder i Tunesien, har adgang til midler under det europæiske initiativ for demokrati og menneskerettigheder 2002-2004, der har Tunesien som et at sine »fokuslande« for denne periode.

---

(1)  KOM(2003) 294 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/642 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/642

---

(2004/C 88 E/0658)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3310/03

af Philip Claeys (NI) til Kommissionen

(10. november 2003)

Om:   Olierørledningen Baku-Tbilisi-Ceyhan, Tyrkiets overtrædelser af fællesskabsretten

Hvis den europæiske lovgivning fandt anvendelse på Tyrkiet, ville anlæggelsen af en olierørledning mellem Baku (i Aserbajdjan) via Tbilisi (i Georgien) til Ceyhan (i Tyrkiet) være ledsaget af en række overtrædelser på miljø- og menneskerettighedsområdet såsom manglen på seriøse miljøindvirkningsvurderinger, uretmæssige ekspropriationer osv. Adskillige ngo'er har allerede råbt vagt i gevær.

Tyrkiet er som stat en af de vigtigste deltagere i det konsortium, der vil anlægge rørledningen. Som kandidatmedlemsstat må det imidlertid forventes af Tyrkiet, at landet tilslutter sig København-kriterierne og dermed også fællesskabsretten. I ovennævnte projekt synes dette på ingen måde at være tilfældet.

I hvilket omfang følger Kommissionen udviklingen i rørledningsprojektet Baku-Tbilisi-Ceyhan? Er der allerede taget kontakt til de tyrkiske myndigheder om dette anliggende? Hvad var i bekræftende fald udfaldet heraf?

Tyrkiet modtager førtiltrædelsesstøtte fra Den Europæiske Union. Har Kommissionen overvejet (eventuelt delvist) at fastfryse denne støtte, såfremt Tyrkiet skulle blive ved med at lade hånt om Københavnkriterierne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(5. december 2003)

I sin periodiske rapport om Tyrkiets fremskridt mod tiltrædelse, som blev offentliggjort den 5. november 2003, giver Kommissionen sin vurdering af udviklingen i det forløbne år og generelt af situationen omkring menneskerettighederne og mindretals rettigheder.

Hvad angår de specifikke spørgsmål, som det ærede medlem rejser vedrørende olierørledningsprojektet Baku-Tbilisi-Ceyhan, vil eventuelle menneskerettigheds-krænkelser som følge af projektets gennemførelse skulle vurderes på baggrund af de politiske kriterier fra København.

Tyrkiet er på nuværende stadium ikke bundet af EU-retten på miljøområdet, men Kommissionen ved, at der er foretaget vurderinger af virkningerne på miljøet af dette projekt, f.eks. med henblik på at opfylde internationale kreditorganisationers krav.

Kommissionen følger fortsat udviklingen i projektet.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/642 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/642

---

(2004/C 88 E/0659)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3331/03

af Anne Van Lancker (PSE) til Kommissionen

(5. november 2003)

Om:   Tilbageholdelse af midler til hiv/aids-forebyggelsesprogrammer for flygtninge

Den 27. august 2003 meddelte det amerikanske udenrigsministerium, at det ville tilbageholde midler til et hiv/aids-forebyggelsesprogram for flygtninge, der ledes af RHR-konsortiet (som består af American Refugee Committee (ARC), CARE, Columbia University Heilbrunn Center for Population and Family Health, International Rescue Committee (IRC), JSI Research and Training Institute (JSI R&T), Marie Stopes International (MSI) og Women's Commission for Refugee Women and Children (WCRWC).

Herefter udsendte præsident Bush den 29. august 2003 et memorandum, hvormed »Mexico Citypolitikken«, som hidtil kun fandt anvendelse på programmer, der administreres af U.S. Agency for International Development (USAID), blev udvidet til at omfatte alle midler til frivillig befolknings-planlægning, der administreres af udenrigsministeriet. Udenrigsministeriet undersøger endnu, hvilke andre programmer og organisationer der kunne blive berørt af denne styrkelse af den amerikanske politik.

Vil Kommissionen på baggrund af denne seneste udvikling være rede til atter at stille midler til rådighed for at minimere den skade, som hiv-forebyggelsesprogrammet for flygtninge har lidt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(11. december 2003)

Kommissionen er bekymret over den amerikanske administrations beslutninger om at gennemføre den såkaldte Mexico City-politik. Denne politik underminerer i alvorlig grad forskellige organisationers bestræbelser på reelt at forsøge at fjerne den trussel, human immundefekt virus infektion/erhvervet immundefekt syndrom (hiv/aids) er for udviklingslandenes befolkningers helbred og liv og for udviklingen generelt. Kommissionen støtter meget aktivt hiv/aids-forebyggelse i overensstemmelse med sit handlingsprogram for overførbare sygdomme, der tager sigte på hiv/aids, tuberkulose og malaria, bl.a. gennem væsentlige donationer til den globale fond (GFATM).

På grund af USA's beslutninger mangler visse nøgleorganisationer midler, og for at bidrage til at rette op på denne mangel har Kommissionen besluttet at støtte De Forenede Nationers Befolkningsfond (UNFPA) med yderligere midler. Der er ikke tildelt bestemte midler til specielt at behandle hiv/aids blandt flygtninge. Men i forbindelse med sundhedsprogrammerne i flygtningelejrene finansierer Kommissionen forskellige former for aktiviteter. De aktiviteter, der finansieres i et bestemt land, udføres under hensyntagen til værtslandets baggrund, dialogen med de nationale myndigheder og situationen blandt flygtningene i forhold til den lokale befolkning for at undgå misforhold mellem de to gruppers levevilkår.

Kommissionens kontor for humanitær bistand (ECHO) har i dette perspektiv finansieret bevidstgørelses-aktiviteter vedrørende hiv/aids, herunder »teaterstykker« om hiv/aids-spørgsmål, og standardiseret uddannelsesmateriale til uddannelse af lokalt personale i flygtningelejre og overførselscentre og til flygtninge, der vender tilbage til deres oprindelsesland. Kommissionen har også støttet foranstaltninger med sigte på sikker blodtransfusion og anvendelse af universelle forsigtighedsregler, uddeling af kondomer og opsporing af seksuelt overførte sygdomme. Syge flygtninge, der opsøger sundhedscentrene i lejrene, tilbydes testning og rådgivning, men henvises til de nationale hospitaler, når det gælder pleje og behandling.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/643 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/643

---

(2004/C 88 E/0660)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3357/03

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Kommissionen

(13. november 2003)

Om:   Krænkelse af Ajia Sophia-kirken i Istanbul

Ajia Sophia-kirken i Istanbul (der udgør en del af verdenskulturarven og er et vigtigt symbol på en uafhængig religion, nemlig kristendommen) er endnu en gang blevet målet for de tyrkiske myndigheders ødelæggende og krænkende politik. I de senere dage er der i den internationale presse blevet berettet om placering af et grimt »drivhus« af plastik inde i kirken (!), hvor der udstilles »kunstværker« lavet af grøn salat (!) fremstillet af en eller anden asiatisk kunstner, mens der forskellige steder i kirken som supplement til hele dette »kunstneriske indgreb« er blevet opsat fjernsynsmodtagere, der viser muslimske gudstjenester med lyd på. Den foragt, som de tyrkiske myndigheder viser over for en kirke, (hvis historie går mange århundreder tilbage, og som har udgjort symbolet på et stort, kristent kejserrige, nemlig Byzans, som blomstrede i over tusind år), udgør endnu et bevis på, hvordan det i ansøgerlandet Tyrkiet står til med respekten for andre religioner.

Hvilke omgående foranstaltninger vil Kommissionen eventuelt kunne træffe for, at denne kristne kirke, dette vigtige symbol, kommer ind under en eller anden europæisk organisations (eventuelt med deltagelse af Kommissionens Generaldirektorat for Uddannelse og Kultur) beskyttelse, så den kunne beskyttes imod vanhelligelse og ødelæggelser som den ovenfor beskrevne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(22. december 2003)

Kommissionen har i sit svar på skriftlig forespørgsel E-2962/03 fra Alexandros Alavanos (1) og E-2995/03 fra Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (2) kommenteret en række forhold, som er nært forbundne med dem, som det ærede medlem nævner. Kommissionen følger nøje de fremskridt, der gøres i Tyrkiet med hensyn til at vedtage de relevante EU-bestemmelser på det kulturelle område som led i landets forberedelse af EU-medlemskab. Bevarelse af den nationale arv henhører imidlertid ikke under EU's kompetence.

Hvad iværksættelsen af eventuelle foranstaltninger angår, giver EU's finansielle bistandsprogrammer for Tyrkiet ikke mulighed for at yde støtte til konservering og restaurering af religiøse og kulturelle kunstværker som f.eks. dem, der opbevares i Ajia Sophia-kirken.

---

(1)  EUT C 78 E af 27.3.2004, s. 771.

(2)  Se side 125.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/644 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/644

---

(2004/C 88 E/0661)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3366/03

af Avril Doyle (PPE-DE) til Kommissionen

(14. november 2003)

Om:   Menneskerettighedssituationen i Tjetjenien

Kan Kommissionen redegøre for, hvilke foranstaltninger EU har iværksat for at gøre opmærksom på menneskerettighedsovertrædelserne og bruddet på humanitær folkeret i Tjetjenien, navnlig med hensyn til sagerne om Said-Khusein Imakaev og hans far Said Khusein?

Kan Kommissionen også oplyse, om disse spørgsmål vil blive drøftet på EU-Rusland-topmødet i Rom den 6. november og fremlægge en kort redegørelse for resultaterne af dette møde, navnlig med hensyn til Tjetjenien?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(18. december 2003)

Kommissionen følger begivenhederne i Tjetjenien nøje og støtter en politisk løsning af konflikten, som respekterer Ruslands territoriale integritet såvel som alle reelle bestræbelser på at opnå varig fred.

Kommissionen er bekendt med og bekymret over de foruroligende beretninger om krænkelser af menneskerettighederne i Tjetjenien. Den er ligeledes bekendt med den sag, der henvises til, og som er indbragt for Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol. Sagen er desværre ikke enkeltstående, idet der ifølge oplysninger fra kontoret for præsidentens menneskerettighedsrepræsentant i Tjetjenien, Abdul-Khakim Sultygov, er forsvundet i alt 2 343 mennesker siden august 1999. Ifølge oplysninger fra flere menneskerettighedsorganisationer er der i 2003 forsvundet flere hundrede mennesker i Tjetjenien (hvoraf mange er tvunget under jorden).

Kommissionen benyttede topmødet mellem EU og Rusland i Rom den 6. november 2003 som anledning til at give udtryk for sin bekymring over beretninger om fortsatte krænkelser af menneskerettighederne. Kommissionen understreger endnu engang nødvendigheden af at fjerne ethvert begreb om straffrihed for menneskerettighedskrænkelser for begge parter i konflikten.

Kommissionen udtrykte ligeledes sin bekymring over lukningen af lejre for de internt fordrevne i Ingusjetien. Kommissionen finder det af afgørende betydning, at internt fordrevne personer har andre muligheder end at vende tilbage til Tjetjenien. Dette gælder navnlig som følge af den forværrede sikkerhedssituation i Tjetjenien siden folkeafstemningen om forfatningen og præsidentvalget og som følge af den vanskelige humanitære situation. Hvad den humanitære situation angår beklager Kommissionen, at Rusland endnu ikke — til trods for gentagne anmodninger herom — har truffet konkrete foranstaltninger for at lette ydelsen af humanitær bistand, ved f.eks. at give de ikke-statslige organisationer (ngo'erne) adgang FN's VHF-kanal, ved at garantere de humanitære hjælpearbejderes sikkerhed (der blev henvist specifikt til sagen om den bortførte humanitære hjælpearbejder Arjan Erkel), eller ved at lade Kontoret for Humanitær Bistand åbne et kontor i Nazran i Ingusjetien.

Kommissionen vil fortsat benytte møderne inden for rammerne af den relevante politiske dialog mellem EU og Rusland til at opfordre de russiske myndigheder til at forbedre situationen i det nordlige Kaukasus.

Kommissionen yder støtte til ngo'erne i regionen gennem det europæiske initiativ for demokrati og menneskerettigheder med henblik på at støtte oprettelsen af et velfungerende civilsamfund. Der er ligeledes iværksat en række uddannelsesprogrammer i samarbejde med Europarådet.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/645 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/645

---

(2004/C 88 E/0662)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3377/03

af Elisabeth Schroedter (Verts/ALE) og Inger Schörling (Verts/ALE) til Kommissionen

(14. november 2003)

Om:   Ruslands olieudvinding i Østersøen nær ved den kuriske landtange (Curonian Spit) (oliefelt D6)

Det russiske olieselskab LUKoil vil starte med at udvinde olie fra oliefelt D6 inden udgangen af 2003. D6 ligger kun 22 km fra den russiske kyst og 6 km fra den litauiske grænse. Olieudslip ville bringe den kuriske landtange i Rusland og Litauen i fare og muligvis også den finske og den svenske kyst. Den kuriske landtange hører til Unesco's verdenskulturarv, er en nationalpark og skal indgå i Natura 2000 efter Litauens tiltrædelse af EU. Området modtager allerede støtte fra LIFE, og det er kendt for sit sårbare miljø. Turismen, som er afhængige af rene badestrande, udgør en betydelig økonomisk faktor i området. De russiske myndigheder har endnu ikke foretaget en gennemsigtig international miljøkonsekvensvurdering. Den anden handlingsplan for den nordlige dimension, der blev vedtaget i midten af oktober, opfordrer til samarbejde med Rusland med henblik på at opfylde Espoo-konventionen og gennemføre et grænseoverskridende samarbejde om miljøspørgsmål.

| 1. | Mener Kommissionen, at projektet er miljømæssig forsvarligt?






  a) | Kan Kommissionen i bekræftende fald forklare den kendsgerning, at der ikke er blevet gennemført en international miljøkonsekvensvurdering, som omfatter Litauen, og at den nationale miljøkonsekvensvurdering har været præget af stor hemmelighed? |
| --- | --- | --- |

1.

Mener Kommissionen, at projektet er miljømæssig forsvarligt?

a)

Kan Kommissionen i bekræftende fald forklare den kendsgerning, at der ikke er blevet gennemført en international miljøkonsekvensvurdering, som omfatter Litauen, og at den nationale miljøkonsekvensvurdering har været præget af stor hemmelighed?

| b) | Vil Kommissionen i benægtende fald påtage sig sit ansvar for en behørig miljøkonsekvensvurdering for et projekt vedrørende et Natura 2000-område ved at støtte Unesco's Verdenskulturarvkomité, der insisterer på en international, gennemsigtig miljøkonsekvensvurdering med internationale eksperter, sådan som det foreskrives af Espoo- og Helsinki-konventionerne? |
| --- | --- |

b)

Vil Kommissionen i benægtende fald påtage sig sit ansvar for en behørig miljøkonsekvensvurdering for et projekt vedrørende et Natura 2000-område ved at støtte Unesco's Verdenskulturarvkomité, der insisterer på en international, gennemsigtig miljøkonsekvensvurdering med internationale eksperter, sådan som det foreskrives af Espoo- og Helsinki-konventionerne?

| 2. | Anvender Kommissionen alle disponible kanaler til at gennemføre dette krav såsom Helcom og CBSS samt de forskellige fora for samarbejde med Rusland, der er etableret under partnerskabs- og samarbejdsaftalen, f.eks. underudvalget for energi, miljø og nuklear sikkerhed? Hvordan vil Kommissionen udnytte den enestående lejlighed, som D6-projektet frembyder til at aktivere den anden handlingsplan for den nordlige dimension? |
| --- | --- |

2.

Anvender Kommissionen alle disponible kanaler til at gennemføre dette krav såsom Helcom og CBSS samt de forskellige fora for samarbejde med Rusland, der er etableret under partnerskabs- og samarbejdsaftalen, f.eks. underudvalget for energi, miljø og nuklear sikkerhed? Hvordan vil Kommissionen udnytte den enestående lejlighed, som D6-projektet frembyder til at aktivere den anden handlingsplan for den nordlige dimension?

| 3. | Er Kommissionen klar over, at et lån, som EBRD i 2000 gav til LUKoil, er blevet brugt til at genoptage D6-projektet uden nogen betingelser vedrørende anvendelse af Espoo- og Helsinki-konven-tionerne, der kræver en international miljøkonsekvensvurdering? Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet for at standse finansieringen af LUKoil, indtil folkeretten tages i anvendelse?? Er Kommissionen klar over, at EU kunne standse denne finansiering ved at bruge sin majoritet i EBRD's bestyrelse? |
| --- | --- |

3.

Er Kommissionen klar over, at et lån, som EBRD i 2000 gav til LUKoil, er blevet brugt til at genoptage D6-projektet uden nogen betingelser vedrørende anvendelse af Espoo- og Helsinki-konven-tionerne, der kræver en international miljøkonsekvensvurdering? Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet for at standse finansieringen af LUKoil, indtil folkeretten tages i anvendelse?? Er Kommissionen klar over, at EU kunne standse denne finansiering ved at bruge sin majoritet i EBRD's bestyrelse?

| 4. | Planlægger EU at importere olie, der produceres fra D6-olieplatformen? |
| --- | --- |

4.

Planlægger EU at importere olie, der produceres fra D6-olieplatformen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(19. december 2003)

| 1. | Kommissionen deler det ærede medlems bekymring med hensyn til de russiske planer om at starte olieprospektering i det følsomme Østersøområde omkring den kuriske landtange uden at have foretaget en vurdering af virkningen på miljøet (VVM) efter de højeste internationale standarder. Kommissionen mener, at kun en VVM kan give egnede detaljerede data om de eventuelle virkninger for de nuværende og fremtidige medlemsstater og miljøsikkerheden. Kommissionen vil derfor sammen med de nuværende og fremtidige medlemsstater forsøge at overbevise Den Russiske Føderation om, at der af hensyn til alle Østersøstaternes, også Ruslands, sikkerhed bør fortages en gennemsigtig VVM efter de højeste internationale standarder og træffes alle relevante hastende forsigtighedsforanstaltninger.
  Desuden har eksperter fra World Heritage Center under FN's Organisation for Uddannelse, Videnskab og Kultur (Unesco) i en rapport af 5. november 2003 til både litauiske og russiske specialister henstillet, at der, inden Rusland begynder at bore efter og pumpe olie på den kuriske landtange, fortages en miljøvurdering og en operationel risikoanalyse, udarbejdes en toparts likvidationsplan og indføres et overvågningssystem.
  Kommissionen noterer sig også, at Rusland endnu ikke er part i De Forenede Nationers/Den Økonomiske Kommission for Europas (FN/ECE's) Espoo-konvention om vurdering af virkningerne på miljøet på tværs af landegrænserne. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen deler det ærede medlems bekymring med hensyn til de russiske planer om at starte olieprospektering i det følsomme Østersøområde omkring den kuriske landtange uden at have foretaget en vurdering af virkningen på miljøet (VVM) efter de højeste internationale standarder. Kommissionen mener, at kun en VVM kan give egnede detaljerede data om de eventuelle virkninger for de nuværende og fremtidige medlemsstater og miljøsikkerheden. Kommissionen vil derfor sammen med de nuværende og fremtidige medlemsstater forsøge at overbevise Den Russiske Føderation om, at der af hensyn til alle Østersøstaternes, også Ruslands, sikkerhed bør fortages en gennemsigtig VVM efter de højeste internationale standarder og træffes alle relevante hastende forsigtighedsforanstaltninger.

Desuden har eksperter fra World Heritage Center under FN's Organisation for Uddannelse, Videnskab og Kultur (Unesco) i en rapport af 5. november 2003 til både litauiske og russiske specialister henstillet, at der, inden Rusland begynder at bore efter og pumpe olie på den kuriske landtange, fortages en miljøvurdering og en operationel risikoanalyse, udarbejdes en toparts likvidationsplan og indføres et overvågningssystem.

Kommissionen noterer sig også, at Rusland endnu ikke er part i De Forenede Nationers/Den Økonomiske Kommission for Europas (FN/ECE's) Espoo-konvention om vurdering af virkningerne på miljøet på tværs af landegrænserne.

| 2. | Spørgsmålet er blevet drøftet i Helsinki-kommisisonen (Helcom). Alle Østersøstaterne og Fællesskabet, repræsenteret ved Kommissionen, er kontraherende parter i Helsinki-konventionen (1). Der er taget skridt til en passende informationsudveksling, og Den Russiske Føderations delegation har fremlagt enkeltheder om de russiske planer, som blev cirkuleret til alle Helcom-delegationschefer i juli 2003. Der foregår desuden løbende kontakter i en blandet kommission mellem Rusland og Litauen.
  Kommissionen vil søge at få arrangeret et møde så snart som muligt i underudvalget om miljø, der er nedsat ved partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem Den Europæiske Union og Rusland, for at få drøftet bl.a. denne sag yderligere.
  Handlingsplanen for den nordiske dimension udgør en operationel ramme med strategiske mål. Et af de prioriterede mål er at arbejde for overholdelse af internationale miljøkonventioner. Det hedder i handlingsplanen, at alle partnere skal indfri deres tilsagn om at implementere Helcom-erklæringen fra København om sikkerhed til søs. Men da den nordiske dimension fra et juridisk synspunkt er et ikke-bindende initiativ, afhænger dets succes af alle involverede aktørers aktive og velvillige deltagelse. |
| --- | --- |

2.

Spørgsmålet er blevet drøftet i Helsinki-kommisisonen (Helcom). Alle Østersøstaterne og Fællesskabet, repræsenteret ved Kommissionen, er kontraherende parter i Helsinki-konventionen (1). Der er taget skridt til en passende informationsudveksling, og Den Russiske Føderations delegation har fremlagt enkeltheder om de russiske planer, som blev cirkuleret til alle Helcom-delegationschefer i juli 2003. Der foregår desuden løbende kontakter i en blandet kommission mellem Rusland og Litauen.

Kommissionen vil søge at få arrangeret et møde så snart som muligt i underudvalget om miljø, der er nedsat ved partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem Den Europæiske Union og Rusland, for at få drøftet bl.a. denne sag yderligere.

Handlingsplanen for den nordiske dimension udgør en operationel ramme med strategiske mål. Et af de prioriterede mål er at arbejde for overholdelse af internationale miljøkonventioner. Det hedder i handlingsplanen, at alle partnere skal indfri deres tilsagn om at implementere Helcom-erklæringen fra København om sikkerhed til søs. Men da den nordiske dimension fra et juridisk synspunkt er et ikke-bindende initiativ, afhænger dets succes af alle involverede aktørers aktive og velvillige deltagelse.

| 3. | Lånet fra Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD) til LUKoil i 2000 var bestemt til mellemfristet arbejdskapital, og der er, så vidt Kommissionen ved, ingen forbindelse mellem dette og projektet for D6/den kuriske landtange (som kræver en anden type langfristet finansiering). EBRD har desuden oplyst, at lånet i 2000 repræsenterede en minimal del af LUKoils samlede gæld på det tidspunkt. Lånet fra 2000 er nu under tilbagebetaling: der er rettidigt tilbagebetalt 62,5 mio. USD, og hele beløbet skal være tilbagebetalt inden midten/slutningen af 2004. EBRD har ingen nye færdige projekter vedrørende LUKoil på bedding og mere specifikt ingen projekter vedrørende udvikling af oliefelter.
  Kommissionen er indstillet på at sikre, at EBRD følger de højeste miljøstandarder i forbindelse med sine investeringsprojekter. Det er i denne sammenhæng vigtigt at notere sig, at EBRD's engagement igennem tiden har bidraget til at forbedre miljøpraksis hos de virksomheder, som har modtaget finansieringsmidler fra Banken, herunder LUKoil. |
| --- | --- |

3.

Lånet fra Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD) til LUKoil i 2000 var bestemt til mellemfristet arbejdskapital, og der er, så vidt Kommissionen ved, ingen forbindelse mellem dette og projektet for D6/den kuriske landtange (som kræver en anden type langfristet finansiering). EBRD har desuden oplyst, at lånet i 2000 repræsenterede en minimal del af LUKoils samlede gæld på det tidspunkt. Lånet fra 2000 er nu under tilbagebetaling: der er rettidigt tilbagebetalt 62,5 mio. USD, og hele beløbet skal være tilbagebetalt inden midten/slutningen af 2004. EBRD har ingen nye færdige projekter vedrørende LUKoil på bedding og mere specifikt ingen projekter vedrørende udvikling af oliefelter.

Kommissionen er indstillet på at sikre, at EBRD følger de højeste miljøstandarder i forbindelse med sine investeringsprojekter. Det er i denne sammenhæng vigtigt at notere sig, at EBRD's engagement igennem tiden har bidraget til at forbedre miljøpraksis hos de virksomheder, som har modtaget finansieringsmidler fra Banken, herunder LUKoil.

| 4. | I Unionen bestemmer raffinaderier eller køber selv, hvor de vil forsyne sig med råolie. |
| --- | --- |

4.

I Unionen bestemmer raffinaderier eller køber selv, hvor de vil forsyne sig med råolie.

---

(1)  Blandt relevante Helcom-henstillinger i denne forbindelse kan nævnes henstilling 18/2 (af 12. marts 1997) om offshoreaktiviteter og henstilling 19/17 (af 24. marts 1998) om foranstaltninger til bekæmpelse af forurening fra offshoreanlæg. Efter en anmodning fra den litauiske delegation blev det på et nyligt møde mellem Helcom-delegationescheferne (i Helsinki den 27.-28. oktober 2003) besluttet at tage disse henstillinger op til fornyet overvejelse i samarbejde med eksperter fra OSPAR-kommissionen og den internationale sammenslutning af olie- og gasproducenter (OGP).

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/647 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/647

---

(2004/C 88 E/0663)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3380/03

af Christos Zacharakis (PPE-DE) og Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(14. november 2003)

Om:   Intervention hos de egyptiske myndigheder vedrørende gennemførelse af de demokratiske principper og beskyttelse af menneskerettighederne

I 1989 fængslede den egyptiske regering tre græske sømænd fra skibet »Thanasis« i Suez og dømte dem først til døden og derefter under pres fra førende europæisk personligheder til fængsel på livstid for smugleri, selv om det aldrig er blevet bevist, at de er skyldige.

Denne sag vakte især mediernes interesse, og der var mange udsendelser i græsk radio og fjernsyn herom. Der blev ligeledes udsendt en bog, der beskriver domfældelsen uden beviser og de umenneskelige fængselsforhold i de egyptiske fængsler. To af de tre sømænd er allerede døde i de egyptiske fængsler, og den tredje, Konstantinos Kastanias er alvorligt syg og ligger for døden i fængslet El Kanater.

Europa-Parlamentet har gentagne gange understreget nødvendigheden af, at der blev ydet støtte til demokratiet i Egypten (beslutning P5_TA(2002)0378, P5_TA(2002)0410) og har henvist til den konkrete sag med de umenneskelige fængselsforhold for Konstantinos Kastanias, idet den har anmodet de egyptiske myndigheder om at give tilladelse til, at han af humanitære årsager overføres til Grækenland (beslutning P5_TA-PROV(2003)0192 af 10. april 2003). Hvilke øjeblikkelige foranstaltninger agter Kommissionen af træffe især som et led i samarbejdet med Egypten og på grundlag af artikel 2 i associeringsaftalen mellem Egypten og EU, som kræver overholdelse af menneskerettighederne og de demokratiske principper, samt på grundlag af erklæringen fra Christopher Patten, medlem af Kommissionen, under plenarmødet i Europa-Parlamentet den 5. september 2002, hvori Egypten blev opfordret til at leve op til de højeste retsprincipper og demokratiske standarder, hvis landet skulle opfylde sine udviklingsmæssige og politiske ambitioner med henblik på, at EU's krav imødekommes, og at der gives tilladelse til at overføre Konstantinos Kastanias, som ligger for døden, til Grækenland i overensstemmelse med ovennævnte beslutning (P5_TA-PROV(2003)0192 af 10. april 2003)?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(11. december 2003)

Kommissionen er bekendt med fængslingen af Konstantinos Kastanias i Egypten for narkosmugling og med, at han dømtes til døden (denne dom blev senere ændret til livsvarigt fængsel). Kommissionen er bekendt med, at de egyptiske myndigheder i 1996 af humanitære grunde repatrierede Nikos Zagelidis, en af to andre personer, der idømtes samme dom.

Kommissionen følger denne sag og har været i kontakt med de græske og egyptiske myndigheder.

Kommissionen er parat til at støtte alle yderligere diplomatiske anstrengelser fra Grækenlands eller EU-formandskabets side for at få Konstantinos Kastanias overført til Grækenland af humanitære grunde i henhold til den gældende bilaterale aftale om udveksling af fanger.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/648 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/648

---

(2004/C 88 E/0664)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3391/03

af Luigi Vinci (GUE/NGL) til Kommissionen

(10. november 2003)

Om:   Forhandlinger mellem Tyrkiet og Kommissionen om retssagen mod Leyla Zana

I en artikel, der for nylig blev offentliggjort i det ansete tyrkiske dagblad Hurriyet og var forfattet af bladets Bruxelles-korrespondent, oplystes det, at der er forhandlinger i gang mellem Tyrkiet og Kommissionen med udgangspunkt i et tyrkisk forslag om en byttehandel, som skulle gå ud på, at der afsagdes en positiv dom som afslutning på retssagen mod Leyla Zana mod, at KADEK blev opført på EU's liste over terrororganisationer.

Kommissionen bedes oplyse, om denne oplysning er i overensstemmelse med sandheden og i benægtende fald at dementere den officielt.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(5. december 2003)

Kommissionen skal meddele det ærede medlem, at den omtalte artikel er totalt grundløs. Der har ikke været forhandlinger mellem Kommissionen og den tyrkiske regering om det i forespørgslen nævnte anliggende.

Kommissionen har givet sin vurdering af den igangværende genoptagne retssag mod Sadak, Zana, Dicle og Dogan i sin periodiske rapport for 2003, som blev offentliggjort den 5. november 2003 (1), og vil fortsat følge situationen med opmærksomhed.

---

(1)  KOM(2003) 676 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/648 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/648

---

(2004/C 88 E/0665)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3396/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(17. november 2003)

Om:   Manglende skadeserstatning til italienske flygtninge fra ex-Jugoslavien

Den kulturelle organisation »Movimento nazionale Istria Fiume Dalmazia« har i mange år arbejdet for anerkendelsen af rettigheder til de ca. 350 000 italienske flygtninge, der flygtede fra Jugoslavien af velkendte historiske grunde.

Der er blevet indgået to aftaler — den ene er Osimo-traktaten fra 1975, den anden er indgået i Rom i 1983 — der anerkender ret til en rimelig skadeserstatning for de italienske flygtninge, der var nødt til at forlade deres faste ejendom. Efter opløsningen af Jugoslavien har de nydannede nationer Slovenien og Kroatien imidlertid ikke rettet sig efter den aftalte afdragsordning. Ifølge en undersøgelse udarbejdet for nylig af et teknisk udvalg, der er nedsat af provinsen Trieste efter aftale med provinsen Rom og Trieste kommune, bør aftalen fra 1983 revideres for at fjerne udelukkelsen af udenlandske borgere fra de såkaldte denationaliseringslove og for at fjerne eksisterende bureaukratiske forhindringer for køb af fast ejendom på slovensk jord.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse følgende:

| 1. | Mener Kommissionen ikke, at disse aftaler strider imod artikel 44, stk. 2, litra e), og artikel 49 og 56 i EF-traktaten? |
| --- | --- |

1.

Mener Kommissionen ikke, at disse aftaler strider imod artikel 44, stk. 2, litra e), og artikel 49 og 56 i EF-traktaten?

| 2. | Mener Kommissionen ikke, at disse aftaler strider imod artikel 6 i EU-traktaten, der tydeligt henviser til den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, og især imod artikel 14 i denne konvention? |
| --- | --- |

2.

Mener Kommissionen ikke, at disse aftaler strider imod artikel 6 i EU-traktaten, der tydeligt henviser til den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, og især imod artikel 14 i denne konvention?

| 3. | Mener Kommissionen ikke, at disse aftaler strider imod artikel 17 og 19 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder? |
| --- | --- |

3.

Mener Kommissionen ikke, at disse aftaler strider imod artikel 17 og 19 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günther Verheugen

(9. januar 2004)

De aftaler, der blev indgået mellem Italien og Jugoslavien i 1975 og 1983, er bilaterale aftaler mellem to suveræne stater vedrørende ejendomsretten. Slovenien har meddelt Kommissionen, at landet, — som en af efterfølgerstaterne til Den Socialistiske Forbundsrepublik Jugoslavien — har overtaget forpligtelserne vedrørende den skadeserstatning, der skal betales i henhold til aftalen.

EF-traktaten og traktaten om Den Europæiske Union indvirker ikke på medlemsstaternes ordninger om ejendomsret, eftersom spørgsmål om ejendomsret henhører under den nationale lovgivning. Derfor kan traktaternes principper ikke anvendes på spørgsmål om ejendomsret.

Hvad angår bestemmelserne i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, vedrører chartret kun EU-institutionerne og medlemsstaterne, når disse anvender fællesskabslovgivningen. Eftersom ejendomsretten ikke reguleres af fællesskabslovgivningen, finder chartret ikke anvendelse på dette område.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/649 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/649

---

(2004/C 88 E/0666)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3401/03

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(11. november 2003)

Om:   Loizidou-sagen

Den tid, der er gået, siden Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol afsagde dom i denne sag, og uden at Tyrkiet har fuldbyrdet dommen, skader domstolens omdømme.

Tyrkiet stiller nu to hovedbetingelser for fuldbyrdelse af dommen:

| — | Loizidou-sagen må ikke skabe præcedens for andre sager, der verserer ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, og disse sager skal først forelægges for den erstatningskommission, som det ulovlige Denktash-regime for nylig oprettede. |
| --- | --- |

—

Loizidou-sagen må ikke skabe præcedens for andre sager, der verserer ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, og disse sager skal først forelægges for den erstatningskommission, som det ulovlige Denktash-regime for nylig oprettede.

| — | Den del af dommen, hvorefter Tyrkiet skal give Loizidou tilladelse til frit at nyde godt af sin formue, skal ikke fuldbyrdes, og hun skal kun have skadeserstatning. |
| --- | --- |

—

Den del af dommen, hvorefter Tyrkiet skal give Loizidou tilladelse til frit at nyde godt af sin formue, skal ikke fuldbyrdes, og hun skal kun have skadeserstatning.

I betragtning af, at den styrkede politiske dialog EU-Tyrkiet forudsætter overholdelse af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols domme, og fuldbyrdelsen af dommen i Loizidou-sagen har ladet vente på sig siden 1996, hvilke foranstaltninger vil Kommissionen da træffe for at få Tyrkiet til at fuldbyrde Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols dom uden omsvøb og uacceptable kompromisser?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(5. december 2003)

Kommissionen har nøje fulgt med i Loizidou-sagen mod Tyrkiet, som det ærede medlem henviser til. Som Kommissionen omtaler det i sin periodiske rapport for 2003 (1), accepterede Tyrkiet i juni 2003 at betale Titina Loizidou en retfærdig erstatning, som Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol havde tilkendt hende, inden oktober 2003, men betalingen er endnu ikke foretaget.

Det er tydeligvis en prioritet for Europarådets ministerstedfortrædere, som hyppigt har beskæftiget sig med sagen på de seneste ugentlige møder, at finde en løsning på dette spørgsmål. Europarådet har vedvarende insisteret over for Tyrkiet på, at det betingelsesløst skal betale den retfærdige erstatning, som domstolen har tilkendt.

En af prioriteterne i tiltrædelsespartnerskabet med Tyrkiet er efterlevelse af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols domme. Kommissionen vil følge nøje med i, hvilke domme der ikke efterleves af Tyrkiet, inkl. den her nævnte.

---

(1)  KOM(2003) 676 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/650 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/650

---

(2004/C 88 E/0667)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3467/03

af John Bowis (PPE-DE) til Kommissionen

(21. november 2003)

Om:   Rørledning Tchad-Cameroun

Vil Kommissionen forelægge ajourførte oplysninger om Tchad-Cameroun-rørledningsprojektet, hvori der redegøres for, hvilke fordele lokalbefolkningen har haft af dette projekt, og hvilke miljøbeskyttende foranstaltninger der er sikret det berørte miljø i denne forbindelse? Hvilket program forventes der planlagt for olieindtægterne? Hvilke sundhedsmæssige og sociale konsekvenser vil den forøgede økonomiske aktivitet som følge af rørledningsprojektet få for de to lande?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(19. december 2003)

Olieproduktionen i Tchad startede i juni 2003, og olien begyndte at flyde gennem den nye rørledning i juli 2003. Indvielsen af den 1 000 km lange rørledning mellem Tchad og Cameroun skete den 9. oktober 2003 under ledelse af landets præsident Idriss Deby, i overværelse af fire andre statschefer fra regionen.

Det skønnes at olieudvindingsanlægget og rørledningen fra Tchad til Cameroun har kostet 3,7 mia. USD; der er dermed tale om en af de største investeringer som den private sektor har foretaget i Afrika. Den Europæiske Investeringsbank har bidraget med 144mio.EUR (35,7mio.EUR til Camerouns regering, og 20,3 mio. EUR til Tchad) i form af risikovillig kapital fra Den Europæiske Udviklingsfond. Der forventes en dagsproduktion på 225 000 tønder olie, og de samlede projektindtægter forventes at blive på 12 mia. USD. Man regner med at Tchad får et statsprovenu på 1,7 mia. USD og Cameroun et statsprovenu på 505 mio. USD i løbet af driftsperioden, som er på 28 år.

Udviklingsbaggrunden for dette projekt er at der skabes et provenu som giver landene større mulighed for at investere i fattigdomsreducerende programmer såsom sundheds-, uddannelses- og distriktsudviklings-programmer.

I henhold til provenuforvaltningsloven skal 85 % af indtægterne i de første ti produktionsår investeres i særligt prioriterede sociale sektorer, uddannelse, sundhed, sociale ydelser og landbrug. Disse midler træder ikke i stedet for, men supplerer statsbevillingerne til disse områder.

Det som gør dette projekt til en helt ny form for udvindingsprojekt, er hensynet til detaljen og den omhu hvormed provenuforvaltningsprogrammet er blevet udformet. Resultatet af Verdensbankens involvering er et formålstjenligt provenuforvaltningsprogram, en strengt gennemført miljø- og socialpolitik, og en bred høring både i de to berørte lande og rundt om i verden.

Dette betyder at projektet kun får en lille nettoeffekt på miljø og befolkning. Rørledningen er nedgravet på det meste af ruten og løber langs med de eksisterende infrastrukturer; Verdensbankens sikkerhedspolitik er overholdt, og herunder også bestemmelserne om miljøvurderinger, biotoper, indfødte befolkningsgrupper, kulturskatte, befolkningsflytninger samt skove. Der er kun gået et mindre tropisk skovareal tabt som følge af rørledningens bygning. Til opvejning heraf har man anlagt to nye store nationalparker i Cameroun. Oliekonsortiet har udarbejdet en generel plan til afhjælpning af eventuelle oliespild. Denne plan opfylder de internationale krav til god praksis.

Der er iværksat en handlingsplan og herunder en intensiv informations-, uddannelses- og kommunikations-kampagne med sigte på lokalbefolkningen i olieudvindingsområdet. Det bør endvidere nævnes at de to landes regeringer gennemfører indbyrdes supplerende programmer til styrkelse af de decentrale sundhedstjenesters kapacitet, bl.a. med henblik på behandling af AIDS-relaterede sygdomme. Der er indgået kontrakter med særligt kvalificerede NGO'er som skal hjælpe befolkningen langs rørledningen med at tilrettelægge, forelægge og gennemføre lokalsamfundsprojekter på sundheds- og uddannelsesområdet.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/651 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/651

---

(2004/C 88 E/0668)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3676/03

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(9. december 2003)

Om:   Andragende fra CNASTI (Portugal)

På World Education Forum, der fandt sted i Dakar, vedtog det internationale samfund, at dets vigtigste mål var at sikre, at alle børn i verden inden 2015 ville få adgang til gratis grunduddannelse af god kvalitet, samt inden 2005 at fjerne forskelle mellem de to køn, hvad angår adgang til uddannelse. Samme år blev disse mål optaget blandt FN's udviklingsmål for dette årtusind.

Som led i kampagnen »Fra udnyttelse til uddannelse«, der blev lanceret i Portugal af CNASTI — landsforbundet for en indsats imod børnearbejde i dets egenskab af national koordinator af »den globale march« imod børnearbejde — blev der sendt et andragende, hvori Kommissionen anmodes om at træffe foranstaltninger med henblik på en væsentlig forhøjelse af midlerne til uddannelse på området for internationalt samarbejde og udvikling; fuldt ud at støtte det hurtige initiativ på uddannelsesområdet og udvide programmet til samtlige lande, som tilbyder ordentlige uddannelsesprogrammer samt udtrykkeligt at udelukke uddannelse fra de sektorer, der skal liberaliseres som led i den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS) inden for rammerne af WTO.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke effektive foranstaltninger den allerede har truffet for at efterkomme de ovennævnte krav?

Svar afgivet på kommissionens vegne af Poul Nielson

(20. februar 2004)

De mål om at sikre »Uddannelse for Alle«, der blev fastsat i Dakar, og FN's millenniumudviklingsmål inden for uddannelse danner grundlaget for EU's udviklingspolitik på uddannelsesområdet som anført i Kommissionens meddelelse af marts 2002 (1) om »Almen og faglig uddannelse som led i fattigdomsbekæmpelsen i udviklingslandene«. I meddelelsen understreges det også, at EU bør øge sin støtte til uddannelse, først og fremmest grunduddannelse.

Samlet har Kommissionen programmeret ca. 1,3 mia. EUR i støtte til uddannelse i udviklingslandene over en femårsperiode. Tallet repræsenterer ikke den samlede indsats, idet der ikke er medtaget en finansiering på omkring 1,7 mia. EUR, som vil gå til AVS-landene under 9. EUF i form af makroøkonomisk støtte, der er forbundet med resultater på det sociale område, navnlig inden for uddannelse og sundhed.

Da EU's udviklingssamarbejde tilrettelægges på grundlag af en flerårig planlægning, er det kun i begrænset omfang muligt at øge finansieringen af uddannelse inden næste programmeringsfase. Der findes dog en vis fleksibilitet i AVS-landene via genforpligtelse af ikke-anvendte midler fra tidligere EUF og 2004-midtvejsrevisionen. Men efter princippet om ejerskab er det naturligvis i sidste ende modtagerlandene, der træffer beslutning om, hvordan de vil anvende de midler, de har fået tildelt.

På denne baggrund hilste Kommissionen Fast Track-initiativet (FTI) inden for uddannelse for alle velkomment som en mulighed for at øge støtten til grunduddannelse. Initiativet vil også blive taget i betragtning i næste programmeringsfase for ikke-AVS-lande, der modtager støtte fra initiativet. Kommissionen har desuden spillet en vigtig rolle inden for området for anden søjle, når det gælder harmoniseringen af FTI-procedurer med de andre donorer, navnlig EU's medlemsstater.

Hvad angår det særlige spørgsmål om uddannelsesydelser og den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS), har EU og medlemsstaterne allerede indgået forpligtelser inden for GATS-Uruguay-runden vedrørende privat finansierede tjenesteydelser på uddannelsesområdet. Disse forpligtelser indebærer, at udenlandske leverandører i et vist omfang kan få adgang inden for EU's territorium, men de begrænser på ingen måde medlemsstaternes ret til at bestemme, hvordan man bedst kan tilvejebringe uddannelsesydelser. Dette er i overensstemmelse med bestemmelserne i GATS, hvis anvendelsesområde ikke omfatter tjenesteydelser, der er forbundet med udøvelse af offentlig myndighed, og det giver samtidig WTO-medlemmer mulighed for at bevare den nødvendige fleksibilitet og ret til inden for deres ansvarsområder at bestemme, hvilken struktur der er bedst for organiseringen af hver enkelt sektor.

---

(1)  KOM(2002) 116 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/652 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/652

---

(2004/C 88 E/0669)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3857/03

af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen

(16. december 2003)

Om:   Program for udviklingsbistand til Indien

Inden for rammerne af programmet for udviklingsbistand til Indien, som i 2001 beløb sig til 84 mio. EUR, blev der finansieret en række projekter. Kan Kommissionen oplyse det nøjagtige antal projekter, som blev finansieret, og om det for hvert af disse projekter blev kontrolleret, at resultatet af de afholdte udgifter og de iværksatte initiativer var succesrigt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(2. februar 2004)

Det beløb, som det ærede medlem henviser til, repræsenterer de samlede udbetalinger (84 mio. EUR) til Indien i 2001. Til sammenligning var udbetalingerne i 2002 på over 103 mio. EUR og ca. det samme i 2003.

I 2001 kunne porteføljen af Fællesskabets vigtigste samarbejdsaktiviteter under gennemførelse i Indien inddeles i tre bredere kategorier:

| — | tolv projekter inden for landbrug og udvikling af landdistrikter gennemført af statslige instanser |
| --- | --- |

—

tolv projekter inden for landbrug og udvikling af landdistrikter gennemført af statslige instanser

| — | to sektorstøtteprogrammer (et inden for uddannelse og et andet vedrørende sundhed og familiens velfærd) |
| --- | --- |

—

to sektorstøtteprogrammer (et inden for uddannelse og et andet vedrørende sundhed og familiens velfærd)

| — | fire projekter gennemført af store ikke-statslige organisationer (ngo'er) (tre inden for udvikling af landdistrikter og et inden for uddannelse. |
| --- | --- |

—

fire projekter gennemført af store ikke-statslige organisationer (ngo'er) (tre inden for udvikling af landdistrikter og et inden for uddannelse.

I sin seneste beretning (særberetning nr. 10/2003 om hvor effektivt Kommissionen i sin forvaltning af udviklingsbistanden til Indien har opfyldt målet om at rette bistanden mod de fattige og sikre en bæredygtig udvikling) konkluderede Revisionsretten, at Kommissionen havde haft succes hermed. Kommissionen sørger desuden for, at der mindst en gang om året foretages en ekstern overvågning af alle dens større projekter (til over 1 mio. EUR).

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/653 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/653

---

(2004/C 88 E/0670)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3868/03

af Piia-Noora Kauppi (PPE-DE), Riitta Myller (PSE), Samuli Pohjamo (ELDR) og Ari Vatanen (PPE-DE) til Kommissionen

(16. december 2003)

Om:   Punktafgift på brændselsolier på grundlag af temperatur

I Finland har man i de seneste år ført en heftig debat vedrørende den korrekte fortolkning af Rådets direktiv 92/81/EØF (1) om harmonisering af punktafgiftsstrukturen for mineralolier. I de tidligere retsakter om beskatning af brændstoffer, var beskatningen baseret på mængden i liter. Dette betød, at brændstof blev beskattet på grundlag af den temperatur, dette havde på det tidspunkt, det blev påfyldt en tankvogn i påfyldningsstationen. Den gennemsnitlige temperatur var 8 °C.

I det nye direktiv baseres beskatningen imidlertid på såkaldte normalliter (+15 °C). I henhold til den finske oversættelse af artikel 3, stk. 1, i Rådets direktiv 92/81/EØFsvares der i hver medlemsstat en speciel punktafgift af mineralolier beregnet pr. 1000 liter af varen ved en temperatur på 15 °C.

I henhold til sektion 5 i den i øjeblikket gældende finske lov om punktafgifter på brændselsolier (29. december/1472), der blev vedtaget med henblik på at efterkomme direktivet, skal punktafgift og den præventive lagerafgift beregnes af varen ved en temperatur på 15 °C. Gennemsnitstemperaturen i Finland er 8 °C og ikke 15 °C som i Mellem- og Sydeuropa. Den temperatur, der lægges til grundlag for beskatningen, afviger således med 7°C.

En række nordeuropæiske lande, f.eks. Sverige, Danmark og Norge fortolker imidlertid det pågældende direktiv på en anden måde. Danmark var allerede medlem af De Europæiske Fællesskaber, da afgiften blev ændret således, at brændselsolie skulle beskattes på grundlag af normalliter (+15 °C). Danmark har udlagt det nye direktiv om punktafgifter på en sådan måde, at den danske skattelov opfylder det minimale beskatningsniveau, der kræves i henhold til fællesskabsdirektivet. I Danmark sker beskatningen stadigvæk på grundlag af mængden i liter. Sverige og Finland tiltrådte derimod De Europæiske Fællesskaber samtidig i 1995. I Sverige vidste man, hvorledes Danmark forholdt sig. I henhold til den svenske fortolkning kan brændstofsafgiften også baseres på mængden i liter eller med andre ord baseret på den virkelige temperatur. I Norge er afgiften også baseret på mængden i liter.

Under henvisning til ovenstående bedes Kommissionen besvare følgende spørgsmål: kan Finland på grundlag af det pågældende direktiv fortolke afsnit 5 i den finske lov om punktafgifter på flydende brændstoffer (29. december/1472) således, at beskatningen af brændselsolie i Finland kan baseres på en temperatur på + 8 °C?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frits Bolkestein

(15. januar 2004)

Kommissionen tillader sig at henvise til sit svar på skriftligt forespørgsel P-2439/01 (2) af Ari Vatanen

I dette svar forklarede Kommissionen, at der i henhold til artikel 3, stk. 1, i Rådets direktiv 92/81/EØF af 19. oktober 1992 om harmonisering af punktafgiftsstrukturen for mineralolier (3) svares en specifik punktafgift beregnet pr. 1000 liter afvaren ved en temperatur på 15°C. Direktiv 92/81/EØF blev ophævet den 1. januar 2004 ved Rådets direktiv 2003/96/EF af 27. oktober 2003 om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter og elektricitet (4), men artikel 12, stk. 2, i det nye direktiv fastsætter ligeledes, at for energiprodukter, hvor afgiftssatserne beregnes på grundlag af mængder, måles mængderne ved en temperatur på 15 °C.

I forbindelse med drøftelserne forud for vedtagelsen af direktiv 2003/96/EF indføjede Rådet en erklæring i protokollen fra Rådets samling (5) om at »medlemsstaterne ved beregningen af afgiftssatsen ikke behøver at justere mængden efter temperaturen ved hver enkelt transaktion, men kan vedtage forenklede nationale procedurer for at tage hensyn til temperaturudsving. Justeringer for standardtemperaturen beregnes på grundlag af tabeller, som offentliggøres af Den Internationale Standardiseringsorganisation under referencerne ISO 91/1 — 1982 med efterfølgende revisioner.«

I henhold til artikel 6 i Rådets direktiv 92/12/EØF af 25. februar 1992 om den generelle ordning for punktafgiftspligtige varer, om oplægning og omsætning heraf samt om kontrol hermed (6), forfalder de punktafgifter, der skal betales for afgiftspligtige varer, ved overgangen til forbrug, dvs. på det tidspunkt, hvor mineralolierne forlader et afgiftsoplag eller på tidspunktet for deres indførsel. Kommissionen er helt enig i, at det er vigtigt at sikre, at den afgiftsmæssige beregning af mængden af mineralolie på tidspunktet for overgangen til forbrug ikke ændres af temperaturmæssige grunde, uanset på hvilken årstid og på hvilket sted varerne overgår til forbrug. Under de løbende kontakter, som Kommissionen har med alle medlemsstaterne, enten bilateralt eller inden for rammerne af Punktafgiftsudvalget, er der ingen medlemsstater, der indtil nu har fremført vanskeligheder med anvendelsen af denne bestemmelse.

I praksis anvendes der overalt i Fællesskabet en fællesnævner, som konverterer mængden af enhver mineraloliemasse målt ved enhver temperatur til den mængde, der svarer til standardtemperaturen på 15°C. Direktiv 92/81/EØF og 2003/96/EF indeholder ingen konverteringsmetode eller vejledning til de nationale forvaltninger om dette spørgsmål, da denne konvertering er tilfredsstillende dækket af de eksisterende internationale standarder (7), der er udarbejdet af de specialiserede internationale organisationer. Disse organisationer har udarbejdet detaljerede videnskabelige tabeller, der angiver de korrigerende mængdekoefficienter for enhver temperatur og enhver specifik mineraloliemasse.

Der synes ikke at være nogen særlig grund til at ændre standardtemperaturen fra 15 °C til 8 °C, da medlemsstaterne let kan konvertere enhver mængde mineralolie målt under enhver omgivende temperatur til den mængde, der svarer til standardtemperaturen på 15 °C. Kommissionen er derfor af den opfattelse, at afsnit 5 i den finske lov om punktafgifter på flydende brændstoffer (29. december 1994/1472), som nedfælder princippet om, at afgiften beregnes ved en temperatur på 15°C, i princippet er i overensstemmelse med ovennævnte direktiver.

---

(1)  EFT L 316 af 31.10.1992, s. 12.

(2)  EFT C 160 af 4.7.2002.

(3)  EFT L 316 af 31.10.1992.

(4)  EUT L 283 af 31.10.2003.

(5)  Rådets dokument 14140/03, PV/CONS 60 Add 1, af 24.11.2003.

(6)  EFT L 76 af 23.3.1992.

(7)  Især tabeller udarbejdet af American Society for Testing and Materials (ASTM) eller Den Internationale Standardiseringsorganisation (ISO) 91/1/1982.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/654 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/654

---

(2004/C 88 E/0671)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3880/03

af Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) til Kommissionen

(16. december 2003)

Om:   Pas til husdyr

Kommissionen har fastsat datoen for indførelse af pas til husdyr til juli 2004. Dette pas vil gælde som sundhedsattest for husdyret og give ejeren mulighed for frit at medbringe dyret overalt i Europa med undtagelse af Det Forenede Kongerige, Irland og Sverige. Hidtil har alle, der ønskede at rejse med deres husdyr, skullet kunne forevise et gyldigt bevis for vaccination imod hundegalskab, som under alle omstændigheder registreres i dyrets sundhedsbog.

Hvilke egentlige ændringer vil denne foranstaltning medføre med hensyn til medbringelse af med husdyr inden for Den Europæiske Union?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(26. januar 2004)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 998/2003 af 26. maj 2003 om dyresundhedsmæssige betingelser for ikke-kommerciel transport af selskabsdyr og om ændring af Rådets direktiv 92/65/EØF (1) finder anvendelse fra den 3. juli 2003. Kommissionens beslutning om udformning af pasmodellen blev truffet i medfør af forordningens artikel 17, stk. 2, og finder følgelig også anvendelse fra samme dato.

De betingelser, der er gældende for transport af kødædende selskabsdyr, er således fastsat i forordning (EF) nr. 998/2003. En generel betingelse i forbindelse med transport mellem andre medlemsstater end Irland, Sverige og Det Forenede Kongerige er, at der er foretaget en vaccination mod rabies, som er gyldig.

Formålet med passet er at indføre et fælles standardiseret veterinærdokument på EU-plan, der skal lette eventuelle kontroller af katte, hunde og fritter, som transporteres på EU's territorium. Passet erstatter de forskellige dokumenter, der findes for øjeblikket i medlemsstaterne, og som har givet anledning til forskellige vanskeligheder af sproglig art, hvilket ikke har gjort det nemmere at anvende dokumenterne i hverdagen ved transport inden for EU.

Passet kan udstedes af dyrlæger, når som helst dyret skal transporteres. Det er et europæisk veterinærcertifikat, der ledsager dyret hele livet igennem, og som kan påføres alle oplysninger om dets sundhedstilstand.

I øvrigt vil passet også blive taget i brug ved transport til Irland, Sverige og Det Forenede Kongerige. I så tilfælde udfyldes de rubrikker, der omhandler særbestemmelserne, som er gældende for disse tre medlemsstater i en periode på fem år.

---

(1)  EUT L 146 af 13.6.2003.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/655 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/655

---

(2004/C 88 E/0672)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3920/03

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(17. december 2003)

Om:   ECHO

Vil Kommissionen i lyset af udtalelser fra journalister overveje at ændre sin politik, således at journalister får mulighed for at rejse med på ECHO's flyvninger til Mogadishu i Somalia?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(30. januar 2004)

Kommissionen er bekendt med den argumentation som Corriere della Seras korrespondent Massimo Alberizzi har fremført om at tillade journalister, som ønsker at besøge Somalia, at rejse med på ECHO's flyvninger.

Som det allerede fremgår af Kommissionens svar på Massimo Alberizzis åbne brev (1), kan Kommissionen ikke ændre på sin politik for ECHO-flyvninger. Det er en humanitær service, som støtter humanitære projekter og rehabiliteringsprojekter i Somalia, det nordlige Kenya og Den Demokratiske Republik Congo med transport af personale og materiel til gennemførelse af disse projekter. På grund af det humanitære aspekt og for at bevare adgangen til konfliktområder er det af allerstørste betydning, at ECHO i sine flyvninger til enhver tid demonstrerer sin neutralitet og upartiskhed. Enhver associering med politiske budskaber, som politikeres, politiske øvrighedspersoners og også journalisters mission måtte give anledning til, risikerer at bringe disse grundlæggende principper i fare.

Af denne grund fastholder ECHO sin restriktive politik for sine flyvninger.

---

(1)  http://europa.eu.int/comm/echo/pdf_files/letter_echo_flight.pdf.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/656 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/656

---

(2004/C 88 E/0673)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3936/03

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(16. december 2003)

Om:   Italtrend

Kan Kommissionen efter nylige presseforlydender vedrørende det italienske offentlige indkøbsselskab Italtrend oplyse

| — | hvad den samlede værdi af Italtrends arbejde for Kommissionen siden 1999 er? |
| --- | --- |

—

hvad den samlede værdi af Italtrends arbejde for Kommissionen siden 1999 er?

| — | hvor mange kontrakter Kommissionen har tildelt Italtrend siden 1999? |
| --- | --- |

—

hvor mange kontrakter Kommissionen har tildelt Italtrend siden 1999?

| — | hvorledes hver enkelt af disse kontrakter blev tildelt og til hvem? |
| --- | --- |

—

hvorledes hver enkelt af disse kontrakter blev tildelt og til hvem?

| — | om nogen af kontrakterne blev tildelt ved en procedure med begrænset udbud? |
| --- | --- |

—

om nogen af kontrakterne blev tildelt ved en procedure med begrænset udbud?

| — | om nogen af kontrakterne blev tildelt ved en direkte aftale med selskabet? |
| --- | --- |

—

om nogen af kontrakterne blev tildelt ved en direkte aftale med selskabet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(18. februar 2004)

Vedrørende de svar, Kommissionen allerede har afgivet om dette spørgsmål til European Voice og på den skriftlige forespørgsel E-3586/03 fra Mario Borghezio (1), skal det bemærkes, at den samlede værdi den 31. december 2003 af Italtrends arbejde for Kommissionen siden den 1. september 1999 på området for ekstern bistand udgør 7,97 mio. EUR, svarende til værdien på kontrakter undertegnet med Italtrend på dette område siden ovennævnte dato. Antallet af kontrakter undertegnet i denne periode er 49.

Af disse 49 kontrakter er sammenlagt 43 tjenestekontrakter under 200 000 EUR, som er tildelt under den såkaldte rammeaftale. Rammeaftalen omfattedes af en udbudsprocedure, der har været offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende. Udover denne åbne udbudsprocedure blev 58 virksomheder udvalgt til efterfølgende samråd for tildeling af kortvarige tjenestekontrakter under 200 000 EUR.

Af de øvrige seks kontrakter blev en tildelt ved indkaldelse af forslag, to ved en procedure med begrænset udbud efter offentliggørelsen af en meddelelse om offentlige indkøb i Den Europæiske Unions Tidende, en ved forhandlet procedure og to ved direkte aftale.

---

(1)  EUT C 84 E af 3.4.2004, s. 508.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/656 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/656

---

(2004/C 88 E/0674)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3959/03

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(5. januar 2004)

Om:   Afrika — Fødevaremangel og fødevaresikkerhed

FN's Organisation for Ernæring og Landbrug (FAO) har udsendt en advarsel om den fødevaremangel, der som følge af dårlig høst eller væbnede konflikter truer 23 lande på det afrikanske kontinent, heriblandt Angola, Kap Verde, Elfenbenskysten, Kenya og Somalia.

I FAO's rapport understreges det, at tørken i visse områder har særligt alvorlige virkninger, og at Somalia er bekymret for en alvorlig humanitær krise på Sool-plateauet, og det skønnes, at der alene i Somalia er 93 000 mennesker, der har brug for fødevarebistand og humanitær nødhjælp ligesom i Eritrea, hvor 1,4 million mennesker kan få brug for fødevarebistand.

I Vestafrika skønner FAO, at Guinea-Bissau og Mauretanien er udsat for fødevaremangel.

Situationen er den sammen i Elfenbenskysten, medens fødevaresituationen i Liberia og Sierra Leone er ved at bedres, fordi flygtningene vender hjem og skaber fornyet liv i landbruget i disse to lande.

Den Demokratiske Republik Congo og Burundi er problematiske lande, fordi usikkerheden fortsat er en dominerende faktor.

Oplysningerne fra FAO viser, at Zimbabwe er et af de lande, der er mest udsat for fødevaremangel.

I Angola forudser FAO at det bliver nødvendigt med fødevarebistand til 1,4 millioner mennesker.

I FAO's rapport nævnes det endvidere, at aids-epidemien på det afrikanske kontinent har ødelæggende virkninger for fødevaresikkerheden i den afrikanske region syd for Sahara.

Kommissionen bedes på denne baggrund besvare følgende spørgsmål:

| — | Hvilke oplysninger har Kommissionen om de mangelsituationer, som FAO omtaler? |
| --- | --- |

—

Hvilke oplysninger har Kommissionen om de mangelsituationer, som FAO omtaler?

| — | Har EU truffet eller agter det at træffe nogen yderligere eller supplerende foranstaltninger med henblik på at afhjælpe den humanitære nødsituation, som FAO advarer om? |
| --- | --- |

—

Har EU truffet eller agter det at træffe nogen yderligere eller supplerende foranstaltninger med henblik på at afhjælpe den humanitære nødsituation, som FAO advarer om?

| — | Hvad er efter Komissionens mening det bedste bidrag, EU kan yde i forbindelse med denne nødsituation? |
| --- | --- |

—

Hvad er efter Komissionens mening det bedste bidrag, EU kan yde i forbindelse med denne nødsituation?

| — | På hvilken måde er Kommissionen i kontakt med de lokale regeringer med henblik på at sikre, at eventuel bistand til nødlidende befolkninger anvendes effektivt? |
| --- | --- |

—

På hvilken måde er Kommissionen i kontakt med de lokale regeringer med henblik på at sikre, at eventuel bistand til nødlidende befolkninger anvendes effektivt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(23. februar 2004)

| 1. | Kommissionen er bekendt med vurderingen i den rapport om fødevareforsyningen i Afrika syd for Sahara, som FN's Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (FAO) offentliggjorde i december 2003. Siden 1999 har Kommissionen faktisk bidraget med indtil 5 mio. EUR om året til FAO's aktiviteter vedrørende vurdering af fødevaresikkerheden i udviklingslande, og navnlig til systemet for kortlægning af fødevareusikkerhed og sårbarhedsinformation og til ordningen for hurtig varsling og information om fødevaresikkerheden. FAO er derfor en vigtig oplysningskilde for Kommissionen, når den skal vurdere situationen i de enkelte lande og forberede sin indsats.
  Siden 1996 har Kommissionen ansat fødevareeksperter til at bistå sine delegationer i de fleste af de krisetruede lande i regionerne i det sydlige Afrika og på Afrikas Horn. Disse eksperter har til opgave at overvåge fødevaresituationen i de lande, de opholder sig i.
  Da den fælles vurdering af behovet i de krisetruede lande, som udarbejdes af FAO/Verdensfødevareprogrammet (WFP), er udgangspunktet for Fællesskabets planlægning af fødevarehjælp, er Kommissionen meget opmærksom på indholdet i og kvaliteten af denne vurderingsrapport. Siden sidste år har Kommissionen udviklet en strategisk dialog med WFP og FAO om vurderinger af forsyningen med afgrøder og fødevarer og vurderinger af behovet for nødhjælp, så man kan råde over et mere pålideligt vurderingsgrundlag, når en krise opstår.
  Siden 2003 har EU-eksperter i fødevaresikkerhed deltaget som »observatører« i de rejser, som vurderings-holdene fra WFP/FAO foretager. Deres rapporter drøftes i det pågældende land og i Kommissionen og leverer supplerende oplysninger og analyser til den strategiske dialog mellem Kommissionen og FAO/WFP. Desuden foretager delegationerne og deres eksperter i marken også en lokal indsamling og analyse af oplysninger om fødevaresikkerheden.
  Der udarbejdes også rutinemæssigt en vurdering af de humanitære behov, når medarbejdere ved EU's Kontor for Humanitær Bistand (ECHO) besøger de lande, der er nævnt i FAO-rapporten. Oplysningerne fra disse eksperter indeholder supplerende synspunkter, som kan være nyttige for Kommissionen. Formålet hermed er at forbedre planlægningen af Kommissionens interventioner. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen er bekendt med vurderingen i den rapport om fødevareforsyningen i Afrika syd for Sahara, som FN's Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (FAO) offentliggjorde i december 2003. Siden 1999 har Kommissionen faktisk bidraget med indtil 5 mio. EUR om året til FAO's aktiviteter vedrørende vurdering af fødevaresikkerheden i udviklingslande, og navnlig til systemet for kortlægning af fødevareusikkerhed og sårbarhedsinformation og til ordningen for hurtig varsling og information om fødevaresikkerheden. FAO er derfor en vigtig oplysningskilde for Kommissionen, når den skal vurdere situationen i de enkelte lande og forberede sin indsats.

Siden 1996 har Kommissionen ansat fødevareeksperter til at bistå sine delegationer i de fleste af de krisetruede lande i regionerne i det sydlige Afrika og på Afrikas Horn. Disse eksperter har til opgave at overvåge fødevaresituationen i de lande, de opholder sig i.

Da den fælles vurdering af behovet i de krisetruede lande, som udarbejdes af FAO/Verdensfødevareprogrammet (WFP), er udgangspunktet for Fællesskabets planlægning af fødevarehjælp, er Kommissionen meget opmærksom på indholdet i og kvaliteten af denne vurderingsrapport. Siden sidste år har Kommissionen udviklet en strategisk dialog med WFP og FAO om vurderinger af forsyningen med afgrøder og fødevarer og vurderinger af behovet for nødhjælp, så man kan råde over et mere pålideligt vurderingsgrundlag, når en krise opstår.

Siden 2003 har EU-eksperter i fødevaresikkerhed deltaget som »observatører« i de rejser, som vurderings-holdene fra WFP/FAO foretager. Deres rapporter drøftes i det pågældende land og i Kommissionen og leverer supplerende oplysninger og analyser til den strategiske dialog mellem Kommissionen og FAO/WFP. Desuden foretager delegationerne og deres eksperter i marken også en lokal indsamling og analyse af oplysninger om fødevaresikkerheden.

Der udarbejdes også rutinemæssigt en vurdering af de humanitære behov, når medarbejdere ved EU's Kontor for Humanitær Bistand (ECHO) besøger de lande, der er nævnt i FAO-rapporten. Oplysningerne fra disse eksperter indeholder supplerende synspunkter, som kan være nyttige for Kommissionen. Formålet hermed er at forbedre planlægningen af Kommissionens interventioner.

| 2. | Kommissionen opstiller årligt en liste over lande, som prioriteres ved planlægningen af nødhjælpen vedrørende fødevaresikkerhed. Ved opstillingen af denne liste tages der behørigt hensyn til FAO-vurderingerne. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen opstiller årligt en liste over lande, som prioriteres ved planlægningen af nødhjælpen vedrørende fødevaresikkerhed. Ved opstillingen af denne liste tages der behørigt hensyn til FAO-vurderingerne.

| 3. | For de befolkninger, der er ramt af fødevaremangel, søger Kommissionen på bedst mulig måde og hurtigst muligt at genskabe en normal fødevaresituation. Foranstaltningerne i sådanne nødsituationer kan antage to forskellige former:






  — | for det første kan der ydes fødevarehjælp, når der konstateres en fødevaremangel, som ikke kan afhjælpes ved hjælp af de normale markedsmekanismer |
| --- | --- | --- |

3.

For de befolkninger, der er ramt af fødevaremangel, søger Kommissionen på bedst mulig måde og hurtigst muligt at genskabe en normal fødevaresituation. Foranstaltningerne i sådanne nødsituationer kan antage to forskellige former:

—

for det første kan der ydes fødevarehjælp, når der konstateres en fødevaremangel, som ikke kan afhjælpes ved hjælp af de normale markedsmekanismer

| — | for det andet vil der blive forberedt strukturinterventioner, så de egentlige årsager til fødevareusikkerheden kan afhjælpes; sådanne interventioner kan vedrøre områder som udvikling af landdistrikter, sundhed, markedsudvikling, sociale sikkerhedsnet osv. |
| --- | --- |

—

for det andet vil der blive forberedt strukturinterventioner, så de egentlige årsager til fødevareusikkerheden kan afhjælpes; sådanne interventioner kan vedrøre områder som udvikling af landdistrikter, sundhed, markedsudvikling, sociale sikkerhedsnet osv.

Beslutningerne om ressourcetildelingen træffes i det enkelte konkrete tilfælde.

Til illustration heraf skal man henlede det ærede medlems opmærksomhed på nedenstående nylige tilfælde:

| — | Somalia: Der er en krise på Sool-højsletten. Til trods for nogen regn i december 2003 og januar 2004 er situationen med hensyn til fødevaresikkerhed stadig meget vanskelig, idet mangelen på vand er mindst lige så kritisk som mangelen på fødevarer. I december 2003 vedtog Kommissionen en bevilling på 4 mio. EUR til afhjælpning af disse behov. Programmet vil blive gennemført af FAO. Sideløbende hermed er der en række ikke-statslige organisationer (ngo'er), som gennemfører aktioner vedrørende fødevaresikkerhed. |
| --- | --- |

—

Somalia: Der er en krise på Sool-højsletten. Til trods for nogen regn i december 2003 og januar 2004 er situationen med hensyn til fødevaresikkerhed stadig meget vanskelig, idet mangelen på vand er mindst lige så kritisk som mangelen på fødevarer. I december 2003 vedtog Kommissionen en bevilling på 4 mio. EUR til afhjælpning af disse behov. Programmet vil blive gennemført af FAO. Sideløbende hermed er der en række ikke-statslige organisationer (ngo'er), som gennemfører aktioner vedrørende fødevaresikkerhed.

| — | Zimbabwe: Kommissionen kan generelt tilslutte sig de af FAO/WFP foretagne vurderinger af afgrøder og behov for 2003. Kommissionen har i 2003 ydet væsentlige bidrag til afhjælpning af fødevarekrisen: Der er bevilget 32 mio. EUR til WFP, hvilket svarer til ca. 86 000 tons majs, ligesom der er bevilget 8 mio. EUR til en sammenslutning af ngo'er (Euronaid) til uddeling af fødevarer og nonfoodvarer. I øjeblikket er der ved at blive forberedt en yderligere støtte på 20 mio. EUR gennem WFP, hvilket således bringer det samlede bidrag fra Kommissionen op på 60 mio. EUR. Desuden har ECHO stillet 25 mio. EUR til rådighed til humanitær bistand i form af nonfoodvarer, hvilket bringer den samlede humanitære bistand fra Kommissionen op på 85 mio. EUR. I 2004 vil det være nødvendigt at yde yderligere bistand sammen med andre donorer, da situationen fortsat er kritisk.
  Kommissionen arbejder aktivt sammen med andre donorer og støtter den humanitære koordinators indsats for at sikre fuld gennemsigtighed i forbindelse med den humanitære bistand. |
| --- | --- |

—

Zimbabwe: Kommissionen kan generelt tilslutte sig de af FAO/WFP foretagne vurderinger af afgrøder og behov for 2003. Kommissionen har i 2003 ydet væsentlige bidrag til afhjælpning af fødevarekrisen: Der er bevilget 32 mio. EUR til WFP, hvilket svarer til ca. 86 000 tons majs, ligesom der er bevilget 8 mio. EUR til en sammenslutning af ngo'er (Euronaid) til uddeling af fødevarer og nonfoodvarer. I øjeblikket er der ved at blive forberedt en yderligere støtte på 20 mio. EUR gennem WFP, hvilket således bringer det samlede bidrag fra Kommissionen op på 60 mio. EUR. Desuden har ECHO stillet 25 mio. EUR til rådighed til humanitær bistand i form af nonfoodvarer, hvilket bringer den samlede humanitære bistand fra Kommissionen op på 85 mio. EUR. I 2004 vil det være nødvendigt at yde yderligere bistand sammen med andre donorer, da situationen fortsat er kritisk.

Kommissionen arbejder aktivt sammen med andre donorer og støtter den humanitære koordinators indsats for at sikre fuld gennemsigtighed i forbindelse med den humanitære bistand.

| — | Mauretanien: Landet har en strukturbetinget underproduktion af fødevarer: 80 % af fødevarebehovet dækkes ved import. 2003 var et meget dårligt år, og regeringen iværksatte en nødplan, hvortil Kommissionen har bidraget med indtil 15 000 tons korn. Kommissionen har siden 1998 støttet en strukturplan for fødevaresikkerhed ved at bidrage til en fødevarereserve (19 mio. EUR), ved at finansiere mikroprojekter og ved at medvirke til en forbedring af forvaltningen ved Mauretaniens organ for fødevaresikkerhed. |
| --- | --- |

—

Mauretanien: Landet har en strukturbetinget underproduktion af fødevarer: 80 % af fødevarebehovet dækkes ved import. 2003 var et meget dårligt år, og regeringen iværksatte en nødplan, hvortil Kommissionen har bidraget med indtil 15 000 tons korn. Kommissionen har siden 1998 støttet en strukturplan for fødevaresikkerhed ved at bidrage til en fødevarereserve (19 mio. EUR), ved at finansiere mikroprojekter og ved at medvirke til en forbedring af forvaltningen ved Mauretaniens organ for fødevaresikkerhed.

| — | Côte d'Ivoire: I den nuværende situation er det vanskeligt at vurdere landets behov. Gennem Verdensfødevareprogrammet yder Kommissionen målrettet støtte til de dårligst stillede befolkningsgrupper (internt fordrevne, flygtninge, kvinder med nyfødte og skolekantiner). Der er planlagt en støtte på 6mio.EUR for 2003-2004. Desuden ydede Kommissionen i 2003 via ECHO anden humanitær nødhjælp til en værdi af 5,74 mio. EUR. For 2004 er der forudset en støtte af samme omfang. ECHO-bistanden omfatter støtte til genetablering af fordrevne personer og projekter til forbedring af befolkningens ernæringsmæssige sundhedstilstand. |
| --- | --- |

—

Côte d'Ivoire: I den nuværende situation er det vanskeligt at vurdere landets behov. Gennem Verdensfødevareprogrammet yder Kommissionen målrettet støtte til de dårligst stillede befolkningsgrupper (internt fordrevne, flygtninge, kvinder med nyfødte og skolekantiner). Der er planlagt en støtte på 6mio.EUR for 2003-2004. Desuden ydede Kommissionen i 2003 via ECHO anden humanitær nødhjælp til en værdi af 5,74 mio. EUR. For 2004 er der forudset en støtte af samme omfang. ECHO-bistanden omfatter støtte til genetablering af fordrevne personer og projekter til forbedring af befolkningens ernæringsmæssige sundhedstilstand.

| 4. | Den fødevarehjælp og de foranstaltninger til forbedring af fødevaresikkerheden, som Kommissionen støtter, gennemføres af ngo'er og internationale organisationer i nært samarbejde med de nationale regeringer. Disse organisationer foretager overvågning og opfølgning af aktionerne og udarbejder også rapporter herom til donorerne. Resultaterne og virkningerne for befolkningerne overvåges af eksperterne i Kommissionens delegationer. Det er Kommissionens opfattelse, at selv om der til tider er visse problemer med gennemførelsen, så når hjælpen på tilfredsstillende måde ud til de befolkninger, den tager sigte på.
  Kommissionen er helt enig i, at den store udbredelse af HIV/AIDS, navnlig i den sydlige del af Afrika, vil have alvorlige følger for landbrugsproduktionen, den forventede levetid, ernæringsniveauet og dødeligheden. De opportunistiske infektioner, som sædvanligvis optræder sammen med AIDS, vil bevirke, at sundhedssystemerne i lande, hvor de allerede er under pres, vil blive stillet over for endnu mere skræmmende udfordringer. I den forbindelse godkendte Kommissionen i 2000 en ambitiøs handlingsplan for AIDS, malaria og tuberkulose, som danner grundlag for en sammenhængende indsats i bekæmpelsen af disse sygdomme og omfatter specifikke aktioner inde for alle samfundets sektorer, herunder også landbruget. Regeringerne går mere og mere over til at anvende denne fremgangsmåde i deres politikker og strategier for de forskellige sektorer. |
| --- | --- |

4.

Den fødevarehjælp og de foranstaltninger til forbedring af fødevaresikkerheden, som Kommissionen støtter, gennemføres af ngo'er og internationale organisationer i nært samarbejde med de nationale regeringer. Disse organisationer foretager overvågning og opfølgning af aktionerne og udarbejder også rapporter herom til donorerne. Resultaterne og virkningerne for befolkningerne overvåges af eksperterne i Kommissionens delegationer. Det er Kommissionens opfattelse, at selv om der til tider er visse problemer med gennemførelsen, så når hjælpen på tilfredsstillende måde ud til de befolkninger, den tager sigte på.

Kommissionen er helt enig i, at den store udbredelse af HIV/AIDS, navnlig i den sydlige del af Afrika, vil have alvorlige følger for landbrugsproduktionen, den forventede levetid, ernæringsniveauet og dødeligheden. De opportunistiske infektioner, som sædvanligvis optræder sammen med AIDS, vil bevirke, at sundhedssystemerne i lande, hvor de allerede er under pres, vil blive stillet over for endnu mere skræmmende udfordringer. I den forbindelse godkendte Kommissionen i 2000 en ambitiøs handlingsplan for AIDS, malaria og tuberkulose, som danner grundlag for en sammenhængende indsats i bekæmpelsen af disse sygdomme og omfatter specifikke aktioner inde for alle samfundets sektorer, herunder også landbruget. Regeringerne går mere og mere over til at anvende denne fremgangsmåde i deres politikker og strategier for de forskellige sektorer.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/659 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/659

---

(2004/C 88 E/0675)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3972/03

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(5. januar 2004)

Om:   Kampagne i Bulgarien mod den tildeling og forvaltning af midler til »Civil Society Development«, som EU's delegation foretager, og svar herpå

| 1. | Er Kommissionen orienteret om den voksende harme i Bulgarien over tildelingen og forvaltningen af EU-midler til »Civil Society Development«, som ytrer sig i en aktion fra nogle parlamentsmedlemmer under betegnelsen »rene hænder for nonprofitsektoren«, forberedelsen af en lov om gennemsigtighed og inddragelse af ngo'er i tildelingen af EU-midler, annoncer i bulgarske dagblade, et e-mailbombardement med overskrift »Isabella må træde tilbage«, planer om en sigtelse mod den pågældende embedsmand og planer om mere omfattende aktioner i januar 2001? |
| --- | --- |

1.

Er Kommissionen orienteret om den voksende harme i Bulgarien over tildelingen og forvaltningen af EU-midler til »Civil Society Development«, som ytrer sig i en aktion fra nogle parlamentsmedlemmer under betegnelsen »rene hænder for nonprofitsektoren«, forberedelsen af en lov om gennemsigtighed og inddragelse af ngo'er i tildelingen af EU-midler, annoncer i bulgarske dagblade, et e-mailbombardement med overskrift »Isabella må træde tilbage«, planer om en sigtelse mod den pågældende embedsmand og planer om mere omfattende aktioner i januar 2001?

| 2. | Har Kommissionen kendskab til, den i punkt 1 omtalte harme og de aktioner, som den har afstedkommet, navnlig er vendt mod den måde, som »Advisor Civil Society« ved EU-delegationen fungerer på, idet denne anklages for, at hun i unødig grad beskæftiger sig med de interne drøftelser i de bulgarske ngo'er, at hendes egne præferencer vejer tungest ved tildelingen af midlerne, at hun på forhånd udelukker kritikere fra at modtage midler, og at hun optræder arrogant og intimiderende over for alle, som ikke er enige med hende? |
| --- | --- |

2.

Har Kommissionen kendskab til, den i punkt 1 omtalte harme og de aktioner, som den har afstedkommet, navnlig er vendt mod den måde, som »Advisor Civil Society« ved EU-delegationen fungerer på, idet denne anklages for, at hun i unødig grad beskæftiger sig med de interne drøftelser i de bulgarske ngo'er, at hendes egne præferencer vejer tungest ved tildelingen af midlerne, at hun på forhånd udelukker kritikere fra at modtage midler, og at hun optræder arrogant og intimiderende over for alle, som ikke er enige med hende?

| 3. | Er Kommissionen som jeg af den opfattelse, at den positive side af den pågældende rådgivers optræden, nemlig at hun foranlediger bulgarer, tyrkere og romaer til at indtage en fælles holdning, bedre kunne opnås på en anden måde end ved at fremkalde en fælles harme over den adfærd, som en eller flere tjenestemænd, der optræder på vegne af EU, udviser? |
| --- | --- |

3.

Er Kommissionen som jeg af den opfattelse, at den positive side af den pågældende rådgivers optræden, nemlig at hun foranlediger bulgarer, tyrkere og romaer til at indtage en fælles holdning, bedre kunne opnås på en anden måde end ved at fremkalde en fælles harme over den adfærd, som en eller flere tjenestemænd, der optræder på vegne af EU, udviser?

| 4. | Hvad foretager Kommissionen sig for på kortest muligt sigt så vidt muligt at imødegå den voksende harme over den måde, EU's indsats i Bulgarien finder sted på? |
| --- | --- |

4.

Hvad foretager Kommissionen sig for på kortest muligt sigt så vidt muligt at imødegå den voksende harme over den måde, EU's indsats i Bulgarien finder sted på?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/659 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/659

---

(2004/C 88 E/0676)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3973/03

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(5. januar 2004)

Om:   Tilsidesættelse af det nationale råd for etniske og demografiske anliggender (NCEDI) ved tildeling af EU-midler til social integration i Bulgarien

| 1. | Har Kommissionen kendskab til den kontroversielle fremgangsmåde i forbindelse med programmet for social integration BG 0102.06, hvis sigte er at støtte den sociale og økonomiske integration af romaer og andre etniske mindretal samt handicappede i Bulgarien, hvor EU's delegation på egen hånd og uden gennemførelse af den foreskrevne høring af det nationale råd for etniske og demografiske anliggender (NCEDI) og af kulturministeriet har truffet den endelige afgørelse om tildeling af 7 mio. EUR, heraf 2.5 mio. EUR til Civil Society Development og 4.5 mio. EUR til integration af romaer og handicappede? |
| --- | --- |

1.

Har Kommissionen kendskab til den kontroversielle fremgangsmåde i forbindelse med programmet for social integration BG 0102.06, hvis sigte er at støtte den sociale og økonomiske integration af romaer og andre etniske mindretal samt handicappede i Bulgarien, hvor EU's delegation på egen hånd og uden gennemførelse af den foreskrevne høring af det nationale råd for etniske og demografiske anliggender (NCEDI) og af kulturministeriet har truffet den endelige afgørelse om tildeling af 7 mio. EUR, heraf 2.5 mio. EUR til Civil Society Development og 4.5 mio. EUR til integration af romaer og handicappede?

| 2. | Hvorfor har den i punkt 1 trufne afgørelse ført til, at der ikke er blevet valgt et eneste af de tyve indgivne projekter til forbedring af de tolv bedste kultur- og informationscentre for romaer, men at valget er faldet på et center i Sofia, et i Sliven og to i kystbyen Varna, hvor navnlig den hastige beslutning vedrørende det sidstnævnte valg fremkaldte forbavselse, og alvorlig skuffelse i landets næststørste by Plovdiv, som har en stor romabefolkning? |
| --- | --- |

2.

Hvorfor har den i punkt 1 trufne afgørelse ført til, at der ikke er blevet valgt et eneste af de tyve indgivne projekter til forbedring af de tolv bedste kultur- og informationscentre for romaer, men at valget er faldet på et center i Sofia, et i Sliven og to i kystbyen Varna, hvor navnlig den hastige beslutning vedrørende det sidstnævnte valg fremkaldte forbavselse, og alvorlig skuffelse i landets næststørste by Plovdiv, som har en stor romabefolkning?

| 3. | Bevirker dette, at der fra den 1. december 2003 skal udbetales midler fra det bulgarske socialministerium til fordel for projekter, som af andre betragtes som tilskud til mafiaen? |
| --- | --- |

3.

Bevirker dette, at der fra den 1. december 2003 skal udbetales midler fra det bulgarske socialministerium til fordel for projekter, som af andre betragtes som tilskud til mafiaen?

| 4. | Er det stadig muligt at omgøre dette yderst kontroversielle valg til fordel for de projekter, som på grund af denne afgørelse er blevet forbigået? Hvad gør Kommissionen for at begrænse skaderne? |
| --- | --- |

4.

Er det stadig muligt at omgøre dette yderst kontroversielle valg til fordel for de projekter, som på grund af denne afgørelse er blevet forbigået? Hvad gør Kommissionen for at begrænse skaderne?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/660 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/660

---

(2004/C 88 E/0677)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4011/03

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(9. januar 2004)

Om:   Gennemførelse af PHARE-projekt BG 0102.06 i Bulgarien: Misforhold mellem de fremlagte forslag og den konkrete tildeling af midler

| 1. | Kan Kommissionen bekræfte, at der til forberedelse af programmet for social integration BG 0102.06 for 2001 ved EU-delegationen i Sofia blev indgivet mellem 20 og 30 sider forslag til projektbeskrivelser, der skulle udmunde i anvendelse af 966 000 EUR af PHARE-programmets midler til styrkelse af 12 allerede eksisterende kultur- og informationscentre for romaerne og undervisning i læsning, skrivning og regning for 4500 roma? |
| --- | --- |

1.

Kan Kommissionen bekræfte, at der til forberedelse af programmet for social integration BG 0102.06 for 2001 ved EU-delegationen i Sofia blev indgivet mellem 20 og 30 sider forslag til projektbeskrivelser, der skulle udmunde i anvendelse af 966 000 EUR af PHARE-programmets midler til styrkelse af 12 allerede eksisterende kultur- og informationscentre for romaerne og undervisning i læsning, skrivning og regning for 4500 roma?

| 2. | Hvorfor fik Napredak-stiftelsen i byen Pazardžik, hvor der ifølge de officielle, men sandsynligvis alt for lave statistikker bor 24 000 roma, ingen støtte, mens der blev bevilget forholdsvis mange penge til Varna, hvor der kun er registreret 13 000 roma? |
| --- | --- |

2.

Hvorfor fik Napredak-stiftelsen i byen Pazardžik, hvor der ifølge de officielle, men sandsynligvis alt for lave statistikker bor 24 000 roma, ingen støtte, mens der blev bevilget forholdsvis mange penge til Varna, hvor der kun er registreret 13 000 roma?

| 3. | Hvorfor blev også forslagene vedrørende centrene i byerne Plovdiv (hvor der ifølge statistikkerne bor 26 000 roma) og en række mindre byer, hvor der bor mange fattige roma, afvist? |
| --- | --- |

3.

Hvorfor blev også forslagene vedrørende centrene i byerne Plovdiv (hvor der ifølge statistikkerne bor 26 000 roma) og en række mindre byer, hvor der bor mange fattige roma, afvist?

| 4. | Hvorfor kom denne beslutning som en total overraskelse for det nationale råd for etniske og demografiske spørgsmål (ifølge den ledende sagkyndige Lalo Kamenov) og kulturministeriet, som ellers indtil nu havde fået tildelt en vigtig rolle i de tilgrundliggende overvejelser? |
| --- | --- |

4.

Hvorfor kom denne beslutning som en total overraskelse for det nationale råd for etniske og demografiske spørgsmål (ifølge den ledende sagkyndige Lalo Kamenov) og kulturministeriet, som ellers indtil nu havde fået tildelt en vigtig rolle i de tilgrundliggende overvejelser?

| 5. | Indskrænker ovennævnte råds rolle sig til udarbejdelse af kriterier for tildeling af midler, mens de overvejelser, man efterfølgende gør sig på grundlag af disse kriterier, går helt udenom dette organ? Hvem fører kontrol med disse overvejelser? |
| --- | --- |

5.

Indskrænker ovennævnte råds rolle sig til udarbejdelse af kriterier for tildeling af midler, mens de overvejelser, man efterfølgende gør sig på grundlag af disse kriterier, går helt udenom dette organ? Hvem fører kontrol med disse overvejelser?

| 6. | Hvilke forbedringer anser Kommissionen for mulige og ønskelige med hensyn til situationen, som den beskrives i ovenstående spørgsmål? |
| --- | --- |

6.

Hvilke forbedringer anser Kommissionen for mulige og ønskelige med hensyn til situationen, som den beskrives i ovenstående spørgsmål?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/660 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/660

---

(2004/C 88 E/0678)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4012/03

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(9. januar 2004)

Om:   Gennemførelse af PHARE-projekt BG 0102.06 i Bulgarien: Sen offentliggørelse af beslutninger og omstridte fremgangsmåder i forbindelse med udbetaling

| 1. | Hvorfor er påbegyndelsen af de projekter, der blev godkendt under programmet for social integration BG 0102.06, udsat fra november 2002 til december 2003, og hvorfor fik de organisationer, hvis projekter var godkendt, om formiddagen den 1. december 2003 kun mulighed for at underskrive kontrakterne samme dag inden kl. 17.00? |
| --- | --- |

1.

Hvorfor er påbegyndelsen af de projekter, der blev godkendt under programmet for social integration BG 0102.06, udsat fra november 2002 til december 2003, og hvorfor fik de organisationer, hvis projekter var godkendt, om formiddagen den 1. december 2003 kun mulighed for at underskrive kontrakterne samme dag inden kl. 17.00?

| 2. | Er det korrekt, at Roma-ungdomsorganisationen i Sliven, som ligger 300 km fra Sofia, først fik meddelelse om tildeling af støtte samme dag kl. 14.00 og har dette ført til, at man den dag har overladt pengene til andre uden for den pågældende organisations kontrol med henblik på at viderebringe det disponible beløb? |
| --- | --- |

2.

Er det korrekt, at Roma-ungdomsorganisationen i Sliven, som ligger 300 km fra Sofia, først fik meddelelse om tildeling af støtte samme dag kl. 14.00 og har dette ført til, at man den dag har overladt pengene til andre uden for den pågældende organisations kontrol med henblik på at viderebringe det disponible beløb?

| 3. | Udbetales der midler til tilvejebringelse af arbejdspladser til personer, som kun kendes for deres udsvævende livsstil som »nyrige«, men ikke er kendt for deres evne til at skabe normale former for produktiv beskæftigelse? |
| --- | --- |

3.

Udbetales der midler til tilvejebringelse af arbejdspladser til personer, som kun kendes for deres udsvævende livsstil som »nyrige«, men ikke er kendt for deres evne til at skabe normale former for produktiv beskæftigelse?

| 4. | Sker det, at Roma-organisationer, der søger oplysninger om muligheder for medfinansiering fra EU, opfordres til først at foretage bilreparationer for privatpersoner eller levere biler til en lav pris, hvilket vækker det indtryk, at de først skal bestikke de ansvarlige, hvorefter disse organisationer i øvrigt ikke får de beløb, der er anmodet om? |
| --- | --- |

4.

Sker det, at Roma-organisationer, der søger oplysninger om muligheder for medfinansiering fra EU, opfordres til først at foretage bilreparationer for privatpersoner eller levere biler til en lav pris, hvilket vækker det indtryk, at de først skal bestikke de ansvarlige, hvorefter disse organisationer i øvrigt ikke får de beløb, der er anmodet om?

| 5. | I sit svar på skriftlig forespørgsel E-1647/03 (1) erklærede Kommissionen bl.a., at behørig inddragelse af romaerne og deres repræsentative organisationer i forbindelse med identificering af behovene og forberedelse og gennemførelse af projekter er afgørende for projekternes positive resultater. Mener Kommissionen at dette kriterium allerede er opfyldt under det nuværende forløb? |
| --- | --- |

5.

I sit svar på skriftlig forespørgsel E-1647/03 (1) erklærede Kommissionen bl.a., at behørig inddragelse af romaerne og deres repræsentative organisationer i forbindelse med identificering af behovene og forberedelse og gennemførelse af projekter er afgørende for projekternes positive resultater. Mener Kommissionen at dette kriterium allerede er opfyldt under det nuværende forløb?

| 6. | Hvilke forbedringer anser Kommissionen for mulige og ønskelige med hensyn til situationen, som den beskrives i ovenstående spørgsmål? |
| --- | --- |

6.

Hvilke forbedringer anser Kommissionen for mulige og ønskelige med hensyn til situationen, som den beskrives i ovenstående spørgsmål?

---

(1)  EUT C 78 E af 27.3.2004, s. 378.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/661 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/661

---

(2004/C 88 E/0679)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4013/03

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(9. januar 2004)

Om:   Gennemførelse af PHARE-projekt BG 0102.06 i Bulgarien: Manglende oplysning om placering af ansvaret for forvaltning, beslutningstagning og evaluering

| 1. | Hvorfor kan man på den hjemmeside for det nationale råd for etniske og demografiske spørgsmål (NCEDI), som blev åbnet den 1. oktober 2003, og på andre hjemmesider, som Kommissionen henviser til i sit svar af 16. juni 2003 på skriftlig forespørgsel E-1647/03 (1) eller på projekthjemmesiden www.cscbg.com i skrivende stund (14.12.2003) fortsat ikke finde navnene på medlemmerne af den nationale styringskomité, som består af NCEDI og medlemmer af 35 Roma-ngo'er? |
| --- | --- |

1.

Hvorfor kan man på den hjemmeside for det nationale råd for etniske og demografiske spørgsmål (NCEDI), som blev åbnet den 1. oktober 2003, og på andre hjemmesider, som Kommissionen henviser til i sit svar af 16. juni 2003 på skriftlig forespørgsel E-1647/03 (1) eller på projekthjemmesiden www.cscbg.com i skrivende stund (14.12.2003) fortsat ikke finde navnene på medlemmerne af den nationale styringskomité, som består af NCEDI og medlemmer af 35 Roma-ngo'er?

| 2. | Hvorfor kan man ingen steder finde frem til identiteten af de tre medlemmer af evalueringskomitéen, skønt alle formoder, at Teodor Vladov, som er involveret i et af projekterne, er formand for denne komité? |
| --- | --- |

2.

Hvorfor kan man ingen steder finde frem til identiteten af de tre medlemmer af evalueringskomitéen, skønt alle formoder, at Teodor Vladov, som er involveret i et af projekterne, er formand for denne komité?

| 3. | Findes der udover oversigter over de organisationer, der modtager støtte, og deres projekter også oversigter, der angiver beløbet pr. projekt og de i den sammenhæng ansvarlige personer? Er disse lister offentlige? Hvor kan interesserede og involverede parter få disse oplysninger? |
| --- | --- |

3.

Findes der udover oversigter over de organisationer, der modtager støtte, og deres projekter også oversigter, der angiver beløbet pr. projekt og de i den sammenhæng ansvarlige personer? Er disse lister offentlige? Hvor kan interesserede og involverede parter få disse oplysninger?

| 4. | Hvilke forbedringer anser Kommissionen for mulige og ønskelige med hensyn til situationen, som den beskrives i ovenstående spørgsmål? |
| --- | --- |

4.

Hvilke forbedringer anser Kommissionen for mulige og ønskelige med hensyn til situationen, som den beskrives i ovenstående spørgsmål?

---

(1)  EUT C 78 E af 27.3.2004, s. 378.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/661 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/661

---

(2004/C 88 E/0680)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4014/03

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(9. januar 2004)

Om:   Gennemførelse af PHARE-projekt BG 0102.06 i Bulgarien: Forsinkelse i gennemførelsen og uklarhed med hensyn til anvendelsen af de ikke anvendte midler

| 1. | Hvorfor har den nationale styringskomité (Projects Steering Committee), som blandt sine medlemmer bl.a. skal tælle et medlem af EU-delegationen i Sofia, ikke indledt sit virke på den dertil aftalte dato i december 2001 eller januar 2002? Hvorfor har det første møde i denne styringskomité først fundet sted i september 2003 og er fristen for at fremlægge forslag udsat fra den oprindelige dato i juni 2002 til den 6. november 2003? |
| --- | --- |

1.

Hvorfor har den nationale styringskomité (Projects Steering Committee), som blandt sine medlemmer bl.a. skal tælle et medlem af EU-delegationen i Sofia, ikke indledt sit virke på den dertil aftalte dato i december 2001 eller januar 2002? Hvorfor har det første møde i denne styringskomité først fundet sted i september 2003 og er fristen for at fremlægge forslag udsat fra den oprindelige dato i juni 2002 til den 6. november 2003?

| 2. | Hvorfor har den ansvarlige tjenestemand i EU-delegationen i marts 2003 ikke reageret på en indbydelse fra det pågældende udvalg i det bulgarske parlament med henblik på at forklare denne forsinkelse? |
| --- | --- |

2.

Hvorfor har den ansvarlige tjenestemand i EU-delegationen i marts 2003 ikke reageret på en indbydelse fra det pågældende udvalg i det bulgarske parlament med henblik på at forklare denne forsinkelse?

| 3. | Er det rigtigt, at der inden for rammerne af de nu godkendte bevillinger kun kan anvendes 33 % af de midler, der er til rådighed til dette projekt i perioden 2001-2003, fordi antallet af godkendte anmodninger kun udgør en tredjedel af det antal, der var afsat penge til? |
| --- | --- |

3.

Er det rigtigt, at der inden for rammerne af de nu godkendte bevillinger kun kan anvendes 33 % af de midler, der er til rådighed til dette projekt i perioden 2001-2003, fordi antallet af godkendte anmodninger kun udgør en tredjedel af det antal, der var afsat penge til?

| 4. | Bliver det ikke anvendte beløb tilbageført til EU-budgettet? Eller vil det være til rådighed for EU-delegationen i Sofia til fri anvendelse efter eget skøn? |
| --- | --- |

4.

Bliver det ikke anvendte beløb tilbageført til EU-budgettet? Eller vil det være til rådighed for EU-delegationen i Sofia til fri anvendelse efter eget skøn?

| 5. | Er der mulighed for i afvigelse fra Kommissionens svar på punkt 4 efter kontraktperiodens slutning den 30. november 2003 fortsat og frem til slutningen af tilbagebetalingsfristen den 30. november 2004 at anvende de ikke-anvendte midler til de oprindelige mål med overholdelse af de tidligere men nu tilsidesatte tilsagn om bulgarsk medbestemmelse? |
| --- | --- |

5.

Er der mulighed for i afvigelse fra Kommissionens svar på punkt 4 efter kontraktperiodens slutning den 30. november 2003 fortsat og frem til slutningen af tilbagebetalingsfristen den 30. november 2004 at anvende de ikke-anvendte midler til de oprindelige mål med overholdelse af de tidligere men nu tilsidesatte tilsagn om bulgarsk medbestemmelse?

| 6. | Hvilke forbedringer anser Kommissionen for mulige og ønskelige med hensyn til situationen, som den beskrives i ovenstående spørgsmål? |
| --- | --- |

6.

Hvilke forbedringer anser Kommissionen for mulige og ønskelige med hensyn til situationen, som den beskrives i ovenstående spørgsmål?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen på skriftlige forespørgsler E-3972/03, E-3973/02, E-4011/03, E-4012/03, E-4013/03 og E-4014/03

(25. februar 2004)

Det ærede medlem har fremført seks spørgsmål angående 30 emner i forbindelse med Phare-udbuds-procedurerne for to projekter i Bulgarien.

Kommissionen vil gerne minde om, at det er de bulgarske myndigheder, der forvalter Phare-programmet i Bulgarien i henhold til det decentrale gennemførelsessystem (DIS) og i overensstemmelse med reglerne for decentral forvaltning af førtiltrædelsesstøtte.

Procedurereglerne for alle Phare-projekter er angivet i den praktiske vejledning i Phare-, ISPA- og Sapard-kontraktprocedurer. I de to tilfælde, det ærede medlem nævner, er disse procedurer som sædvanlig blevet fulgt nøje af de ansvarlige bulgarske myndigheder. De projekter, der blev udvalgt i slutningen af denne proces, blev forelagt Kommissionens delegation i Sofia til godkendelse. Delegationen gav så sin tilslutning til anbefalingerne fra de kontraherende myndigheder.

De projekter, det ærede medlem henviser til, er et projekt om social integration (BG 0102.06 til et samlet beløb på 4 863 000EUR inklusive national samfinansiering) og et særskilt projekt om udvikling af civilsamfundet (BG 0104.03 til et samlet beløb på 2 500 000 EUR). Ministeriet for regionaludvikling er den ansvarlige kontraherende myndighed for projektet om social integration og finansministeriet for projektet om udvikling af civilsamfundet. De iværksatte offentlige indkaldelser af forslag, udvalgte projekter og fulgte gennemførelsen af projekterne.

Til begge forslagsindkaldelser blev der modtaget et stort antal bud. Men kun projekter, som opfyldte de krævede kvalitetsnormer i overensstemmelse med den praktiske vejledning til Phare-, ISPA- og Sapard-kontraktprocedurer blev udvalgt til støtte uanset deres geografiske beliggenhed. Det betyder, at der er en vis mangel på ligevægt i det antal lån, de forskellige regioner har modtaget. Kommissionen har ikke modtaget nogen klager over misbrug og kan derfor ikke kommentere den bestemte sag, der nævnes.

Mere specifikt og med hensyn til Phare-projektet om social integration (BG 0102.06 Phare) bekræfter Kommissionen, at der var bevillinger på i alt 966 000 EUR (inklusive bulgarsk national samfinansiering) (1) til rådighed i støtte til op til 12 eksisterende kultur- og informationscentre for romaer og til undervisning i læsning, skrivning og regning for 4 500 romaer. Men kun et forholdsvis beskedent antal forslag blev udvalgt.

Når Kommissionen har godkendt lånene, har den bulgarske kontraherende myndighed ansvaret for at give meddelelse om og/eller gå i gang med at få kontrakterne underskrevet. Kommissionen er klar over, at fristen er kort, og har flere gange drøftet behovet for at fremskynde procedurerne med de bulgarske myndigheder.

Resultaterne af udvælgelsesproceduren blev offentliggjort på de relevante institutioners netsteder, nemlig ministeriet for regionaludvikling (2) som kontraherende myndighed og arbejds- og socialministeriet som projektgennemførelsesenhed.

Som angivet i projektbeskrivelsen til projektet om social integration (BG 0102.06) har den kontraherende myndighed nedsat et projektstyringsudvalg, som skal tage sig af den overordnede koordinering af projektet. Det er den kontraherende myndighed, der alene har ansvaret for at indkalde udvalget. Styringsudvalgets sammensætning er fastlagt i projektbladet, som offentliggøres på alle relevante netsteder (3). Det omfatter relevante ministerier og agenturer såvel som den bulgarske industrisammenslutning, det bulgarske handelskammer, sammenslutningen af fagforeninger i Bulgarien, »Podkrepa«-fagforeningen, unionen af personer med fysiske handikap i Bulgarien, det nationale råd for etniske og demografiske anliggender og Kommissionens delegation i Sofia.

Navnene på medlemmerne af evalueringsudvalget offentliggøres ikke, heller ikke evalueringseksperternes. Kommissionen er ikke i stand til at bekræfte, om et bestemt medlem af evalueringsudvalget samtidig var involveret i nogle af de enkelte projekter, der blev finansieret under BG 0102.06.

Som det er almindelig praksis i forbindelse med Phare-projekter om støtte til roma-minoriteten, sikres det, at projekterne gennemføres i nært samarbejde med repræsentanter for romaerne. Kommissionen holder fast ved sin holdning i svaret på det ærede medlems skriftlige forespørgsel E-1647/03 (4), nemlig at det er afgørende for disse projekters succes, at romaerne og deres repræsentative organisationer reelt bliver inddraget i arbejdet med at fastsætte behov og forberede projekter og deres gennemførelse.

Kommissionen har hverken modtaget henvendelser fra det nationale råd for etniske og demografiske anliggender eller kulturministeriet angående beslutninger, som er nævnt i skriftlig forespørgsel E-4011/03.

Kontraheringsperioden for projektet om social integration er udløbet. Det er derfor ikke muligt at anvende de resterende forpligtelsesbevillinger. Det vil være nødvendigt at sende betalingsbevillinger, som ikke er blevet udbetalt, tilbage til EF's budget. Men Kommissionen vil fortsat yde støtte til social integration i Bulgarien i forbindelse med førtiltrædelsesstøtte, og organisationer, som ikke har været heldige denne gang, vil naturligvis kunne indsende ansøgninger med fremtidige projekter af samme slags. Hvert projekt vil blive bedømt efter egen fortjeneste.

Kommissionen beklager, at den ikke er i stand til at efterprøve eller undersøge de generelle påstande, som det ærede medlem fremfører, da disse vedrører udbudsprocedurer, som de bulgarske myndigheder gennemfører. Kommissionen er imidlertid fast besluttet på at sikre, at alle midler bliver tildelt på en gennemsigtig og korrekt måde, og at alle dokumenterede oplysninger om svigagtige forhold eller korruption vil blive undersøgt, uanset hvor disse ting end finder sted.

Projektet om udvikling af civilsamfundet (BG 0104.03), som det ærede medlem også stiller spørgsmål om, har ikke nogen forbindelse til projektet om social integration. Det er et program, som handler om udvikling af ikke-statslige organisationer (ngo'er), og det forvaltes af finansministeriet og udenrigsministeriet (hverken det nationale råd for etniske og demografiske anliggender eller kulturministeriet er involveret i projektet). Kommissionen har ikke modtaget beviser for, at medlemmer af delegations-personalet skulle have begået noget forkert. Kommissionen kan forsikre det ærede medlem om, at dens delegation og det parlamentariske udvalg om civilsamfundet i den bulgarske nationalforsamling har et meget tæt og produktivt samarbejde.

---

(1)  Se også http://europa.eu.int/comm/enlargement/fiche_projet/document/bg0102-06-social_inclusion.pdf.

(2)  http://www.mrrb.government.bg/pdocs/doc_618.htm.

(3)  For eksempel http://europa.eu.int/comm/enlargement/fiche_projet/index.cfm?page=399702&c=BULGARIA&a=2001.

(4)  EUT C 78 E af 27.3.2004, s. 378.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/663 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/663

---

(2004/C 88 E/0681)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3974/03

af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen

(5. januar 2004)

Om:   Ændring af støtteordningen for AVS-bananproducenter

Under Europa-Parlamentets mødeperiode i september kom det i forbindelse med forhandlingerne om en betænkning om en særlig ramme for bistand til traditionelle AVS-bananleverandører (A5-0164/2003) tydeligt frem, at den nugældende støtteordning for AVS-bananproducenter overtræder de mest elementære normer om gennemsigtighed og objektivitet, hvad der på en helt uacceptabel måde er til skade for bananproducenterne i Côte d'Ivoire.

Hvornår forventer Kommissionen at kunne foreslå de nødvendige ændringer af de gældende bestemmelser?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(23. februar 2004)

De individuelle beløb, der årligt tildeles de enkelte traditionelle bananleverandører i staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS), beregnes i overensstemmelse med de kriterier, der er fastlagt i Kommissionens forordning (EF) nr. 1609/1999 (1). Således anvendes cif-prisen (varens pris, forsikring og fragt), som den fremgår af Eurostats statistikker, som grundlag for måling af konkurrenceevneefterslæbet for leverandørerne fra AVS-landene og tredjelande, medens bananproduktionens betydning for de pågældende landes økonomi er udtrykt ved faste beregningsfaktorer som anført i Kommissionens forordning. Dette beregningsgrundlag er ens for alle støttemodtagere og sikrer dermed gennemsigtighed og objektivitet.

Repræsentanter for bananproducenterne i Côte d'Ivoire har for nylig henvendt sig til Kommissionen og givet udtryk for betænkeligheder med hensyn til den metode, der anvendes ved konstateringen af de relevante data ved indførsel til Fællesskabet. Kommissionen foretager en nærmere undersøgelse af dette forhold og vil også i nær fremtid drøfte dette problem med medlemsstaternes toldmyndigheder.

Der er på det seneste givet skriftlig meddelelse herom til sammenslutningen af bananproducenter i Côte d'Ivoire (OCAB).

---

(1)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1609/1999 af 22. juli 1999 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 856/1999 om fastlæggelse af en særlig ramme for bistand til traditionelle AVS-bananleverandører, EFT L 190 af 23.7.1999.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/664 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/664

---

(2004/C 88 E/0682)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3992/03

af Giles Chichester (PPE-DE) og Geoffrey Van Orden (PPE-DE) til Kommissionen

(7. januar 2004)

Om:   Forelæggelse af peer-review om Kozloduy-atomkraftværket

Under henvisning til skrivelse af 24. oktober 2002 fra Bulgariens præsident, Georgi Parvanov, til Rådet og Kommissionen med anmodning om en sikkerhedsmæssig peer-review vedrørende Kozloduy-atomkraft-værkets atomreaktor 3 og 4, under hensyn til, at kommissoriet for denne peer-review blev udstedt til Kommissionen den 28. januar 2003, og under henvisning til, at denne peer-review så fandt sted den 16. og 17. november 2003, kan Kommissionen da nu bekræfte, at de forventede positive resultater af denne peer-review uden yderligere spild af tid vil blive sendt til både Rådet og den bulgarske regering med anbefaling om, at anmodningen om nedlukning af de pågældende atomreaktorer, som nu ikke længere har nogen teknisk eller økonomisk berettigelse, bliver trukket tilbage, og at der ikke bør være nogen forhåndsbetingelse for Bulgariens tiltrædelse af EU i form af nedlukning af atomkraftværket?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/664 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/664

---

(2004/C 88 E/0683)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3993/03

af Giles Chichester (PPE-DE) og Geoffrey Van Orden (PPE-DE) til Kommissionen

(7. januar 2004)

Om:   Fornyet overvejelse af datoerne for nedlukning af atomreaktorer på Kozloduy-atomkraftværket

I betragtning af, at aftalen af 29. november 1999 mellem Rådet og den bulgarske regering (formidlet af Kommissionen) om at lukke fire atomreaktorer på Kozloduy-atomkraftværket som en betingelse for Bulgariens tiltrædelse af EU var baseret på 10 år gamle kriterier, og i betragtning af, at IAEA (Den Internationale Atomenergiorganisation) i 2002 udtalte, at disse reaktorer »nu svarer til niveauet med hensyn til forbedringer konstateret på atomkraftværker af samme årgang andre steder«, og at vi venter på resultatet af Rådets peer-review fra november 2003, vil Kommissionen da erkende, at et positivt resultat af denne peer-review bør føre til, at Kommissionen råder den bulgarske regering og Rådet til på ny at overveje nedlukningsaftalens datoer af den grund, at der ikke længere er noget teknisk grundlag for disse datoer?

Samlet svar

afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

på skriftlige forespørgsler E-3992/03 E-3993/03

(11. februar 2004)

I forbindelse med tiltrædelsesforhandlingerne forpligtede Bulgarien sig til at nedlægge enhed 1 og 2 i kernekraftværket Kozloduy inden 2003. Bulgarien har desuden forpligtet sig til at nedlægge enhed 3 og 4 i 2006. Hvad angår den såkaldte peer review-mekanisme under Rådet, har EU givet mandat til udsendelsen af en ekspertgruppe til Bulgarien som aftalt under tiltrædelsesforhandlingerne.

Bulgarien har opfyldt sine forpligtelser med hensyn til enhed 1 og 2 (reaktorer af typen VVER-440/320), som blev nedlagt med henblik på nedlukning i slutningen af 2002.

Ekspertmissionen, der var udsendt under Rådets myndighed og bestod af repræsentanter fra medlemsstaterne, besøgte kraftværket i perioden fra den 16. til den 19. november 2003. Kommissionen deltog som observatør. Formålet med besøget, som var defineret af Rådet, bestod hovedsageligt i overvågning og kontrol på stedet af gennemførelsen af de henstillinger, der var fremsat i rapporten fra 2001 om nuklear sikkerhed i forbindelse med udvidelsen samt i den efterfølgende peer review-statusrapport, begge udarbejdet af Rådets Atomgruppe (AQG). Ekspertmissionen havde således ikke kun til opgave at overvåge gennemførelsen af henstillingerne vedrørende enhed 3 og 4 i Kozloduy-værket, men skulle også undersøge visse spørgsmål vedrørende den bulgarske myndighed for nuklear sikkerhed.

Ekspertmissionens arbejde er et led i peer review-mekanismen for Bulgarien og skal betragtes som en fortsættelse af det hidtidige arbejde i Rådets Atomgruppe og dens Ad hoc-gruppe vedrørende Nuklear Sikkerhed. Peer review-mekanismen er en løbende proces baseret på informationsudveksling mellem kandidatlandene og EU. Den tekniske undersøgelse, der blev gennemført under ekspertmissionen, er derfor ikke en fuldstændig nyevaluering af den nukleare sikkerhedssituation i Bulgarien.

Kommissionen gør opmærksom på, at evalueringen af den nukleare sikkerhed i kandidatlandene, som kan aflæses af ovennævnte rapporter fra Atomgruppen, er gennemført med henblik på at definere EU's holdning til »et højt niveau af nuklear sikkerhed«, og er resultatet af en betydelig kollektiv indsats igennem flere EU-formandskaber. Der er nået en høj grad af konvergens i EU med hensyn til substansen i de tekniske og organisatoriske krav og definitionen af god praksis. På flere områder er disse krav endog mere omfattende end dem, der er indeholdt i de internationale instrumenter. Dette fælles EU-perspektiv afspejler sig i evalueringen af kernekraftværkerne.

Enhed 3 og 4 i Kozloduy-kernekraftværket (reaktorer af typen VVER-440/230) er ligesom de resterende nukleare anlæg i kandidatlandene blevet evalueret på en konsekvent og ensartet måde, og Atomgruppens rapporter understregede vigtigheden af, at netop disse enheder blev endelig nedlagt i 2006. Programmerne til forbedring af sikkerheden for disse enheder bør følgelig ses i kontekst med denne dato. Formålet med peer view-mekanismen, som omfatter gennemførelsen af ekspertmissioner, er derfor ingenlunde at reevaluere muligheden for at bevare enhed 3 og 4 i drift efter 2006.

Bulgarien bør fortsætte med at gennemføre alle henstillingerne i Atomgruppens rapporter vedrørende de opstillede prioriteter, herunder fuldt ud gennemføre de eksisterende programmer til forbedring af sikkerheden. På grundlag af ekspertmissionens resultater vil Rådets Atomgruppe udarbejde en fuldstændig rapport i overensstemmelse med peer review-undersøgelsens mandat og omfang. Rapporten skulle være færdig i slutningen af april 2004 og vil udgøre en ajourført udgave af Atomgruppens rapport fra 2002.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/666 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/666

---

(2004/C 88 E/0684)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4019/03

af Margrietus van den Berg (PSE) til Kommissionen

(9. januar 2004)

Om:   Burma-forum

Den 15. december 2003 fandt der et møde sted i Bangkok, som den thailandske regering havde organiseret, om køreplanen for Burma. EU (og kritisk indstillede lande som Nederlandene, Det Forenede Kongerige og de skandinaviske lande) blev ikke indbudt til at deltage i dette møde. Kun nogle af EU's medlemsstater blev indbudt, fordi de i praksis altid har forhindret strengere straffeforanstaltninger over for Burmas styre (Tyskland, Frankrig, Italien og Østrig).

Det er af allerstørste betydning, at EU's fælles standpunkt over for Burma håndhæves som retningslinje af de tilstedeværende EU-lande. EU må også anmode om at blive inddraget i opfølgningen heraf. Endelig er det af allerstørste betydning, at det gøres klart for alle asiatiske lande, at der ingen løsning findes på problemerne i Burma, hvis ikke både den demokratiske opposition (NLD) og de etniske mindretal deltager aktivt. EU må ikke lade sig splitte ved, at nogle lande spilles ud mod andre.

| 1. | Hvilke foranstaltninger træffer Kommissionen for at fremme ovennævnte strategi? |
| --- | --- |

1.

Hvilke foranstaltninger træffer Kommissionen for at fremme ovennævnte strategi?

| 2. | Kan Kommissionen forelægge oplysninger om resultatet af den seneste genbehandling af EU's fælles standpunkt over for Burma i betragtning af følgerne af de nuværende sanktioner? |
| --- | --- |

2.

Kan Kommissionen forelægge oplysninger om resultatet af den seneste genbehandling af EU's fælles standpunkt over for Burma i betragtning af følgerne af de nuværende sanktioner?

| 3. | Kan Kommissionen tilskynde til, at EU's delegationer, især i Kina og Indien, fremmer drøftelser mellem begge regeringer og de pågældende demokratiske og etniske oppositionsgrupper i Burma, ligegyldigt på hvilken måde (i givet fald med lav profil)? På indeværende tidspunkt har disse regeringer især kontakt til juntaen. Vil EU udnytte sine kontakter til disse lande på en bedre måde ved konkret at anmode dem om henholdsvis at lægge pres på styret og gøre brug af deres gode kontakter? |
| --- | --- |

3.

Kan Kommissionen tilskynde til, at EU's delegationer, især i Kina og Indien, fremmer drøftelser mellem begge regeringer og de pågældende demokratiske og etniske oppositionsgrupper i Burma, ligegyldigt på hvilken måde (i givet fald med lav profil)? På indeværende tidspunkt har disse regeringer især kontakt til juntaen. Vil EU udnytte sine kontakter til disse lande på en bedre måde ved konkret at anmode dem om henholdsvis at lægge pres på styret og gøre brug af deres gode kontakter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(11. februar 2004)

Kommissionen og alle medlemsstaterne vil fortsat anmode regeringen i Burma/Myanmar om at indlede en konstruktiv dialog med Aung San Suu Kyi, Nationalforbundet for demokrati og etniske minoritetsgrupper. Dette er også i overensstemmelse med opfattelsen i de medlemsstater, der deltog i mødet i Bangkok den 15. december 2003.

Den fælles holdning er genstand for ny behandling inden den 29. april 2004. Eftersom drøftelserne for øjeblikket foregår i Rådets relevante arbejdsgrupper, vil det ærede medlem forstå, at Kommissionen ikke for øjeblikket kan kommentere eller forudsige resultatet af disse drøftelser.

EU har ved flere lejligheder udtrykt bekymring for situationen i Burma/Myanmar over for de asiatiske nabolande, herunder Indien og Kina, og opfordret dem til at benytte deres indflydelse til at tilskynde det burmesiske styre til at tage klare skridt til national forsoning og tilbagevenden til demokrati.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/666 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/666

---

(2004/C 88 E/0685)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4038/03

af Herbert Bösch (PSE) til Kommissionen

(12. januar 2004)

Om:   Oparbejdning af radioaktivt affald i Ukraine

Den 10. november 2003 deltog kommissæren med ansvar for eksterne forbindelser, Christopher Patten, i en konference om initiativet »Et udvidet Europa/EU's nye naboer« i Kiev. Han besøgte også i denne forbindelse kernekraftværket Tjernobyl og lagde også grundstenen til et industricentrum for oparbejdning af radioaktivt affald.

| 1. | Kan Kommissionen oplyse om projektets samlede udgifter? |
| --- | --- |

1.

Kan Kommissionen oplyse om projektets samlede udgifter?

| 2. | Kan Kommissionen oplyse, hvem der finansierer projektet, og i hvilket omfang de enkelte finansierer støtter projektet? |
| --- | --- |

2.

Kan Kommissionen oplyse, hvem der finansierer projektet, og i hvilket omfang de enkelte finansierer støtter projektet?

| 3. | I hvilke projekter og i hvilket omfang deltager Den Europæiske Union i finansiering af oparbejdning af radioaktivt affald i tredjelande? |
| --- | --- |

3.

I hvilke projekter og i hvilket omfang deltager Den Europæiske Union i finansiering af oparbejdning af radioaktivt affald i tredjelande?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(24. februar 2004)

| 1. | Medlemmet af Kommissionen med ansvar for eksterne forbindelser lagde grunden til det industrielle kompleks for håndtering af fast radioaktivt affald (ICSRM: Industrial Complex For Solid Radioactive Waste Management). ICSRM indgår i det kompleks, der bygges i Tjernobyl for at løse det store problem med radioaktivt affald. ICSRM's samlede budget er på 44 mio. EUR. Af andre anlæg finansieret af faciliteten for nuklear sikkerhed, der forvaltes af Den Europæiske Bank for Økonomisk Genopbygning og Udvikling (EBRD), kan nævnes anlægget til behandling af flydende radioaktivt affald (25,7 mio. EUR) og anlægget til behandling og oplagring af brugt brændsel (95,3 mio. EUR). |
| --- | --- |

1.

Medlemmet af Kommissionen med ansvar for eksterne forbindelser lagde grunden til det industrielle kompleks for håndtering af fast radioaktivt affald (ICSRM: Industrial Complex For Solid Radioactive Waste Management). ICSRM indgår i det kompleks, der bygges i Tjernobyl for at løse det store problem med radioaktivt affald. ICSRM's samlede budget er på 44 mio. EUR. Af andre anlæg finansieret af faciliteten for nuklear sikkerhed, der forvaltes af Den Europæiske Bank for Økonomisk Genopbygning og Udvikling (EBRD), kan nævnes anlægget til behandling af flydende radioaktivt affald (25,7 mio. EUR) og anlægget til behandling og oplagring af brugt brændsel (95,3 mio. EUR).

| 2. | Budgettet for ICSRM finansieres af EU's Tacis-program for nuklear sikkerhed (41,3 mio. EUR) og af den ukrainske stat (2,7 mio. EUR). Dertil finansieres en koordineringsenhed, som skal følge projektet på stedet, frem til juli 2004, og denne finansiering vil formodentligt blive øget med 3,5 mio. EUR frem til færdiggørelsen af ICSRM. |
| --- | --- |

2.

Budgettet for ICSRM finansieres af EU's Tacis-program for nuklear sikkerhed (41,3 mio. EUR) og af den ukrainske stat (2,7 mio. EUR). Dertil finansieres en koordineringsenhed, som skal følge projektet på stedet, frem til juli 2004, og denne finansiering vil formodentligt blive øget med 3,5 mio. EUR frem til færdiggørelsen af ICSRM.

| 3. | Kommissionen følger strategien i Tacis-forordningen (EF, Euratom) nr. 99/2000, om »at støtte udvikling og gennemførelse af strategier for forvaltning af brugt brændsel, nedlukning og nukleart affald, især i Nordvestrusland, som led i et bredere internationalt samarbejde«.
  Udover de projekter, der er nævnt i punkt 1 for Tjernobyl, finansierer Tacis-programmet projekter med henblik på at løse problemet med radioaktivt affald i Nordvestrusland.
  Kommissionen deltager f.eks. i:






  — | fonden under den nordlige dimensions miljøpartnerskab, som forvaltes af Den Europæiske Bank for Økonomisk Genopbygning og Udvikling, og som Tacis-programmet bidrager til med 40 mio. EUR, og |
| --- | --- | --- |

3.

Kommissionen følger strategien i Tacis-forordningen (EF, Euratom) nr. 99/2000, om »at støtte udvikling og gennemførelse af strategier for forvaltning af brugt brændsel, nedlukning og nukleart affald, især i Nordvestrusland, som led i et bredere internationalt samarbejde«.

Udover de projekter, der er nævnt i punkt 1 for Tjernobyl, finansierer Tacis-programmet projekter med henblik på at løse problemet med radioaktivt affald i Nordvestrusland.

Kommissionen deltager f.eks. i:

—

fonden under den nordlige dimensions miljøpartnerskab, som forvaltes af Den Europæiske Bank for Økonomisk Genopbygning og Udvikling, og som Tacis-programmet bidrager til med 40 mio. EUR, og

| — | i finansieringen af projekter som »Lepse-projektet«, som går ud på at håndtere brugt brændstof fra atomdrevne isbrydere, der opbevares på skibet Lepse. Der blev udført nogle indledende undersøgelser (ca. 2 mio. EUR) i 1998-1999. Det er planen at yde støtte til, at arbejdet med at fjerne det brugte brændstof kan afsluttes. |
| --- | --- |

—

i finansieringen af projekter som »Lepse-projektet«, som går ud på at håndtere brugt brændstof fra atomdrevne isbrydere, der opbevares på skibet Lepse. Der blev udført nogle indledende undersøgelser (ca. 2 mio. EUR) i 1998-1999. Det er planen at yde støtte til, at arbejdet med at fjerne det brugte brændstof kan afsluttes.

I Kasakhstan skal der under Tacis-programmet gennemføres et projekt i to trin med henblik på at afhjælpe problemet med radioaktivt affald på atomprøvesprængningsstedet i Semipalatinsk, hvor over 460 atomvåbenprøvesprængninger fandt sted i perioden 1949-1989. Der er bevilliget 1 mio. EUR til dette projekt i det årlige program for 2003. Derudover er der afsat 4 mio. EUR i det flerårige vejledende program for 2004-2006.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/667 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/667

---

(2004/C 88 E/0686)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4051/03

af Hiltrud Breyer (Verts/ALE) til Kommissionen

(12. januar 2004)

Om:   Eksport af atomkraftværk til Folkerepublikken Kina

Det plutonium, der er i brændselselementet på den civile kinesiske atomreaktor, kan ikke anvendes til MOX-produktion, idet der ikke er noget anlæg til oparbejdning. Den militære beholdning af plutonium rækker ikke til videnskabelig udnyttelse af MOX-fabrikken. Det er tilmed tvivlsomt, om den eksisterende atomreaktor er i stand til at fungere med MOX-brændselselementer. Ansete eksperter vurderer, at det er muligt at omstille kraftværket til forarbejdning af plutonium til atomsprænghoveder.

IAEA vurderer, at organisationen hverken har juridisk tilladelse eller personale og økonomi til at garantere en effektiv overvågning af importerede atomkraftværker.

| 1. | Hvilke oplysninger har Kommissionen om hensigten med brændselselementfabrikken i Hanau og SNR-300-reaktoren og dennes reaktorkerne i Folkerepublikken Kina? |
| --- | --- |

1.

Hvilke oplysninger har Kommissionen om hensigten med brændselselementfabrikken i Hanau og SNR-300-reaktoren og dennes reaktorkerne i Folkerepublikken Kina?

| 2. | Mener Kommissionen, at det er muligt direkte eller indirekte at anvende anlægget, dele af anlægget og nukleare brændstoffer, som indgår i aftalen, til militære formål? |
| --- | --- |

2.

Mener Kommissionen, at det er muligt direkte eller indirekte at anvende anlægget, dele af anlægget og nukleare brændstoffer, som indgår i aftalen, til militære formål?

| 3. | Mener Kommissionen, at planerne for eksport er forenelige med Rådets forordning (EF) nr. 1334/2000 (1), med den stadigt gældende våbenembargo mod Kina og med andre internationale forpligtelser til at forhindre, at militært anvendeligt materiale videregives? |
| --- | --- |

3.

Mener Kommissionen, at planerne for eksport er forenelige med Rådets forordning (EF) nr. 1334/2000 (1), med den stadigt gældende våbenembargo mod Kina og med andre internationale forpligtelser til at forhindre, at militært anvendeligt materiale videregives?

| 4. | Deler Kommissionen IAEA's opfattelse af, at en effektiv kontrol af militær anvendelse af kraftværket ikke er mulig, og hvilke konsekvenser ser den for anvendelse af våbenembargoen mod Kina? |
| --- | --- |

4.

Deler Kommissionen IAEA's opfattelse af, at en effektiv kontrol af militær anvendelse af kraftværket ikke er mulig, og hvilke konsekvenser ser den for anvendelse af våbenembargoen mod Kina?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(24. februar 2004)

Kommissionen er klar over, at Tyskland planlægger at eksportere et Mox-brændselsfremstillingsanlæg til Kina. Den er også bekendt med, at Kina ønsker at erhverve SNR 300-brændselselementer. Kommissionen har imidlertid ingen officielle oplysninger om, hvorfor Kina er interesseret i dette materiale og udstyr. MOX-fremstillingen har ikke til formål at bidrage til fremstillingen af kernekraftvåben, men er derimod et vigtigt skridt i retning af at reducere mængden af plutonium, som i processen forbruges i nukleare letvandsreaktorer.

Den pågældende eksport er omfattet af Rådets forordning (EF) nr. 1334/2000 af 22. juni 2000 om en fællesskabsordning for kontrol med udførslen af produkter og teknologi med dobbelt anvendelse, i det følgende benævnt »forordningen for dobbelt anvendelse«, og kræver derfor udførselstilladelse. Produktet er anført i bilag I (0B005). De relevante bestemmelser findes i artikel 3 og 8 i forordningen om dobbelt anvendelse.

Ifølge artikel 3, stk. 1, i forordningen om dobbelt anvendelse, kræves der tilladelse til udførsel af de produkter med dobbelt anvendelse, der er anført i bilag I. Kommissionen er af den overbevisning, at det MOX-anlæg, der er nævnt i forespørgslen, teknisk set svarer til produktet, der er anført under 0B005 i bilag I til forordningen om dobbeltanvendelse. En udførselstilladelse er derfor påkrævet, jf. artikel 3, stk. 1.

Ifølge Kommissionens oplysninger har den tyske autoriserende myndighed modtaget en forespørgsel fra det tyske firma Siemens om muligheden for at få tilladelse til at eksportere anlægget til Kina. Så vidt Kommissionen ved, er tilladelsen endnu ikke givet. Beslutningen om, hvorvidt der skal udstedes udførselstilladelse træffes imidlertid på nationalt niveau. Forordningen indeholder kun i artikel 8 en ikke-udtømmende beskrivelse af, hvilke betragtninger medlemsstaterne skal tage hensyn til, når de træffer deres beslutning. Kommissionen har ingen kompetence til at deltage i beslutningstagningen. Først når beslutningen er truffet, kan andre medlemsstater eventuelt komme med indvendinger imod den, men de nærmere betingelser herfor er nøje beskrevet i forordningen.

Det er den internationale atomenergiorganisation (IAEA), der har ansvar for at føre tilsyn med nukleare anlæg, og Kommissionen er ikke blevet underrettet om dens erklæring. Kina er dog i traktaten om ikke-spredning af kernevåben defineret som en af de fem stater med kernevåben. IAEA kan derfor kun gennemføre kontrol, hvis Kina frivilligt indvilger heri. Desuden skal det også undersøges, om omkostningerne ved en sådan kontrol står i forhold til udbyttet. Kommissionen vil gerne understrege, at Kina er medlem af Zangger-komitéen, som kontrollerer eksporten af nukleart materiale.

Med hensyn til EU's våbenembargo mod Kina opfordrede Det Europæiske Råd den 12. december 2003 Rådet (almindelige anliggender) til at tage spørgsmålet op til fornyet overvejelse. De første drøftelser fandt sted i januar i Rådet (almindelige anliggender). De relevante grupper i Rådet behandler sagen, og der forventes ikke en afgørelse før i marts 2004.

---

(1)  EFT L 159 af 30.6.2000, s. 1.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/669 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/669

---

(2004/C 88 E/0687)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4058/03

af Elspeth Attwooll (ELDR) til Kommissionen

(13. januar 2004)

Om:   Lovgivningen om skydevåben i Tyrkiet

Inden for de første fem måneder af 2003 blev 1 094 personer dræbt og 10 513 såret af skud i Tyrkiet. Den 7. juli 2003 blev den to et halvt-årige Alistair Grimason ramt af en vildfarende kugle, mens han sov i en klapvogn på en café. Den tyrkiske regering har siden taget skridt til at skærpe lovgivningen om våbenkriminalitet.

Er Kommissionen bekendt med disse statistikker, og kan den oplyse, om den vil tage forhold som udbredelse af skydevåben samt lovgivning om besiddelse af skydevåben og våbenkriminalitet i betragtning, når den tager stilling til et lands ansøgning om medlemskab af EU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(20. februar 2004)

Kommissionen er bekendt med de urolige forhold, som det ærede medlem nævner, og er også bekymret over antallet af døde og sårede i forbindelse med brug af skydevåben i Tyrkiet.

Spørgsmålet om kontrol med skydevåben er ikke specielt behandlet i de politiske Københavnskriterier. Alle kandidatlande skal tiltræde FN-konventionen fra 2000 om bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet (Palermo-konventionen) og tilhørende protokoller. Tyrkiet har tiltrådt konventionen og undertegnede den 28. juni 2002 protokollen om ulovlig fremstilling af og handel med skydevåben samt dele, komponenter og ammunition. Tyrkiet har endnu ikke ratificeret protokollen. Kommissionen vil fortsat føre kontrol med, hvad der sker på dette område.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/669 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/669

---

(2004/C 88 E/0688)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4077/03

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(14. januar 2004)

Om:   Ikke-statslige organisationer

Hvilke krav stille Kommissionen til en organisation, for at den kan anerkendes som en ikke-statslig organisation med tilstrækkelig legitimitet til at få EU-støtte til humanitær bistand i særlige situationer?

Svaf afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(3. marts 2004)

Kommissionens finansiering af ikke-statslige organisationer, de såkaldte ngo'er, som varetager humanitært arbejde i forbindelse med natur- og menneskeskabte kriser, formidles via Kontoret for Humanitær Bistand (ECHO).

Inden ngo'er kan få udbetalt finansieringsmidler fra ECHO, skal de gennem en udvælgelsesprocedure, og der skal være undertegnet en rammepartnerskabsaftale med ECHO. Sådanne aftaler indeholder principbestemmelser om samarbejdet mellem ECHO og de humanitære organisationer, en definition af parternes respektive rolle, rettigheder og forpligtelser, bestemmelser om de humanitære foranstaltninger der finansieres af ECHO og de krav organisationen skal opfylde for at blive ECHO-partner, og oplysning om hvilken udvælgelsesprocedure ECHO har anvendt over for organisationen.

Ngo'er udvælges på grundlag af veldefinerede kriterier for hvilke organisationer der kan komme i betragtning og hvilke der er egnede; disse kriterier er afledt dels af Kommissionens retsgrundlag, dels af de kvalitets- og ansvarlighedskrav som er nødvendige; udgangspunktet herfor har været de seneste års debat inden for civilsamfundsorganisationerne og mellem ECHO og partnerorganisationerne.

Udvælgelses- og egnethedskravene bygger på tre forordninger: rådsforordningen om humanitær bistand (1), Rådets forordning De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (2) og gennemførelsesbestemmelserne hertil (3).

Hvad angår kriteriet for hvilke organisationer der kan komme i betragtning, tages der hensyn til hvilket land organisationen er registreret i (artikel 7, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1257/96, organisationens vandel (artikel 93 i Rådets forordning nr. 1605/2002, og kravet om at der skal forelægges en revisionsrapport udarbejdet af en ekstern autoriseret revisor (artikel 173, stk. 4, i Kommissionens forordning nr. 2342/2002). Organisationen skal også godtgøre at dens adfærdskodeks sikrer at neutralitets-, upartiskheds- og uafhængighedsprincippet overholdes i støtteformidlingen. Ved vurderingen af egnet-hedskriteriet tages der hensyn til organisationens administrative, driftsmæssige og finansielle kapacitet (artikel 7, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1257/96), og i særdeleshed dens erfaring og specialisering inden for humanitær bistand. Man ser bl.a. på hvor stor en procentdel af budgettet organisationen afsætter til humanitær bistand, og om minimumskravene til kvalitet overholdes på de forskellige niveauer.

Kontoret for Humanitær Bistand kontrollerer, inden der indgås en partnerskabsaftale med en ikke-statslig organisation, at den opfylder kriterierne for at komme i betragtning og for egnethed; dette sker på forskellig måde, bl.a. på grundlag af de oplysninger og den dokumentation organisationen selv stiller til rådighed, høring af de relevante nationale myndigheder, og ved at ECHO's personale gennemfører en kontrolrevision hos organisationen. Når en organisation først er godkendt, kontrolleres det årligt at den stadig opfylder kriterierne for at komme i betragtning. Efter at finansieringen er godkendt, foretager ECHO's repræsentanter med regelmæssige mellemrum – sædvanligvis mindst en gang om året – revision af partnerorganisationen og ECHO-finansierede projekter såvel centralt som i felten.

ECHO's procedure for udvælgelse af ngo'er er nærmere beskrevet på kontorets netsted. Rammepartnerskabsaftalernes ordlyd kan også konsulteres på nettet. Det fremgår af afsnit II, artikel 6-14 i bestemmelserne hvilke krav en ngo skal opfylde (4).

---

(1)  Rådets forordning (EF) nr. 1257/96 af 20. juni 1996 om humanitær bistand, EFT L 163 af 2.7.1996 s. 1.

(2)  Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, EFT L 248 af 16.9.2002 s. 1.

(3)  Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, EFT L 357 af 31.12.2002 s. 1.

(4)  http://europa.eu.int/comm/dgs/humanitarian_aid/index_en.htm.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/670 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/670

---

(2004/C 88 E/0689)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4081/03

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(14. januar 2004)

Om:   Tuberkulose

Det er lykkedes Den Globale Medicinfacilitet (GDF) at sikre konstante og billige leverancer af tuberkulosemedicin af høj kvalitet til næsten to millioner patienter i 46 lande i løbet af de sidste to år.

GDF har imidlertid nu et akut behov for finansiel bistand, hvis den skal fortsætte sit arbejde.

Anerkender Kommissionen GDFs rolle i bekæmpelsen af tuberkulose, og har den til hensigt at yde støtte til organisationen, så den fortsætte sit arbejde?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(20. februar 2004)

Kommissionen anerkender, at GDF spiller en stor rolle inden for Stop tb-partnerskabet i forbindelse med arbejdet med at udvide adgangen til og udbuddet af tuberkulosemedicin af høj kvalitet og for at øge antallet af kortvarige overvågede behandlinger og opnå tuberkulosekontrol på verdensplan.

Kommissionen yder allerede støtte til tuberkulosebekæmpelse som led i handlingsprogrammet for hurtigt indgreb mod hiv/aids, malaria og tuberkulose som led i fattigdomslempelse, der fastlagde en bred og sammenhængende ramme for EU's indsats i 2001-2006. EU's støtte via de forskellige finansieringsinstrumenter til bekæmpelse af hiv/aids, malaria og tuberkulose vil i alt komme op på næsten 1,2 mia. EUR for perioden 2003-2006. I dette tal indgår også støtten til den globale fond til bekæmpelse af hiv/aids, tuberkulose og malaria. Kommissionen har udbetalt 120 mio. EUR til fonden for 2002 og har afsat en støtte på 340 mio. EUR for årene 2003-2006, hvoraf 170 mio. EUR allerede er blevet udbetalt. 17 % af de midler, der blev tildelt i de indledende runder, gik til tuberkulosekontrolprogrammer. Det anslås, at disse projekter betyder, at 2,8 millioner patienter vil blive inddraget under de kortvarige overvågede behandlinger i forhold til de 830 000, der var omfattet i 2000. Endvidere tildeles 46 % af midlerne til alle sygdomme til tilvejebringelse af medicin og varer. Det er grunden til, at Kommissionen ikke har til hensigt at yde direkte støtte til GDF.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/671 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/671

---

(2004/C 88 E/0690)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4083/03

af Bob van den Bos (ELDR) og Johanna Boogerd-Quaak (ELDR) til Kommissionen

(14. januar 2004)

Om:   Burma

Menneskerettighedssituationen i Burma er forsat yderst alarmerende.

| 1. | Den amerikanske regering har i mellemtiden udfærdiget en lov, som forbyder nye investeringer i Burma. Den Europæiske Union har hidtil ikke truffet økonomiske foranstaltninger. Selv om en række medlemsstater fraråder europæiske virksomheder at investere i Burma, findes der fortsat europæiske firmaer der (som f.eks. det franske multinationale selskab TotalFinaElf). Deres virksomhed er en indtægtskilde for juntaen. Er Kommissionen rede til at udstede et forbud mod joint ventures med statsvirksomheder i Burma og forbyde, at de produkter, som er et resultat af et sådant samarbejde mellem europæiske virksomheder og statsvirksomheder, får adgang til EU's marked? I bekræftende fald hvornår og hvorledes? I benægtende fald hvorfor ikke? |
| --- | --- |

1.

Den amerikanske regering har i mellemtiden udfærdiget en lov, som forbyder nye investeringer i Burma. Den Europæiske Union har hidtil ikke truffet økonomiske foranstaltninger. Selv om en række medlemsstater fraråder europæiske virksomheder at investere i Burma, findes der fortsat europæiske firmaer der (som f.eks. det franske multinationale selskab TotalFinaElf). Deres virksomhed er en indtægtskilde for juntaen. Er Kommissionen rede til at udstede et forbud mod joint ventures med statsvirksomheder i Burma og forbyde, at de produkter, som er et resultat af et sådant samarbejde mellem europæiske virksomheder og statsvirksomheder, får adgang til EU's marked? I bekræftende fald hvornår og hvorledes? I benægtende fald hvorfor ikke?

| 2. | Der er tale om storstilede våbenleverancer til Burma. Våbnene synes at komme fra en halv snes lande, herunder Rusland, Indien, Kina, Israel og Ukraine. I betragtning af at EU på det seneste har haft held til at standse bosniske våbenleverancer, er Kommissionen da rede til også at standse leverancer fra de nævnte lande? I bekræftende fald hvorledes? I benægtende fald hvorfor ikke? |
| --- | --- |

2.

Der er tale om storstilede våbenleverancer til Burma. Våbnene synes at komme fra en halv snes lande, herunder Rusland, Indien, Kina, Israel og Ukraine. I betragtning af at EU på det seneste har haft held til at standse bosniske våbenleverancer, er Kommissionen da rede til også at standse leverancer fra de nævnte lande? I bekræftende fald hvorledes? I benægtende fald hvorfor ikke?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(17. februar 2004)

| 1. | Kommissionen og medlemsstaterne følger fortsat udviklingen i Burma/Myanmar meget nøje og har bemærket, at den amerikanske regering har indført supplerende handels- og investeringssanktioner.
  Med henblik på den kommende beslutning vedrørende en forlængelse af den fælles holdning 2003/297/FUSP inden den 29. april 2004 er Kommissionen og medlemsstaterne ved at evaluere situationen i Burma/Myanmar og kan enstemmigt beslutte at indføre yderligere foranstaltninger. Det ærede medlem vil forstå, at Kommissionen ikke for øjeblikket kan kommentere eller forudsige resultatet af disse drøftelser. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen og medlemsstaterne følger fortsat udviklingen i Burma/Myanmar meget nøje og har bemærket, at den amerikanske regering har indført supplerende handels- og investeringssanktioner.

Med henblik på den kommende beslutning vedrørende en forlængelse af den fælles holdning 2003/297/FUSP inden den 29. april 2004 er Kommissionen og medlemsstaterne ved at evaluere situationen i Burma/Myanmar og kan enstemmigt beslutte at indføre yderligere foranstaltninger. Det ærede medlem vil forstå, at Kommissionen ikke for øjeblikket kan kommentere eller forudsige resultatet af disse drøftelser.

| 2. | EU har indtaget en klar fælles holdning om Burma/Myanmar, der blev vedtaget i 1996 og siden er blevet forstærket gentagne gange. Den fælles holdning omfatter et EU-visumforbud og indefrysning af fonde i EU-lande for regeringsmedlemmer og deres familier, højtstående militærpersoner og medlemmer af sikkerhedstjenesten samt andre personer eller organer, der nyder godt af regeringens politik. Al bilateral støtte, ud over ren humanitær bistand, er suspenderet. Endvidere har EU i 1997 i protest trukket alle præferentielle handelsindrømmelser tilbage på grund af tvangsarbejde.
  Den fælles holdning omfatter ligeledes en våbenembargo, der blev pålagt i 1990 og siden 1991 suspension af forsvarssamarbejdet. Våbenembargoen blev yderligere udvidet i 2003 og omfatter nu også et forbud mod teknisk uddannelse eller bistand i forbindelse med våben og militært udstyr. Kommissionen og medlemsstaterne har endvidere forpligtet sig til at gøre alt, hvad de kan for at opfordre andre våbeneksporterende lande til at overholde de restriktive principper i EU's adfærdskodeks for våbeneksport fra maj 1998. I henhold til denne har Kommissionen opfordret et antal tredjelande til at undgå initiativer, der kan styrke den militære magt i Rangoon. |
| --- | --- |

2.

EU har indtaget en klar fælles holdning om Burma/Myanmar, der blev vedtaget i 1996 og siden er blevet forstærket gentagne gange. Den fælles holdning omfatter et EU-visumforbud og indefrysning af fonde i EU-lande for regeringsmedlemmer og deres familier, højtstående militærpersoner og medlemmer af sikkerhedstjenesten samt andre personer eller organer, der nyder godt af regeringens politik. Al bilateral støtte, ud over ren humanitær bistand, er suspenderet. Endvidere har EU i 1997 i protest trukket alle præferentielle handelsindrømmelser tilbage på grund af tvangsarbejde.

Den fælles holdning omfatter ligeledes en våbenembargo, der blev pålagt i 1990 og siden 1991 suspension af forsvarssamarbejdet. Våbenembargoen blev yderligere udvidet i 2003 og omfatter nu også et forbud mod teknisk uddannelse eller bistand i forbindelse med våben og militært udstyr. Kommissionen og medlemsstaterne har endvidere forpligtet sig til at gøre alt, hvad de kan for at opfordre andre våbeneksporterende lande til at overholde de restriktive principper i EU's adfærdskodeks for våbeneksport fra maj 1998. I henhold til denne har Kommissionen opfordret et antal tredjelande til at undgå initiativer, der kan styrke den militære magt i Rangoon.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/672 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/672

---

(2004/C 88 E/0691)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4084/03

af Miet Smet (PPE-DE) til Kommissionen

(14. januar 2004)

Om:   Suspendering af samarbejdsaftaler og udsættelse af undertegnelsen af samarbejdsaftaler

Rådet meddelte i sit svar på min skriftlige forespørgsel E-0520/03 (1) af 24. februar 2003 om respekt for kvinders rettigheder i Pakistan, at ingen af de aftaler med et tredjeland, som indeholder en menneske-rettighedsklausul som et »væsentligt element«, hidtil er blevet suspenderet.

I en række tilfælde, hvor de væsentlige elementer i aftalen blev krænket, har EU suspenderet visse bestemmelser i en aftale. Dette var tilfældet med de finansielle bestemmelser i Cotonou-aftalen med hensyn til Zimbabwe (2002), Comorerne (2000), Cote d'Ivoire (2000), Fiji (2000), Haiti (2000) og Liberia (2001). Jeg ønskede ved min forespørgsel E-2903/03 (2) til Kommissionen af 1. oktober 2003 at få oplysninger om, hvilke krænkelser af de væsentlige elementer i aftalen der lå til grund for denne suspendering. Kommissionens svar af 25. november 2003 er ikke tilfredsstillende, eftersom den ikke kom ind på mit specifikke spørgsmål.

Det samme gælder for spørgsmålet om Kroatien (1995), Pakistan (1999), Algeriet (1998) og Rusland (1995), hvor undertegnelsen af samarbejdsaftalerne blev udsat på grund af bekymringer med hensyn til menneskerettighederne. Hvilke specifikke krænkelser af menneskerettighederne var der her tale om? Drejede krænkelserne sig om vold mod kvinder? Hvilke?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(19. februar 2004)

Kommissionen henviser til sine svar på skriftlig forespørgsel E-2903/03 fra Miet Smet og E-3343/03 fra Mogens Camre (3) og til Rådets svar på skriftlig forespørgsel E-0520/03 fra Miet Smet.

Af Kommissionens meddelelse om, hvorledes overholdelsen af de demokratiske principper og menneskerettighederne indgår i aftalerne mellem Fællesskabet og tredjelande (4) fra 1995, fremgår det tydeligt, at der kan overvejes forskellige foranstaltninger i tilfælde af en overtrædelse af klausulen, men »at principperne om proportionalitet mellem overtrædelsen og foranstaltningernes omfang skal respekteres« (5).

EU har aldrig ophævet en samarbejdsaftale i dens helhed. Beslutningen om at påberåbe sig klausulen om et »væsentligt element« er truffet af Rådet for Den Europæiske Union. Det skal endvidere bemærkes, at klausulen om et »væsentligt element« aldrig særligt er blevet påberåbt på grund af vold mod kvinder, men snarere som følge af en mere generel forværring af menneskerettighedssituationen i et givet land.

Som svar på det ærede medlems særlige spørgsmål om delvis suspendering eller udsættelse af undertegnelsen af samarbejdsaftaler kan Kommissionen meddele følgende:

| — | Zimbabwe:
  Inden konsultationerne i henhold til artikel 96 i Cotonou-aftalen udtrykte Rådet sin »alvorlige bekymring« over situationen i Zimbabwe, »især den seneste optrapning af volden og truslerne mod politiske modstandere samt chikanen af den uafhængige presse« og også »over den nylige lovgivning i Zimbabwe, der, hvis den håndhæves, vil være et alvorligt indgreb i ytrings-, forsamlings- og foreningsfriheden (6)«. |
| --- | --- |

—

Zimbabwe:

Inden konsultationerne i henhold til artikel 96 i Cotonou-aftalen udtrykte Rådet sin »alvorlige bekymring« over situationen i Zimbabwe, »især den seneste optrapning af volden og truslerne mod politiske modstandere samt chikanen af den uafhængige presse« og også »over den nylige lovgivning i Zimbabwe, der, hvis den håndhæves, vil være et alvorligt indgreb i ytrings-, forsamlings- og foreningsfriheden (6)«.

| — | Côte d'Ivoire:
  Ifølge Rådets afgørelse skulle konsultationerne afsluttes som følge af »den manglende adgang for alle partier til at deltage i præsidentvalget og parlamentsvalget i henholdsvis oktober og december 2000, og som følge af de voldshandlinger, der er begået mod civilbefolkningen under hele perioden med overgang til demokrati. Desuden har de ivorianske myndigheder ikke indfriet de løfter, som de gav i forbindelse med konsultationer, der blev afholdt i henhold til artikel 366a i Lomé-konventionen« (7). |
| --- | --- |

—

Côte d'Ivoire:

Ifølge Rådets afgørelse skulle konsultationerne afsluttes som følge af »den manglende adgang for alle partier til at deltage i præsidentvalget og parlamentsvalget i henholdsvis oktober og december 2000, og som følge af de voldshandlinger, der er begået mod civilbefolkningen under hele perioden med overgang til demokrati. Desuden har de ivorianske myndigheder ikke indfriet de løfter, som de gav i forbindelse med konsultationer, der blev afholdt i henhold til artikel 366a i Lomé-konventionen« (7).

| — | Fiji:
  Efter et statskup i maj 2000 afbrød EU alle investeringsprojekter inden for rammerne af programmerne under Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) indtil afholdelsen af frie og retfærdige valg og tiltrædelsen af en lovlig regering. I Rådets afgørelse konstateredes det, at »Fiji har stadig ikke indført et fuldt demokratisk styre« (8). |
| --- | --- |

—

Fiji:

Efter et statskup i maj 2000 afbrød EU alle investeringsprojekter inden for rammerne af programmerne under Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) indtil afholdelsen af frie og retfærdige valg og tiltrædelsen af en lovlig regering. I Rådets afgørelse konstateredes det, at »Fiji har stadig ikke indført et fuldt demokratisk styre« (8).

| — | Haiti:
  EU suspenderede sit udviklingssamarbejde med Haiti i 2001 som følge af forskellige uregelmæssigheder og svindel under valget i 2000. I Rådets afgørelse konstateredes det, at »de demokratiske principper efterleves stadig ikke i Haiti«. |
| --- | --- |

—

Haiti:

EU suspenderede sit udviklingssamarbejde med Haiti i 2001 som følge af forskellige uregelmæssigheder og svindel under valget i 2000. I Rådets afgørelse konstateredes det, at »de demokratiske principper efterleves stadig ikke i Haiti«.

| — | Liberia:
  Grundlaget for de foranstaltninger, som EU indførte, findes i FN's Sikkerhedsråds resolution 1343(2001) om Liberias indblanding i konflikten i Sierra Leone. Sikkerhedsrådets resolution foreslog, at der skulle indføres et antal sanktioner mod Liberia, hvis landet fortsatte støtten til de forenede revolutionære fronter (RUF) i Sierra Leone og andre bevæbnede grupper af rebeller i regionen. EU's våbenembargo var nødvendig som opfølgning af Sikkerhedsrådets resolution om forbud mod tjenesteydelser i forbindelse med våben og anden militær udrustning samt militær virksomhed. |
| --- | --- |

—

Liberia:

Grundlaget for de foranstaltninger, som EU indførte, findes i FN's Sikkerhedsråds resolution 1343(2001) om Liberias indblanding i konflikten i Sierra Leone. Sikkerhedsrådets resolution foreslog, at der skulle indføres et antal sanktioner mod Liberia, hvis landet fortsatte støtten til de forenede revolutionære fronter (RUF) i Sierra Leone og andre bevæbnede grupper af rebeller i regionen. EU's våbenembargo var nødvendig som opfølgning af Sikkerhedsrådets resolution om forbud mod tjenesteydelser i forbindelse med våben og anden militær udrustning samt militær virksomhed.

| — | Comorerne:
  Som følge af fordømmelsen af statskuppet den 30. april 1999 i Den Islamiske Forbundsrepublik Comorerne har EU besluttet at holde konsultationer i henhold til artikel 366 a i Lomé-konventionen med militærregeringen i Comorerne. |
| --- | --- |

—

Comorerne:

Som følge af fordømmelsen af statskuppet den 30. april 1999 i Den Islamiske Forbundsrepublik Comorerne har EU besluttet at holde konsultationer i henhold til artikel 366 a i Lomé-konventionen med militærregeringen i Comorerne.

| — | Rusland:
  Ratifikationsprocessen for partnerskabs- og samarbejdsaftalen kompliceredes af flere forskellige omstændigheder og blev endvidere midlertidigt suspenderet af EU på grund af den russiske hærs fjendtligheder i Tjetjenien. Ratifikationsprocessen blev genoptaget, da fredsforhandlingerne indledtes i Tjetjenien. Aftalen trådte i kraft den 1. december 1997. Efter at den anden konflikt i Tjetjenien var brudt ud i Tjetjenien i 1999 og efter Det Europæiske Råds afgørelse i december 1999 suspenderede Kommissionen det normale Tacis-program for teknisk bistand og erstattede det med et særskilt program i 2000 til støtte for civilsamfundet, demokratiet og respekten for menneskerettighederne. |
| --- | --- |

—

Rusland:

Ratifikationsprocessen for partnerskabs- og samarbejdsaftalen kompliceredes af flere forskellige omstændigheder og blev endvidere midlertidigt suspenderet af EU på grund af den russiske hærs fjendtligheder i Tjetjenien. Ratifikationsprocessen blev genoptaget, da fredsforhandlingerne indledtes i Tjetjenien. Aftalen trådte i kraft den 1. december 1997. Efter at den anden konflikt i Tjetjenien var brudt ud i Tjetjenien i 1999 og efter Det Europæiske Råds afgørelse i december 1999 suspenderede Kommissionen det normale Tacis-program for teknisk bistand og erstattede det med et særskilt program i 2000 til støtte for civilsamfundet, demokratiet og respekten for menneskerettighederne.

| — | Kroatien:
  Fællesskabet anerkendte Kroatien i januar 1992, hvad der dog på grund af krigen og landets manglende evne til at opfylde kravene om demokrati ikke umiddelbart gav anledning til økonomisk bistand og etablering af kontraktforhold. Derfor blev beslutningen om at indlede forhandlinger om en samarbejdsaftale og at udvide Phare-programmet suspenderet, indtil Kroatien viste tydelig vilje til at respektere demokratiske principper og menneskerettigheder. Først i år 2000, da den nye regering klart forpligtede sig til at følge disse principper, besluttede EU at indlede forhandlinger om en stabiliserings-og associeringsaftale og at yde fællesskabsstøtte. |
| --- | --- |

—

Kroatien:

Fællesskabet anerkendte Kroatien i januar 1992, hvad der dog på grund af krigen og landets manglende evne til at opfylde kravene om demokrati ikke umiddelbart gav anledning til økonomisk bistand og etablering af kontraktforhold. Derfor blev beslutningen om at indlede forhandlinger om en samarbejdsaftale og at udvide Phare-programmet suspenderet, indtil Kroatien viste tydelig vilje til at respektere demokratiske principper og menneskerettigheder. Først i år 2000, da den nye regering klart forpligtede sig til at følge disse principper, besluttede EU at indlede forhandlinger om en stabiliserings-og associeringsaftale og at yde fællesskabsstøtte.

| — | Pakistan:
  Undertegnelsen af »Samarbejdsaftalen mellem Fællesskabet og Pakistan om partnerskab og udvikling« er blevet udsat fire gange af følgende grunde:






  — | Atomforsøg i maj 1998. |
| --- | --- | --- |

—

Pakistan:

Undertegnelsen af »Samarbejdsaftalen mellem Fællesskabet og Pakistan om partnerskab og udvikling« er blevet udsat fire gange af følgende grunde:

—

Atomforsøg i maj 1998.

| — | Bekymring over menneskerettighederne (navnlig arrestationen af den pakistanske journalist og redaktør af Friday Times, Najam Sethi, under Nawaz Sharifs regering i 1999). |
| --- | --- |

—

Bekymring over menneskerettighederne (navnlig arrestationen af den pakistanske journalist og redaktør af Friday Times, Najam Sethi, under Nawaz Sharifs regering i 1999).

| — | Kargilkonflikten forår/sommer 1999. |
| --- | --- |

—

Kargilkonflikten forår/sommer 1999.

| — | Den militære magtovertagelse den 12. oktober 1999. |
| --- | --- |

—

Den militære magtovertagelse den 12. oktober 1999.

Undertegnelsen fandt endelig sted i Islamabad den 24. november 2001 og blev ledsaget en fælles erklæring, hvori Pakistan gentog, at den ville fortsætte sine bestræbelser på at vende tilbage til demokratiet i henhold til den køreplan, som præsident Musharraf havde forelagt den 14. august 2001.

| — | Algeriet:
  I 1998 fulgte EU den politiske udvikling i Algeriet meget nøje og gav udtryk for sin bekymring over situationen i landet ved flere lejligheder. EU fordømte især alle terroraktioner og støttede regeringens bestræbelser på at befæste demokratiet og beskytte borgerne mod terrorisme og samtidig respektere landets lovgivning og menneskerettighederne. Undertegnelsen af samarbejdsaftalen mellem EU og Algeriet blev ikke officielt udsat på det tidspunkt, men begivenheder i Algeriet forsinkede proceduren, således at forhandlingerne blev afsluttet og aftalen undertegnet i 2002. |
| --- | --- |

—

Algeriet:

I 1998 fulgte EU den politiske udvikling i Algeriet meget nøje og gav udtryk for sin bekymring over situationen i landet ved flere lejligheder. EU fordømte især alle terroraktioner og støttede regeringens bestræbelser på at befæste demokratiet og beskytte borgerne mod terrorisme og samtidig respektere landets lovgivning og menneskerettighederne. Undertegnelsen af samarbejdsaftalen mellem EU og Algeriet blev ikke officielt udsat på det tidspunkt, men begivenheder i Algeriet forsinkede proceduren, således at forhandlingerne blev afsluttet og aftalen undertegnet i 2002.

---

(1)  EUT C 280 E af 21.11.2003, s. 62.

(2)  EUT C 78 E af 27.3.2004, s. 441.

(3)  EUT C 78 E af 27.3.2004, s. 526.

(4)  KOM(95) 216 endelig udg.

(5)  I bilag 2 til ovennævnte meddelelse er anført en liste over foranstaltninger, som kan vedtages i tilfælde af at alvorligt brud på menneskerettighederne.

(6)  EUT L 46 af 20.2.2003.

(7)  EFT L 183 af 6.7.2001.

(8)  EFT L 120 af 28.4.2001.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/675 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/675

---

(2004/C 88 E/0692)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-4088/03

af Dana Scallon (PPE-DE) til Kommissionen

(8. januar 2004)

Om:   Definition af reproduktiv sundhedspleje

Den 16. december 2003 meddelte Rådet, at begrebet reproduktiv sundhedspleje ikke omfattede følgende: støtte til, hjælp til, lettelse af, opfordring til, fremme af, økonomisk støtte eller tilskyndelse til abort.

Hvordan vil Kommissionen anvende denne definition i forbindelse med udvælgelsen af de samarbejdsorganisationer, der skal være ansvarlige for at gennemføre EU's politikker på området reproduktiv sundhed og reproduktive rettigheder?

Kan Kommissionen bekræfte, at ansøgerorganisationer, som ikke tilbyder abort eller udfører abort-relaterede aktiviteter, vil kunne ansøge om EU-midler på området reproduktiv sundhed og reproduktive rettigheder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(1. marts 2004)

På Europa-Parlamentets session den 16. december 2003 henviste Rådets repræsentant i sit svar på en forespørgsel fra det ærede medlem til betragtning 16 i Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1567/2003 af 15. juli 2003 om bistand til politikker og aktioner vedrørende reproduktiv og seksuel sundhed og dermed forbundne rettigheder i udviklingslande (1), hvor det klart står anført, at denne forordning ikke støtter initiativer, som tilskynder til abort.

Kommissionen støtter fuldt ud den internationale konference om befolkning og udvikling (ICPD) og ICPD-handlingsplanen for så vidt angår seksuel og reproduktiv sundhed. Udvælgelsen af partnerorganisationer sker i henhold til ovennævnte forordning.

Kommissionen er af den opfattelse, at det i høj grad er muligt, at en organisation, der ikke tilbyder abort eller udfører abortrelaterede aktiviteter, med held vil kunne deltage i en af de offentlige indkaldelser af forslag, Kommissionen offentliggør inden for området seksuel og reproduktiv sundhed og dermed forbundne rettigheder.

---

(1)  EUT L 224 af 6.9.2003.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/675 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/675

---

(2004/C 88 E/0693)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0002/04

af Bernd Posselt (PPE-DE) til Kommissionen

(9. januar 2004)

Om:   Definition af »seksuel og reproduktiv sundhed«

Den 16.12.2003 svarede det italienske formandskab nej til mit spørgsmål, om begrebet »seksuel og reproduktiv sundhed« omfatter muligheden for finansiering af abort. Stemmer dette også overens med Kommissionens definition?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(23. februar 2004)

Det hedder i betragtning 16 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1567/2003 af 15. juli 2003 om bistand til politikker og aktioner vedrørende reproduktiv og seksuel sundhed og dermed forbundne rettigheder i udviklingslande (1), at »denne forordning støtter ikke initiativer, som tilskynder til sterilisering eller abort ...«. DEtte stemmer overens med det handlingsprogram, der blev vedtaget på den internationale konference om befolkning og udvikling (iCPD) i Kairo i 1994, og som danner grundlag for EU's politik.

---

(1)  EUT L 224 af 6.9.2003.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/676 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/676

---

(2004/C 88 E/0694)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0007/04

af Philip Claeys (NI) til Kommissionen

(16. januar 2004)

Om:   Cyperns tiltrædelse og de officielle sprog

Cypern har to officielle sprog, græsk og tyrkisk. Endvidere skal en af de to vicepræsidenter i henhold til den cypriotiske grundlov være tyrkisk-cypriot. Som følge af den tyrkiske besættelse af øens nordlige del er disse bestemmelser imidlertid sat ude af kraft. Under de nuværende forhold ville en anerkendelse af tyrkisk som et af EU's officielle sprog kunne opfattes som en indirekte anerkendelse af Tyrkiets besættelse af den nordlige del af Cypern.

Ville Cyperns tiltrædelse den 1. maj 2004 – uden ændring af den institutionelle og politiske situation – ikke desto mindre kunne betyde, at tyrkisk bliver et af EU's officielle sprog? Hvilke argumenter ville Kommissionen i så fald betragte som afgørende?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(1. marts 2004)

I henhold til tiltrædelsestraktaten af 2003 er tyrkisk ikke et officielt sprog i Den Europæiske Union, eftersom der ikke er ansøgt herom.

I tilfælde af en politisk afgørelse om Cypernproblemet og en genforening af øen har Republikken Cypern ret til at anmode om, at tyrkisk anerkendes som et officielt fællesskabssprog. Rådet vil i så fald være nødsaget til at ændre forordningerne nr. 1/1958/EØF og 1/1958/Euratom, som bestemmer hvilke sprog, der skal anvendes i de to samfund (1). Retsgrundlaget for denne tilpasning og vilkårene herfor er fastsat i artikel 4 i protokol nr. 10 i tiltrædelsesakten, der bestemmer, at Rådet, i tilfælde af en løsning, træffer beslutning om tilpasningerne i forbindelse med Cyperns tiltrædelse med hensyn til det tyrkisk cypriotiske samfund.

Det skal bemærkes, at Kommissionen i 1999 besluttede at bevilge 3 mio. EUR til oversættelsen af EU-lovgivningen til tyrkisk for at forberede og lette processen med at bringe den nordlige del af Cypern tættere på Den Europæiske Union.

---

(1)  EFT B 17 af 6.10.1958.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/676 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/676

---

(2004/C 88 E/0695)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0032/04

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(20. januar 2004)

Om:   Langvarig status som statsløse for en del af de permanente indbyggere i tre fremtidige EU-medlemsstater, der indtil 1991 var en del af Sovjetunionen

| 1. | Kan Kommissionen bekræfte, at en del af de fastboende indbyggere i Estland, Letland og Litauen, da disse stater blev selvstændige i 1991, ikke fik mulighed for at udskifte deres sovjetiske statsborgerskab med statsborgerskab i deres nye stat, således at de dermed blev statsløse? |
| --- | --- |

1.

Kan Kommissionen bekræfte, at en del af de fastboende indbyggere i Estland, Letland og Litauen, da disse stater blev selvstændige i 1991, ikke fik mulighed for at udskifte deres sovjetiske statsborgerskab med statsborgerskab i deres nye stat, således at de dermed blev statsløse?

| 2. | Kan Kommissionen bekræfte, at det i disse tre tidligere republikker i Sovjetunionen forholder sig sådan, at kun efterkommere efter russiske kolonister fra zar-perioden indtil 1917 accepteres som statsborgere, men derimod ikke dem, der kom i Sovjet-perioden 1939-1991 og disses efterkommere, fordi disse betragtes som udenlandske besættere og gøres ansvarlige for den daværende regeringspolitik? |
| --- | --- |

2.

Kan Kommissionen bekræfte, at det i disse tre tidligere republikker i Sovjetunionen forholder sig sådan, at kun efterkommere efter russiske kolonister fra zar-perioden indtil 1917 accepteres som statsborgere, men derimod ikke dem, der kom i Sovjet-perioden 1939-1991 og disses efterkommere, fordi disse betragtes som udenlandske besættere og gøres ansvarlige for den daværende regeringspolitik?

| 3. | Begrænses denne udelukkede gruppes muligheder for på grundlag af deres kendskab til det nuværende officielle statssprog at erhverve statsborgerskab i det land, hvor de bor, unødigt ved at de underkastes eksaminer, der bl.a. foretager udvælgelse på grundlag af kendskab til tekniske og juridiske termer, der ikke er almindeligt kendt, og som ikke indgår i daglig sprogbrug? |
| --- | --- |

3.

Begrænses denne udelukkede gruppes muligheder for på grundlag af deres kendskab til det nuværende officielle statssprog at erhverve statsborgerskab i det land, hvor de bor, unødigt ved at de underkastes eksaminer, der bl.a. foretager udvælgelse på grundlag af kendskab til tekniske og juridiske termer, der ikke er almindeligt kendt, og som ikke indgår i daglig sprogbrug?

| 4. | Kan Kommissionen give oplysninger om procenten af statsløse i Estland, Letland og Litauen i henholdsvis 1993 og 2003? Hvad er Kommissionens prognose for nærmeste fremtid? Forventer den, at disse tal varigt forbliver højere end i andre EU-medlemsstater? |
| --- | --- |

4.

Kan Kommissionen give oplysninger om procenten af statsløse i Estland, Letland og Litauen i henholdsvis 1993 og 2003? Hvad er Kommissionens prognose for nærmeste fremtid? Forventer den, at disse tal varigt forbliver højere end i andre EU-medlemsstater?

| 5. | Hvordan ser Kommissionen på de statsløses fremtid? Går den ud fra, at alle indbyggere i princippet har ret til statsborgerskab? Eller må de vælge imellem at forlade det land, hvor de bor, eller varigt at forblive udelukket fra deltagelse i det politiske liv og fra muligheden for at rejse frit? |
| --- | --- |

5.

Hvordan ser Kommissionen på de statsløses fremtid? Går den ud fra, at alle indbyggere i princippet har ret til statsborgerskab? Eller må de vælge imellem at forlade det land, hvor de bor, eller varigt at forblive udelukket fra deltagelse i det politiske liv og fra muligheden for at rejse frit?

| 6. | Hvorledes vil Kommissionen fremme, at procenten af statsløse i disse stater, der den 1. maj 2004 bliver medlem af Den Europæiske Union, inden for få år ikke er højere end gennemsnittet i andre EU-medlemsstater? |
| --- | --- |

6.

Hvorledes vil Kommissionen fremme, at procenten af statsløse i disse stater, der den 1. maj 2004 bliver medlem af Den Europæiske Union, inden for få år ikke er højere end gennemsnittet i andre EU-medlemsstater?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(1. marts 2004)

Da Estland og Letland igen blev selvstændige i 1991, var ca. en fjerdedel af deres indbyggere immigranter fra andre sovjetrepublikker, fordi der havde været ført en bevidst politik for ændring af befolkningens sammensætning under sovjetstyret. Det var ikke i samme grad tilfældet i Litauen, og spørgsmålet om statsborgerskab har derfor ikke været et problem i dette land.

De indbyggere, der havde været statsborgere i disse lande i 1940, og deres efterkommere blev betragtet som statsborgere i landene, da de igen blev selvstændige i 1991. Andre personer med permanent ophold på disse landes område – og det vil hovedsagelig om end ikke udelukkende sige borgere fra andre sovjetrepublikker – fik og har stadig mulighed for at ansøge om statsborgerskab. Betingelserne for at få statsborgerskab i Estland og Letland er blevet ændret efter råd fra internationale organer, der har kompetence til at tage sig af sådanne spørgsmål, såsom OSCE's (Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa) højkommissær for nationale mindretal. Som anført i de periodiske rapporter om disse landes fremskridt i forberedelserne til tiltrædelse af EU, finder Kommissionen det godtgjort, at menneskerettighederne overholdes i disse spørgsmål.

Ifølge de oplysninger, Kommissionen har, er der i dag ca. 12 % af indbyggerne i Estland, som ikke er statsborgere i dette land eller noget andet land. I Letland drejer det sig om ca. 21 %. Disse mennesker har opholdstilladelse og kan arbejde, studere, nyde godt af sociale ordninger og rejse udenlands. For deres udlandsrejser udstedes der særlige pas, som accepteres internationalt. Kommissionen tilskynder imidlertid landene til fortsat på enhver måde at bestræbe sig på at integrere disse mennesker i deres samfund og at gøre det lettere for dem at opnå statsborgerskab. Det er Kommissionens opfattelse, at der kræves en indsats fra alle berørte parter. Der ydes finansiel støtte til dette formål. Det forventes, at andelen af »ikke-statsborgere« vil falde yderligere efter tiltrædelsen og i et hurtigere tempo end tidligere. Flere vil givet ansøge om statsborgerskab, når de bliver klar over, at det er i deres interesse at blive integreret i landene og i EU, samtidig med at de kan bevare deres kulturelle identitet.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/678 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/678

---

(2004/C 88 E/0696)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0034/04

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(20. januar 2004)

Om:   Salg af afgiftsfrie cigaretter til halv pris gennem internet-bestillinger i Rumænien og forsendelse gennem private

| 1. | Er Kommissionen bekendt med, at der i EU-medlemsstaterne over internettet fortsat er mulighed for i Rumænien at bestille op til 160 cigaretter af forskellige vestlige mærker, som derefter købes af private i dette land og sendes som småpakke uden kommerciel karakter, som ifølge Fællesskabets bestemmelser om afgiftsfrihed er fritaget for moms og told, hvorved cigaretterne kan leveres til ca. halvdelen af den pris, der i modtagerlandet må betales for samme mængde cigaretter? |
| --- | --- |

1.

Er Kommissionen bekendt med, at der i EU-medlemsstaterne over internettet fortsat er mulighed for i Rumænien at bestille op til 160 cigaretter af forskellige vestlige mærker, som derefter købes af private i dette land og sendes som småpakke uden kommerciel karakter, som ifølge Fællesskabets bestemmelser om afgiftsfrihed er fritaget for moms og told, hvorved cigaretterne kan leveres til ca. halvdelen af den pris, der i modtagerlandet må betales for samme mængde cigaretter?

| 2. | Er Kommissionen ligeledes bekendt med, at formidlingen mellem købere og sælgere for virksomheden »Cigarom.com« sker på EU-territorium via spanske mellemmænd, og at der forberedes planer om at oprette »administrationscentre« i medlemsstaterne, hvorfra dette salg kan fremmes på en måde, hvor disse juridisk set ikke kan betragtes som forretninger? Er det i øjeblikket muligt at beslaglægge disse cigaretter? |
| --- | --- |

2.

Er Kommissionen ligeledes bekendt med, at formidlingen mellem købere og sælgere for virksomheden »Cigarom.com« sker på EU-territorium via spanske mellemmænd, og at der forberedes planer om at oprette »administrationscentre« i medlemsstaterne, hvorfra dette salg kan fremmes på en måde, hvor disse juridisk set ikke kan betragtes som forretninger? Er det i øjeblikket muligt at beslaglægge disse cigaretter?

| 3. | Hvad ændres i det juridiske grundlag for denne handel fra den dato, hvor Rumænien bliver medlem af EU? |
| --- | --- |

3.

Hvad ændres i det juridiske grundlag for denne handel fra den dato, hvor Rumænien bliver medlem af EU?

| 4. | Anser Kommissionen denne handel, hvor kombinationen af fortjeneste og salg til en lav pris kun er mulig på grund af afgiftsunddragelse, for acceptabel, eller er der efter Kommissionen opfattelse tale om strafbare handlinger, der foreløbig må forblive ustraffede på grund af huller i de nuværende bestemmelser eller mangel på toldkontrol? |
| --- | --- |

4.

Anser Kommissionen denne handel, hvor kombinationen af fortjeneste og salg til en lav pris kun er mulig på grund af afgiftsunddragelse, for acceptabel, eller er der efter Kommissionen opfattelse tale om strafbare handlinger, der foreløbig må forblive ustraffede på grund af huller i de nuværende bestemmelser eller mangel på toldkontrol?

| 5. | Hvorledes kan disse huller i lovgivningen og/eller toldkontrollen lukkes? |
| --- | --- |

5.

Hvorledes kan disse huller i lovgivningen og/eller toldkontrollen lukkes?

| 6. | Hvilke foranstaltninger forbereder Kommissionen for at hindre denne form for salg fra ikke-medlemsstater? |
| --- | --- |

6.

Hvilke foranstaltninger forbereder Kommissionen for at hindre denne form for salg fra ikke-medlemsstater?

Kilde: TV Nederland 3, programmet »Nova« den 30.12.2003.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frits Bolkestein

(16. februar 2004)

| 1. | Kommissionen er ikke bekendt med den konkrete situation, der er beskrevet i det ærede medlems spørgsmål. Det er imidlertid Kommissionens opfattelse, at cigaretter, der importeres til EU på denne måde af privatpersoner, ikke kan anses for at være småforsendelser uden erhvervsmæssig karakter, da der altid ligger en kommerciel transaktion til grund for forsendelsen. Disse forsendelser kan derfor ikke drage fordel af fritagelsen i forbindelse med import af småforsendelser af varer uden erhvervsmæssig karakter, da de ikke opfylder EU-lovgivningens betingelser i artikel 29 til 31 i Rådets forordning (EØF) nr. 918/83 (1) for så vidt angår told og i Rådets direktiv 78/1035/EØF (2) for så vidt angår moms og punktafgifter. Under alle omstændigheder er disse fritagelser for cigaretters vedkommende begrænset til 50 styk pr. forsendelse. Endvidere kan medlemsstaterne begrænse denne mængde eller endda helt fjerne moms- og punktafgiftsfritagelsen for tobaksvarer. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen er ikke bekendt med den konkrete situation, der er beskrevet i det ærede medlems spørgsmål. Det er imidlertid Kommissionens opfattelse, at cigaretter, der importeres til EU på denne måde af privatpersoner, ikke kan anses for at være småforsendelser uden erhvervsmæssig karakter, da der altid ligger en kommerciel transaktion til grund for forsendelsen. Disse forsendelser kan derfor ikke drage fordel af fritagelsen i forbindelse med import af småforsendelser af varer uden erhvervsmæssig karakter, da de ikke opfylder EU-lovgivningens betingelser i artikel 29 til 31 i Rådets forordning (EØF) nr. 918/83 (1) for så vidt angår told og i Rådets direktiv 78/1035/EØF (2) for så vidt angår moms og punktafgifter. Under alle omstændigheder er disse fritagelser for cigaretters vedkommende begrænset til 50 styk pr. forsendelse. Endvidere kan medlemsstaterne begrænse denne mængde eller endda helt fjerne moms- og punktafgiftsfritagelsen for tobaksvarer.

| 2. | Kommissionen har endnu ikke modtaget oplysninger om indledning af sådanne aktiviteter i EU. Som ovenfor nævnt finder den imidlertid, at disse forsendelser har erhvervsmæssig karakter og derfor er told-, moms- og punktafgiftspligtige ved indførsel i EU. Medlemsstaterne kan derfor træffe passende retlige foranstaltninger i henhold til deres egen lovgivning, hvis varerne ikke angives korrekt ved importen. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen har endnu ikke modtaget oplysninger om indledning af sådanne aktiviteter i EU. Som ovenfor nævnt finder den imidlertid, at disse forsendelser har erhvervsmæssig karakter og derfor er told-, moms- og punktafgiftspligtige ved indførsel i EU. Medlemsstaterne kan derfor træffe passende retlige foranstaltninger i henhold til deres egen lovgivning, hvis varerne ikke angives korrekt ved importen.

| 3. | Efter Rumæniens tiltrædelse af EU vil disse forsendelser skulle behandles som fjernsalg, hvor punktafgiften er skyldig i bestemmelsesmedlemsstaten. Mere detaljerede oplysninger om den punktafgiftsordning, der gælder for fjernsalg, kan findes i Kommissionens besvarelse af skriftlig forespørgsel E-3449/03 (3). |
| --- | --- |

3.

Efter Rumæniens tiltrædelse af EU vil disse forsendelser skulle behandles som fjernsalg, hvor punktafgiften er skyldig i bestemmelsesmedlemsstaten. Mere detaljerede oplysninger om den punktafgiftsordning, der gælder for fjernsalg, kan findes i Kommissionens besvarelse af skriftlig forespørgsel E-3449/03 (3).

| 4., 5. og 6. | Kommissionen er af den opfattelse, at der ikke er nogen huller i EU-lovgivningen, men erkender, at der er et problem med kontrol og håndhævelse af told- og afgiftsbetaling for tobaksvarer, der tilbydes de endelige kunder gennem internettet og sendes direkte til dem med posten fra tredjelande eller andre medlemsstater. Dette problem undersøges aktivt af Europa-Kommissionens kontor for bekæmpelse af svig og af de relevante myndigheder i medlemsstaterne med henblik på at udarbejde foranstaltninger til bekæmpelse af denne type svig. |
| --- | --- |

4., 5. og 6.

Kommissionen er af den opfattelse, at der ikke er nogen huller i EU-lovgivningen, men erkender, at der er et problem med kontrol og håndhævelse af told- og afgiftsbetaling for tobaksvarer, der tilbydes de endelige kunder gennem internettet og sendes direkte til dem med posten fra tredjelande eller andre medlemsstater. Dette problem undersøges aktivt af Europa-Kommissionens kontor for bekæmpelse af svig og af de relevante myndigheder i medlemsstaterne med henblik på at udarbejde foranstaltninger til bekæmpelse af denne type svig.

---

(1)  Rådets forordning (EØF) nr. 918/83 af 28. marts 1983 om en fællesskabsordning vedrørende fritagelse for import-og eksportafgifter (EFT L 105 af 23.4.1983), senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 355/94 af 14. februar 1994 (EFT L 46 af 18.2.1994).

(2)  Rådets direktiv 78/1035/EØF af 19. december 1978 om afgiftsfritagelse ved indførsel af varer i småforsendelser uden erhvervsmæssig karakter fra tredjelande (EFT L 366 af 28.12.1978), senest ændret ved Rådets direktiv 85/576/EØF af 20. december 1985 (EFT L 372 af 31.12.1985).

(3)  Se side 146.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/679 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/679

---

(2004/C 88 E/0697)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0085/04

af Matti Wuori (Verts/ALE) til Kommissionen

(20. januar 2004)

Om:   En manglende retlig ramme for ikke-statslige organisationer i Malta

Malta, som bliver medlem af EU den 1. maj i år, har ingen retlig ramme for ikke-statslige organisationers arbejde. Dette hindrer disse organisationer, også de veletablerede med et godt renommé, i at udvikle deres fulde kapacitet. En retlig ramme ville gøre det muligt for dem at indgå i et meningsfuldt samarbejde med andre europæiske ikke-statslige organisationer.

Burde Kommissionen ikke lægge pres på den maltesiske regering, for at få den til at etablere den nødvendige retlige ramme uden yderligere forsinkelse? Dette ville være et skridt i den rigtige retning i anerkendelsen af alle de etablerede ikke-statslige organisationers ekspertise og arbejdsområde, herunder også de, der arbejder med international udvikling. Endvidere ville det give den nødvendige støtte til de ikke-statslige organisationer og ikke-statslige udviklingsorganisationer, som de har brug for til at fortsætte og fremme deres globale solidaritetsarbejde.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(25. februar 2004)

Fællesskabslovgivningen pålægger ikke medlemsstaterne at etablere en retlig ramme for ikke-statslige organisationer, men overlader dette til medlemsstaternes skøn. Dette er derfor ikke et spørgsmål om, hvorvidt Kommissionen har ret til at »lægge pres på den maltesiske regering«.

Under hele perioden før tiltrædelsen har Kommissionen, når det har været relevant og muligt, insisteret på, at projekter finansieret af EU skal omfatte deltagelse af ikke-statslige organisationer. Inden for rammerne af sin støtte til ikke-statslige organisationer er Kommissionen forberedt på at overveje særlige projekter vedrørende gennemførelsen af Fællesskabets lovgivning og politik i Malta.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/679 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/679

---

(2004/C 88 E/0698)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0096/04

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(21. januar 2004)

Om:   Israels levering af krigsmateriel til Tyrkiet til gengæld for vand

Ifølge de oplysninger, der er blevet offentliggjort, blev der på et møde mellem den israelske premierminister, Ariel Sharon, og den tyrkiske energiminister, Zeki Cakan, i Jerusalem, indgået en aftale mellem de to lande, ifølge hvilken Tyrkiet vil indkøbe en stor mængde israelske tanks med ny teknologi og højteknologi til luftvåbenet. Til gengæld vil Tyrkiet levere 50 millioner kubikmeter vand om året i tyve år fra floden Manavgat i Anatolien, som skal transporteres med en flåde af kæmpemæssige tankskibe, der nu er ved at blive bygget i Israel, der har alvorlige problemer på grund af omdannelse af vandet i dets vandførende lag til brakvand.

På baggrund af, at Tyrkiet har ansøgt om tiltrædelse af Den Europæiske Union, bedes Kommissionen besvare følgende: Hvilket kendskab har Kommissionen til indholdet af disse aftaler? Vil Kommissionen underrette Europa-Parlamentet herom?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(25. februar 2004)

Kommissionen har ikke noget specielt kendskab til og har heller ikke fået nogen officiel underretning om, hvad der er indholdet af de aftaler, det ærede medlem nævner.

Som det hed i erklæringen fra Det Europæiske Råds møde i København i 1993 »kræver medlemskab, at et kandidatland skal have opnået stabilitet i de institutioner, der skal garantere demokrati, retssikkerhed, menneskerettigheder og respekt for og beskyttelse af minoriteter«. Det er navnlig på baggrund af disse kriterier, at Kommissionen vil foretage sin vurdering af Tyrkiets fremskridt henimod tiltrædelse i den næste periodiske rapport.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/680 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/680

---

(2004/C 88 E/0699)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0104/04

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(22. januar 2004)

Om:   Namibia – Fare for overgreb mod farme

Efter sammenbruddet i forhandlingerne mellem Sammenslutningen af Landarbejdere i Namibia (NAFWU) og Namibia Agricultural Union (NAU), som omfatter størstedelen af farmerne i Namibia, erklærede landarbejdersammenslutningen ifølge dagbladet »The Namibian« og dele af den internationale presse, at den havde planer om at invadere nogle farme. Dette har skabt frygt for, at der vil ske en gentagelse af begivenhederne i Zimbabwe, om end uden officiel støtte.

Situationen er blevet endnu mere anspændt efter NAFWU's meddelelse om, at de pågældende aktioner måske allerede ville starte i denne måned.

Der må i den forbindelse mindes om, at Namibia lige siden uafhængigheden har søgt at skabe en vis lighed med hensyn til jordbesiddelse ved indførelsen af et program, der går under betegnelsen »willing seller, willing buyer«. I henhold til dette program har staten fortrinsret, hvis en jordejer ønsker at sælge, uden at der skal foretages nogen form for ekspropriering.

Det ventes, at folkemasserne vil udnytte den forestående kampagne op til valget af den nye præsident efter Sam Nujoma, der har været ved magten i 14 år, og der hersker frygt for de menneskelige og materielle ødelæggelser, som dette kan afstedkomme.

Kommissionen bedes på den baggrund besvare følgende spørgsmål:

| — | Råder den over kvalificerede oplysninger om dette spørgsmål, og hvilken udvikling venter den? |
| --- | --- |

—

Råder den over kvalificerede oplysninger om dette spørgsmål, og hvilken udvikling venter den?

| — | Har den rettet eller vil rette henvendelse herom til de namibiske myndigheder eller arbejdstagerorganisationer eller arbejdsgiverforeninger? Hvilke foranstaltninger har den truffet eller vil træffe for at forhindre, at denne konfrontationssituation skærpes og breder sig til andre afrikanske lande? |
| --- | --- |

—

Har den rettet eller vil rette henvendelse herom til de namibiske myndigheder eller arbejdstagerorganisationer eller arbejdsgiverforeninger? Hvilke foranstaltninger har den truffet eller vil træffe for at forhindre, at denne konfrontationssituation skærpes og breder sig til andre afrikanske lande?

| — | Mener den, at europæiske interesser i Namibia er truet på nogen måde? Har den eller vil den søge at opnå sikkerhedsgarantier fra den namibiske regering? |
| --- | --- |

—

Mener den, at europæiske interesser i Namibia er truet på nogen måde? Har den eller vil den søge at opnå sikkerhedsgarantier fra den namibiske regering?

| — | Vil den være rede til at samarbejde med den namibiske regering, hvis denne skulle anmode herom? Hvilken rolle kan EU spille i denne sag, navnlig med hensyn til at skabe forsoning mellem konfliktens parter? |
| --- | --- |

—

Vil den være rede til at samarbejde med den namibiske regering, hvis denne skulle anmode herom? Hvilken rolle kan EU spille i denne sag, navnlig med hensyn til at skabe forsoning mellem konfliktens parter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(4. marts 2004)

Kommissionen er bekendt med det almindelige problem vedrørende ejendomsretten til erhvervsmæssigt drevet landbrugsjord i Namibia og i denne forbindelse nogle enkelttilfælde af arbejdstvister, der får bred omtale i de lokale medier.

Med hensyn til den fremtidige udvikling på dette område stoler Kommissionen på, at regeringen fortsat vil overholde loven og forhindre ulovlige handlinger. Regeringens forsigtige, men bestemte udtalelser om enkeltsager viser, at den fuldt ud støtter anvendelsen af det vedtagne »willing buyer-willing seller«-princip (der udelukker ulovlige handlinger).

Gennem sin delegation i Namibia har Kommissionen solide forbindelser med de ansvarlige regeringsmyndigheder, især jordreformministeren og landbrugsministeren, samt med »Commercial Farmers Union« (NAU) og »Namibian National Farmers Union« (NNFU). Ud fra den igangværende dialog med disse institutioner konkluderer Kommissionen, at regeringen fortsat sikrer, at eventuelle tvister bilægges på en fredelig måde og i overensstemmelse med gældende love, og at den vil gøre sit yderste for at undgå enhver konfrontation. Negative virkninger på nabolande (eller risikoen for, at der sker det samme i Namibia som i Zimbabwe) synes således udelukket.

Namibia har på det seneste indgået investeringsbeskyttelsesaftaler med en række medlemsstater. Disse aftaler vil skabe yderligere retssikkerhed for ejendom og investeringer.

Inden for rammerne af Cotonou-aftalen og Kommissionens dermed forbundne landestrategidokument for Namibia er det blevet vedtaget, at »udvikling af landdistrikter«, der også omfatter jordreformspørgsmålet, bliver hovedindsatsområdet for det fremtidige udviklingssamarbejde i dette land. Kommissionen har bestemt erkendt, hvor stor en betydning dette spørgsmål har i forbindelse med Namibias udvikling, og indset, at et vellykket jordreformprogram kan være et effektivt middel til at konsolidere forsonings- og demokratiseringsprocessen i dette land. Der er forberedelser i gang for at yde en sådan bistand. At se bort fra behovet for en jordreform – og hermed fremme af en rimeligere jordfordeling – ville være en fejl og samtidig svække fattigdomsbekæmpelsen. I forbindelse med Kommissionens rolle som partner gælder dette ikke alene i Namibia, men i hele regionen.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/681 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/681

---

(2004/C 88 E/0700)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0116/04

af Dana Scallon (PPE-DE) til Kommissionen

(26. januar 2004)

Om:   Leader II-projekter – Blue Dragon-sagen

| 1. | Kan Kommissionen – for så vidt angår Leader II-projekter – bekræfte, at Kongeriget Spanien modtager 30 % af EU-støtten? Er Kommissionen klar over, at den lokale aktionsgruppe Salines-Bassegodas konti i forbindelse med Blue Dragon 2000-sagen blev godkendt af den spanske regering? Er Kommissionen klar over, at et beløb på 43 000 EUR blev overført til Frankrig? Er Kommissionen klar over, at den regionale minister Josep Grau, som har ansvaret for den lokale kontrol, erkendte, at Blue Dragon 2000-folkene var blevet ofre i denne sag, men at ingen straffedomstol nogensinde har modtaget en klage? |
| --- | --- |

1.

Kan Kommissionen – for så vidt angår Leader II-projekter – bekræfte, at Kongeriget Spanien modtager 30 % af EU-støtten? Er Kommissionen klar over, at den lokale aktionsgruppe Salines-Bassegodas konti i forbindelse med Blue Dragon 2000-sagen blev godkendt af den spanske regering? Er Kommissionen klar over, at et beløb på 43 000 EUR blev overført til Frankrig? Er Kommissionen klar over, at den regionale minister Josep Grau, som har ansvaret for den lokale kontrol, erkendte, at Blue Dragon 2000-folkene var blevet ofre i denne sag, men at ingen straffedomstol nogensinde har modtaget en klage?

| 2. | Som bekendt forsynede Blue Dragon-folkene OLAF med materielle beviser, som førte til forfølgelse af sagen fra september 2000 til november 2001, men er Kommissionen klar over, at OLAF erkendte, at der var tale om uregelmæssigheder, men alligevel tilsluttede sig de spanske konklusioner? Kan Kommissionen forklare, hvorfor der ikke blev foretaget undersøgelser i hverken Spanien og Frankrig? |
| --- | --- |

2.

Som bekendt forsynede Blue Dragon-folkene OLAF med materielle beviser, som førte til forfølgelse af sagen fra september 2000 til november 2001, men er Kommissionen klar over, at OLAF erkendte, at der var tale om uregelmæssigheder, men alligevel tilsluttede sig de spanske konklusioner? Kan Kommissionen forklare, hvorfor der ikke blev foretaget undersøgelser i hverken Spanien og Frankrig?

| 3. | Som bekendt indgav indehaverne af Blue Dragon en officiel klage mod Kongeriget Spanien den 9. marts 2002. Hvordan vil Kommissionen på baggrund heraf fortolke det forhold, at man tilsyneladende endnu ikke er færdig med at undersøge, om klagen er gyldig? |
| --- | --- |

3.

Som bekendt indgav indehaverne af Blue Dragon en officiel klage mod Kongeriget Spanien den 9. marts 2002. Hvordan vil Kommissionen på baggrund heraf fortolke det forhold, at man tilsyneladende endnu ikke er færdig med at undersøge, om klagen er gyldig?

| 4. | Indehaverne af Blue Dragon 2000 har mødt store vanskeligheder og lidt betydelig skade i løbet af de sidste fem år, hvilket de betragter som alvorlige skader på grund af væsentlige mangler i den delte ledelsesproces. Hvad vil Kommissionen råde disse personer, som er europæiske borgere, som har sat deres lid til det europæiske system, til at gøre for at forsøge at rette op på de moralske og økonomiske skader? |
| --- | --- |

4.

Indehaverne af Blue Dragon 2000 har mødt store vanskeligheder og lidt betydelig skade i løbet af de sidste fem år, hvilket de betragter som alvorlige skader på grund af væsentlige mangler i den delte ledelsesproces. Hvad vil Kommissionen råde disse personer, som er europæiske borgere, som har sat deres lid til det europæiske system, til at gøre for at forsøge at rette op på de moralske og økonomiske skader?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(2. april 2004)

Leader II-programmet, der blev gennemført i perioden 1994-1999, er nu i lukningsfasen. Det er derfor endnu ikke muligt præcist at angive den endelige størrelse af de beløb, der reelt er udbetalt til de enkelte medlemsstater.

Det oprindelige rammebeløb, som Spanien fik tildelt under Leader II-programmet, der omfattede perioden 1994-1999, androg 1 162 mio. EUR, dvs. 30 % af det samlede budget.

Ifølge de oplysninger, der er fremsendt af OLAF (Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig), indledte kontoret den 1. februar 2001 en undersøgelse, som blev afsluttet den 12. december 2002.

Efter at undersøgelsen var blevet indledt, har Kommissionen og OLAF udvekslet oplysninger om sagen trods undersøgelsens udsættelse, som skyldtes de løbende nationale kontrolforanstaltninger

Efter de spanske myndigheders kontrolforanstaltninger udstedte disse myndigheder en indtægtsordre på 46 874,42 EUR, som GAL skulle betale for de uregelmæssigheder, der var påvist i forbindelse med forvaltningen af virksomheden Blue Dragons projekt.

Ifølge de oplysninger, som Kommissionen råder over, har de juridiske overvejelser ikke udmøntet sig i en strafferetlig efterforskning, hverken i Frankrig eller Spanien. De franske myndigheder har ikke ment, at de havde den territoriale kompetence. Og de spanske myndigheder har ikke fulgt klagen op på grund af manglende støtte fra de civile parter.

Budgetkontroludvalget (CoCoBu) vil meget snart modtage detaljerede oplysninger vedrørende denne sag fra OLAF.

De andre punkter, som det ærede medlem nævner, specielt punkt 3 og 4, afspejler visse klagepunkter i Blue Dragons klage til Kommissionen, som nu behandles. De spanske myndigheder er i den forbindelse blevet anmodet om detaljerede oplysninger. Svaret ventes snart at foreligge. Kommissionen mener, det er hensigtsmæssigt at udsætte fremsendelsen af yderligere oplysninger vedrørende denne sag til efter at det spanske svar er blevet gennemgået.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/682 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/682

---

(2004/C 88 E/0701)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0118/04

af Monica Frassoni (Verts/ALE) og Daniel Cohn-Bendit (Verts/ALE) til Kommissionen

(26. januar 2004)

Om:   Udelukkelse af vælgere fra de maltesiske valglister

Indtil sidste år har de to største politiske partier i Malta haft for vane i to runder om året at udelukke flere tusinde af det rivaliserende partis vælgere fra valglisterne på grundlag af en fortolkning af bopælskravene, mental sundhed osv.

I en afgørelse af 21. marts 2003 fra Maltas forfatningsdomstol blev begrebet »bopæl« defineret på begæring af en af de forurettede parter (Cassola-sagen, dommer Tonio Mallia, Harry Vassalo mod valgkommissionen og John Mary Magro, nr. 6/2003/1). Ifølge denne definition »betyder ordet«bopæl»ikke nødvendigvis fysisk tilstedeværelse i landet«.

Desuden anføres det eksplicit i den nye lov vedrørende valg til Europa-Parlamentet i Malta (Lov nr. XVI af 2003, offentliggjort i Maltas statstidende (Malta Government Gazette) den 26. november 2003), at alle maltesiske statsborgere med bopæl i en af EU's 25 medlemsstater er stemme- og valgberettigede i Malta.

Er Kommissionen bekendt med, at arbejderpartiet (Labour Party) i Malta på trods af den eksisterende lovgivning om valg til Europa-Parlamentet igen har anmodet om at få 1684 maltesiske statsborgere slettet af valglisterne? Disse retssager indledes ved de maltesiske domstole i sidste uge af januar; ansatte ved EU-institutionerne er blandt de vælgere, det drejer sig om.

Hvad agter Kommissionen at gøre for at imødegå det maltesiske arbejderpartis ulovlige forsøg på at forhindre maltesiske statsborgere i at deltage i de kommende valg til Europa-Parlamentet i Malta?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(26. februar 2004)

Maltas forfatning anerkender alle grundlæggende menneskelige og borgerlige rettigheder. Maltesiske borgeres ret til at afgive deres stemme ved almindelige valg er betinget af statsborgerskab, alder og bopælskrav. Kommissionen er bekendt med, at Maltas forfatningsdomstol, efter en nylig klage fra en maltesisk statsborger, hvis stemmeret blev anfægtet af et politisk parti, har bestemt, at begrebet »bopæl« ikke betyder fysisk tilstedeværelse i landet, men omfatter og tillader periodisk fravær fra landet.

Under hensyntagen til den maltesiske forfatningsdomstols fortolkning skal ethvert spørgsmål fra et politisk parti om en statsborgers stemmeret behandles af en kompetent maltesisk domstol. Det er ikke Kommissionens opgave at gribe ind i det maltesiske retsvæsens virksomhed eller at ytre sig om holdningen i et bestemt politisk parti. Kommissionen mener, at det maltesiske retsvæsen er i stand til at sikre, at borgernes stemmeret, som specificeret i maltesisk lovgivning, respekteres fuldt ud. Kommissionen har noteret sig, at de maltesiske domstole tidligere har afvist ulovlige forsøg på at nægte maltesiske statsborgere deres stemmeret.

Kommissionen har også noteret sig, at den nye lov om valg til Europa-Parlamentet i Malta fastsætter, at alle maltesiske statsborgere, som er bosiddende i de 25 medlemsstater har valgret og er valgbare ved valg til Europa-Parlamentet i Malta. Dette var muligt, fordi den maltesiske forfatning gælder for de almindelige valg, men ikke for valg til Europa-Parlamentet. Kommissionen har med interesse noteret sig denne udvikling, der stemmer overens med Maltas øgede engagement på internationalt plan.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/683 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/683

---

(2004/C 88 E/0702)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0120/04

af Adriana Poli Bortone (UEN) til Kommissionen

(26. januar 2004)

Om:   20 albanske statsborgere døde

For få dage siden forliste der på ny en gummibåd på vej fra Albanien, og 20 albanske statsborgere omkom.

Det fremgår tilsyneladende af den italienske presses nyhedsdækning, at de albanske myndigheder kan være involverede. Hvis der er hold i disse udsagn, skabes der tvivl om det gode forhold, som specielt Italien fortsat ønsker at videreføre til gavn for demokratiseringsprocessen i Albanien

Kan Kommissionen oplyse, om og hvordan den agter at kaste lys over en tragisk episode, som i bedste fald har påvist mangelfuld kontrol af Albaniens territorium og kyster?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(25. februar 2004)

Kommissionen beklager den ulykke, der fandt sted den 9. januar 2004, hvor over 20 albanske statsborgere mistede livet i Det Joniske Hav i et forsøg på at nå illegalt til Italien. På trods af tidligere forsikringer fra den albanske regering om, at der har fundet et kraftigt fald sted i antallet af speedbåde og gummibåde, der krydser havet til Italien, har denne begivenhed vist, at de albanske myndigheder nødvendigvis må vie dette problem større opmærksomhed. Kommissionens formand afleverede dette budskab i tydelige vendinger til den albanske statsminister Fatos Nano på deres møde i Bruxelles den 20. januar 2004.

Indledende undersøgelser viste, at medlemmer af det albanske politi var direkte involveret i at gøre denne trafik lettere. Ved den lejlighed reagerede de albanske myndigheder prompte, idet der straks blev foretaget anholdelser og gennemført andre aktioner mod organisatorerne af og deltagerne i denne operation. De albanske myndigheder bør imidlertid demonstrere, at de er i stand til at gennemføre mere vidtgående undersøgelser og sikre korrekt retsforfølgning af alle involverede parter. De må også godtgøre, at deres reaktion på denne tragedie udgør begyndelsen på en seriøs og beslutsom indsats mod organiseret kriminalitet og menneskesmugling.

Kommissionen tillægger overvågningen af de fremskridt, som Albanien gør inden for området retlige og indre anliggender, den største betydning. I denne sammenhæng vil den fortsat nøje følge udviklingen i den aktuelle sag og situationen i Albanien generelt med henblik på, om nødvendigt, at udøve det fornødne politiske pres, hvorved Albanien bringes til at gøre en indsats for at løse disse alvorlige problemer.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/684 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/684

---

(2004/C 88 E/0703)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0137/04

af Jillian Evans (Verts/ALE) til Kommissionen

(26. januar 2004)

Om:   Sagen om Siham Qandah, Jordan

Kender Kommissionen til sagen om den jordanske statsborger Siham Qandah? Da hun er kristen, løber hun en risiko for at miste forældremyndigheden over sine to børn, da de ikke bliver opdraget i den muslimske tro.

Siham Qandah blev enke i 1994, og fandt da ud af, at hun ikke kunne modtage pension efter sin mand, der havde været ansat i militæret, fordi han i 1991 var konverteret til islam. Dette var sket uden hendes vidende og på baggrund af tilsyneladende forfalskede papirer. De jordanske domstole har øjensynlig truet Siham Qandah med fængselsstraf, og har forsøgt at få overdraget forældremyndigheden over hendes børn til hendes bror, som hun ikke har kontakt med, men som også er konverteret til islam.

Hvad er Kommissionens politik i sådanne tilfælde, hvor en regering tillader indblanding i personlige forhold, hvilket er en overtrædelse af verdenserklæringen om menneskerettighederne (artikel 18)?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(23. februar 2004)

Kommissionen følger nøje udviklingen i sagen om Siham Qandah. Siham Qandahs situation belyser det generelle spørgsmål om, hvorvidt anvendelsen af Sharia-loven er forenelig med de internationale menneskerettighedskonventioner, som Jordan har undertegnet, men ikke fuldt ud omsat til national lovgivning. Kommissionen deler det æredes medlems bekymring for, at anvendelsen af Sharia-loven i Jordan kan skabe store problemer i familier med både kristne og muslimske medlemmer og føre til situationer, der ikke er forenelige med konventionerne.

Som det ærede medlem ved, har Jordan undertegnet den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder. Kommissionen har anført, at det er nødvendigt at Jordan overholder sine forpligtelser i henhold til internationale aftaler om menneskerettigheder, herunder dem der beskytter kvinder og børn. Respekten for menneskerettighederne, især kvinders og børns rettigheder, er en sag, der ligger Kommissionen på sinde. Kommissionen vil blive ved med at understrege betydningen af at respektere disse rettigheder i de fremtidige forbindelser med de jordanske myndigheder.

Som led i associeringsaftalen mellem EU og Jordan er EU og Jordan løbende i politisk dialog på højeste plan blandt andet med det formål at forbedre menneskerettighedssituationen i Jordan. Det indebærer samarbejde om særlige emner vedrørende menneskerettigheder og et forsøg på at forbedre overholdelsen af internationale konventioner.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/685 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/685

---

(2004/C 88 E/0704)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0144/04

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(26. januar 2004)

Om:   Cuba – Kommissionens delegation

Som svar på min tidligere forespørgsel P-2303/03 (1) anførte kommissær Nielson, at den cubanske regering den 14. april 2003 godkendte udpegelsen af chefen for Kommissionens delegation i Cuba.

Da svaret blev afgivet, var der endnu ikke fastsat et tidspunkt for overrækkelsen af hans akkreditiver.

Kommissionen bedes på den baggrund besvare følgende:

– Er der sket noget i denne sag med hensyn til fastsættelse af dato for akkrediteringen?

– Hvilke skridt er der taget for at rette op på denne situation?

– Har de cubanske myndigheder forelagt en begrundelse for denne forsinkelse?

– Hvordan fortolker Kommissionen denne situation, og hvilke kommentarer giver den anledning til?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(20. februar 2004)

Der er endnu ikke fastsat nogen dato for overrækkelsen af akkreditiver, til trods for at det tre gange officielt er blevet angivet, at ceremonien var nært forestående. Det er værd at notere, at chefen for Kommissionens delegation i San Domingo allerede er opført på den nyligt offentliggjorte liste for 2004 »over det diplomatiske og konsulære korps akkrediteret i Cuba« som »udpeget« ikke-bosiddende chef for De Europæiske Fællesskabers delegation i Havana.

Kommissionens chargé d'affaires i Havana har flere gange i de sidste måneder anmodet myndighederne om at fastsætte et tidspunkt for overrækkelsen af akkreditiver. Sidste gang sagen officielt blev bragt på bane over for myndighederne var den 24. november 2003 på et møde med den cubanske udenrigsminister. Der har været rettet lignende henvendelser til Cubas ambassade i San Domingo og i Bruxelles.

Der er endnu ikke modtaget svar på anmodningen om at få fastsat en bestemt dato.

Kommissionen antager, at de cubanske myndigheder mener, at forholdet mellem de to parter på nuværende tidspunkt ikke indbyder til at formalisere akkrediteringen af Kommissionens ikke-bosiddende delegationschef i Havana. Det er nødvendigt at erindre om, at de diplomatiske forbindelser til alle EU-missioner i Cuba har været lagt på is, fordi disse havde inviteret systemkritikere og politiske modstandere med til deres respektive nationaldage. Cubanske systemkritikere var inviteret med til receptionen på Schuman-dagen den 9. maj 2003 i Havana.

---

(1)  Se side 76.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/686 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/686

---

(2004/C 88 E/0705)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0146/04

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(26. januar 2004) Om: Folkeafstemning i Venezuela

I   overensstemmelse med den venezuelanske forfatning kan der afholdes folkeafstemning med henblik på at afsætte statschefer, når disse har siddet ved magten i halvdelen af deres valgperiode, idet det dog for at afholde en sådan folkeafstemning er nødvendigt at indsamle underskrifter fra mindst 20 % af de

11 millioner venezuelanske vælgere, hvilket svarer til omkring 2,6 millioner.

Med dette formål for øje afleverede den venezuelanske opposition som bekendt i august sidste år i alt 120 kasser indeholdende ca. tre millioner underskrifter til det nationale valgråd (CNE) for at kunne afholde en folkeafstemning med henblik på at afsætte præsident Hugo Chávez.

Ifølge medierne har myndighederne først for nylig meddelt, at verificeringen af de indsamlede underskrifter ville blive påbegyndt, hvilket synes at være endnu et åbenlyst forsøg på at forhale processen og dermed lægge hindringer i vejen for fuldt demokrati i landet.

Dette forhold og de vedvarende forhalingsmanøvrer har fået oppositionen til at sætte spørgsmålstegn ved CNE's habilitet, og den har allerede iværksat protestaktioner foran valgrådets hovedsæde.

Kommissionens bedes på den baggrund besvare følgende spørgsmål:

| — | Er den orienteret om disse forhold? |
| --- | --- |

—

Er den orienteret om disse forhold?

| — | Har den forsøgt at få de venezuelanske myndigheder til at garantere, at verificeringen af underskrifterne vil finde sted på ansvarlig og behørig vis? |
| --- | --- |

—

Har den forsøgt at få de venezuelanske myndigheder til at garantere, at verificeringen af underskrifterne vil finde sted på ansvarlig og behørig vis?

| — | Er den villig til ud over den valgobservationsmission, den allerede har vedtaget at udsende, at undersøge og vurdere, om proceduren forud for verificeringen af underskrifterne er gennemført på behørig og retfærdig vis, hvis den skulle blive anmodet herom? Kunne dette være en opgave for den undersøgelsesmission, som der også allerede er truffet afgørelse om? Eller mener Kommissionen, at varetagelsen af denne opgave sammen med vurderingen af, om observation fra EU's side vil være tilrådelig, nyttig og mulig, vil kunne bringe dens indgriben i fare? |
| --- | --- |

—

Er den villig til ud over den valgobservationsmission, den allerede har vedtaget at udsende, at undersøge og vurdere, om proceduren forud for verificeringen af underskrifterne er gennemført på behørig og retfærdig vis, hvis den skulle blive anmodet herom? Kunne dette være en opgave for den undersøgelsesmission, som der også allerede er truffet afgørelse om? Eller mener Kommissionen, at varetagelsen af denne opgave sammen med vurderingen af, om observation fra EU's side vil være tilrådelig, nyttig og mulig, vil kunne bringe dens indgriben i fare?

| — | Hvorledes vurderer Kommissionen de seneste måneders politiske udvikling i Venezuela? |
| --- | --- |

—

Hvorledes vurderer Kommissionen de seneste måneders politiske udvikling i Venezuela?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(2. marts 2004)

I overensstemmelse med den venezuelanske forfatning kan der afholdes folkeafstemning med henblik på at afsætte offentligt valgte myndigheder, når halvdelen af deres mandatperiode er gået. Dette blev fastslået i den aftale, der blev undertegnet mellem regeringen og oppositionen den 29. maj 2003. Med dette for øje har oppositionen indsamlet underskrifter med henblik på at kræve afholdelse af en folkeafstemning for at afsætte præsident Hugo Chávez og 27 nationalforsamlingsmedlemmer, der er tilhængere af regeringen, og regeringstilhængerne har også indsamlet underskrifter for gennem en folkeafstemning at få afsat 37 nationalforsamlingsmedlemmer, der er tilhængere af oppositionen.

Det nationale valgråd (NEC) er for øjeblikket ved at verificere de underskrifter, der blev fremlagt den 19. december 2003 af oppositionen, og dem, der tidligere blev fremlagt af regeringstilhængerne; dette arbejde skulle have været afsluttet den 13. februar 2004, men er blevet forsinket indtil udgangen af februar eller begyndelsen af marts 2004. Hvis der foreligger et tilstrækkeligt stort antal underskrifter (mere end 2,4 millioner for at kunne afsætte præsidenten), skal NEC tilrettelægge en eller flere folkeafstemninger inden for 97 dage (udgangen af maj 2004). På denne baggrund er verificeringen af underskrifter af afgørende betydning. NEC gennemfører verificeringen under et betydeligt tidspres, men det har fået stor international støtte, herunder fra EU. Trods mindre vanskeligheder skrider processen fremad, selv om oppositionen har anklaget visse medlemmer af NEC for bevidst forhaling af arbejdet.

På opfordring af regeringen overvåger Organisationen af Amerikanske Stater (OAS) og Carter-Centret verificeringen af underskrifterne for at sikre processens gennemsigtighed og for at vise, at den finder sted på korrekt vis. Til at begynde med blev OAS og Carter-Centret kun opfordret til at overvåge to af de seks faser i verifikationsprocessen, men på anmodning af OAS blev invitationen udvidet til at omfatte samtlige faser.

Kommissionen yder finansiel støtte til OAS med henblik på gennemførelsen af aftalen af 29. maj 2003 til et beløb af 600 000 EUR. Herudover er Kommissionen ikke indblandet i processen, eftersom den hverken er blevet anmodet om at overvåge indsamlingen af underskrifter eller medvirke ved verificeringen af disse.

Kommissionen støtter NEC's bestræbelser for at overholde dets forfatningsmæssige forpligtelse til at verificere underskrifterne og har ingen grund til at tro, at NEC ikke skulle opfylde sine forpligtelser. Det er af stor betydning, at både regeringstilhængerne og oppositionen offentligt forpligter sig til at acceptere en afgørelse, der er i overensstemmelse med forfatningen og de demokratiske principper. EU har offentligt (erklæring af 22. december 2003) opfordret begge parter til at handle i overensstemmelse hermed. Præsident Chávez og visse dele af oppositionen har gjort dette, hvilket bidrager til at mindske mulige politiske spændinger.

Hvis NEC træffer den afgørelse, at der skal afholdes folkeafstemning om præsidentposten, vil Kommissionen, såfremt de venezuelanske myndigheder opfordrer EU til at medvirke som observatør, udsende en sonderende valgobservatørdelegation til Venezuela, som skal foreslå, om det vil være tilrådeligt, hensigtsmæssigt og muligt at udsende en fuldt udbygget EU-observatørdelegation i overensstemmelse med den praksis, der er anført i Kommissionens meddelelse om EU-bistand til valghandlinger og valgovervågning (1).

Kommissionen konstaterer med tilfredshed, at indsamlingen af underskrifter fandt sted i en atmosfære af tolerance og beherskelse, og håber, at den samme tolerante ånd vil gøre sig gældende under verifikations-processen og på det tidspunkt, NEC meddeler resultaterne.

---

(1)  KOM(2000) 191 endelig udg.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/687 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/687

---

(2004/C 88 E/0706)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0148/04

af Cees Bremmer (PPE-DE) til Kommissionen

(26. januar 2004)

Om:   Menneskerettighederne i Burma

Er Kommissionen bekendt med de meget alvorlige menneskerettighedskrænkelser i Burma, som militærjuntaen gør sig skyldig i siden de sidste demokratiske valg? Det drejer sig her om undertrykkelse af forskellige befolkningsgrupper, hvilket bl.a. har skabt problemet med burmanske flygtninge i det nordøstlige Indien (navnlig kristne medlemmer af Chin-folket), som flygter for den burmanske hærs terror, og de muslimske Rohingya-flygtninge fra Burma, der opholder sig i Bangladesh?

Deler Kommissionen den opfattelse, at Burma i alvorlig grad tilsidesætter de forpligtelser, som medlemsskab af FN medfører, og at det påhviler det internationale samfund, og navnlig EU, at gøre Burma opmærksom på dette?

Deler Kommissionen den opfattelse, at spørgsmålet om menneskerettighedskrænkelserne i Burma kun kan løses ved, at der indledes en demokratiseringsproces på grundlag af en dialog mellem militærjuntaen, den demokratiske opposition og de forskellige etniske grupper?

Er Kommissionen på baggrund af ovenstående rede til at bidrage til en styrkelse af det civile samfund, som endnu befinder sig i en begyndelsesfase, f.eks. ved at yde støtte til sundhedssektoren, undervisning og miljøområdet, hvor behovene er størst som følge af manglende finansielle midler og velorganiserede initiativer?

Er Kommissionen endvidere rede til at medvirke til en løsning af flygtningeproblemet ved at opfordre de indiske myndigheder til at afstå fra at lægge yderligere pres på burmanske fordrevne i Nordøstindien og til at fremme den humanitære bistand? Er Kommissionen endvidere rede til at lægge pres på myndighederne i Bangladesh og på UNHCR, således at de muslimske Rohingya-flygtninge fra Burma, der opholder sig i officielt anerkendte flygtningelejre i det sydlige Bangladesh, ikke tvinges til at vende tilbage og at der ydes en vis humanitær bistand til muslimske Rohingya-flygtninge uden officiel flygtningestatus?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(25. februar 2004)

Kommissionen er bekendt med rapporterne om at militæret i Burma/Myanmar forfølger etniske minoriteter, og den har ved flere lejligheder meddelt landets regering at den er alvorligt bekymret med hensyn til menneskerettighederne i landet, ikke mindst i områder med etniske mindretal.

Kommissionen har altid haft den faste overbevisning at en varig løsning på Burmas politiske problemer – hvilket er en forudsætning for en forbedring af forholdene med hensyn til menneskerettighederne – må baseres på en aftale mellem Statens Freds- og Udviklingsråd (SPDC), den demokratisk valgte opposition og de etniske mindretal.

Al ikke-humanitær bistand og udviklingsstøtte til Burma er suspenderet i henhold til en EU-fællesholdning. Der kan dog gøres undtagelser for så vidt angår programmer som tilrettelægges i samarbejde med demokratiske grupper, og som gennemføres med disses hjælp inden for grunduddannelse, sundhedsvæsen og fattigdomsbekæmpelse. Der kan også ydes støtte til fremme af menneskerettighederne og demokrati.

Kommissionens humanitære bistand til Burma/Myanmar, der er på ca. 10 mio. EUR om året, tager i dag i første række sigte på flygtninge i ind- og udland, og herunder hjemvendende flygtninge. Hjælpen omfatter fødevarebistand, bekæmpelse af HIV/AIDS og sikring af vand og sanitet. Alle humanitære programmer varetages af NGO'er eller internationale organisationer.

Med hensyn til burmesiske flygtninges vilkår i Bangladesh og Indien kan det bemærkes at Kommissionen ved flere lejligheder har taget dette problem op over for disse to landes myndigheder.

Kommissionen yder stor økonomisk bistand til rohingya-befolkningen, såvel i Bangladesh som i Burmas Rakhine-stat. Denne bistand ydes i fuldt samarbejde med De Forenede Nationers Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR). Kommissionen fortsætter sin overvågning af rohingya-flygtningenes vilkår for at sikre at de ikke tvangshjemsendes, og er vedvarende rede til om fornødent at træffe yderligere foranstaltninger.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/688 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/688

---

(2004/C 88 E/0707)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0188/04

af Marco Cappato (NI) til Kommissionen

(29. januar 2004)

Om:   Bortførelse af to borgere fra Côte d'Ivoire

Den 4. december 2003 blev brødrene Gbane Aboubacar og Soule Ouattara bortført fra deres bil, en grå Peugeot 405 med registreringsnummeret 2532CE01, af en bevæbnet kommando i området omkring kulturcentret i Treichville, Côte d'Ivoire.

Henvendelserne fra deres familie, som bor i Koumassi, har siden været forgæves. Eftersøgninger i politistationerne og hos gendarmeriet i hovedstaden Abidjan har indtil nu ikke givet noget resultat. Ofrenes forældre og deres politiske familie, det demokratiske parti i Côte d'Ivoire (PDCI RDA), er stadig chokerede over denne nye voldsepisode i landet.

Har Kommissionen oplysninger i forbindelse med denne bortførelse, som er foregået under mystiske omstændigheder?

Vil Kommissionen rette henvendelse til myndighederne i Côte d'Ivoire, så denne situation hurtigst muligt kan få en positiv udgang?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(26. februar 2004)

Kommissionen har kendskab til bortførelsen af brødrene Gbane Aboubacar og Soule Ouattara. Sagen er blevet nævnt i flere aviser, herunder »le Nouveau Réveil« og »le Libéral«.

Det politiske parti, som Gbane Aboubacar er medlem af, PDCI-RDA, har foretaget efterforskninger på politistationer i nabolaget og i det centrale fængsel »Maison d'Arrêt et de Correction« i Abidjan, men der er ikke fundet oplysninger.

Hverken de bortførtes familie eller PDCI har underrettet Den Internationale Røde Kors Komité om sagen.

Det ivorianske forbund for menneskerettigheder »Ligue Ivoirienne des Droits de l'Homme« (LIDHO) fik kendskab til sagen gennem aviser. Forbundets bestyrelse drøftede spørgsmålet den 26. januar 2004, men besluttede ikke at foretage yderligere efterforskninger, da hverken familien eller PDCI havde anmodet om hjælp.

Den ivorianske bevægelse for menneskerettigheder »Mouvement Ivoirien des Droits Humains« (MIDH) har forsøgt at få yderligere oplysninger fra de bortførtes familie, men denne ønskede ikke at give flere oplysninger, og foreslog at spørge PDCI. I mellemtiden er familien flyttet til en ukendt adresse.

Kommissionens delegation i Côte d'Ivoire vil rejse spørgsmålet over for regeringen.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/689 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/689

---

(2004/C 88 E/0708)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0213/04

af Sir Robert Atkins (PPE-DE) til Kommissionen

(30. januar 2004)

Om:   Aftalen om afskaffelse af told på lægemidler

Aftalen om afskaffelse af told på lægemidler blev indgået af 22 lande (1) under Uruguay-handelsrunden og trådte i kraft den 1. januar 1995. Aftalen har betydet, at tolden på i tusindvis af lægemiddelenheder er blevet afskaffet, og den omfatter en forpligtelse til ikke at erstatte toldmæssige hindringer med ikke-toldmæssige hindringer. Aftalen omfatter endog produkter importeret fra lande, som ikke er kontraherende part i aftalen. Alle farmaceutiske helfabrikata (2) er automatisk omfattet af aftalen. Aktive stoffer og halvfabrikata (der anvendes ved fremstillingen af farmaceutiske helfabrikata) nyder dog ikke automatisk toldfrihed, og de skal formelt føjes til listen over produkter, som aftalen finder anvendelse på.

Under Uruguay-runden forpligtede de kontraherende parter i aftalen sig til mindst hvert tredje år at ajourføre listen over produkter omfattet af aftalen for at medtage nye aktive stoffer og halvfabrikata, der er udviklet, efter at aftalen blev undertegnet. Den anden ajourføring trådte i kraft i juli 1999 (3), hvilket betyder, at den tredje ajourføring skulle have været afsluttet for 18 måneder siden. Siden ajourføringen i 1999 er der udviklet i tusindvis af nye produkter, som venter på at blive godkendt til optagelse på listen over produkter, der er omfattet af toldfrihed.

Sideløbende hermed kunne deltagerne i WTO-forhandlingerne overveje at forenkle metodologien for at sikre, at fremtidige ajourføringer ikke længere er nødvendige, og tilskynde flere WTO-medlemsstater til at tilslutte sig aftalen. Et sådant initiativ ville falde ind under den nye handelsrunde, og selv om det må hilses velkomment, bør det ikke forhindre eller yderligere forsinke en hurtig afslutning af den ajourføring, parterne forpligtede sig til under Uruguay-runden, og som skulle have været foretaget for længst.

Kan Kommissionen oplyse, hvilket stadium EU har nået med hensyn til den tredje ajourføring af aftalen om afskaffelse af told på lægemidler, som skulle have været afsluttet for 18 måneder siden i henhold til den tidsplan, der blev fastlagt under Uruguay-runden? Kan Kommissionen oplyse, hvornår ajourføringen efter planen helt præcist vil blive afsluttet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(10. marts 2004)

Aftalen om afskaffelse af told på lægemidler er en ikke-bindende ordning mellem de vigtigste lægemiddel-producerende lande om at reducere deres WTO-toldbindinger på visse lægemidler, herunder aktive stoffer og halvfabrikata, til nul. Da der hele tiden bliver udviklet nye lægemidler, er det ifølge ordningen hensigten, at disse produkter periodisk skal tages op til fornyet overvejelse. Enhver af deltagerne kunne have igangsat den tredje ajourføring, som skulle have været afsluttet i 2002, selv om det var EU, som foreslog de to forrige ajourføringer, og som sørgede for, at de blev gennemført. Eftersom det er af interesse for EU's lægemiddelindustri, overvejer Kommissionen nu at iværksætte den tredje ajourføring.

Hvad angår forenklingen af procedurerne for ajourføring og udvidelsen af aftalen til andre WTO-medlemmer, vil Kommissionen bestemt overveje disse muligheder, hvis de er i EU's interesse i henhold til Doha-udviklingsdagsordenen.

---

(1)  Australien, Canada, Den Tjekkiske Republik, De Europæiske Fællesskaber, Japan, Norge, Den Slovakiske Republik, Sverige, Schweiz og De Forenede Stater.

(2)  Aftalen henviser til produkter klassificeret i kapitel 30 i Det Harmoniserede Toldsystem (som omfatter alle farmaceutiske helfabrikata).

(3)  Med undtagelse af Japan, hvor den trådte i kraft i juni 2000.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/690 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/690

---

(2004/C 88 E/0709)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0216/04

af Marco Pannella (NI) til Kommissionen

(30. januar 2004)

Om:   Krænkelse af religionsfriheden i Vietnam

Ifølge den internationale rapport for 2003 om religionsfrihed, som det amerikanske udenrigsministerium har udarbejdet, gælder der i Vietnam betydelige indskrænkninger for aktiviteterne i de religiøse samfund, der ikke er anerkendt af regeringen.

Kommunistpartiet har indført strenge restriktioner for de religiøse samfunds overhoveder og præster.

Med henblik herpå har den vietnamesiske regering

| 1) | anvendt magtmidler til at kontrollere religiøse samfund og deres aktiviteter; |
| --- | --- |

1)

anvendt magtmidler til at kontrollere religiøse samfund og deres aktiviteter;

| 2) | undertrykt religiøse forsamlinger ved at fratage medlemmerne deres arbejde, ved at forbyde deres børn at gå i skole eller ved at konfiskere deres ejendom; |
| --- | --- |

2)

undertrykt religiøse forsamlinger ved at fratage medlemmerne deres arbejde, ved at forbyde deres børn at gå i skole eller ved at konfiskere deres ejendom;

| 3) | fortsat holdt nogle religiøse personligheder i isolation ved at indskrænke deres bevægelsesfrihed og ved at lægge pres på deres tilhængere og slægtninge, som det var tilfældet med Thich Huyen Quang, den øverste leder af Vietnams Forenede Buddhistiske Kirke; han var helt åbenlyst i husarrest fra 1982 til marts 2003; |
| --- | --- |

3)

fortsat holdt nogle religiøse personligheder i isolation ved at indskrænke deres bevægelsesfrihed og ved at lægge pres på deres tilhængere og slægtninge, som det var tilfældet med Thich Huyen Quang, den øverste leder af Vietnams Forenede Buddhistiske Kirke; han var helt åbenlyst i husarrest fra 1982 til marts 2003;

| 4) | i slutningen af december 2002 anvendt en sundhedsskadelig gas til at opløse en protestantisk hmong-højtidelighed i Lau Chau-provinsen, hvilket medførte, at en kvinde aborterede, mens flere andre efterfølgende fik behov for lægehjælp. |
| --- | --- |

4)

i slutningen af december 2002 anvendt en sundhedsskadelig gas til at opløse en protestantisk hmong-højtidelighed i Lau Chau-provinsen, hvilket medførte, at en kvinde aborterede, mens flere andre efterfølgende fik behov for lægehjælp.

Endvidere døde Mua Bua Senh og Vang Seo Giao, protestantiske medlemmer af hmong-folket, i juli 2002 efter at være blevet pryglet af politiet.

Derudover er der blevet registreret sager med personer dømt for »ulovlig religionsudøvelse« i henhold til paragraf 258 i straffeloven (op til tre års fængsel). Nogle af foranstaltningerne i den lov, efter hvilken personer domfældes af religiøse grunde, udgør en overtrædelse af internationale aftaler, bl.a. verdenserklæringen om menneskerettigheder.

Kontoret for religiøse anliggender krænker retten til religionsfrihed igennem sin brug af statens funktionærer og ordensmagten, som har forfulgt og vilkårligt tilbageholdt udøvere af denne religion.

Personalet fra USA's ambassade har meddelt regeringen, at manglende fremskridt med hensyn til religiøse spørgsmål og menneskerettigheder udgør en hindring for normaliseringen af de bilaterale forbindelser.

Kommissionen har over for Vietnams regering understreget, at denne i højere grad må respektere den politiske og religiøse frihed, men har derudover ikke truffet foranstaltninger over for regeringen, og Kommissionens holdning i spørgsmålet består i at »følge situationen«, hvormed den afviger fra den amerikanske holdning.

Har Kommissionen på baggrund af ovenstående:

| — | iværksat foranstaltninger som opfølgning af den fælles erklæring fra Kommissionen og medlemsstaterne i den rådgivende gruppe i Hanoi i december 2002 om overholdelse af den politiske og religiøse frihed samt fremtidig økonomiske og sociale frihed? |
| --- | --- |

—

iværksat foranstaltninger som opfølgning af den fælles erklæring fra Kommissionen og medlemsstaterne i den rådgivende gruppe i Hanoi i december 2002 om overholdelse af den politiske og religiøse frihed samt fremtidig økonomiske og sociale frihed?

| — | drøftet og bestræbt sig på at gøre en ende på overgreb over for og indskrænkninger af den religiøse frihed for enkeltpersoner som Thich Huyen Quang, Thich Quang Do og Fader Nguyen Van Ly? |
| --- | --- |

—

drøftet og bestræbt sig på at gøre en ende på overgreb over for og indskrænkninger af den religiøse frihed for enkeltpersoner som Thich Huyen Quang, Thich Quang Do og Fader Nguyen Van Ly?

| — | drøftet det amerikanske skridt om at betragte Vietnam som et land, der giver anledning til særlig bekymring i medfør af loven om international religiøs frihed, dersom regeringen ikke gennemfører en forbedring af forholdene? |
| --- | --- |

—

drøftet det amerikanske skridt om at betragte Vietnam som et land, der giver anledning til særlig bekymring i medfør af loven om international religiøs frihed, dersom regeringen ikke gennemfører en forbedring af forholdene?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(25. februar 2004)

I forbindelse med dialogen om menneskerettigheder med de vietnamesiske myndigheder og også i andre sammenhæng, herunder EU's trojka-missioner til det centrale højland – hvoraf den seneste fandt sted i december 2003 – har EU gang på gang rejst spørgsmålet om de voldsomme restriktioner i religionsfriheden i Vietnam. EU har således især givet udtryk for sin store bekymring med hensyn til situationen for de protestantiske trossamfund i det centrale højland og de foranstaltninger, der er blevet truffet mod Den Forenede Buddhistiske Kirke i Vietnam (UBCV). EU har anmodet om, at protestantiske præster og deres tilhængere samt UBCV's religiøse ledere og munke, som er blevet tilbageholdt, løslades, og endvidere opfordret regeringen til at genoptage dialogen med UBCV.

EU har også opfordret til, at andre fanger og personer, der holdes indespærret, blot fordi de på fredelig vis har udtrykt deres personlige opfattelse, løslades, idet tilbageholdelsen er i modstrid med de internationale retlige instrumenter, som Vietnam har undertegnet. Den har også påtalt den vage og tilfældige anvendelse af visse af Vietnams love, og fremsat ønske om, at de tages op til revision; dette er tilfældet for en række bestemmelser i straffeloven som f.eks. den, det ærede medlem henviser til, samt bekendtgørelse nr. CP/31, i henhold til hvilken borgere kan sættes i husarrest i op til to år uden dommerkendelse. I denne forbindelse har EU foreslået, at eksperter fra FN's Særlige Arbejdsgruppe for Vilkårlig Tilbageholdelse aflægger besøg i Vietnam.

Endvidere har EU lagt pres på regeringen for at skabe større gennemsigtighed i anliggender, der vedrører menneskerettigheder, under henvisning til den skade, den nuværende mangel på åbenhed forvolder Vietnams internationale image. EU har således bedt om uhindret adgang til landet, herunder til det centrale højland, for uafhængige observatørmissioner, for FN's rapportører for menneskerettigheder, især FN's særlige rapportør om religionsfrihed, samt for FN's Højkommissariat for flygtninge (UNHCR) og for anerkendte ngo'er, der beskæftiger sig med menneskerettighedsanliggender. EU har også anmodet regeringen om, at diplomater fra EU's medlemsstater får adgang til at besøge fanger og overvære retssagerne mod systemkritikere.

EU vil fortsætte med at slå til lyd for en forbedring af menneskerettighedsforholdene i Vietnam, når som helst der er anledning hertil, herunder ved møderne i den rådgivende gruppe, og fortsat yde støtte gennem samarbejdsprogrammer, således at der kan finde konkrete ændringer sted i situationen i landet.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/692 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/692

---

(2004/C 88 E/0710)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0218/04

af Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) til Kommissionen

(30. januar 2004)

Om:   Foranstaltninger til gennemførelse af EU's politik i Tjetjenienspørgsmålet

EU har med en rosværdig konsekvens taget Tjetjenienspørgsmålet op over for Rusland under den igangværende dialog, men kritikken af overtrædelserne af menneskerettighederne er ikke nået længere end til diskussionsstadiet.

F. eks. har menneskerettighedsorganisationen Memorial påpeget alvorlige mangler i efterforskningen af menneskerettighedsovertrædelserne. Memorial har kendskab til mindst 2800 »forsvindinger«, men kun 47 af disse sager er blevet behandlet ved en domstol. Organisationen har kun kendskab til tre eller fire tilfælde, hvor soldater er blevet idømt lange straffe.

Hvilke muligheder har EU for at udøve et mere effektivt pres for at udvirke, at de russiske myndigheder giver bevægelsesfrihed til de medier og medlemmer af Dumaen, som hidtil har kritiseret Tjetjenienpolitikken?

Indebærer Fællesskabets afhængighed af energiimporten fra Rusland en indskrænkning af EU's udenrigspolitiske frihed ud over, hvad den diplomatiske høflighed i almindelighed tilsiger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(5. marts 2004)

Den nuværende konflikt i Tjetjenien viser desværre ingen tegn på »normalisering«. Der forekommer tværtimod forstyrrende rapporter om vedvarende krænkelser af menneskerettighederne, og sikkerhedssituationen er meget forværret og breder sig uden for det nordlige Kaukasus efter folkeafstemningen om grundloven i marts 2003.

Kommissionen finder det grundlæggende, at retsstaten og fuld respekt for menneskerettighederne (herunder mediefrihed) genindføres i Tjetjenien, hvis der skal findes en varig løsning på konflikten. Blandt de særlige spørgsmål, som Kommissionen har rejst over for de russiske myndigheder, er adgangsretten til Tjetjenien. Dette gælder særligt for ikke-statslige organisationer, som yder humanitær bistand, men Kommissionen er også bekymret over, at det er blevet meget vanskeligt, om ikke umuligt, for journalister at rejse ind i landet for at rapportere om situationen.

Kommissionen er helt opmærksom på de manglende muligheder for at aflægge rapport i Rusland om situationen i Tjetjenien. Ud over de øgede begrænsninger med hensyn til russiske medieaktiviteter, herunder lukningen af TVS i 2003, den sidste tilbageværende landsdækkende private fjernsynskanal, har mange russiske journalister bemærket, at de russiske medier med vilje nedtoner kritikken af den russiske politik i Tjetjenien af frygt for at blive forfulgt af myndighederne.

Under disse omstændigheder finder Kommissionen det væsentligt at bevare en åben og ærlig dialog for at understrege behovet for, at Rusland anerkender de værdier, som landet har forpligtet sig til som medlem af Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE) og Europarådet, herunder respekten for menneskerettighederne og mediefrihed. Kommissionen mener, som anført i den nylige meddelelse til Rådet og Parlamentet, at EU kan påvirke udviklingen i Rusland, hvis den er parat til at drøfte vanskelige spørgsmål med de russiske myndigheder på en klar og direkte måde. EU som helhed bør bekræfte, at fælles europæiske værdier udgør grundlaget for en uddybning af forbindelserne, og at EU og dets medlemsstater kraftigt og samlet giver udtryk for bekymring over den manglende respekt for menneskerettighederne.

Kommissionens faste holdning med hensyn til spørgsmålet om menneskerettighederne i Rusland er på ingen måde »indskrænket« af dens økonomiske og energipolitiske forhold til Rusland.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/693 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/693

---

(2004/C 88 E/0711)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0221/04

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(30. januar 2004)

Om:   Retslig efterforskning i Milano af revisionsselskaberne Grant Thornton og Deloitte i forbindelse med Parmalat-skandalen

I forbindelse med Parmalat-skandalen er retten i Milano i gang med at efterforske revisionsselskaberne Grant Thornton og Deloitte. Anklagen lyder på overtrædelse af lov nr. 231 om juridiske personer, der er resultatet af et EU-direktiv. Den 31. december blev to revisorer fra Grant Thornton fængslet, og efterfølgende er der indledt undersøgelser mod to revisorer fra Deloitte og Touche, som er under anklage for spekulation, regnskab s svindel, urigtige indberetninger og groft bedrageri.

Kan Kommissionen oplyse, om den har kendskab til ovennævnte og

om den, hvis selskaberne Grant Thornton og/eller Deloitte skulle have haft forbindelser med Kommissionen, vil tage kontakt til domstolen i Milano for at få indblik i, hvilken mistanke der ligger til grund for efterforskningen – dvs. hvilken type lovovertrædelser der eventuelt er tale om, og hvordan selskaberne er involveret – og for at forhindre, at EU's institutioner krænkes?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frits Bolkestein

(11. marts 2004)

Kommissionen følger nøje udviklingen i sagen om lukningen af Parmalat-koncernen. Det er imidlertid for tidligt at drage nogen konklusioner af denne meget komplekse sag, da de retlige undersøgelser stadig er i gang.

Med hensyn til det revisionsarbejde, der skal foretages af Grant Thornton og Deloitte i forbindelse med de specifikke projekter, som finansieres af Kommissionen, vil Kommissionen fortsat overvåge dette arbejde for at sikre, at det udføres i overensstemmelse med de højeste standarder.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/693 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/693

---

(2004/C 88 E/0712)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0248/04

af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen

(3. februar 2004)

Om:   Roma-børn i Bulgarien

Er Kommissionen klar over, at et meget stort antal børn, som kommer fra Bulgarien til udlandet er sunde børn, hvor mindst den ene af forældrene kan spores, og at 90 % af alle børnene kommer fra etniske mindretal? Desuden er 65 % af institutionsbørnene af roma-afstamning.

I EU's aftale om tiltrædelsespartnerskab med Bulgarien fra 2003 hedder det, at Bulgarien skal sikre, »at børneforsorgssystemet reformeres, således at antallet af børn i institutioner systematisk reduceres, især gennem udvikling af alternative sociale tjenester for børn og familier«.

Kan Kommissionen oplyse, hvordan Bulgariens tiltrædelsesproces bidrager til at sikre, at der gives støtte, navnlig til roma-børn og deres familier, og hvilke skridt Kommissionen foreslår, hvis der ikke konstateres konkrete forbedringer af situationen forud for Bulgariens tiltrædelse i 2007?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(1. marts 2004)

Kommissionen har udmærket kendskab til de oplysninger, det ærede medlem har fremlagt om det store antal romabørn, der er i institutionspleje, og til situationen i Bulgarien vedrørende international adoption.

I den periodiske rapport fra 2003 om Bulgariens fremskridt mod tiltrædelse har Kommissionen gjort rede for situationen og for de spørgsmål, der vedrører børnevelfærd og romaminoriteten. Kommissionen overvåger nøje de fremskridt, der gøres på disse områder, og afholder regelmæssige konsultationer herom med de relevante bulgarske myndigheder. De bulgarske myndigheder har taget initiativ til at reducere det store antal børn, der er i institutionspleje. Endvidere er der blevet vedtaget reformer af de retlige rammer for børnebeskyttelse og af antidiskriminationspolitikken; det gælder derfor nu om at sikre, at denne nye lovgivning og den nyligt vedtagne handlingsplan for afinstitutionalisering gennemføres i fuldt omfang. En ny handlingsplan for gennemførelsen af rammeprogrammet for integration af romaer i det bulgarske samfund yder endvidere specifik budgetstøtte til foranstaltninger så som lettere adgang til bedre undervisning for romabørn og social beskyttelse af romafamilier. Kommissionen har understreget, at en målrettet og vedholdende indsats er nødvendig for at bekæmpe den udbredte sociale skævhed, som romasamfundet lider under.

Kommissionen har slået til lyd for en bedre regulering af bestemmelserne for adoption, herunder international adoption. I 2003 blev der vedtaget ændringer i familielovgivningen, som skabte en klarere ordning. Der er dog fortsat behov for at gøre en yderligere indsats for at sikre, at adoption inden for landets grænser forbliver en sidste udvej, som kun anvendes, såfremt det er i barnets bedste interesse.

Kommissionen har støttet Bulgariens bestræbelser på disse områder gennem en førtiltrædelsesfinansiering under Phare-programmet. Hvad børnevelfærd angår, er der blevet ydet støtte til forbedring af politikken for pleje af socialt marginaliserede børn og af plejeudbuddet, som omfatter et betragteligt antal romabørn. Kommissionen har ydet støtte til og iværksat uddannelsestiltag for de lokale afdelinger for beskyttelse af børn og for det nationale agentur for beskyttelse af børn, det nye bulgarske organ, som har til opgave at føre tilsyn med gennemførelsen af børnevelfærdsreformen. Kommissionen har også bestræbt sig for at støtte den bulgarske regering med hensyn til at udforme alternative former for børneforsorg og reformere b ørneforsorgsforvaltningen i en række udvalgte hjem. Der er endvidere en række andre projekter i gang, som sigter mod at forbedre den sociale velfærd for handicappede og mod at forøge antallet af skolesøgende romabørn samt at sikre den sociale integration af sårbare befolkningsgrupper.

Inden for rammerne af den flerårige programmering for perioden 2004-2006, som for øjeblikket er ved at blive drøftet med de bulgarske myndigheder, er der planlagt yderligere relevant førtiltrædelsesbistand til romabørn og deres familier.

Kommissionen vil fortsat nøje overvåge, at Bulgarien overholder menneskerettighederne og de grundlæggende friheder, især i relation til romasamfundet og børnevelfærd.

Evalueringen af Bulgariens fremskridt henimod tiltrædelse og tiltrædelsesforhandlingerne vil fortsætte på det samme grundlag og ud fra de samme principper, som gjaldt for de ti tiltrædende stater.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/694 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/694

---

(2004/C 88 E/0713)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0312/04

af Elspeth Attwooll (ELDR) til Kommissionen

(2. februar 2004)

Om:   Udviklingsbistand

Hvor stor en del af EU's budget målt som beløb og som procentdel af BNI anvendes til udviklingsbistand? Kan Kommissionen oplyse de tilsvarende tal for USA's vedkommende?

Hvis EU-medlemsstaternes egne nationale budgetter medregnes sammen med EU's budget, hvor stor en del af EU's budget målt som beløb og som procentdel af BNI anvendes der så i alt til udviklingsbistand?

I hvilket omfang svarer Det Forenede Kongeriges nationale budget for udviklingsbistand målt som procentdel af BNI til det tilsvarende budget i de 14 øvrige medlemsstater og i de 10 tiltrædelseslande?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(10. marts 2004)

I 2002 udgjorde EU's samlede bidrag til offentlig udviklingsbistand 29 949 mio. USD svarende til 0,365 % af bruttonationalindkomsten (BNI). USA's samlede bidrag til offentlig bistand udgjorde 13 290 mio. USD svarende til 0,13 % af BNI. Disse to procenttal ligger henholdsvis over og under gennemsnittet for Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling/Komitéen for Udviklingsbistand (OECD/DAC), som er på 0,23 % af BNI (ved en vekselkurs EUR/USD på 1,28).

EU's budget udgjorde 6 962 mio. EUR i 2002 og er medregnet i medlemsstaternes egne statistikker på basis af deres bidrag til budgettet og Den Europæiske Udviklingsfond.

Medlemsstaterne ydede i 2002 følgende % af BNI i aftagende rækkefølge:

| 1. | Danmark 0,96 % |
| --- | --- |

1.

Danmark 0,96 %

| 2. | Sverige 0,83 % |
| --- | --- |

2.

Sverige 0,83 %

| 3. | Nederlandene 0,81 % |
| --- | --- |

3.

Nederlandene 0,81 %

| 4. | Luxembourg 0,77 % |
| --- | --- |

4.

Luxembourg 0,77 %

| 5. | Belgien 0,43 % |
| --- | --- |

5.

Belgien 0,43 %

| 6. | Irland 0,40 % |
| --- | --- |

6.

Irland 0,40 %

| 7. | Frankrig 0,38 % |
| --- | --- |

7.

Frankrig 0,38 %

| 8. | Finland 0,35 % |
| --- | --- |

8.

Finland 0,35 %

| 9. | Det Forenede Kongerige 0,31 % |
| --- | --- |

9.

Det Forenede Kongerige 0,31 %

| 10. | Tyskland 0,27 % |
| --- | --- |

10.

Tyskland 0,27 %

| 11. | Portugal 0,27 % |
| --- | --- |

11.

Portugal 0,27 %

| 12. | Østrig 0,26 % |
| --- | --- |

12.

Østrig 0,26 %

| 13. | Spanien 0,26 % |
| --- | --- |

13.

Spanien 0,26 %

| 14. | Grækenland 0,21 % |
| --- | --- |

14.

Grækenland 0,21 %

| 15. | Italien 0,20 % |
| --- | --- |

15.

Italien 0,20 %

I de ti tiltrædelseslande udgør den offentlige udviklingsbistand samlet set i gennemsnit ca. 0,03 % af deres BNI.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/695 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/695

---

(2004/C 88 E/0714)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0401/04

af Concepció Ferrer (PPE-DE) til Kommissionen

(16. februar 2004)

Om:   Omledning af Ebro

Ifølge nylige oplysninger har Kommissionen fastslået, at Spanien ikke korrekt har anvendt det direktiv, hvori det kræves, at der gennemføres en undersøgelse af visse projekters indvirkning på miljøet, ligesom der forinden skal gennemføres en høring. Kommissionen har rejst sagen ved Domstolen på grund af ukorrekt anvendelse af en bestemmelse i forbindelse med omledningen af Ebro som led i den spanske nationale vandplan. Kan Kommissionen oplyse, i hvilket omfang de spanske myndigheders manglende overholdelse kan få konsekvenser for den spanske nationale vandplan, eftersom kilder i det spanske miljøministerium har erklæret, at »selv om Domstolen skulle slå fast, at vi er nødt til at ændre denne del af loven, ville det ikke føre til en ophævelse af de trufne afgørelser«?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(23. marts 2004)

Som det ærede medlem nævner, har Kommissionen for nylig indklaget Spanien for Domstolen i henhold til EF-traktatens artikel 226 som følge af en ukorrekt omsætning til spansk lovgivning af visse bestemmelser i Rådets direktiv 85/337/EØF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet (1), som ændret ved Rådets direktiv 97/11/EF af 3. marts 1997 (2).

Det skal dog understreges, at denne beslutning er truffet som led i en overtrædelsesprocedure, som Kommissionen har indledt for at undersøge, om de spanske gennemførelsesbestemmelser til direktiv 97/11/EF er korrekte. Der er tale om en procedure af generel karakter, som ikke har relation til specifikke tilfælde som det, der nævnes af det ærede medlem. Indvendingerne i denne beslutning vedrører den manglende overholdelse af den overgangsordning, der er fastsat i direktiv 97/11/EF, samt af de fopligtelser, der følger af direktivets artikel 3 og 9, og som ikke er blevet tydeligt inkorporeret i den spanske lovgivning.

Denne overtrædelsesprocedure indebærer ikke, at VVM-direktivet altid anvendes ukorrekt i Spanien. De eventuelle konsekvenser for specifikke projekter må bestemmes ved en undersøgelse i hvert enkelt tilfælde af den fulgte proceduren.

---

(1)  EFT L 175 af 5.7.1985.

(2)  EFT L 73 af 14.3.1997.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/696 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/696

---

(2004/C 88 E/0715)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0409/04

af Carlos Coelho (PPE-DE) til Kommissionen

(6. februar 2004)

Om:   Unionsborgerskabet og de tilhørende rettigheder

Med Amsterdam-traktaten blev definitionen af unionsborgerskabet udbygget, idet det blev tilføjet, at dette er et supplement til det nationale statsborgerskab, og det træder ikke i stedet for dette. Samtidig blev de tilhørende rettigheder konsolideret.

Senere blev alle de personlige, borgerlige og politiske rettigheder samt de økonomiske og sociale rettigheder, som borgerne i EU har, samlet i en enkelt tekst med vedtagelsen i 2000 (i Nice) af charteret om grundlæggende rettigheder.

Blandt disse rettigheder er valgret og valgbarhed ved valg til Europa-Parlamentet og til kommunale valg i den medlemsstat, hvor EU-borgeren har bopæl.

Jeg blev derfor yderst forbavset, da jeg takket være en skrivelse fra dr. Jason Azzopardi fra det maltesiske nationalistpartis internationale sekretariat fik kendskab til, at der finder en alvorlig overtrædelse af flere hundrede maltesiske borgeres rettigheder sted, idet de pågældende har fået afslag på deres anmodning om at stemme ved det forestående valg i juni til Europa-Parlamentet, fordi de midlertidigt er bosiddende uden for deres hjemland på grund af arbejde eller uddannelse.

Kan Kommissionen oplyse, om den har kendskab til denne situation? Hvordan stiller den sig til denne adfærd, som tilsyneladende er en klar overtrædelse af en rettighed, som alle borgerne i EU har?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(15. marts 2004)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-0118/04 fra Monica Frassoni og Daniel Cohn-Bendit (1).

---

(1)  Se side 682.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/697 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/697

---

(2004/C 88 E/0716)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0427/04

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(17. februar 2004)

Om:   Statsborgeres bopæl i en anden medlemsstat

Kan Kommissionen opgive, hvor mange borgere fra hver enkelt medlemsstat der er bosiddende i hver enkelt af de andre medlemsstater for hvert enkelt år inden for de sidste ti år, for hvilke der foreligger tal?

Kan den ligeledes opgive antallet af ikke-EU-statsborgere i hver enkelt medlemsstat for hvert enkelt år inden for de ti år og om muligt oplyse antallet af amerikanske statsborgere?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(16. marts 2004)

Tabellerne, der er sendt direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat, viser antallet af udenlandske statsborgere, som boede i medlemsstaterne i perioden 1994-2003. Hvor det har været muligt, er antallet af udenlandske statsborgere opdelt på statsborgerskab i de enkelte medlemsstater, samlet antal ikke-EU-statsborgere og antal amerikanske statsborgere. For at maksimere dataserierne omfatter tabellen for 1994 tal for Østrig, Finland og Sverige, selvom disse lande ikke var medlem af EU på daværende tidspunkt.

Tallene i tabellerne er baseret på de data, der løbende stilles til Eurostats rådighed. De nationale statistikkontorer leverer dataene til Eurostat i forbindelse med en årlig anmodning om data vedrørende migrationsstrømme og samlet antal indvandrere.

Af nedenstående årsager er det ikke muligt at besvare spørgsmålene fuldt ud. Der findes ikke statistikker over antal udenlandske statsborgere for alle medlemsstater og for alle år. Foreligger der data, skal disse fortolkes med en vis forsigtighed. Medlemsstaterne bruger ikke samme datakilder og definitioner på bopæl, og dette kan indvirke på sammenligneligheden af de forskellige medlemsstaters statistikker.

Tabellen for 2001 er den mest fuldstændige. Befolkningstællingerne for 2001 giver supplerende oplysninger, som kan bruges til at kontrollere tal fra andre datakilder eller som information, hvis der ikke findes andre data. Statistikkerne over udenlandske statsborgere i Luxembourg og Østrig er baseret på folketællingen og foreligger derfor kun for 2001. På samme måde foreligger statistikkerne for Frankrig kun for 1999, der er det år, hvor der sidst er foretaget en befolkningstælling i Frankrig.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/698 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/698

---

(2004/C 88 E/0717)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0496/04

af María Sornosa Martínez (PSE) og María Valenciano Martínez-Orozco (PSE) til Kommissionen

(23. februar 2004)

Om:   Undersøgelse af arbejdslegater fra det spanske arbejdsministerium

I sit svar på forespørgsel E-2188/03 (1) fra undertegnede MEP'er vedrørende det spanske arbejdsministeriums mulige forskelsbehandling af gravide kvinder i forbindelse med tildelingen af arbejdslegater, anerkendte Kommissionen, at der kunne være tale om en krænkelse af fællesskabsretten med hensyn til ligebehandling af mænd og kvinder, og bebudede, at den ville indlede en undersøgelse.

Kan Kommissionen oplyse, hvor langt man er nået i denne undersøgelse, og inden for hvilket tidsrum de spanske myndigheder har svaret på denne anmodning, såfremt der er modtaget svar?

Supplerende svar afgivet på Kommissionens vegne af Stavros Dimas

(29. juni 2004)

I sine skriftlige forespørgsler E-2188/03 og E-0496/04 spurgte det ærede medlem, om Kommissionen mente, at bestemmelserne vedrørende tildeling af stipendier fra Kvindeinstituttet er i overensstemmelse med direktiv 92/85/EØF (2).

Som tidligere anført har Kommissionen været i kontakt med de spanske myndigheder i forbindelse med dette spørgsmål. De spanske myndigheder har meddelt, at artikel 12 i det ministerielle dekret nr. 939/2003 om fremgangsmåden for tildeling af stipendier til uddannelse ved Kvindeinstituttet for 2003 åbner mulighed for at suspendere og senere genoptage stipendiet ved barsel, adoption eller permanent pasning af et barn. I henhold til lov nr. 39/1999 af 5. november om forening af familie- og arbejdsliv udvides denne ret til også at omfatte fædre, som er stipendiater. En stipendiat, der benytter sig af muligheden for at suspendere stipendiet i overensstemmelse med denne bestemmelse, kan derfor genoptage uddannelsen og færdiggøre hele uddannelsesforløbet efter denne periode, hvor stipendiet var suspenderet.

De spanske myndigheder påpeger, at stipendiaterne ikke er arbejdstagere, der er omfattet af loven om arbejdstagere eller anden arbejdslovgivning, eftersom stipendiet ikke kan klassificeres som løn, og forholdet mellem stipendiat og det organ, der tildeler stipendiet, ikke kan klassificeres som et arbejdsgiver/arbejdstagerforhold. I den henseende hedder det i artikel 7.2 i det ministerielle dekret, at der ved tildeling og oppebærelse af stipendier i overensstemmelse med lovens principper ikke kan etableres et beskæftigelses- eller aftaleforhold mellem stipendiaterne og Kvindeinstituttet.

Direktiv 92/85/EØF foreskriver en minimumsbeskyttelse, herunder retten til 14 ugers sammenhængende barselsorlov, for tre kategorier af kvindelige arbejdstager, nemlig arbejdstagere, som er gravide, som lige har født, eller som ammer. Da modtagerne af det spanske Kvindeinstituts uddannelsesstipendier snarere er praktikanter end arbejdstagere, falder de imidlertid ikke inden for anvendelsesområdet for direktiv 92/85/EØF.

Der er desuden ikke tale om forskelsbehandling på grundlag af køn, da muligheden for at suspendere stipendiet er åben for både kvinder og mænd.

---

(1)  EUT C 33 E af 6.2.2004, s. 232.

(2)  Rådets direktiv 92/85/EØF af 19. oktober 1992 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af sikkerheden og sundheden under arbejdet for arbejdstagere som er gravide, som lige har født, eller som ammer (tiende særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EØF), EFT L 348 af 28.11.1992.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/699 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/699

---

(2004/C 88 E/0718)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0526/04

af Matti Wuori (Verts/ALE) til Kommissionen

(24. februar 2004)

Om:   Udvidelse af Arinaga havn (Gran Canaria, Spanien)

Havnemyndigheden i Las Palmas, Gran Canaria, har sat udkastet til projekt om udvidelse af Arinaga havn til offentlig høring (De Kanariske Øers officielle tidende, fredag den 14. november 2003). Projektet berører kommunerne Agüimes og Santa Lucía. Den fremtidige kaj, der vil optage 2,2 km af kystlinjen, skal anvendes til lastning og lodsning af passagerer og varer som gas og olie. De negative virkninger, udvidelsen af Arinaga havn vil medføre, er langt større end de tvivlsomme samfundsøkonomiske fordele, udvidelsen vil føre med sig, foruden den indvirkning den vil få på virksomhedsgrundlaget i havnene La Luz og Las Palmas som følge af, at en del af container- og skibstrafikken vil blive ledt væk herfra til Arinaga havn. Dette projekt vil have alvorlige skadevirkninger på de mest produktive kystnære, marine økosystemer og de såkaldte »sebadales« (områder med forekomster af en særlig type tang), idet det vil reducere yngleområder og yngelbestanden for fiskearter, der er af erhvervsmæssig interesse for fiskerne i Agüimes (19 284 indbyggere) og Santa Lucía (40 011 indbyggere). Det begrænser endvidere områdets muligheder for at udvikle grøn turisme. Projektets vurdering af indvirkning på miljøet er ikke blevet udarbejdet med den behørige metodologiske omhu og fagkundskab, idet mange af undersøgelsens vurderinger ud fra et videnskabeligt synspunkt ikke er underbyggede (f.eks, mulige alternativer til denne havn, at projektet ikke indvirker på kystbundens liv og sammensætning, og derfor heller ikke vil påvirke strandene Playa del Inglés og Playa de Maspalomas; at projektet ikke påvirker de naturlige vind- og bølgeforhold ved Pozo Izquierdo, der er Europas mest betydningsfulde windsurfingområde; at projektet ikke påvirker stranden Playa de Cabrón, der er en lokalitet af fællesskabsbetydning (LAF), eller sebadal-områderne ved Bahía de Arinaga; manglen på opgørelser over berørte beskyttede arters bestandsmæssige størrelse og på områdets betydning for øgruppen som helhed; projektets interesse for befolkningen i nabokommunerne; tabet af muligheder for fritidsbeskæftigelser og af marine ressourcer, der kan udnyttes).

Kan Kommissionen kræve, at der foretages undersøgelser af alternative projekter, der ikke har negative indvirkninger på de lokaliteter af fællesskabsbetydning og vigtige fugleområder, der er relevante for projektet, og som ikke bringer områdets muligheder for udvikling af bæredygtige aktiviteter (områder, hvor der kan dyrkes vandsport, lystfiskeri, skaldyrsfiskeri, badning og fritidsbeskæftigelser) i fare?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/699 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/699

---

(2004/C 88 E/0719)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0527/04

af Matti Wuori (Verts/ALE) til Kommissionen

(24. februar 2004)

Om:   Udvidelse af Arinaga havn (Gran Canaria, Spanien)

Havnemyndigheden i Las Palmas, Gran Canaria, har sat udkastet til projekt om udvidelse af Arinaga havn til offentlig høring (De Kanariske Øers officielle tidende, fredag den 14. november 2003). Projektet berører kommunerne Agüimes og Santa Lucía. Adskillige forhold er ikke belyst i undersøgelsen af projektets indvirkning på miljøet (VVM-undersøgelse), hvilket ikke er forsvarligt i forbindelse med undersøgelser af denne type. Blandt de ikke belyste forhold kan nævnes: de mulige negative indvirkninger på turiststrandene på øens sydlige del efter afklassificeringen af en del af La Isleta som beskyttet naturområde og udvidelsen af havnen i Las Palmas (opførelsen af et nyt forretnings- og havneområde begrundes ikke, og desuden er der ikke behov for en havn af en sådan størrelse til lodsning af gas); de sebadal-områder (områder med forekomster af en særlig type tang), der vil blive berørt af projektet, har en større udstrækning end de områder, der er på den tidligere omtalte liste over lokaliteter af fællesskabsbetydning (LAF); den manglende opfyldelse af de betingelser, der blev opstillet i VVM-undersøgelsen for projektets første fase; de alvorlige skader, der under opførelsen af første fase er udrettet på de sebadal-områder, der er på den nævnte LAF-liste – her er der foretaget rensning af havbunden og andre indgreb, uden at der er foretaget en VVM-undersøgelse endsige indhentet den nødvendige tilladelse fra myndighederne til at øve indvirkning på registrerede arter; eksistensen af alternative havne eller områder med mindre indvirkning på miljøet og deraf færre miljømæssige omkostninger til følge. Dette projekt forårsager en ødelæggelse af en betydelig del af det vigtige fugleområde IBA 351, som er et område, der har stor betydning for bevarelsen af mange fuglearter, og hvis helhed som et sammenhængende område for nogle år siden er blevet brudt på grund af opførelsen af et termisk kraftværk. Efter opførelsen af projektets første fase vil de negative indvirkninger på de sebadal-områder, der hører under LAF ES7010053, blive forværret. Projektet vil være til stor skade for den surfing og windsurfing, der finder sted i området, som årligt besøges af omkring 10 000 windsurfere, idet det vil gøre en ende på denne aktivitet ved Punta de La Gaviota og begrænse mulighederne for windsurfing ved Pozo Izquierdo, der er et anerkendt windsurfingområde, hvilket de forskellige verdensmesterskaber, der de sidste 13 år i træk er blevet afholdt på dette sted, vidner om.

Kan Kommissionen vurdere, om der i VVM-undersøgelsen er taget højde for alle de konsekvenser, der følger af udvidelsen af havnen såvel som etableringen af et system til kompensation for skadevirkningerne på en del af en lokation af fællesskabsbetydning og en del af et vigtigt fugleområde samt tabet af et økosystem af saltgruber og et vigtigt fritids- og sportsområde?

Samlet svar

afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

på skriftlige forespørgsler E-0526/04 og E-0527/04

(21. april 2004)

Kommissionen har ikke kendskab til de påståede forhold, som det ærede medlem henviser til.

I henhold til artikel 6 i Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (1) skal alle planer eller projekter, der ikke er direkte forbundet med eller nødvendige for lokalitetens forvaltning, men som i sig selv eller i forbindelse med andre planer og projekter kan påvirke en sådan lokalitet væsentligt, vurderes med hensyn til deres virkninger på lokaliteten under hensyn til bevaringsmålsætningerne for denne. På baggrund af konklusionerne af vurderingen af virkningerne på lokaliteten, og med forbehold af stk. 4, giver de kompetente nationale myndigheder først deres tilslutning til en plan eller et projekt, når de har sikret sig, at den/det ikke skader lokalitetens integritet, og når de – hvis det anses for nødvendigt – har hørt offentligheden.

Ligeledes kræves en vurdering af havneinstallationers indvirkning på miljøet i henhold til Rådets direktiv 85/337/EØF af 27. juni 1985 (2), som ændret ved Rådets direktiv 97/11/EF af 3. marts 1997 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet (3).

På grundlag af de foreliggende oplysninger er Kommissionen ikke i stand til at fastslå, om der er sket en overtrædelse af Fællesskabets gældende miljølovgivning.

---

(1)  EFT L 206 af 22.7.1992.

(2)  EFT L 175 af 5.7.1985.

(3)  EFT L 73 af 14.3.1997.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/700 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/700

---

(2004/C 88 E/0720)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0569/04

af Herbert Bösch (PSE) til Kommissionen

(26. februar 2004)

Om:   Leonardo da Vinci-programmet

Kommissionens Leonardo da Vinci-program skal bidrage til gennemførelsen af EU's erhvervsuddannelses-politik. EU skal forberede borgerne bedre til adgangen til arbejdsmarkedet og således nedbringe arbejdsløsheden. Desuden får virksomhederne kvalificeret arbejdskraft, så de kan følge med i den hurtige videnskabelige og teknologiske udvikling. Således fungerer Leonardo da Vinci-programmet som Kommissionens europæiske laboratorium for nyskabelse, hvad angår livslang læring.

Kan Kommissionen forelægge en liste over de projekter, der er omfattet af Leonardo da Vinci-programmet, og som i løbet af de seneste tre år har modtaget bevillinger, med nærmere angivelse af projektledere og omfanget af både den udbetalte og den endnu ikke udbetalte støtte?

Er der forskelle mellem lande og projektledere, hvad angår påfaldende asymmetri i forbindelse med forskellige kriterier som f.eks. budgetgrænser, støtteandele og de egentlige resultater?

Hvordan sørger Kommissionen for en hurtig og ubureaukratisk endelig vurdering af de støttede projekter, og hvor lang tid går der gennemsnitligt fra projektet er gennemført til den endelige vurdering foretages?

I hvilke lande opstår der ofte problemer i forbindelse med den endelige vurdering?

Supplerende svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(11. juni 2004)

Kommissionen deler det ærede medlems bekymring med hensyn til kvaliteten af resultaterne af de nyskabende projekter under Leonardo da Vinci-programmet og nødvendigheden af at have procedurer, der skal sikre en effektiv forvaltning.

Mellem 2000 og 2003 udvalgte Kommissionen næsten 1 100 nyskabende projekter til et samlet budget på ca. 350 mio. EUR. I overensstemmelse med komitologibestemmelserne blev listerne over udvalgte projekter, der bl.a. indeholder de enkelte projekters budget og projektlederens navn, videresendt til Europa-Parlamentet, da udvælgelsen fandt sted.

Efter at Kommissionen har foretaget udvælgelsen, sker projektforvaltningen (dvs. kontraktens underskrivelse, projektopfølgning, analyse af rapporter og udbetalinger) i 90 % af tilfældene gennem et netværk af nationale kontorer, der er udpeget af de nationale myndigheder i de deltagende lande. Det er kun en lille del af projekterne, der forvaltes direkte af Kommissionen.

De første projekter blev påbegyndt i december 2000. De har typisk en løbetid på 36 måneder. Den endelig rapport fra projektlederen skal foreligge to måneder efter projektets afslutning.

Med henblik på at sikre en god forvaltning af Fællesskabets midler skal de endelige udbetalinger evalueres på grundlag af en kontrol af udgifterne og af de opnåede resultater. Kommissionen eller de nationale kontorer skal råde over tilstrækkelig dokumentation for at kunne godkende en udgift.

Når den endelige rapport afleveres, foretager Kommissionen eller de nationale kontorer en analyse af resultaterne i samarbejde med en uafhængig ekspert.

De nationale kontorer behandler for øjeblikket de endelige rapporter fra de projekter, der blev udvalgt i 2000, og vil for første gang forelægge deres egen rapport for Kommissionen i løbet af sommeren 2004. Det skal bemærkes, at Kommissionen allerede har overført tilstrækkelige midler til de nationale kontorer, for at de kan udbetale de resterende beløb til projektlederne, når de har afsluttet evalueringen og accepteret de endelige rapporter.

Det er endnu for tidligt at sige, hvorvidt der i nogle lande har været flere problemer end i andre eller flere fortolkningsforskelle mellem kontorerne og projektlederne.

For så vidt angår de projekter, som Kommissionen forvalter direkte, har den allerede modtaget ca. tredive endelige rapporter. For halvdelens vedkommende har den endelige udbetaling fundet sted. De resterende projekter er ved at blive analyseret, eller udbetalingen er umiddelbart forestående. Den endelige rapport og resultaterne i forbindelse med de enkelte projekter analyseres samtidig af en person fra Kommissionen og af en uafhængig ekspert, der er ansat til denne opgave. De får logistisk assistance af et kontor for teknisk bistand.

Det forekommer hyppigt, at projektlederne undlader at vedlægge dokumenter til de endelige rapporter, hvilket medfører yderligere forespørgsler og forsinker projektbehandlingen.

Kommissionen vil gennem en bedre opfølgning og en procedureforenkling i forbindelse med evalueringen anvende erfaringerne fra analysen af de første projekter til at reducere fristerne for evaluering af de endelige rapporter og for udbetaling.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/702 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/702

---

(2004/C 88 E/0721)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0661/04

af Alexander de Roo (Verts/ALE) til Kommissionen

(9. marts 2004)

Om:   Offentlige indkøb i forbindelse med omledning af vandressourcer fra Júcar-floden til Vinalopó-floden

Den spanske regering har siden 1997 oprettet såkaldte statslige vandselskaber i lighed med, hvad den tidligere har gjort inden for andre administrative områder. Den spanske regering har bl.a. oprettet det statslige aktieselskab Aguas del Júcar, Sociedad Anónima (AJUSA), der har til formål at indgå kontrakt om, bygge og drive alle former for hydrauliske anlæg. Det er et enkeltmandsselskab, hvis eneste partner er den spanske stat. AJUSA har bl.a. fået til opgave at gennemføre anlægsarbejderne i forbindelse med omledningen af vandressourcer fra Júcar-floden til Vinalopó-floden. Til gennemførelse af dette projekt råder selskabet over et budget på 204 mio. EUR, hvoraf 54 mio. EUR ønskes finansieret af europæiske fonde. Siden april 2001 har AJUSA udbudt forskellige arbejder i forbindelse med omledning af vandressourcer fra Júcar-floden til Vinalopó-floden i offentlig licitation. I januar 2003 udbød selskabet den tekniske bistand i forbindelse med sagsbehandlingen af de tvangsekspropriationer, der er nødvendige for at gennemføre anlægsarbejderne til omledning af vandressourcer fra Júcar-floden til Vinalopó-floden. Udbuddet, der blev offentliggjort i det spanske lovtidende (BOE) nr. 20 af den 23. januar 2003, har et samlet budget på 417 600 EUR. Til trods for omtalte udbuds værdi er det ikke blevet offentliggjort i EU-Tidende. Ved opslag i supplementet til EU-Tidende via Tenders Electronic Daily har det kunnet konstateres, at udbuddet ikke er offentliggjort. Tildelingen af kontrakter om teknisk bistand til sagsbehandling af tvangsekspropriationerne blev offentliggjort i BOE nr. 87 af 11. april 2003 (bilag I). Indgåelse af kontrakter om sagsbehandling af tvangsekspropriationer med henblik på gennemførelse af anlægsarbejderne til omledning af vandressourcer fra Júcar-floden til Vinalopó-floden er en »offentlig tjenesteydelsesaftale«, der er underlagt fællesskabsbestemmelserne i artikel 2 i Rådets direktiv 92/50/EØF (1) af 18. juni 1992 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige tjenesteydelsesaftaler.

Hvad vil Europa-Kommissionen foretage sig i anledning af denne overtrædelse af fællesskabsretten?

Har Europa-Kommissionen allerede truffet foranstaltninger i så henseende?

Mener Kommissionen ikke, at overholdelse af fællesskabsbestemmelserne om offentlige markeder bør være et krav forud for enhver form for medfinansiering fra EU af omledningen af vandressourcer fra Júcar-floden til Vinalopó-floden?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frits Bolkestein

(22. april 2004)

Kommissionen har modtaget en klage vedrørende indgåelsen af en tjenesteydelsesaftale for så vidt angår den fremgangsmåde, der er anvendt i forbindelse med eksproprieringen af jord med henblik på anlæg af den nødvendige infrastruktur til omledningen af vand fra floden Júcar til floden Vinalopó. Selv om udbudsbudgettet oversteg lofterne i Rådets direktiv 92/50/EØF af 18. juni 1992 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige tjenesteydelsesaftaler, blev der tilsyneladende ikke offentliggjort en udbudsbekendtgørelse i Den Europæiske Unions Tidende. I henhold til omtalte direktivs artikel 9 er aftaler, der omfatter tjenesteydelser nævnt i bilag IB til direktivet, imidlertid undtaget fra en række af bestemmelserne i direktivet, herunder kravet om offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende. Bilag IB omfatter kategorien »Juridiske tjenesteydelser« og diverse-rubrikken »Andre tjenesteydelser«. »Andre tjenesteydelser« skal fortolkes snævert, og en tjenesteydelse kan kun rubriceres i denne kategori, hvis den ikke med rimelighed kan siges at falde ind under en af de andre kategorier i bilag IA eller IB til direktiv 92/50/EØF.

Kommissionen ligger ikke p.t. inde med tilstrækkeligt med oplysninger om den pågældende aftale til at kunne udelukke, at den tjenesteydelse, der var genstand for det pågældende udbud, falder ind under en af kategorierne i bilag IB. Gør den det, er undladelsen af at offentliggøre en udbudsbekendtgørelse i Den Europæiske Unions Tidende ikke i strid med bestemmelserne i direktiv 92/50/EØF. Viser det sig derimod, at den pågældende tjenesteydelse ikke passer ind i nogen af kategorierne i bilag IB, indebærer den manglende offentliggørelse af en udbudsbekendtgørelse i EUT en overtrædelse af direktiv 92/50/EØF. Kommissionen betragter i denne forbindelse AJUSA som et »offentligretligt organ« og en »ordregivende myndighed« som defineret i omtalte direktiv.

Kommissionen har rettet henvendelse til de spanske myndigheder med anmodning om yderligere oplysninger vedrørende tjenesteydelsens art og omstændighederne for udbuddet.

Som det ærede medlem påpeger, og som det også klart fremgår af de lovgivningsmæssige rammer i EU, er det et grundlæggende krav til ethvert projekt, der finansieres med EU-midler, at det opfylder fællesskabsbestemmelserne vedrørende offentlige indkøb.

---

(1)  EFT L 209 af 24.7.1992, s. 1.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/703 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/703

---

(2004/C 88 E/0722)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0669/04

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(9. marts 2004)

Om:   Faglige kvalifikationer

Hvilket svar – om noget – har Kommissionen modtaget fra den irske regering på den tilsendte begrundede udtalelse, som blev offentliggjort i IP/03/1406, vedrørende Irlands manglende overholdelse af den 1. januar 2003 som frist for gennemførelse af direktiv 2001/19/EF (1)?

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet eller påtænker den at træffe i denne sag?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frits Bolkestein

(16. april 2004)

Irland har i mellemtiden meddelt Kommissionen foranstaltninger for alle de erhverv, der er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/19/EF af 14. maj 2001 om ændring af Rådets direktiv 89/48/EØF og 92/51/EØF om den generelle ordning for anerkendelse af erhvervsuddannelser og om ændring af Rådets direktiv 77/452/EØF, 77/453/EØF, 78/686/EØF, 78/687/EØF, 78/1026/EØF, 78/1027/EØF, 80/154/EØF, 80/155/EØF, 85/384/EØF, 85/432/EØF, 85/433/EØF og 93/16/EØF om følgende erhverv: sygeplejersker med ansvar for den almene sundheds- og sygepleje, tandlæger, dyrlæger, jordemødre, arkitekter, farmaceuter og læger.

De kompetente tjenestegrene i Kommissionen vil derfor inden længe forelægge kollegiet et forslag om at henlægge traktatbrudssagen for manglende meddelelse af nationale gennemførelsesforanstaltninger.

---

(1)  EFT L 206 af 31.7.2001, s. 1.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/703 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/703

---

(2004/C 88 E/0723)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0676/04

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(9. marts 2004)

Om:   Bushmeat – fordeling af ressourcer

Hvilke ressourcer er der eller vil der blive afsat til forbedring af vildtforvaltning som følge af Europa-Parlamentets støtte til Proinsias De Rossas betænkning om andragende 461/2000? Hvilke ressourcer vil der blive tildelt til støtte for indarbejdelsen af vildt-/bushmeatkriterier i fattigdomsvurderinger?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/704 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/704

---

(2004/C 88 E/0724)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0677/04

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(9. marts 2004)

Om:   Bushmeat: hugstkoncessioner og vildtforvaltning

Vil Kommissionen som følge af Europa-Parlamentets støtte til betænkningen af Proinsias De Rossa om andragende 461/2000 støtte foranstaltninger, der indfører vildtforvaltning i forbindelse med hugstkoncessioner i det centrale og vestlige Afrika, og som skal udføres af industrien og ngo'er, der arbejder for beskyttelse af naturen? Vil Kommissionen foreslå, at der tages særlige skridt for at fremme bæredygtig vildtforvaltning blandt tømmerselskaber?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/704 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/704

---

(2004/C 88 E/0725)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0678/04

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(9. marts 2004)

Om:   Bushmeat – handlingsplan for biodiversitet

Hvilke investeringer er der foretaget efter Europa-Parlamentets støtte til De Rossa-betænkningen om andragende 461/2000 og handlingsplanen for biodiversitet fra 2000 for at støtte den forbedrede forvaltning af vildtlevende dyr med henblik på at opfylde målene i handlingsplanen?

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/704 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/704

---

(2004/C 88 E/0726)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0681/04

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(9. marts 2004)

Om:   Bushmeat – fattigdomsevalueringer

Vil Kommissionen efter Europa-Parlamentets støtte til De Rossa-betænkningen om andragende 461/2000 finansiere forskning i betydningen af bushmeat/kød fra vildtlevende dyr for fattige menneskers levebrød, navnlig i Vest- og Centralafrika?

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet for at indføre kriterier i sine fattigdomsevalueringer og landestrategidokumenter, som tager højde for vigtigheden af kød fra vildtlevende dyr/bushmeat for de fattiges levebrød i de vest- og centralafrikanske lande? Vil Kommissionen offentliggøre disse kriterier? Og hvilke tiltag vil der blive truffet for at integrere disse overvejelser i de eksisterende strategier og evalueringer?

Samlet svar

afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

på skriftlige forespørgsler E-0676/04, E-0677/04, E-0678/04 og E-0681/04

(27. april 2004)

Hvad landestrategidokumenterne angår, kræves det i henhold til midtvejsevalueringen, der for øjeblikket er i gang, at der for AVS-landene udarbejdes en landemiljøprofil, der indgår som bilag til evaluerings-dokumenterne. Denne landemiljøprofil bør klarlægge væsentlige miljømæssige anliggender, herunder biodiversitet og bushmeat, og således danne grundlag for en videre dialog med partnerlandet med henblik på at gå i gang med at løse problemerne. De specifikke kriterier er endnu ikke fastlagt.

Kommissionen gennemfører ikke selv fattigdomsvurderinger, men anvender dem, der er blevet udført af andre donorer eller nationale myndigheder.

Det er vigtigt at notere sig, at ressourceprogrammeringen, især for Den Europæiske Udviklingsfond, allerede var blevet kraftigt udvidet, da Parlamentet vedtog De Rossa-betænkningen, og som følge heraf blev handlingsmarginerne ret begrænsede. Under den niende EUF blev der kun afsat begrænsede beløb specielt til miljøanliggender. Ressourcetildelingspolitikken fokuserer på budgetmæssig støtte og støtte til sektorspecifikke programmer. Særlige forskningsprojekter vedrørende de problemer, der omhandles i den skriftlige forespørgsel, skal undersøges på denne baggrund. Endvidere findes der inden for EU's sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (FP6) et arbejdsprogram, der specifikt vedrører biodiversitet, og som derfor kunne anvendes til forskning i bushmeat-relaterede spørgsmål. Nærmere oplysninger om denne politik og om bestemmelserne vedrørende støtteberettigelse kan fås på denne adresse: (http://europa.eu.int/comm/research/iscp/index_en.html).

Der er imidlertid visse reaktioner på de spørgsmål, der er blevet taget op inden for rammerne af de igangværende eller umiddelbart forestående aktioner som f.eks. programmerne for alternativer til krybskytteri (Congo, Cameroun, Gabon), finansiering af særlige markeds- og områdeundersøgelser samt oprettelse af et observationsorgan, Ecopas (Benin. Niger, Burkina Faso) og Ecofac (seks centralafrikanske lande). Forberedelsen af fjerde fase af Ecofac-programmet er i gang, og en række af disse aspekter vil specielt blive indarbejdet i programmet.

Endvidere blev der i den seneste indkaldelse af forslag under miljøbudgetkontoen slået til lyd for særlige forslag, som er relevante for aktioner under biodiversitetshandlingsplanen for økonomisk og udviklingsmæssigt samarbejde.

Kommissionen er enig i, at hugstkoncession og vildtforvaltning bør spille en væsentlig rolle i reaktionen på bushmeat-krisen. Af denne grund støtter Kommissionen Verdensnaturfonden med et beløb på 1,4 mio. EUR til aktiviteter i Gabon vedrørende samarbejde med private skovkoncessionsholdere for at finde metoder til kontrol med jagt og krybskytteri i private skovkoncessioner. Herudover er man inden for programmet for skovøkosystemer i Centralafrika (Ecofac) begyndt at udarbejde protokoller for samarbejdet med den private sektor for at bekæmpe ikke-bæredygtig jagt på bushmeat i industrielle skovkoncessioner.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/705 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/705

---

(2004/C 88 E/0727)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0682/04

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(9. marts 2004)

Om:   Bushmeat – udviklingsstrategier

Hvilke drøftelser har Kommissionen afholdt med regeringerne i Cameroun og Ghana vedrørende gennemførelsen af de vejledende foranstaltninger for bushmeat, efter at den støttede ministererklæringen om retshåndhævelse og god forvaltningsskik vedrørende de afrikanske skove? Og hvordan agter Kommissionen at støtte disse lande i forbindelse med gennemførelsen af de vejledende foranstaltninger vedrørende bushmeat og integrationen heraf i deres udviklingsstrategier?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(27. april 2004)

De vejledende foranstaltninger for bushmeat indgår i den erklæring, der blev vedtaget i forbindelse med iværksættelsen af AFLEG-processen i Yaoundé i 2003. Hovedformålet med denne erklæring er at forpligte deltagerne til at styrke en god forvaltning af skovsektoren og bekæmpe ulovlig skovhugst. Indtil dato har Kommissionen ikke afholdt drøftelser med regeringerne i Ghana og Cameroun om den særlige gennemførelse af de vejledende foranstaltninger for bushmeat, der er anført i erklæringen. Der er ikke afsat særlig støtte ud over det eksisterende samarbejde med henblik på at hjælpe landene med at gennemføre de vejledende foranstaltninger for bushmeat og integrere disse i deres udviklingsstrategier.

Kommissionen arbejder imidlertid på at sikre en stærk opfølgning af AFLEG-processen, herunder finansiel støtte og etablering af en dialog med partnerlandene. Denne har fokuseret på at nå de overordnede mål i erklæringen, der går ud på at styrke en god forvaltningspraksis for skovsektoren i Afrika. Gennem en bedre forvaltningsskik for skovsektoren vil der derefter kunne skabes forbedringer inden for mange aspekter af skovforvaltningen i Afrika, herunder anliggender, der vedrører bushmeat.

Opfølgningen af AFLEG-ministerkonferencen bør afspejle, at regeringerne, civilsamfundet og den private sektor i Afrika føler sig forpligtet til at gøre en indsats på dette område. Opfølgníngsaktiviteterne vil blive gjort til genstand for en løs form for central koordinering, men hovedvægten hviler fortsat på regeringer og organisationer, der skal bidrage på bedst mulige måde. Kommissionen vil stille teknisk, politisk og finansiel bistand til rådighed for disse aktiviteter.

Den Europæiske Udviklingsfond yder støtte til et miljø- og skovbrugskontor i Cameroun. Dette bistår regeringen med at løse spørgsmål, der opstår i forbindelse med skovbrug og miljø, herunder bushmeat.

I mange andre afrikanske lande yder Kommissionen støtte til regeringer, civilsamfundet og lokalsamfund med det formål at lette en bæredygtig forvaltning af beskyttede områder, skovkoncessioner og vildtressourcer. Denne støtte vil fortsat være til rådighed.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/706 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/706

---

(2004/C 88 E/0728)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0687/04

af Marcelino Oreja Arburúa (PPE-DE) til Kommissionen

(3. marts 2004)

Om:   Krænkelse af princippet om frie varebevægelser

Flere mejerivirksomheder i forskellige medlemsstater fremstiller yoghurt i overensstemmelse med deres nationale lovgivninger, i kategorier som yoghurt, der er pasteuriseret efter syrningen, samt varmebehandlet eller langtidsholdbar yoghurt. Visse af disse produkter eksporteres til Portugal og andre vil kunne blive eksporteret dertil fremover. Da medlemsstaternes varer (i dette tilfælde pasteuriseret yoghurt) skal opfylde kravene i det land, de eksporteres til, kræves for eksport til Portugal en ændring i varebetegnelsen fra yoghurt til »mejeridessert«, dvs. en betegnelse af en helt anden art. At et produkt skal betegnes forskelligt på hhv. produktions- og importstadie forårsager i dette tilfælde en pålæggelse af afgifter, som vanskeliggør varens frie bevægelighed: I Spanien er afgiften på yoghurt 5 %, men 19 % for mejeridesserter, som produktet skal betegnes i Portugal, så der indføres en foranstaltning med tilsvarende virkning. Endvidere, og i betragtning af Domstolens faste og omfattende retspraksis på dette felt, jvf. sagerne Cassis de Dijon (De Europæiske Fællesskabers Domstol 120/78 af 20.2.1979), Smanor (De Europæiske Fællesskabers Domstol 298/87 af 14.7.1988), Deserbais (De Europæiske Fællesskabers Domstol 286/86 af 22.9.1988), Procureur du Roi mod Dassonville (De Europæiske Fællesskabers Domstol 8/74 af 11.7.1974), REWE (De Europæiske Fællesskabers Domstol 120/76 af 20.2.1979), Rau (De Europæiske Fællesskabers Domstol 261/81 af 10.11.1982) eller Kommissionens sag mod Tyskland (»Bier«-sagen) (De Europæiske Fællesskabers Domstol 178/84 af 12.3.1987), mener jeg, at der foregår en åbenlys krænkelse af princippet om gensidig anerkendelse af lovgivningen i produktionslandet, idet markedsføringen af importeret yoghurt bliver mere besværlig og kostbar grundet den yderligere udgift til mærkningen og emballage. Endvidere kan forbrugerne forvirres over en så fremmedartet betegnelse som »mejeridessert«, samt over en flersproget etikette med modstridende oplysninger om varens art.

Mener Kommissionen, at Portugal undlader at opfylde en af traktatens forpligtelser samt direktivet om mærkning af levnedsmidler 2000/13/CE (1) i artikel 5 samt betragtning 2, 6, 8 og 14, ved at krænke princippet om frie varebevægelser? I bekræftende fald, hvilke foranstaltninger påtænker Kommissionen at iværksætte?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(21. april 2004)

Efter EF-Domstolens retspraksis er de afgørende faktorer for, om de portugisiske mærkningskrav er forenelige med EF-traktatens artikel 28:

| — | at de nævnte pasteuriserede yoghurters karakteristika ikke afviger væsentligt fra det friske produkts karakteristika, navnlig hvad angår bakteriemængde, og |
| --- | --- |

—

at de nævnte pasteuriserede yoghurters karakteristika ikke afviger væsentligt fra det friske produkts karakteristika, navnlig hvad angår bakteriemængde, og

| — | at mærkningen er tilstrækkelig til, at forbrugeren får den fornødne information. |
| --- | --- |

—

at mærkningen er tilstrækkelig til, at forbrugeren får den fornødne information.

Kommissionen er ved at undersøge, om der er behov for at fastsætte regler for yoghurt og yoghurtprodukter, der omfatter de aspekter, som det ærede medlem nævner.

Efter undersøgelsen, som forventes afsluttet inden længe, vil Kommissionen, hvis den finder det relevant og nødvendigt, at der fastsættes yderligere regler, fremsætte et forslag for Europa-Parlamentet og Rådet.

---

(1)  EFT L 109 af 6.5.2000, s. 29.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/707 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/707

---

(2004/C 88 E/0729)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0708/04

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(10. marts 2004)

Om:   Roma-befolkningen i den østlige del af Slovakiet og deres sidste indtægskilders forsvinden og de heraf følgende plyndringer, voldsomme sammenstød og migration

| 1. | Har Kommissionen kendskab til, at Roma-befolkningen i den østlige del af Slovakiet, som i dette område udgør hovedparten af befolkningen i mange kommuner, og som i de seneste femten år i stadig større grad har været ramt af arbejdsløshed, nu fuldstændigt berøves enhver indtægtskilde som følge af besparelser i de sociale sikringsydelser? |
| --- | --- |

1.

Har Kommissionen kendskab til, at Roma-befolkningen i den østlige del af Slovakiet, som i dette område udgør hovedparten af befolkningen i mange kommuner, og som i de seneste femten år i stadig større grad har været ramt af arbejdsløshed, nu fuldstændigt berøves enhver indtægtskilde som følge af besparelser i de sociale sikringsydelser?

| 2. | Har Kommissionen ligeledes kendskab til, at den fortvivlelse, som er opstået som følge af tabet af indtægter, i mellemtiden fører til sammenstød mellem befolkningen og politiet, som er massivt til stede i området, samt til plyndringer af forretninger og tankstationer? |
| --- | --- |

2.

Har Kommissionen ligeledes kendskab til, at den fortvivlelse, som er opstået som følge af tabet af indtægter, i mellemtiden fører til sammenstød mellem befolkningen og politiet, som er massivt til stede i området, samt til plyndringer af forretninger og tankstationer?

| 3. | Er de besparelser, som folkets vrede er rettet imod, en følge af de krav, som den slovakiske regering skal opfylde for, at landet kan blive medlem af Den Europæiske Union den 1. maj 2004, eller står det den slovakiske regering fri at forhøje statens udgifter i et sådant omfang, at årsagerne til urolighederne i samfundet hurtigt kan fjernes? |
| --- | --- |

3.

Er de besparelser, som folkets vrede er rettet imod, en følge af de krav, som den slovakiske regering skal opfylde for, at landet kan blive medlem af Den Europæiske Union den 1. maj 2004, eller står det den slovakiske regering fri at forhøje statens udgifter i et sådant omfang, at årsagerne til urolighederne i samfundet hurtigt kan fjernes?

| 4. | Forventer Kommissionen, at de nuværende omstændigheder vil tvinge Romaerne i Slovakiet til foreløbigt eller endog permanent at forlade deres hjemsted for at tjene penge i Vesteuropa? Hvad vil følgerne heraf være i betragtning af, at flertallet af de nuværende EU-medlemsstater ønsker at begrænse arbejdsmigration i de første år efter de nye medlemsstaters tiltrædelse? |
| --- | --- |

4.

Forventer Kommissionen, at de nuværende omstændigheder vil tvinge Romaerne i Slovakiet til foreløbigt eller endog permanent at forlade deres hjemsted for at tjene penge i Vesteuropa? Hvad vil følgerne heraf være i betragtning af, at flertallet af de nuværende EU-medlemsstater ønsker at begrænse arbejdsmigration i de første år efter de nye medlemsstaters tiltrædelse?

| 5. | Er Kommissionen også af den opfattelse, at det under de yderst vanskelige forhold, som Romaerne nu lever under, ville være en fejltagelse at forsøge at forklare urolighederne med tilstedeværelsen af kriminelle bander, og at det er nødvendigt at løse problemerne på en anden måde end ved at spærre personer inde, som bliver grebet i at overtræde loven? |
| --- | --- |

5.

Er Kommissionen også af den opfattelse, at det under de yderst vanskelige forhold, som Romaerne nu lever under, ville være en fejltagelse at forsøge at forklare urolighederne med tilstedeværelsen af kriminelle bander, og at det er nødvendigt at løse problemerne på en anden måde end ved at spærre personer inde, som bliver grebet i at overtræde loven?

| 6. | Hvorledes kan EU's politik bidrage til, at de slovakiske Romaer sættes i stand til inden for en overskuelig fremtid at opnå en indtægt på deres eget hjemsted, således at de kan blive ved med at bo der og ikke være tvunget til at foretage plyndringer eller lade det komme til en opstand mod myndighederne for at kunne overleve? |
| --- | --- |

6.

Hvorledes kan EU's politik bidrage til, at de slovakiske Romaer sættes i stand til inden for en overskuelig fremtid at opnå en indtægt på deres eget hjemsted, således at de kan blive ved med at bo der og ikke være tvunget til at foretage plyndringer eller lade det komme til en opstand mod myndighederne for at kunne overleve?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(29. april 2004)

Kommissionen har bemærket sig, at der er indført et nyt socialsikringssystem i Slovakiet, som fra begyndelsen af marts 2004 har medført en mærkbar nedgang i udbetalingen af socialsikringsydelser, og den er bekymret over Roma-uroen og de plyndringer, der har fundet sted i den østlige del af Slovakiet. Kommissionen følger situationen på nærmeste hold.

Kommissionen afviser naturligvis generelt enhver anvendelse af vold i forbindelse med fremsættelse af sociale eller andre krav. Den støtter fortsat de omfattende økonomiske reformer, der er iværksat af den slovakiske regering, og som på mellemlang sigt burde kunne øge produktiviteten og beskæftigelsen i landet.

Kommissionen har imidlertid været i tæt kontakt med de slovakiske myndigheder om disse hændelser og har udtrykt håb om, at den slovakiske regering hurtigst muligt benytter alle de til rådighed værende midler for at nå frem til en fornuftig og passende løsning på dette følsomme problem. Kommissionen har påpeget, at der navnlig bør gøres en indsats for at forbedre levevilkårene for de fattigste befolkningsgrupper, som risikerer at lide mest under nedskæringen af de sociale ydelser. Beskæftigelsesmulighederne bør øges i de fattigste dele af landet og navnlig i Østslovakiet. Kommissionen ser i den forbindelse positivt på et dokument med 14 punkter, der for nylig blev fremlagt af den slovakiske regering, og som omhandler måder, hvorpå man kan forbedre situationen for de dårligst stillede borgere, især Romaerne. De slovakiske myndigheder har også forsikret Kommissionen om, at de nøje vil overvåge politiets fremfærd i den østlige del af landet.

Hvad angår den mulige migration af Romaer fra Slovakiet, er det som påpeget af det ærede medlem naturligvis en mulighed, at Romaerne i Slovakiet forlader deres hjemegn midlertidigt eller på lang sigt for at ernære sig andre steder. I denne forbindelse skal det imidlertid bemærkes, at de nuværende medlemsstater de første to år efter tiltrædelsen over for arbejdstagere fra de kommende medlemsstater vil anvende nationale indrejseregler snarere end EU-regler, og der vil i de fleste tilfælde blive opretholdt begrænsninger i adgangen til disse lande.

Kommissionen vil støtte de slovakiske myndigheder i videst mulig udstrækning med henblik på at finde en hurtig løsning på problemet. Selv om der ikke på kort sigt tegner sig nogen løsning på beskæftigelses-problemet for Roma-befolkningen i Østslovakiet, vil det med udjævningsindsatsen under strukturfondene utvivlsomt være muligt at forbedre Romaernes økonomiske og sociale situation og bidrage til at skabe mere beskæftigelse til fordel for denne befolkningsgruppe.

EU-støtterammen for Slovakiet vedrører specifikt Roma-spørgsmålet og vil blive anvendt til at begrænse marginaliseringen af Romaerne ved hjælp af en integrationsstrategi. Der vil blive ydet selektiv udviklingsstøtte til foranstaltninger vedrørende uddannelse, sundhed, vandforsyning, spildevand og vejinfrastrukturer. Visse foranstaltninger vil blive EU-finansieret med en støttesats på 80 % (den normale grænse er 75 % for medfinansiering af offentlige udgifter). Målet er at forbedre leve- og arbejdsvilkårene og navnlig at sætte gang i en integreret proces omfattende generel uddannelse, rådgivning og erhvervsuddannelse med henblik på at åbne nye muligheder, især for de unge. Kommissionen samarbejder med de slovakiske myndigheder om oprettelse af et underovervågningsudvalg under overvågningsudvalget for EU-støtterammerne vedrørende Roma-spørgsmål, som kan rådgive om finansiering på dette område i Slovakiet.

Hertil kommer, at Den Europæiske Socialfond støtter beskæftigelsesfremmende ordninger for ugunstigt stillede grupper, hvoraf mange tilhører Roma-mindretallet, som gerne efterfølgende skulle føre til fast beskæftigelse, men som med en »aktiveringsydelse« indebærer en øjeblikkelig forbedring af deltagernes indkomstsituation. Regeringen er ligeledes ved at fastlægge en stipendieordning for elever hidrørende fra ugunstigt stillede befolkningsgrupper, som ikke kun tager sigte på Roma-børnenes uddannelse på gymnasieniveau, men hvormed der også tilvejebringes supplerende finansielle midler for elevernes familier. Denne ordning, som sandsynligvis indføres fra maj 2004, medfinansieres af Den Europæiske Socialfond.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/709 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/709

---

(2004/C 88 E/0730)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0721/04

af Daniela Raschhofer (NI) til Kommissionen

(4. marts 2004)

Om:   Benes-dekret nr. 33/1945 – sagen Hugo Salm

Under forberedelserne til afgørelsen om Den Tjekkiske Republiks medlemsskab af Den Europæiske Union udspandt der sig en omfattende drøftelse i offentligheden om »Benes-dekreternes« retskraft, som ikke er forenelige med gældende fællesskabsret på grund af deres diskriminerende natur.

I en resolution, som det tjekkiske nationalråd vedtog i april 2002, stod der om Benes-dekreterne, at der i dag ikke kan opstå nye juridiske forhold på grundlag heraf. Ikke mindst derfor erklærede Kommissionen også, at Benes-dekreterne ikke ville være nogen hindring for Tjekkiets medlemsskab af EU.

I det pågældende tilfælde drejer det sig om fyrst Hugo Salms arvinger.

I november 2003 bekræftede den øverste forvaltningsdomstol i Den Tjekkiske Republik en afgørelse, som den tjekkiske indenrigsminister Stanislav Groos havde truffet året før på grundlag af Benes-dekret nr. 33/1945.

Med dekret nr. 33 af 2. august 1945 blev alle tjekkoslovakiske statsborgere af tysk eller ungarsk nationalitet frataget deres statsborgerskab med undtagelse af dem, som kunne bevise, at de var forblevet loyale over for Republikken Tjekkoslovakiet.

Den øverste forvaltningsdomstol bekræftede med sin dom, at dekretet ligesom hidtil tjener til at skabe nye retsforhold.

Kommissionen bedes derfor besvare følgende spørgsmål:

| 1. | Hvorledes vurderer Kommissionen en afgørelse på grundlag af Benes-dekret nr. 33, som rent faktisk blev udtrykkeligt ophævet? |
| --- | --- |

1.

Hvorledes vurderer Kommissionen en afgørelse på grundlag af Benes-dekret nr. 33, som rent faktisk blev udtrykkeligt ophævet?

| 2. | Mener Kommissionen set på baggrund af Tjekkiets medlemsskab, at den tjekkiske indenrigsministers afgørelse er forenelig med gældende fællesskabsret, når det tjekkiske nationalråd ikke desto mindre har erklæret, at der ikke kan skabes nye retsforhold på grundlag af Benes-dekreterne, og i betragtning af at Kommissionen henviser hertil i sin afgørelse? |
| --- | --- |

2.

Mener Kommissionen set på baggrund af Tjekkiets medlemsskab, at den tjekkiske indenrigsministers afgørelse er forenelig med gældende fællesskabsret, når det tjekkiske nationalråd ikke desto mindre har erklæret, at der ikke kan skabes nye retsforhold på grundlag af Benes-dekreterne, og i betragtning af at Kommissionen henviser hertil i sin afgørelse?

| 3. | Hvilke skridt agter Kommissionen at tage? |
| --- | --- |

3.

Hvilke skridt agter Kommissionen at tage?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(7. april 2004)

Kommissionen har for nylig modtaget den afgørelse, som Den Tjekkiske Republiks øverste forvaltningsdomstol vedtog den 27. november 2003, og som det ærede medlem henviser til. Kommissionen har endnu ikke foretaget en grundig juridisk undersøgelse af denne afgørelse. Idet Kommissionen respekterer Parlamentets ret til et hurtigt svar, kan den på grundlag af en foreløbig undersøgelse og en endnu ikke autoriseret oversættelse konstatere følgende.

Den 14. oktober 2002 forelagde Kommissionen »resumeet af konklusionerne« af en grundig undersøgelse af de relevante tjekkoslovakiske præsidentielle dekreter fra 1945 og 1946 samt relateret restitutions-lovgivning. Resultatet var klart, idet der kan ikke finde nye eksproprieringer sted ifølge dekreterne i dag. Den tjekkiske øverste forvaltningsdomstols afgørelse af 27. november 2003 strider ikke mod disse konklusioner, men bekræfter, at de er gyldige.

Den tjekkiske øverste forvaltningsdomstols afgørelse betyder ikke en ny anvendelse af det pågældende dekret, og den skaber heller ikke nye juridiske forhold. Det er væsentligt at erkende, at domstolen ikke tog stilling til, om ansøgeren (afdøde fyrst Hugo Salm) var tjekkoslovakisk statsborger, hvilket ligger uden for enhver tvivl. Domstolen undersøgte blot, om ansøgeren havde bevaret sit tjekkoslovakiske statsborgerskab i 1945 i overensstemmelse med den på daværende tidspunkt gældende lov, dvs. dekret 33/1945, som sagsøgerne påberåbte sig til deres fordel. Bortset fra en række andre juridiske og proceduremæssige overvejelser måtte domstolen fastslå en række historiske kendsgerninger. Den beordrede ikke en ny fratagelse af statsborgerskab for slet ikke at tale om ekspropriering.

Domstolen henviste til forfatningsdomstolens konklusioner i en anden sag (sag 114/96). Hermed blev myndighederne beordret til at fuldføre en administrativ procedure ifølge dekretet (idet det hævdedes, at den pågældende person ikke var blevet frataget statsborgerskab), der var blevet påbegyndt efter krigen og aldrig afsluttet under det kommunistiske styre. Dette er muligt, fordi proceduren til bestemmelse af, om en person havde statsborgerskab på et givet tidspunkt, følger de regler, der gjaldt på det tidspunkt, hvor den pågældende person erhvervede eller mistede statsborgerskab. Dette betyder slet ikke, at de samme regler gælder i dag og kan anvendes til at fratage statsborgerskab. Tværtimod er det kun til gavn for ofrene for disse dekreter, at en sådan historisk undersøgelse kan foretages, og hvis konklusionen er, at det pågældende dekret på det pågældende tidspunkt ikke blev anvendt i overensstemmelse med bestemmelserne i samme dekret, kan en historisk forvaltningsakt erklæres ugyldig. Således kan statsborgerskab bekræftes med tilbagevirkende kraft og ejendom således gives tilbage, men statsborgerskab kan ikke fratages ved en ny retsakt på grundlag af dekretet. Domstolen var af den opfattelse, at selv om dekret 33/1945 blev ophævet i 1949, fandt bestemmelserne om bevarelse af statsborgerskab, dvs. bestemmelserne til fordel for borgerne, stadig anvendelse, og de kunne påberåbes af ofre for misbrug af de præsidentielle dekreter.

På grundlag af en foreløbig undersøgelse mener Kommissionen ikke, at den pågældende afgørelse strider mod EU-retten eller retsstatsprincipperne, da der er foretaget en seriøs og saglig undersøgelse.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/710 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/710

---

(2004/C 88 E/0731)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0756/04

af José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) til Kommissionen

(11. marts 2004)

Om:   Konsekvenser af integrationen af de europæiske finansmarkeder på nationalt og regionalt niveau

Har Kommissionen iværksat undersøgelser for at vurdere konsekvenserne for de nationale og regionale finansmarkeder af de strukturelle ændringer, der indføres med den nye europæiske lovgivning om de finansielle tjenesteydelser og navnlig den eventuelle svækkelse af de regionale finansmarkeder i forhold til det nationale niveau?

Er der ikke en risiko for, at de finansielle transaktioner på sigt vil blive koncentreret på et begrænset antal markeder (3 eller 4) i Europa?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frits Bolkestein

(23. april 2004)

Selv om Kommissionen ikke systematisk har foretaget undersøgelser af det nøjagtige spørgsmål om de konsekvenser for nationale og regionale finansmarkeder, der skyldes ny lovgivning om finansielle tjenester, er der gennemført undersøgelser i forbindelse med visse lovforslag (f.eks. studier af tillægspensioner, som er tilgængelige på Generaldirektoratet for det Indre Markeds website, konsekvensanalyser af det kommende direktiv om genforsikring og kapitalkravdirektivet (CAD3), som vil blive offentliggjort samtidig med Kommissionens forslag m.v.), og der er blevet foretaget vurderinger af situationen for et specifikt markedssegment på EU-plan (f.eks. undersøgelsen »Creating an internal market for the Banking industry: an estimate on the structural changes induced by the deregulation and the single currency«).

Ud over disse specifikke undersøgelser og vurderinger er den generelle politik ved fremsættelse af lovforslag inden for finansielle tjenester, at der arrangeres omfattende høringer af interessenter, før forslagene færdiggøres. Denne procedure kan bidrage til vurderingen af, hvorvidt en given procedure kan have negative konsekvenser for et bestemt regionalt eller nationalt markedssegment. Desuden agter Kommissionen fremover at lægge mere vægt på konsekvensanalyser af lovforslag for specifikke markedssegmenter og/eller regioner.

I en undersøgelse, der blev bestilt af Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender (1), konkluderes det, at fordelene ved yderligere integration af EU's finansmarkeder vil være til fordel for alle medlemsstater, selv om de ikke fordeles ligeligt. I visse medlemsstater vil industrisektoren have større fordel af at få adgang til udenlandske finansmarkeder, mens finanssektoren vil få forholdsmæssigt flere fordele i andre medlemsstater som følge af øget efterspørgsel.

I foråret 2004 vil Kommissionen fremlægge den første årsberetning om integrationen af EU's finanssystem. Det står klart af denne beretning, at der i takt med den øgede integration vil opstå naturlige regionale (også grænseoverskridende) koncentrationer, mens andre markeder måske vil få mindre betydning. Det kan ikke på forhånd udelukkes, at der vil opstå en højere grad af markedskoncentration, men i det lange løb forventes regionale og nationale markeder at reorganisere sig med henblik på at høste fordelene ved stadig mere integrerede og likvide markeder.

---

(1)  »Financial Market Integration, Corporate Financing and Economic Growth« af Mariassunta Giannetti, Luigi Guiso, Tullio Jappelli, Mario Padula og Marco Pagano (2002):.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/711 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/711

---

(2004/C 88 E/0732)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0811/04

af Enrique Monsonís Domingo (ELDR) og Joan Vallvé (ELDR) til Kommissionen

(15. marts 2004)

Om:   Planteskadegørere i citrusfrugter

Den Europæiske Unions grænser er særdeles åbne over for indførsel af citrusprodukter fra tredjelande som følge af den dårlige kontrol ved grænsekontrolstederne samt manglen på inspektører, der er specialiserede i at kontrollere for karantænepligtige skadegørere i citrusfrugter.

Sidste sommer (2003) var det kun i Spanien, der blev fundet karantænepligtige skadegørere i citrusfrugter fra Brasilien og Argentina. I den forudgående sæson blev der importeret omkring 190 000 mio. tons citrusfrugter fra tredjelande, hvor Argentina og Brasilien var førende med henholdsvis 59 000 og 25 000 mio. tons. Ved inspektionerne blev der fundet tre forskellige karantænepligtige sygdomme, som ikke forekommer i den europæiske citrusdyrkning: Xanthomonas axonopodis pv. Citri, der forårsager kræft i citrusfrugterne, Guignardia citricarpa, der forårsager sorte pletter på frugternes skræl, og endelig svampesygdommen Elsinoe spp.

Der blev i alt afvist 993 mio. tons citrusfrugter fra Argentina og 2 226 mio. tons fra Brasilien. Resultatet af inspektionerne var, at Spanien afviste 83 forsendelser fra disse to lande. Endelig forbød det spanske Ministerium for Landbrug, Fiskeri og Fødevarer i henhold til den ministerielle bekendtgørelse APA/3151/2003 import af citrusfrugter fra begge disse lande. Den Stående Komité for Plantesundhed har modtaget en anmodning om at udvide dette forbud til også at omfatte resten af EU, og komitéen vil træffe afgørelse herom den 22. og 23. marts 2004.

Kan Kommissionen oplyse, om man planlægger et forbud i EU mod import af citrusfrugter fra Argentina og Brasilien i forbindelse med den kommende sæson for citrusfrugter på den sydlige halvkugle. Hvis ikke der foranstaltes et forbud, er der så planer om at indføre en særlig importprotokol? I tilfælde af, at der indføres en særlig importprotokol, er der da planer om at kræve kontrol på oprindelsesstedet med deltagelse af europæiske inspektører og om at indføre et sporbarhedssystem? Hvilke foranstaltninger har man til hensigt at indføre med henblik på at undgå indførsel af karantænepligtige skadegørere og sygdomme i citrusfrugter i EU? Er der planer om at udpege bestemte europæiske havne til indførsel af frugt og grøntsager fra tredjelande, hvor der vil være inspektører, der er kvalificerede til at bestemme forekomsten af sådanne skadegørere og/eller sygdomme?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(23. april 2004)

Kommissionen kan oplyse det ærede medlem om, at den ikke har aktuelle planer om at forbyde import af citrusfrugter fra Argentina og Brasilien til EU i det kommende produktionsår.

På et møde i Den Stående Komité for Plantesundhed i marts 2004 præsenterede Kommissionen medlemsstaterne for et udkast til beslutning om midlertidige hasteforanstaltninger for så vidt angår visse citrusfrugter med oprindelse i Argentina eller Brasilien. Det må være dette beslutningsudkast, det ærede medlem omtaler som »en særlig importprotokol«.

Hovedelementerne i udkastet, som førnævnte komité netop har afgivet positiv udtalelse om, og som nu skal vedtages af Kommissionen, er som følger: Frugter af Citrus L, Fortunella Swingle, Poncirus Raf. og hybrider heraf (i det følgende benævnt »citrusfrugter«) med oprindelse i Argentina eller Brasilien skal kun kunne føres ind på EU's område, hvis de opfylder et af følgende to sæt særlige betingelser:

| — | frugterne har oprindelse i et område, der er anerkendt som værende fri for Xanthomonas campetris eller Guignardia citricarpa, og dette er anført på plantesundhedscertifikatet, eller |
| --- | --- |

—

frugterne har oprindelse i et område, der er anerkendt som værende fri for Xanthomonas campetris eller Guignardia citricarpa, og dette er anført på plantesundhedscertifikatet, eller

| — | der er ikke ved officiel kontrol iagttaget symptomer på de to sygdomme på produktionsstedet siden begyndelsen af den sidste, afsluttede vækstperiode, og produktionsstedet, emballeringsanlæggene, eksportører og andre erhvervsdrivende, der er involveret i håndteringen, er officielt registreret til formålet. Ud over disse betingelser gælder det for Xanthomonas campestris' vedkommende desuden, at det i overensstemmelse med en officiel kontrol- og undersøgelsesordning, som omfatter passende test, skal være godtgjort, at de frugter, der er høstet på produktionsstedet, er fri for denne skadegører, og at frugterne er blevet underkastet en passende behandling, som skal være specificeret i plantesundhedscertifikatet. |
| --- | --- |

—

der er ikke ved officiel kontrol iagttaget symptomer på de to sygdomme på produktionsstedet siden begyndelsen af den sidste, afsluttede vækstperiode, og produktionsstedet, emballeringsanlæggene, eksportører og andre erhvervsdrivende, der er involveret i håndteringen, er officielt registreret til formålet. Ud over disse betingelser gælder det for Xanthomonas campestris' vedkommende desuden, at det i overensstemmelse med en officiel kontrol- og undersøgelsesordning, som omfatter passende test, skal være godtgjort, at de frugter, der er høstet på produktionsstedet, er fri for denne skadegører, og at frugterne er blevet underkastet en passende behandling, som skal være specificeret i plantesundhedscertifikatet.

Dertil kommer, at de pågældende frugter kun vil kunne føres ind i EU, hvis de har oprindelse i et produktionssystem, som gør det muligt at spore frugterne fra produktionsstedet til det sted, hvorfra frugterne eksporteres til EU, idet oplysningerne i dette produktionssystem vil skulle fremlægges for Kommissionen.

Endelig vil medlemsstater, der importerer citrusfrugter med oprindelse i Argentina eller Brasilien, skulle sende Kommissionen og de andre medlemsstater en udførlig teknisk rapport om resultaterne af den plantesundhedskontrol, der er foretaget af disse citrusfrugter. Kommissionen vil løbende følge situationens udvikling i eksportåret 2004. Hvis foranstaltningerne ikke er tilstrækkelige til at forhindre, at de pågældende sygdomme slæbes ind i EU, eller hvis reglerne ikke er blevet overholdt, vil Kommissionen kunne træffe strengere eller alternative foranstaltninger i overensstemmelse med gældende lovgivning på plantesundhedsområdet (artikel 16, stk. 3, i direktiv 2000/29/EF (1)).

De foreslåede foranstaltninger vil efter Kommissionens vurdering begrænse indslæbningen i EU af karantænepligtige parasitter og sygdomme i citrusfrugter mest muligt.

Planer om, at inspektører fra Levnedsmiddel- og Veterinærkontoret skal foretage kontrol på oprindelsesstedet, er til gengæld ikke i støbeskeen. Man kunne dog forestille sig, at kontoret inden for den nærmeste fremtid gennemfører et kontrolbesøg i de pågældende to tredjelande og ser nærmere på produktionsvilkårene og betingelserne for eksport til EU af citrusfrugter samt anvendelsen af den nye ordning, der er indført, jf. ovennævnte udkast til beslutning.

Endelig skal det oplyses, at der heller ikke er planer om at udpege bestemte europæiske havne, hvor der skal gennemføres særlig, specifik kontrol af frugt og grøntsager fra tredjelande.

---

(1)  Rådets direktiv 2000/29/EF af 8. maj 2000 om foranstaltninger mod indslæbning i Fællesskabet af skadegørere på planter eller planteprodukter og mod deres spredning inden for Fællesskabet (EFT L 169 af 10.7.2000). Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2003/116/EF (EUT L 321 af 6.12.2003).

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/712 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/712

---

(2004/C 88 E/0733)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0841/04

af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen

(9. marts 2004)

Om:   Skamfering af kvindelige kønsorganer

Over 100 millioner kvinder i verden udsættes for alvorlig seksuel mishandling, og hvert år udsættes to en halv million kvinder for forskellige barbariske handlinger, som bevirker, at mange unge kvinder mister livet. I EU er der tale om en foruroligende stigning i antallet af stærkt invaliderende fysiske og psykiske mishandlinger af kvinder, hvad der er i fuldstændig modstrid med bestemmelserne om menneskerettigheder og den menneskelige værdighed og med al den lovgivning, som vedrører forsvaret for den fysiske integritet.

Kan Kommissionen oplyse, hvorfor den 8. marts ikke er blevet udpeget som en dag for afskaffelse af skamferingen af de kvindelige kønsorganer?

Kan Kommissionen i øvrigt oplyse, hvorfor der endnu ikke er blevet udarbejdet et direktiv, hvormed der indføres et forbud mod skamfering af de kvindelige kønsorganer og bestemmelser om undervisning på dette område, især henvendt til indvandrere fra de lande, hvor disse skikke endnu er tilladt?

Kan Kommissionen endelig oplyse, hvorfor der ikke i aftalerne om handel og samarbejde med regeringerne i de pågældende lande er indsat et krav om bekæmpelse af skamfering af kvindelige kønsorganer på deres område?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(22. april 2004)

Kommissionen og det internationale samfund har erkendt, at omskæring af kvinder er en dyb krænkelse af kvinders menneskerettigheder (Beijing-handlingsplanen og konventionen mod alle former for diskrimination mod kvinder).

Der er imidlertid kun tre europæiske lande, nemlig Sverige, Det Forenede Kongerige og Norge, der har særlige love om forbud mod alle eller nogle former for omskæring af kvinder. Sverige indførte den pågældende lovgivning allerede tilbage i 1982. I 1985 gjorde Det Forenede Kongerige denne praksis ulovlig ved at vedtage loven om forbud mod kvindelig omskæring. Norge fulgte disse landes eksempel i 1998. I resten af medlemsstaterne er der kun almindelige love om forbud mod alvorlig personskade uden særlig henvisning til kvindelig omskæring.

En af Kommissionens vigtigste opgaver er at videreføre og forsvare EU's værdier, der er bygget op omkring retfærdighed, ligestilling mellem mænd og kvinder og menneskerettigheder. Derfor kan den hverken inden for EU's grænser eller andre steder i verden tolerere praksisser som kvindelig omskæring, der ikke hører hjemme i et moderne samfund og især underkuer kvinder.

Kommissionen er af den opfattelse, at omskæring af kvinder kun kan ophøre, hvis folk og dermed også kvinderne bliver overbeviste om, at de kan opgive denne praksis uden at opgive de dermed forbundne aspekter af deres kultur. Med henblik herpå mener Kommissionen, at der er brug for mangefacettede strategier, bl.a. uddannelsesforanstaltninger for sundheds- og socialarbejdere. Udbredelse af relevante oplysninger med vægt på de farlige konsekvenser for helbredet er et andet vigtigt middel.

I Kommissionens Daphne-program til bekæmpelse af vold mod børn, unge og kvinder (2000-2003) blev kvindelig omskæring et prioriteret emne i årsprogrammerne (og forslagsindkaldelserne) i de to på hinanden følgende år 2001 og 2002. Resultatet var finansiering af ti projekter om dette emne. Seks af projekterne løber over to år, hvilket betyder, at der vil blive taget grundigt fat på emnet. Den europæiske finansiering til projekterne udgør over 1,6 mio. EUR.

Ved at anvende Dapne-programmet til at bekæmpe dette fænomen får græsrodsbevægelserne bedre muligheder for at samarbejde med hinanden, men også med den akademiske verden og myndighederne, og således tage fat på problemet ude i marken, for det meste med direkte inddragelse af ofrene. Daphne II-programmet (2004-2008) vil snart blive godkendt, og hermed fortsættes denne indsats.

Det internationale hovedtema for den 8. marts (Kvindernes Internationale Kampdag) vælges af De Forenede Nationer. Kommissionen vælger hvert år et specielt tema for den 8. marts, og det var i 2003 kvindelig omskæring, men der er ingen plan om at gentage dette hvert år.

Globalt set foretages de fleste omskæringer i udviklingslande og ikke i Europa. Kommissionen erkender dette, og ifølge del 3 i Cotonou-aftalen, der omhandler samarbejdsstrategier, skal der især lægges vægt på »indarbejdelse af befolkningsmæssige spørgsmål i udviklingsstrategierne for at forbedre den reproduktive sundhed, den primære sundhedspleje og familieplanlægning og forebygge omskæring af kvinder« (artikel 25, stk. 1, litra c)). I vores forhandlinger med landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS-landene) tager vi prioriterede emner op om seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder, herunder kvindelig omskæring, og vil fortsat gøre det. Mange lande har allerede taget skridt til at gøre kvindelig omskæring ulovlig, bl.a. gennem lovgivning og undervisningsprogrammer. Kommissionen er af den opfattelse, at det er hensigtsmæssigt at anvende en dialog- og samarbejdsbaseret tilgang, og mener ikke, at en bindende klausul i handels- og samarbejdsaftaler, der pålægger landene at træffe foranstaltninger, vil være til nytte.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/714 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/714

---

(2004/C 88 E/0734)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0853/04

af Terence Wynn (PSE) til Kommissionen

(19. marts 2004)

Om:   Ny forordning om sukkereksport og afsendelse fra regionerne i den yderste periferi

Jeg har fået oplyst, at Kommissionen har forelagt Forvaltningskomiteen for Vareudvekslinger et forslag om ændring af Kommissionens forordning (EF) nr. 20/2002 (1) om gennemførelsesbestemmelser til de særlige forsyningsordninger for regionerne i den yderste periferi, som blev indført ved Rådets forordning (EF) nr. 1452/2001, (EF) nr. 1453/2001 og (EF) 1454/2001 (ordninger til udvikling af lokale landbrugsprodukter og visse fødevareforsyninger).

Dette omfatter en lang række produkter fra Madeira, selv om Madeira ikke har en oprindelig lokal sukkerproduktion eller et raffinaderi.

Azorerne, som har en aktiv sukker- og raffineringsindustri, vil derimod få forbud mod at eksportere deres lokale produkter og håndværksprodukter, som indeholder lokalt sukker, såsom likører, mejeriprodukter og marmelade, til USA og Canada (deres traditionelle markeder) eller mod at sende dem til de europæiske markeder.

Er Kommissionen enig med tidligere offentlige erklæringer fra en MEP, som repræsenterer Azorerne, om at Kommissionen stadig er forudindtaget mod den azoriske sukkerindustri?

Kan De bekræfte, om Madeira normalt forsynes gennem British Sugars afdelinger eller samarbejdspartnere?

Kan De bekræfte, at et af British Sugars datterselskaber uden held har forsøgt at erhverve aktie majoriteten i den eneste sukkerproducent og det eneste raffinaderi i Azorerne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(30. april 2004)

Kommissionen vedtog den 16. marts 2004 forordning (EF) nr. 489/2004 om ændring af forordning (EF) nr. 20/2002 om gennemførelsesbestemmelser til de særlige forsyningsordninger for regionerne i den yderste periferi, som blev indført ved Rådets forordning (EF) nr. 1452/2001, (EF) nr. 1453/2001 og (EF) nr. 1454/2001 (2).

Ved denne forordning supplerede Kommissionen iværksættelsen af reformen af POSEI-ordningerne fra 2001 og anførte de nærmere betingelser for, at produkter, der er forarbejdet i de franske og portugisiske perifere regioner, kan eksporteres i forbindelse med den regionale handel.

I betragtning af det foregående kan Kommissionen give det ærede medlem følgende svar:

| 1. | Kommissionens regler kan ikke gå længere end iværksættelsen af traktatens og rådsforordningernes bestemmelser på området.
  Især med hensyn til den påståede diskriminering til fordel for Madeira og til skade for Azorerne ønsker Kommissionen at anføre følgende:






  a) | Fra begyndelsen af 2002 spurgte Kommissionen flere gange de pågældende medlemsstaters faste repræsentanter (Frankrig og Portugal) om, til hvilke lande og hvilke varer de ønskede at eksportere i forbindelse med regionalhandelen. Listerne over produkter i bilag II og III til forordning (EF) nr. 489/2004 imødekommer medlemsstaternes ønsker uden ændringer. |
| --- | --- | --- |

1.

Kommissionens regler kan ikke gå længere end iværksættelsen af traktatens og rådsforordningernes bestemmelser på området.

Især med hensyn til den påståede diskriminering til fordel for Madeira og til skade for Azorerne ønsker Kommissionen at anføre følgende:

a)

Fra begyndelsen af 2002 spurgte Kommissionen flere gange de pågældende medlemsstaters faste repræsentanter (Frankrig og Portugal) om, til hvilke lande og hvilke varer de ønskede at eksportere i forbindelse med regionalhandelen. Listerne over produkter i bilag II og III til forordning (EF) nr. 489/2004 imødekommer medlemsstaternes ønsker uden ændringer.

| b) | Den ændring, der blev indført ved forordning (EF) nr. 489/2004, forbyder på ingen måde eksport til USA og Canada af produkter, hvori der indgår sukker, mejeriprodukter og andre landbrugsprodukter, der er lokalt fremstillet: Eksport af disse produkter til alle destinationer har altid været og er fortsat helt fri. |
| --- | --- |

b)

Den ændring, der blev indført ved forordning (EF) nr. 489/2004, forbyder på ingen måde eksport til USA og Canada af produkter, hvori der indgår sukker, mejeriprodukter og andre landbrugsprodukter, der er lokalt fremstillet: Eksport af disse produkter til alle destinationer har altid været og er fortsat helt fri.

| 2. | Kommissionen har ikke kendskab til identiteten af de virksomheder, der forsyner regionerne i den yderste periferi i forbindelse med den særlige forsyningsordning, da de data, som medlemsstaterne sender til Kommissionen, er anonyme og kumulerede. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen har ikke kendskab til identiteten af de virksomheder, der forsyner regionerne i den yderste periferi i forbindelse med den særlige forsyningsordning, da de data, som medlemsstaterne sender til Kommissionen, er anonyme og kumulerede.

| 3. | Kommissionen har ikke kendskab til igangværende forhandlinger om afhændelser af aktieposter i fødevareindustrien i regionerne i den yderste periferi. Tilsyn med sådanne forhandlinger, hvis de foregår, indgår under alle omstændigheder ikke i de beføjelser, som traktaten og den afledte ret tillægger Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har ikke kendskab til igangværende forhandlinger om afhændelser af aktieposter i fødevareindustrien i regionerne i den yderste periferi. Tilsyn med sådanne forhandlinger, hvis de foregår, indgår under alle omstændigheder ikke i de beføjelser, som traktaten og den afledte ret tillægger Kommissionen.

---

(1)  EFT L 8 af 11.1.2002, s. 1.

(2)  EUT L 79 af 17.3.2004.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/715 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/715

---

(2004/C 88 E/0735)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0877/04

af Patricia McKenna (Verts/ALE) til Kommissionen

(22. marts 2004)

Om:   Konfliktløsning i Sudan

Krigen i Sudan har kostet millioner af liv og fordrevet millioner af mennesker. Der er nu håb om en afslutning på konflikten. En uvildig mægler til fredsforhandlingerne ville i høj grad bidrage til forhandlingernes succes. En fredelig afvikling af konflikten i Sudan må inddrage alle grupper i landet, særlig de stammer, der er fjernt fra beslutningsprocesserne og magtcentrene.

Vil Kommissionen overveje at optræde som uvildig mægler til fredsforhandlingerne? Vil den indvillige i at yde støtte for at opnå en succesfuld og varig fred i området?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(27. april 2004)

Siden 1993 har der med mellemrum været ført fredsforhandlinger mellem den sudanske regering og oprørsbevægelserne SPLM/A (1) under observation af Den Mellemstatslige Organisation for Udvikling (IGAD). Oprindeligt var det kun medlemmer af den regionale organisation i Afrikas Horn, der var repræsenteret i observatørgruppen, men siden midten af 2002 er gruppen blevet udvidet til en »sudansk trojka« (Norge, Storbritannien og USA) og siden til en »udvidet trojka« bestående af Italien, Norge, Storbritannien, USA, FN og Den Afrikanske Union. Det er kun i denne form, hvor Sudans nærmeste naboer og nogle af de vigtigste internationale parter samles, at der er gjort væsentlige fremskridt. I løbet af de seneste to år er en række dokumenter blevet forhandlet på plads, og de betragtes som »byggestene« for en omfattende aftale, navnlig Machakos-protokollen (20. juli 2002), en aftale om sikkerhedsforanstaltninger (25. september 2003), og en aftale om velfærdsdeling (7. januar 2004). Der blev undertegnet et aftalememorandum om indstilling af fjendtlighederne den 18. november 2002, og siden da er kampene ophørt i Sydsudan med undtagelse af lejlighedsvise uroligheder, især mellem den regeringsvenlige milits (SSDF) og SPLM/A.

Erfaringer fra andre konflikter viser, at det ofte ikke er én uvildig mægler, der kan gøre en forskel, men en fælles og koordineret indsats med deltagelse af de vigtigste eksterne parter. Den form, fredsforhandlingerne i Sudan har i øjeblikket under observation af IGAD, svarer til idéen om at inddrage flere parter, og det har da også givet gode resultater. Den nuværende fredsproces er opdelt i to faser. Første fase fokuserer på de to hovedparter og afsluttes med en overordnet aftale, mens alle relevante politiske og sociale aktører i Sudan først i anden fase inddrages i en proces, der skal føre til en revision af forfatningen og en gradvis demokratisering. Anden fase gennemføres i en overgangsperiode på 6,5 år.

Ingen eksterne parter kan erstatte de involverede parters reelle vilje til at nå frem til en fredelig løsning. Det faktum, at fredsforhandlingerne hyppigt går i hårdknude, kan til tider rejse tvivl om, hvorvidt den sudanske regering og SPLM/A, de to vigtigste stridende parter, reelt ønsker en fredelig løsning. De involverede eksterne parter må udvise stor tålmodig og lægge et konstant, men nøje afmålt pres på parterne for at komme videre i forhandlingerne.

Kommissionen yder økonomisk og politisk støtte til fredsprocessen under IGAD og til kontrol- og observatørholdet, dvs. den ordning der blev indført med henblik på at indstille fjendtlighederne (1,5 mio. EUR fra beredskabsordningen). Den overvejer også at yde støtte via beredskabsordningen til tilrettelæggelse af våbenstilstandsforhandlinger mellem de stridende parter i Darfur i Vestsudan, hvor en stor væbnet konflikt brød ud i starten af 2003. I starten stod den i skyggen af den langvarige konflikt i Sydsudan, men på det seneste er den eskaleret i en sådan grad, at den er blevet den anden største humanitære krise i Afrikas Horn og i Østafrika.

Udviklingssamarbejdet med Sudan har været suspenderet siden 1990 efter statskuppet og en forværring af den politiske situation og menneskerettighedssituationen. Samarbejdet vil blive genoptaget, hvis og når der undertegnes en fredsaftale mellem den sudanske regering og SPLM/A. Der er dog sat et forberedende arbejde i gang, som finansieres under forskellige budgetkonti og under det udvidede humanitære program »Humanitarian Plus« (18 mio. EUR). Desuden er der udarbejdet to programdokumenter: et for genopbygning og kapacitetsopbygning (52 mio. EUR under 6. Europæiske Udviklingsfond) og et med fokus på fødevaresikkerhed (191 mio. EUR under Stabex). Disse programmer udgør sammen med bevillingen under 9. EUF (rammebeløb A på 135 mio.EUR og rammebeløb B på 20 mio. EUR) »belønningen for fred«, som Sudan vil få stillet til rådighed, når der er undertegnet og gennemført en omfattende fredsaftale.

---

(1)  Sudan Peoples' Liberation Movement and Sudan Peoples Liberation Army.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/716 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/716

---

(2004/C 88 E/0736)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0901/04

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(24. marts 2004)

Om:   Dyrevelfærd på husdyrmarkeder

Kan Kommissionen oplyse, over for hvilke medlemsstater der er blevet indledt overtrædelsesprocedurer i medfør af artikel 226 i traktaten på grund af manglende gennemførelse af bestemmelserne om dyrevelfærd i fællesskabsretten?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(22. april 2004)

Behandlingen af dyr på husdyrmarkeder er kun omfattet af den eksisterende EF-lovgivning i det omfang, den falder ind under Rådets direktiv 91/628/EØF af 19. november 1991 om beskyttelse af dyr under transport (1), ændret ved direktiv 95/29/EF (2).

Transport af dyrene til markedet og aflæsningen af dem er omfattet af direktivet, hvis transporten til markedet er på over 50 km, men direktivet omfatter ikke dyrenes forhold fra det øjeblik, transportvirksomheden ikke længere har ansvaret for dem, til man begynder at læsse dyrene med henblik på transport fra markedet.

Formålet med Kommissionens forslag til en ny forordning om beskyttelse af transporterede dyr er bl.a. at udvide beskyttelsen i henhold til EF-lovgivningen til dyr på markeder. De, der håndterer dyr på markeder, skal ifølge forslaget have den fornødne uddannelse. De, der driver husdyrmarkeder, får ansvaret for at sikre, at dyrenes velfærd ikke tilsidesættes, mens de opholder sig på markedet, herunder under af- og pålæsning. De, der driver markeder, får ligeledes til opgave at indføre passende procedurer – og følge op herpå – med henblik på at de relevante bestemmelser overholdes på det sted, de har ansvaret for.

Der blev indledt overtrædelsesprocedurer mod Belgien i 2000 i forbindelse med (bl.a.) alvorlige dyrevelfærdsmæssige mangler med hensyn til af- og pålæsning af dyr på et husdyrmarked.

Efter yderligere nogle uheldige episoder ændrede Belgien lovgivningen og vedtog strenge håndhævel-sesprocedurer, der bl.a. omfatter retsforfølgning af dem, der hævdes at have ansvaret for nogle af de uheldige episoder. Rapporter fra Kommissionens Levnedsmiddel- og Veterinærkontor (FVO) viste, at situationen var blevet bedre, og Kommissionen besluttede derefter ikke at gå videre med overtrædelsesproceduren.

Kommissionen er de seneste år blevet gjort opmærksom på andre episoder, hvor det hævdes, at dyr er blevet mishandlet på markeder i andre medlemsstater, men i de fleste tilfælde er der efter henvendelser fra Kommissionens tjenestegrene taget skridt til at forbedre situationen. Det blev ikke anset for nødvendigt at iværksætte overtrædelsesprocedurer i forbindelse med de pågældende episoder.

Hvad angår Kommissionens generelle holdning til at iværksætte overtrædelsesproducer for brud på Fællesskabets dyrevelfærdsregler henvises det ærede medlem til svar af 20. november 2002 (3) på Erik Meijers skriftlige forespørgsel E-2884/02.

---

(1)  EFT L 340 af 11.12.1991.

(2)  EFT L 148 af 30.6.1995.

(3)  EUT C 155 E af 3.7.2003.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/717 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/717

---

(2004/C 88 E/0737)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0921/04

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(26. marts 2004)

Om:   Israelske atomvåben

Vil Kommissionen skitsere sin holdning til Israels manglende undertegnelse af traktaten om ikke-spredning af atomvåben og FN's tilsynsførende på atomenergiområdet IAEA's manglende undersøgelse af Israels atomvåbenprogram?

Hvilke skridt tager Kommissionen og medlemsstaterne for at skabe en atomfri zone i Mellemøsten?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(29. april 2004)

Undertegnelse af traktaten om ikke-spredning sker på frivillig basis

EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben, som blev vedtaget i december 2003, afspejler den meget høje prioritet, som Unionen giver til multilaterale traktater og konventioner om ikke-spredning og nedrustning. Strategien indeholder en specifik foranstaltning om diplomatiske aktiviteter for at fremme tiltrædelse, overholdelse og global udbredelse af traktaterne og konventionerne. EU og Kommissionen benytter enhver lejlighed til at minde Israel om vigtigheden af at opbygge tilliden på regionalt plan.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/718 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/718

---

(2004/C 88 E/0738)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0956/04

af Brian Crowley (UEN) til Kommissionen

(23. marts 2004)

Om:   Afkobling, pensionsordning inden for landbruget og følgerne for familierne

Kan Kommissionen bekræfte, at den har modtaget en skrivelse fra foreningen af pensionerede landbrugere i det vestlige Cork om de skadelige følger af afkobling af udbytte fra forpagtede arealer, og er den klar over, at der er tale om et alvorligt indgreb i de rettigheder, som disse landbrugere, der gik på førtidspension i god tro, har til at overdrage jorden til deres sønner og døtre som deres retmæssige arv og udnytte deres fulde potentiale, og hvilke foranstaltninger påtænker den at træffe for at sikre, at deres sønner og døtre kan arve de landbrug, som kan give dem et udbytte, de kan leve af?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(21. april 2004)

Reformen af den fælles landbrugspolitik er rettet mod aktive landmænd. Der er ikke fastsat bestemmelser om betalingsrettigheder for jordejere, der var gået på pension i referenceperioden, og hvis jord derfor var forpagtet ud. Betalingsrettigheder har derimod de forpagtere, der udøvede en landbrugsaktivitet i referenceperioden på den pågældende jord. Som bekræftet af EF-domstolen i en afgjort retssag kan landmændene ikke have en legitim forventning om, at en bestående situation, som EF-institutionerne kan ændre efter deres skøn, vil blive opretholdt.

Landmændene kan producere uden rettigheder eller købe rettigheder på markedet uden at være tvunget hertil, og de kan naturligvis fortsat forpagte jord ud til landmænd, der har rettigheder, men ikke jord nok.

Det er dog ikke hensigten at udelukke disse landbrugsfamilier fra fremtidige betalingsrettigheder eller forhindre, at sønner og døtre kan arve gårde, der kan give dem deres udkomme.

Kommissionen er klar over, at landmænd, der deltog i ordningen for førtidspensionering, kan have forpagtet deres gård ud midlertidigt med den ide, at en søn eller datter overtager gården senere hen.

For at sikre, at overdragelse af en bedrift eller en del af den let kan finde sted i en familie, har Kommissionen i tæt samarbejde med de irske myndigheder fundet en løsning for at undgå en situation, hvor børn ville blive forhindret i at overtage et familiebrug, der var forpagtet ud i referenceperioden. Disse personer vil blive anset for at være i en særlig situation som omhandlet i artikel 42, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 af 29. september 2003 om fastlæggelse af fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere (1). Som et resultat indføres der i Kommissionens gennemførelsesforordning, der er under vedtagelse, en bestemmelse om tildeling af betalingsrettigheder fra en national reserve til personer i denne situation, hvis de overtager en gård.

---

(1)  EUT L 270 af 21.10.2003.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/718 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/718

---

(2004/C 88 E/0739)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0985/04

af Antonio Di Pietro (ELDR) til Kommissionen

(24. marts 2004)

Om:   Forsvundne børn i Mozambique

Siden juli 2003 er gadebørn i stort tal forsvundet i Mozambique, navnlig i området omkring Nampula. Det menes, at børnene bliver solgt og siden dræbt bl.a. med det mål for øje at udnytte deres organer i den ulovlige handel med transplantationer.

Disse forfærdende forhold blev i februar 2004 indberettet af en missionerende nonneorden i Nampula, Marias Tjenerinder, som har skrevet til deres biskop, fader Tomé, og over for de lokale myndigheder i detaljer har beskrevet de uhyrlige tilstande, som underbygges af beretninger fra de forsvundne børns slægtninge og lærere.

Som et yderligere bevis på, at der reelt foregår grusomheder, og at der ikke blot er tale om en alvorlig mistanke, skal der foreligge dokumentation i form af videooptagelser og fotografier, som det er lykkedes en brasiliansk lægsøster, der bor i klostret i Nampula, Elida Dos Santos, at tage med et fjernsynskamera. På billederne ser man maltrakterede lig af børn, som har fået organer borttaget, og der er desuden fundet lig gemt væk i sække og nedgravet i øde områder.

Som en konsekvens af missionerernes indsats i Mozambique mod netværket af personer, der driver denne rædselsvækkende handel med mennesker, blev en kvindelig lutheransk missionær fra Brasilien ved navn Doraci Edinger, som havde kæmpet for at hjælpe børnene i Nampula, den 24. februar 2004 fundet død i sin lejlighed, myrdet med knivstik.

Også pave Johannes Paul II lagde i sin prædiken askeonsdag al sin moralske autoritet i en opfordring til, at der sættes en stopper for den skændige handel med organer og mennesker i Mozambique.

Kan Kommissionen på baggrund af disse stærkt foruroligende meddelelser og de internationale organisationers ligegyldighed hurtigt træffe konkrete foranstaltninger, således at der lægges pres på de relevante myndigheder i Mozambique for at få dem til at garantere børns og missionærers sikkerhed i Nampula med passende midler?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(29. april 2004)

Kommissionen deler det ærede medlems bekymringer over disse påståede afskyelige forbrydelser i Mozambique i forbindelse med forældreløse børns forsvinden og ulovlig handel med deres organer.

Gennem sin delegation i Maputo har Kommissionen rettet henvendelse til republikkens rigsadvokat om disse forbrydelser. Rigsadvokaten har bekræftet, at der ikke bare i dette område, men også i andre dele af landet er iværksat en omfattende undersøgelse sammen med et tværinstitutionelt team med deltagelse af bl.a. statsadvokatens kontor, efterforskningspolitiet og menneskerettighedsligaens afdeling i Nampula. Undersøgelsen er i gang, og påstandene om ulovlig handel med organer vil blive undersøgt nærmere. På baggrund af de påståede tilfælde har der ikke kunnet fremskaffes beviser for, at der foregår ulovlig handel med menneskeorganer. Ydermere er der i Mozambique politisk vilje til at bringe de ansvarlige for disse forbrydelser for retten. Dette alvorlige spørgsmål har været genstand for en længere debat i det mozambiquiske parlament, og regeringen er blevet anmodet om at intensivere bestræbelserne på at finde frem til sandheden og retsforfølge enhver, som er involveret i sådanne forbrydelser.

Dette spørgsmål vil blive rejst inden for rammerne af den politiske dialog mellem EU og Mozambique.

Kommissionen er bekendt med problemet vedrørende nonnernes sikkerhed, og selv om det ligger uden for Kommissionens kompetenceområde og bedst kan håndteres gennem de respektive EU-ambassader, vil Kommissionen i forbindelse med EU-koordineringen og den politiske dialog mellem EU og Mozambique undersøge, hvordan dette spørgsmål bedst kan rejses over for regeringen.

Mozambique har modtaget støtte til retssystemet (strategisk planlægning, adgang til domstolsprøvelse, menneskerettigheder, fængselsreformer, juridisk uddannelse, civilretten i Maputo og politiet i Mozambique) fra EU (Danmark, Irland, Portugal, Spanien, Italien og Nederlandene), Norge, FN's udviklingsprogram (UNDP) og De Forenede Staters agentur for international udvikling (USAID).

Det ærede medlem kan være forsikret om, at Kommissionen inden for sit kompetenceområde fortsat vil støtte Mozambiques regering for at styrke efterforskningskapaciteten, så der kan herske retfærdighed i landet.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/720 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/720

---

(2004/C 88 E/0740)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1000/04

af Michiel van Hulten (PSE) til Kommissionen

(24. marts 2004)

Om:   Kommissær Bolkesteins offentliggørelse af bogen »De grenzen van Europa« (Europas grænser)

Onsdag den 10. marts 2004 offentliggjorde kommissær Bolkestein bogen »De grenzen van Europa«. I tv-programmet »Biutenhof« fortalte kommissæren den 7. marts om bogens tilblivelse: »Afslutningen og udarbejdelsen har været meget tidskrævende, og havde jeg ikke haft forskellige sekretærer med forskellige sprog i mit kabinet, og havde jeg ikke haft Kommissionens oversættelsestjeneste, havde jeg aldrig klaret det«.

| 1. | Har Kommissær Bolkestein på forhånd orienteret Kommissionens formand om offentliggørelsen af denne bog, således som adfærdskodeksen for kommissærer foreskriver? Hvornår er dette i bekræftende fald sket? |
| --- | --- |

1.

Har Kommissær Bolkestein på forhånd orienteret Kommissionens formand om offentliggørelsen af denne bog, således som adfærdskodeksen for kommissærer foreskriver? Hvornår er dette i bekræftende fald sket?

| 2. | Har Kommissæren angivet, til hvilket velgørende formål fortjenesten ved salget af bogen skal gå, således som adfærdskodeksen foreskriver? Hvornår er dette i bekræftende fald sket, og hvilket formål er der tale om? |
| --- | --- |

2.

Har Kommissæren angivet, til hvilket velgørende formål fortjenesten ved salget af bogen skal gå, således som adfærdskodeksen foreskriver? Hvornår er dette i bekræftende fald sket, og hvilket formål er der tale om?

| 3. | Har kommissær Bolkestein faktisk benyttet Kommissionens tjenestegrene til udarbejdelse og (delvis) oversættelse af bogen? Hvilken præcis form for hjælp har der i bekræftende fald været tale om, og hvad har dette kostet? |
| --- | --- |

3.

Har kommissær Bolkestein faktisk benyttet Kommissionens tjenestegrene til udarbejdelse og (delvis) oversættelse af bogen? Hvilken præcis form for hjælp har der i bekræftende fald været tale om, og hvad har dette kostet?

| 4. | Har kommissæren sørget for, at omkostningerne ved benyttelse af tjenestemænd i kabinettet og i oversættelsestjenesten bliver fratrukket det beløb, der overføres til et velgørende formål, eller – hvis der er tale om et tab – pålægges kommissæren selv? |
| --- | --- |

4.

Har kommissæren sørget for, at omkostningerne ved benyttelse af tjenestemænd i kabinettet og i oversættelsestjenesten bliver fratrukket det beløb, der overføres til et velgørende formål, eller – hvis der er tale om et tab – pålægges kommissæren selv?

| 5. | Mener Kommissionen generelt, at kommissærer frit kan benytte Kommissionens tjenestegrene til skrivning af bøger eller udførelse af aktiviteter, der ikke direkte henhører under deres opgaver? |
| --- | --- |

5.

Mener Kommissionen generelt, at kommissærer frit kan benytte Kommissionens tjenestegrene til skrivning af bøger eller udførelse af aktiviteter, der ikke direkte henhører under deres opgaver?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(27. april 2004)

Udarbejdelsen og offentliggørelsen af bogen »De Grenzen van Europa« (Europas grænser) skete under overholdelse af adfærdskodeksen for kommissærer. Kommissær Bolkestein informerede den 3. februar 2004 Kommissionens formand om, at han havde til hensigt at offentliggøre førnævnte bog. Desuden går fortjenesten ved bogen, der er udarbejdet under kommissærens udøvelse af sin funktion, til en velgørende organisation, han selv har valgt. Af diskretionshensyn mener kommissæren ikke, at det er hensigtsmæssigt at offentliggøre navnet på denne organisation.

Udarbejdelsen af bogen indgår som en integreret del af hans arbejde som kommissær med henblik på at stimulere debatten om EU-relevante emner såsom den europæiske integration og EU's fremtid. Bogen har desuden til formål at henlede EU-borgernes opmærksomhed på valgene til Europa-Parlamentet og dermed bidrage til at øge valgdeltagelsen. Det skal i øvrigt understreges, at udarbejdelsen af bogen aldrig har skabt tvivl om, hvorvidt F. Bolkestein har kunnet udføre sine øvrige opgaver som kommissær.

Den tekniske støtte, som Kommissionens tjenestegrene har ydet F. Bolkestein i forbindelse med udarbejdelsen af bogen, indgår som en naturlig del af den støtte, kommissæren får til udførelsen af sine opgaver som kommissær. Den tekniske støtte har aldrig været til hinder for, at de pågældende tjenester har kunnet udføre andre af deres opgaver.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/721 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/721

---

(2004/C 88 E/0741)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1007/04

af Manuel Medina Ortega (PSE) til Kommissionen

(25. marts 2004)

Om:   Opsplitning af artiklen vedrørende Posei-programmerne i 2004-budgettet

Indtil 2004 optrådte der i Fællesskabets budget som i forbindelse med EUGFL, Garantisektionen, en post for hvert Posei-program bestående af to dele, som omhandlede hhv. »Forsyning« og »Andre foranstaltninger«, dvs. støtte til lokal produktion. Der var tale om artikel B1-320 Poseidom (B1-3200, forsyning, og B1-3201, andre foranstaltninger), B1-321 Poseima (B1-3210, forsyning, og B1-3211, andre foranstaltninger) samt Poseican (B1-3220, forsyning, og B1-3222, andre foranstaltninger).

I forbindelse med de ændringer, der er gennemført af budgettets struktur, er Posei-programmerne nu slået sammen og gjort ensartede som led i afsnit 05 om landbrug og udvikling af landdistrikter under konto 05 02 11 04, som også omfatter beløbene vedrørende øerne i Det Ægæiske Hav m.fl., f.eks. tilskud til levering af ris til Réunion, der tidligere var adskilte. Med det nye system er den hidtidige klarhed og gennemsigtighed gået tabt, idet det ikke længere er muligt at skelne mellem de beløb, der er bevilget til de enkelte Posei-programmer, og inden for enkelt fremgår det ikke længere, hvor store beløb der henviser til hver af de ovenfor nævnte underopdelinger. På samme måde er det umuligt at fastslå, hvor stor en del der allerede er gennemført inden for de enkelte Posei-programmer, idet også gennemførelsen for 2002 var slået sammen.

Hvor stort et beløb er der for regnskabsåret blevet bevilget til Poseican?

Hvor stor en del af det beløb, der er bevilget til Poseican, er blevet afsat til den særlige forsyningsordning, og hvor stort et beløb er der afsat til støtteforanstaltningerne til den lokale produktion?

Hvor store beløb blev der rent faktisk udbetalt i 2002 og 2003 som led i hhv. den specifikke forsyningsordning og Poseican?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(21. april 2004)

Bevillingerne til Poseican-programmet for regnskabsåret 2004 andrager 137 mio. EUR, heraf 103 mio. EUR til den særlige forsyningsordning og 34 mio. EUR til støtteforanstaltninger til den lokale produktion.

De faktisk afholdte udgifter i 2002 og 2003 beløber sig til:

| — | Den særlige forsyningsordning:






  — | 2002: 88,8 mio. EUR |
| --- | --- | --- |

—

Den særlige forsyningsordning:

—

2002: 88,8 mio. EUR

| — | 2003: 84,7 mio. EUR |
| --- | --- |

—

2003: 84,7 mio. EUR

| — | Andre foranstaltninger:






  — | 2002: 19,5 mio. EUR |
| --- | --- | --- |

—

Andre foranstaltninger:

—

2002: 19,5 mio. EUR

| — | 2003: 26,8 mio. EUR |
| --- | --- |

—

2003: 26,8 mio. EUR

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/721 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/721

---

(2004/C 88 E/0742)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1064/04

af André Brie (GUE/NGL) til Kommissionen

(6. april 2004)

Om:   Uoverensstemmelser ved anlæggelsen af hovedvej S 282 A i Freistaat Sachsen

Med min forespørgsel ønsker jeg at gøre Kommissionen opmærksom på problematikken ved anlæggelsen af hovedvej S 282 A i Freistaat Sachsen, som også er genstand for et andragende (nr. 364/2000) til Europa-Parlamentet. Dette andragende blev allerede registreret den 25. maj 2000 og senest behandlet den 20. februar 2003 i Udvalget for Andragender, og siden da har man ventet på de udbedte forklaringer fra de pågældende myndigheder i Tyskland.

Siden andragendet blev indgivet for fire år siden, og hovedvejen S 282 A i mellemtiden er blevet færdiganlagt, er der fremkommet et stigende antal modstridende oplysninger, som jeg efterfølgende kort gør rede for.

Det drejer sig i første omgang om de modstridende oplysninger om udgifterne.

I en skrivelse til Nino Gemelli (Formand for Udvalget for Andragender) den 23. maj 2003 bekræfter ambassadør Wilhelm Schönfelder (fast repræsentant for Tyskland ved EU) under henvisning til tyske myndigheder beløbet på 50 mio. EUR til udvidelse af hovedvejen S 282 A.

I en skrivelse til præsidenten for landdagen i Sachsen, Iltgen, den 19. maj 2003 anslår Sachsens økonomi-og arbejdsminister de samlede udgifter til anlæggelsen af hovedvejen til 4,63 mio. EUR, men kun få uger senere (4. juli 2003) er beløbet faldet til 4,3 mio. EUR, da præsidenten for landdagen, Iltgen, stiller samme spørgsmål.

Der er desuden mistanke om, at etableringen af hovedvejen S 282 A bevidst er blevet fejlagtigt klassificeret som »udvidelse«, idet vejens status allerede et år efter åbningen blev nedprioriteret fra den oprindelige »overregional« (status II) til »regional« (status III).

Mit spørgsmål til Kommissionen lyder, om og i hvilket omfang den har kendskab til disse modstridende forhold, og hvis dette ikke er tilfældet, om Kommissionen påtænker at iværksætte en lokal undersøgelse?

Supplerende svar afgivet på Kommissionens vegne af Jacques Barrot

(28. juni 2004)

Ifølge de oplysninger, Kommissionen modtog fra projektmyndighederne i Sachsen den 16. april 2004, er situationen følgende hvad angår ERUF-investeringer i det projekt, det ærede medlem nævner:

Vejen, hovedvej 282 A, er blevet omlagt med støtte fra ERUF. Der var programmeret med udgifter på i alt 9 081 mio. EUR. Hidtil er der blevet anvendt 5,3 mio. EUR, og yderligere 0,705 mio. EUR vil følge. ERUF bidrager med 75 % af de samlede udgifter.

Kommissionen er bekendt med, at der kan have været tale om uoverensstemmelser i forbindelse med fremlæggelsen af tallene vedrørende projektet, idet de er blevet fremlagt på forskellige tidspunkter og derfor angår situationen på forskellige stadier af projektets gennemførelse.

Hvad angår spørgsmålet om vejens status, har projektmyndighederne oplyst, at den pågældende vej blev opprioriteret fra lokalt til statsligt niveau i 1997. Den er ikke blevet nedprioriteret.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/722 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/722

---

(2004/C 88 E/0743)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1081/04

af Maria Sanders-ten Holte (ELDR) til Kommissionen

(6. april 2004)

Om:   De mindre Europaskoler

I sin beslutning af 17. december 2002 fastslog Europa-Parlamentet, at Europaskolerne bidrager til at styrke den europæiske tanke og den europæiske integration. Alligevel er flere mindre Europaskoler i fare for at blive lukket. Europa-Parlamentet har også gjort opmærksom på, at mulighederne for et (finansielt) samarbejde med de lokale, regionale eller nationale myndigheder bør undersøges, og at navnlig den sproglige mangfoldighed i den forbindelse må indtage en fremtrædende plads.

I maj 2003 har Europaskolernes Øverste Råd nedsat arbejdsgrupper, som skal undersøge de små skolers levedygtighed.

| 1. | Har disse arbejdsgrupper afsluttet deres undersøgelse og udarbejdet en rapport med deres konklusioner? I benægtende fald, hvorfor fremsætter Kommissionen allerede nu forslag om at nedsætte EU's bidrag til skolerne? |
| --- | --- |

1.

Har disse arbejdsgrupper afsluttet deres undersøgelse og udarbejdet en rapport med deres konklusioner? I benægtende fald, hvorfor fremsætter Kommissionen allerede nu forslag om at nedsætte EU's bidrag til skolerne?

| 2. | Hvordan forholder Kommissionen sig til tanken om at gøre den europæiske studentereksamen tilgængelig for et meget bredere publikum gennem et samarbejde med de lokale, regionale eller nationale skoler og ved at give flere udefrakommende elever adgang til undervisningen? |
| --- | --- |

2.

Hvordan forholder Kommissionen sig til tanken om at gøre den europæiske studentereksamen tilgængelig for et meget bredere publikum gennem et samarbejde med de lokale, regionale eller nationale skoler og ved at give flere udefrakommende elever adgang til undervisningen?

| 3. | Ved EU's forestående udvidelse vil Europaskolernes undervisning på modersmålet, som er et af skolernes kendetegn, komme under et alvorligt pres, fordi der navnlig på de små skoler vil være for få elever til at oprette en selvstændig sprogsektion eller fordi infrastrukturen er utilstrækkelig? Hvordan forestiller Kommissionen fremover at kunne garantere, at eleverne undervises på deres modersmål? |
| --- | --- |

3.

Ved EU's forestående udvidelse vil Europaskolernes undervisning på modersmålet, som er et af skolernes kendetegn, komme under et alvorligt pres, fordi der navnlig på de små skoler vil være for få elever til at oprette en selvstændig sprogsektion eller fordi infrastrukturen er utilstrækkelig? Hvordan forestiller Kommissionen fremover at kunne garantere, at eleverne undervises på deres modersmål?

| 4. | Er Kommissionen rede til at tilskynde medlemsstaterne til at udsende en modersmålslærer for de sprog, hvortil der ikke oprettes/er oprettet en selvstændig sprogsektion? |
| --- | --- |

4.

Er Kommissionen rede til at tilskynde medlemsstaterne til at udsende en modersmålslærer for de sprog, hvortil der ikke oprettes/er oprettet en selvstændig sprogsektion?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(30. april 2004)

Den budgetproces, som det ærede medlem henviser til, er den samme uanset størrelsen af en given Europaskole. På mødet i Det Administrative og Finansielle Udvalg under Det Øverste Råd, som fandt sted i slutningen af marts 2004, vedtog man enstemmigt budgetudkastet for hver enkel Europaskole for 2005, idet rektorerne for de enkelte Europaskoler var enige herom. Det støttebeløb, som Europaskolerne har anmodet om fra EU-budgettet, er blevet meddelt Kommissionen, som vil overføre dette beløb til budgetmyndigheden.

Rapporterne fra arbejdsgrupperne om de mindre Europaskolers levedygtighed på langt sigt havde ikke nogen forbindelse til budgetudkastet for 2005, men blev fremlagt som et separat anliggende på Det Øverste Råds møde i slutningen af januar 2004. Da der ikke forelå nogen innovative eller anvendelige alternativer, især hvad angår samarbejde med lokale, regionale eller nationale skoler, fik arbejdsgrupperne en sidste chance for at tilføre deres rapport nye brugbare elementer og til at forelægge en revideret version på Det Øverste Råds møde i slutningen af april 2004.

Kommissionen deltager aktivt i en arbejdsgruppe under Det Øverste Råd, som har til opgave at undersøge mulighederne og de nærmere betingelser for at gøre den europæiske studentereksamen tilgængelig for elever på andre skoler end Europaskolerne. Kommissionen mener imidlertid ikke, at det at øge optaget af udefrakommende elever på de kraftigt subsidierede Europaskoler er en farbar vej til at gøre den europæiske studentereksamen tilgængelig for en større kreds. Det ærede medlem vil også forstå, at eftersom uddannelsessystemerne i de enkelte medlemsstater henhører under medlemsstaternes egenkompetence, har Kommissionen ingen reelle initiativbeføjelser på dette område.

Kommissionen deler det ærede medlems opfattelse af, at den sproglige mangfoldighed, der er knyttet til den kommende udvidelse, vil lægge pres på modersmålsundervisningen på Europaskolerne. De kriterier for antallet af elever, der kræves for at åbne en ny sprogafdeling, og som Det Øverste Råd udarbejdede i oktober 2002, gør det berettiget, at der åbnes en polsk, ungarsk og tjekkisk afdeling i Bruxelles og Luxembourg fra september 2004. Endvidere er Europaskolerne i færd med at rekruttere både heltids- og deltidslærere, der kan give modersmålsundervisning til børn af EU-ansatte eller andre nationaliteter, som ikke har en sprogafdeling.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/724 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/724

---

(2004/C 88 E/0744)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1125/04

af Daniela Raschhofer (NI) til Kommissionen

(6. april 2004)

Om:   EU-programmer med Tyrkiet – Mulige følger af et fuldt medlemskab

Inden Det Europæiske Råd i december 2004 træffer sin beslutning i spørgsmålet om indledning af tiltrædelsesforhandlinger med Tyrkiet, bør følgende spørgsmål besvares.

| — | Inden for hvilke programmer har Tyrkiet allerede haft rådighed over EU-midler? |
| --- | --- |

—

Inden for hvilke programmer har Tyrkiet allerede haft rådighed over EU-midler?

| — | Hvor mange andrager de EU-midler, som Tyrkiet hidtil har haft rådighed over? |
| --- | --- |

—

Hvor mange andrager de EU-midler, som Tyrkiet hidtil har haft rådighed over?

| — | Hvilke økonomiske virkninger og forpligtelser kan EU regne med i tilfælde af Tyrkiets fulde medlemskab? |
| --- | --- |

—

Hvilke økonomiske virkninger og forpligtelser kan EU regne med i tilfælde af Tyrkiets fulde medlemskab?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(29. april 2004)

Indtil 2002 modtog Tyrkiet støtte i henhold til MEDA-programmet og gennem to forordninger om støtte til fremme af henholdsvis toldunionen (1) og økonomisk og social udvikling (2). Den 17. december 2001 vedtog Rådet en forordning om finansiel førtiltrædelsesstøtte til Tyrkiet. Den trådte i kraft i januar 2002 og udgør fortsat retsgrundlaget for vores finansielle samarbejde med Tyrkiet.

I perioden 2000-2003 modtog Tyrkiet hvert år en finansiel støtte på gennemsnitligt 177 mio. EUR. I april 2003 blev Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen enige om at inkludere Tyrkiet i posten for førtiltrædelsesudgifter i de finansielle overslag og forøge den finansielle bistand for perioden 2004-2006 betydeligt, nemlig til 1 050 mio. EUR over tre år (250 mio. EUR i 2004, 300 mio. EUR i 2005 og 500 mio. EUR i 2006).

Det bør erindres, at den afgørelse, der skal træffes af Det Europæiske Råd i december 2004, vil være baseret på en vurdering af, om Tyrkiet opfylder de politiske Københavnskriterier. Det er klart, at hvis et land af Tyrkiets størrelse og befolkning tiltræder, vil det få stor betydning for EU, dens politikker og institutioner. De konkrete finansielle konsekvenser og/eller forpligtelser for EU afhænger af udfaldet af forhandlingerne.

---

(1)  Rådets forordning (EF) nr. 764/2000 af 10. april 2000 om iværksættelse af foranstaltninger til udbygning af toldunionen EF-Tyrkiet, EFT L 94 af 14.4.2000.

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 257/2001 af 22. januar 2001 om iværksættelse af foranstaltninger til økonomisk og social udvikling i Tyrkiet, EFT L 39 af 9.2.2001.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/724 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/724

---

(2004/C 88 E/0745)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1190/04

af Joan Vallvé (ELDR) til Kommissionen

(14. april 2004)

Om:   Kulturernes Verdensforum 2004

Jeg har stillet et spørgsmål om Kulturernes Verdensforum 2004, som åbnes i Barcelona den 9. maj 2004 (H-0539/03) (1). Kommissionen forsikrede i sit svar fra den 21. oktober 2003 om, at den opmærksomt fulgte Barcelona-forummets forberedelser og havde iværksat en række initiativer, der sigtede mod at fremme dialogen mellem de forskellige kulturer.

Nu da åbningsdatoen for forummet er nær, ønsker jeg at vide, hvilke initiativer Kommissionen påtænker at iværksætte. Endvidere ønsker jeg at vide, om der i forbindelse med den nævnte dialog mellem de forskellige kulturer tages hensyn til den særlige catalanske kultur, mere konkret det catalanske sprog, som er officielt sprog på forummet.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(30. april 2004)

Kommissionen har for nylig forelagt meddelelsen om unionsborgerskab i praksis, hvori den præsenterer hovedlinjerne i den nye generation af fremtidige kulturprogrammer. Det foreslås at give stor plads til fremme af dialogen mellem de forskellige kulturer i de nye programmer, eftersom bidraget til dialogen mellem kulturerne er en af de største gevinster ved den kulturelle indsats på EU-plan.

Med hensyn til det forum, der arrangeres i Barcelona i perioden maj til september 2004, kan Kommissionen kun gentage, at den følger arbejdet med den allerstørste opmærksomhed, men at den ikke indgår i gruppen af arrangører. Kommissionen foreslår, at spørgsmål om eventuelle officielle sprog ved arrangementet rettes til arrangørerne, nærmere bestemt Unesco, den spanske stat, Generalitat de Catalunya og Ayuntament de Barcelona. Under alle omstændigheder vil man se, at det websted (http://www.barcelona2004.org), der er oprettet i anledning af forummet, findes på tre sprog, nemlig engelsk, katalansk og spansk.

---

(1)  Skriftlig besvarelse af 21.10.2003.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/725 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/725

---

(2004/C 88 E/0746)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1200/04

af Charles Tannock (PPE-DE) til Kommissionen

(14. april 2004)

Om:   EU's anerkendelse af Ukraines fremskridt gennem tildeling af markedsøkonomisk status

Tilsyneladende er udviklingen i vurderingen af foreneligheden mellem Ukraines økonomi og kriteriet i EU's antidumpingslovgivning standset. Processen startede i september 2000, da Ukraine blev bevilget særlig markedsøkonomisk status, og forhandlingerne med henblik på at opnå fuld markedsøkonomisk status indledtes i oktober 2000. Kommissionen har som påkrævet undersøgt, om Ukraine har opfyldt de markedsøkonomiske krav, herunder krav om ikke-indblanding fra statens side i virksomhedernes beslutningsprocesser og anvendelse af deres midler, klare virksomhedsregnskaber og uafhængige revisions-procedurer, fjernelse af de markedsforstyrrelser, der hidrørte fra Sovjetunionens tid og planøkonomien, retslig sikkerhed hvad ejendomsret angår og konkursregler i overensstemmelse med internationale normer samt en flydende markedsbestemt valutavekslingsmekanisme.

I september 2002 mødte Romano Prodi Ukraines præsident Leonid Kuchma og forsikrede ham om, at EU ville meddele sin beslutning indenfor seks måneder efter den Ukrainske regerings omfattende redegørelse for den ukrainske økonomis markedsøkonomiske natur. Trods yderligere spørgsmål i løbet af den 4. og den 6. EU-Ukraine samarbejdskomité samt yderligere forsikringer fra kommissær for handel, Pascal Lamy, i oktober 2003 om at Ukraine var parat til en markedsøkonomisk status, har Ukraine endnu ikke fået svar på om landet vil opnå fuld markedsøkonomisk status. Endvidere har den ukrainske økonomi forbedret sig yderligere de seneste tre år. For eksempel er landets BNP steget med 8,5 % mellem 2002 og 2003, staten griber ikke længere ind i virksomhedernes beslutningsprocesser, der er lige rettigheder for virksomhedsaktiviteter uafhængigt af virksomhedens ejerforhold, prisreguleringen styres næsten udelukkende af de frie markedsmekanismer frem for af staten, og over 90 % af markedet er privat, mens mindre end 10 % er statsejet.

I betragtning af disse kendsgerninger samt den beslutning, der er truffet af geopolitiske årsager om at garantere Rusland fuld markedsøkonomisk status, udsætter Kommissionen så med forsæt denne beslutning af politiske årsager frem for på baggrund af de reelle økonomiske kriterier?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(30. april 2004)

Vurderingen af, om et land skal bevilges markedsøkonomisk status i forbindelse med undersøgelser vedrørende handelsmæssige beskyttelsesforanstaltninger, er en teknisk analyse med meget præcise praktiske parametre, der har til formål at sikre, at virksomheders omkostninger og priser er pålidelige og kan anvendes i forbindelse med undersøgelser af handelsmæssige beskyttelsesforanstaltninger.

Det skal understreges, at Kommissionen vurderer hver enkelt ansøgning om tildeling af markedsøkonomistatus på baggrund af det pågældende lands egen fortjeneste og ikke ud fra sammenligninger med andre lande, der har indgivet lignende ansøgninger.

Ukraines officielle anmodning til Kommissionen om at få bevilget markedsøkonomistatus i forbindelse med undersøgelserne af de handelsmæssige beskyttelsesforanstaltninger blev modtaget i maj 2002. Kommissionens foreløbige vurdering forelå i marts 2003. Kommissionen pegede på fem områder, hvor supplerende oplysninger eller yderligere tiltag var påkrævet. Ukraine fremsendte de oplysninger, der var blevet anmodet om, i tre etaper, nemlig i juni og december 2003 og i januar 2004.

Kommissæren med ansvar for handel har endnu ikke givet nogen forsikringer om, hvorvidt Ukraine på nuværende tidspunkt kan bevilges markedsøkonomistatus. De af Kommissionens tjenestegrene, der beskæftiger sig med handelspolitiske beskyttelsesforanstaltninger, vil i løbet af april 2004 færdiggøre evalueringen af de tiltag, der er gennemført inden for de fem problemområder, der blev identificeret i marts 2003. Medlemsstaterne og de ukrainske myndigheder vil snart derefter få adgang til denne evaluering.

Den samlede vurdering vedrørende fuld markedsøkonomistatus vil således snart foreligge. I den forbindelse hilser Kommissionen de fremskridt, som Ukraine har opnået, hvad økonomiske reformer angår, velkomne, idet de udgør et skridt på vejen til opfyldelse af kriterierne for at få tildelt markedsøkonomistatus. Kommissionen er fortsat, og som det altid har været tilfældet, indstillet på at bevilge Ukraine markedsøkonomistatus, så snart der er sket tilstrækkelige fremskridt inden for de ovennævnte områder, og de tekniske betingelser herfor er til stede.

I den forbindelse skal der gøres opmærksom på, at ukrainske virksomheder selv kan ansøge om at blive behandlet ud fra markedsøkonomiske kriterier.

---

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/726 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/726

---

(2004/C 88 E/0747)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1203/04

af Gianfranco Dell'Alba (NI) til Kommissionen

(14. april 2004)

Om:   Formodet uregelmæssighed i forvaltningen af midler fra Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) til projekt ACP.PNG.003

| 1. | I forbindelse med den licitationsprocedure, som er anvendt ved udvælgelsen af den virksomhed, som har overtaget entreprisen for de pågældende tjenesteydelser efter den oprindeligt udpegede virksomhed (Studio Bichara s.r.l. (SB), bedes Kommissionen oplyse følgende:






  a) | Hvorfor er der aldrig blevet udskrevet et begrænset internationalt udbud, på trods af at udbudets værdi oversteg 200 000 EUR, og hvorfor har man i stedet valgt et udbud med deltagelse af lokale virksomheder (jf. artikel 10 og bilag 1 i den på daværende procedurehåndbog for Den Fælles Forvaltningstjeneste for EU-Bistand (Relex)? |
| --- | --- | --- |

1.

I forbindelse med den licitationsprocedure, som er anvendt ved udvælgelsen af den virksomhed, som har overtaget entreprisen for de pågældende tjenesteydelser efter den oprindeligt udpegede virksomhed (Studio Bichara s.r.l. (SB), bedes Kommissionen oplyse følgende:

a)

Hvorfor er der aldrig blevet udskrevet et begrænset internationalt udbud, på trods af at udbudets værdi oversteg 200 000 EUR, og hvorfor har man i stedet valgt et udbud med deltagelse af lokale virksomheder (jf. artikel 10 og bilag 1 i den på daværende procedurehåndbog for Den Fælles Forvaltningstjeneste for EU-Bistand (Relex)?

| b) | Hvorfor har det ikke givet anledning til mistanke, at udbudsdeltagerne (som ikke kan sidestilles med hensyn til omfang og økonomisk kapacitet) havde afgivet tilbud, der lå over det budget, der maksimalt var til rådighed, selv om nogle af dem også havde deltaget i det oprindelige udbud i 1999 med tilbud, der lå under det pågældende beløb? |
| --- | --- |

b)

Hvorfor har det ikke givet anledning til mistanke, at udbudsdeltagerne (som ikke kan sidestilles med hensyn til omfang og økonomisk kapacitet) havde afgivet tilbud, der lå over det budget, der maksimalt var til rådighed, selv om nogle af dem også havde deltaget i det oprindelige udbud i 1999 med tilbud, der lå under det pågældende beløb?

| c) | Hvorfor er kontrakten efterfølgende (efter privat aftale) blevet overdraget til selskaberne PAC og ETS i strid med artikel 12, stk. 2, i de almindelige betingelser for kontrakter om tjenesteydelser, der finansieres af EUF, når PAC/ETS ikke blev accepteret som tilbudsgivere ved et andet EU-projekt i Vanuatu? |
| --- | --- |

c)

Hvorfor er kontrakten efterfølgende (efter privat aftale) blevet overdraget til selskaberne PAC og ETS i strid med artikel 12, stk. 2, i de almindelige betingelser for kontrakter om tjenesteydelser, der finansieres af EUF, når PAC/ETS ikke blev accepteret som tilbudsgivere ved et andet EU-projekt i Vanuatu?

| 2. | I forbindelse med de kontrakter, der er overdraget efter ophævelse af kontrakten med SB bedes Kommissionen oplyse følgende: Hvorfor blev ledelsen af det arbejde, som oprindeligt var projekteret af SB, overdraget til PAC/ETS for et beløb på 722 000 EUR mod de 660 000 EUR, som oprindeligt var aftalt med SB for det samme arbejde, plus 100 000 EUR for yderligere ydelser samt omkring 420 000 EUR for omprojektering af Unitech-instituttet alene (mod 600 000 EUR aftalt med SB for projektering af samtlige 9 institutter under projektet) som følge af kritik fra PAC/ETS af SB's Unitech-projekt? |
| --- | --- |

2.

I forbindelse med de kontrakter, der er overdraget efter ophævelse af kontrakten med SB bedes Kommissionen oplyse følgende: Hvorfor blev ledelsen af det arbejde, som oprindeligt var projekteret af SB, overdraget til PAC/ETS for et beløb på 722 000 EUR mod de 660 000 EUR, som oprindeligt var aftalt med SB for det samme arbejde, plus 100 000 EUR for yderligere ydelser samt omkring 420 000 EUR for omprojektering af Unitech-instituttet alene (mod 600 000 EUR aftalt med SB for projektering af samtlige 9 institutter under projektet) som følge af kritik fra PAC/ETS af SB's Unitech-projekt?

Supplerende svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(8. juli 2004)

På baggrund af den supplerende dokumentation fra delegationen i Papua Ny Guinea er Kommissionen nu i stand til at besvare punkt 2 i ovennævnte skriftlige spørgsmål.

De to nævnte kontrakter kan ikke helt sammenlignes med hensyn til opgavens omfang, da den anden kontrakt, som blev overdraget til PAC/ETS, omfattede supplerende projektgranskning, som ikke var nævnt i den oprindelige kontrakt. Dette forklarer, hvorfor beløbet på den anden kontrakt er større.

Der blev derfor anmodet om supplerende ydelser for at udføre yderligere geotekniske undersøgelser i nogle af bygningerne.

Senere anmodede den ordregivende myndighed om en omprojektering af Unitech-bygningen, da der blev påvist mangler i den oprindelige projektering. Det er grunden til den tillægskontrakt, der omtales i det skriftlige spørgsmål.

Kommissionen har imidlertid indledt en mere detaljeret undersøgelse for at kontrollere, om kontraktbeløbene er fuldt berettigede.

---

Berigtigelser

| 8.4.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 88/728 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 88/728

---

(2004/C 88 E/0748)

BERIGTIGELSER

Berigtigelse til svar på skriftlig forespørgsel P-2323/03 fra Michaele Schreyer for Kommissionen

(
  »Den Europæiske Unions Tidende« C 65 E af 13. marts 2004)

Side 131, punkt 2, litra b), får følgende ordlyd:

| 2. b) | Hvilke stillinger har de fået siden?
  En af de to cheftjenestemænd blev udnævnt til kontorchef i Generaldirektoratet for Presse og Kommunikation. Efter en kort tid som konsulent i Generaldirektoratet for Personale og Administration blev den anden udnævnt til kontorchef i Generaldirektoratet for Personale og Administration. |
| --- | --- |

2. b)

Hvilke stillinger har de fået siden?

En af de to cheftjenestemænd blev udnævnt til kontorchef i Generaldirektoratet for Presse og Kommunikation. Efter en kort tid som konsulent i Generaldirektoratet for Personale og Administration blev den anden udnævnt til kontorchef i Generaldirektoratet for Personale og Administration.

---