# Euroopa Liidu C 59/15.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 59 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 59. köide15. veebruar 2016 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 59

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

59. köide15. veebruar 2016

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Liidu Kohus |
| 2016/C 059/01 | Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

2016/C 059/01

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

1

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | Euroopa Kohus |
| 2016/C 059/02 | Kohtuasi C-586/15 P: Lotte Co. Ltd 12. novembril 2015 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (teine koda) 15. septembri 2015. aasta otsuse peale kohtuasjas T-483/12: Nestlé Unternehmungen Deutschland GmbH versus Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) | 2 |
| 2016/C 059/03 | Kohtuasi C-595/15 P: National Iranian Oil Company PTE Ltd (NIOC) jt 14. novembril 2015 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (seitsmes koda) 4. septembri 2015. aasta otsuse peale kohtuasjas T-577/12: NIOC jt versus Euroopa Liidu Nõukogu | 3 |
| 2016/C 059/04 | Kohtuasi C-626/15: 23. novembril 2015 esitatud hagi – Euroopa Komisjon versus Euroopa Liidu Nõukogu | 5 |
| 2016/C 059/05 | Kohtuasi C-633/15: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud First-tier Tribunal (Tax Chamber) (Ühendkuningriik) 30. novembril 2015 – London Borough of Ealing versus Her Majesty’s Commissioners of Revenue and Customs | 6 |
| 2016/C 059/06 | Kohtuasi C-640/15: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Court of Appeal (Iirimaa) 2. detsembril 2015 – Minister of Justice and Equality versus Tomas Vilkas | 7 |
| 2016/C 059/07 | Kohtuasi C-657/15 P: Viasat Broadcasting UK Ltd 7. detsembril 2015 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda) 24. septembri 2015. aasta otsuse peale kohtuasjas T-674/11: TV2/Danmark versus Euroopa Komisjon | 8 |
| 2016/C 059/08 | Kohtuasi C-659/15: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hanseatisches Oberlandesgericht in Bremen (Saksamaa) 9. detsembril 2015 – kriminaalasi Robert Caldararu süüdistuses | 9 |
| 2016/C 059/09 | Kohtuasi C-660/15 P: Viasat Broadcasting UK Ltd 8. detsembril 2015 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda) 24. septembri 2015. aasta otsuse peale kohtuasjas T-125/12: Viasat Broadcasting UK Ltd versus Euroopa Komisjon | 9 |
| 2016/C 059/10 | Kohtuasi C-665/15: 14. detsembril 2015 esitatud hagi – Euroopa Komisjon versus Portugali Vabariik | 10 |
| | Üldkohus |
| 2016/C 059/11 | Kohtuasi T-486/11: Üldkohtu 17. detsembri 2015. aasta otsus – Orange Polska versus komisjon (Konkurents — Turgu valitseva seisundi kuritarvitamine — Poola sideturg — ELTL artikli 102 rikkumise tuvastamise otsus — Pikaajalise operaatori poolt uutele operaatoritele kehtestatud tingimused tasuliseks juurdepääsuks võrgule ja lairibaühenduse hulgiteenusele — Õiguspärane huvi rikkumise tuvastamise vastu — Trahvid — Põhjendamiskohustus — Rikkumise raskus — Kergendavad asjaolud — Proportsionaalsus — Täielik pädevus — 2006. aasta suunised trahvide arvutamise meetodi kohta) | 12 |
| 2016/C 059/12 | Kohtuasi T-242/12: Üldkohtu 17. detsembri 2015. aasta otsus – SNCF versus komisjon (Riigiabi — Prantsusmaa poolt Sernam SCS-ile antud abi — Abi ümberkorraldamiseks ja rekapitaliseerimiseks, tagatised ja SNCF-i võlanõuete kustutamine Sernami suhtes — Otsus, millega abi tunnistatakse siseturuga kokkusobimatuks — Abi kuritarvitamine — Tagasinõudmine — Majanduslik järjepidevus — Eraõigusliku investori kriteerium) | 13 |
| 2016/C 059/13 | Kohtuasi T-275/13: Üldkohtu 17. detsembri 2015. aasta otsus – Itaalia versus komisjon (Keeltekasutuse kord — Avaliku konkursi teade administraatorite töölevõtmiseks — Kolme keele hulgast teise keele valimine — Konkursil osalejaga suhtlemise keel — Määrus nr 1 — Personalieeskirjade artikli 1d lõige 1, artikli 27 esimene lõik ja artikli 28 punkt f — Diskrimineerimiskeelu põhimõte — Proportsionaalsus) | 13 |
| 2016/C 059/14 | Kohtuasi T-295/13: Üldkohtu 17. detsembri 2015. aasta otsus – Itaalia versus komisjon (Keelte kasutamine — Teadete avaliku konkursi korraldamise kohta administraatorite töölevõtmiseks parandused — Uued konkursid — Kolme ametliku keele hulgast teise keele valik — Määrus nr 1 — Personalieeskirjade artikli 1d lõige 1, artikkel 27 ja artikli 28 punkt f — Diskrimineerimiskeelu põhimõte — Proportsionaalsus) | 14 |
| 2016/C 059/15 | Kohtuasi T-510/13: Üldkohtu 17. detsembri 2015. aasta otsus – Itaalia versus komisjon (Keelte kasutamine — Teade avalike konkursside korraldamise kohta tõlkijate töölevõtmiseks — Kolme ametliku keele hulgast teise keele valik — Konkursi kandidaatidega suhtlemise keel — Määrus nr 1 — Personalieeskirjade artikli 1d lõige 1, artikkel 27 ja artikli 28 punkt f — Diskrimineerimiskeelu põhimõte — Proportsionaalsus) | 15 |
| 2016/C 059/16 | Liidetud kohtuasjad T-515/13 ja T-719/13: Üldkohtu 17. detsembri 2015. aasta otsus – Hispaania versus komisjon (Riigiabi — Laevaehitus — Maksusätted, mida kohaldatakse teatud kokkulepetele, mis on sõlmitud laevade rahastamiseks ja ostmiseks — Otsus, millega tunnistatakse abi osaliselt ühisturuga kokkusobimatuks ja kohustatakse see osaliselt tagasi nõudma — Tühistamishagi — Isiklik puutumus — Vastuvõetavus — Eelis — Valikulisus — Liikmesriikidevahelise kaubanduse mõjutamine — Konkurentsi kahjustamine — Põhjendamiskohustus) | 16 |
| 2016/C 059/17 | Kohtuasi T-624/14: Üldkohtu 17. detsembri 2015. aasta otsus – Bice International versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Bice (bice) (Ühenduse kaubamärk — Kehtetuks tunnistamise menetlus — Ühenduse sõnamärk bice — Varasem siseriiklik kujutismärk 1926 BiCE RISTORANTE — Varasema kaubamärgi tegelikult kasutusele võtmata jätmine — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 57 lõiked 2 ja 3) | 17 |
| 2016/C 059/18 | Kohtuasi T-79/15: Üldkohtu 17. detsembri 2015. aasta otsus – Olympus Medical Systems versus Siseturu Ühtlustamise Amet (3D) (Ühenduse kaubamärk — Ühenduse kujutismärgi 3D taotlus — Absoluutne keeldumispõhjus — Kirjeldavus — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt c) | 17 |
| 2016/C 059/19 | Kohtuasi T-673/14: Üldkohtu 8. detsembri 2015. aasta määrus – Itaalia versus komisjon (Tühistamishagi — Riigiabi — Transport — Airport Handling SpA asutamine — ELTL artikli 108 lõikes 2 ette nähtud ametliku uurimismenetluse algatamise otsus — Vaidlustamatu akt — Abimeetmed, mis on hagi esitamise kuupäeval täies ulatuses rakendatud — Vastuvõetamatus) | 18 |
| 2016/C 059/20 | Kohtuasi T-224/15: Üldkohtu 10. detsembri 2015. aasta määrus – Cofely Solelec jt versus parlament (Tühistamishagi — Ehitustööde hanked — Hankemenetlus — Pakkuja pakkumuse tagasilükkamine — Vaidlustatud akti kehtetuks tunnistamine — Otsuse tegemise vajaduse äralangemine) | 18 |
| 2016/C 059/21 | Kohtuasi T-543/15 R: Üldkohtu presidendi 17. detsembri 2015. aasta määrus – Lysoform Dr. Hans Rosemann jt versus ECHA (Ajutiste meetmete kohaldamine — REACH — Biotsiidide turul kättesaadavaks tegemine ja kasutamine — Äriühingu lisamine toimeainete tarnijana määruse (EL) nr 528/2012 artikli 95 lõikes 1 esitatud nimekirja — Täitmise peatamise taotlus — Kiireloomulisuse puudumine) | 19 |
| 2016/C 059/22 | Kohtuasi T-669/15 R: Üldkohtu presidendi 17. detsembri 2015. aasta määrus – Lysoform Dr. Hans Rosemann jt versus ECHA (Ajutiste meetmete kohaldamine — REACH — Biotsiidide turul kättesaadavaks tegemine ja kasutamine — Äriühingu lisamine toimeainete tarnijana määruse (EL) nr 528/2012 artikli 95 lõikes 1 esitatud nimekirja — Täitmise peatamise taotlus — Kiireloomulisuse puudumine) | 20 |
| 2016/C 059/23 | Kohtuasi T-600/15: 22. oktoobril 2015 esitatud hagi – PAN Europe jt versus komisjon | 20 |
| 2016/C 059/24 | Kohtuasi T-630/15: 10. novembril 2015 esitatud hagi – Scandlines Danmark ja Scandlines Deutschland versus komisjon | 21 |
| 2016/C 059/25 | Kohtuasi T-631/15: 11. novembril 2015 esitatud hagi – Stena Line Scandinavia versus komisjon | 22 |
| 2016/C 059/26 | Kohtuasi T-673/15: 19. novembril 2015 esitatud hagi – Guardian Europe versus Euroopa Liit | 23 |
| 2016/C 059/27 | Kohtuasi T-682/15 P: Patrick Wanègue’i 26. novembril 2015 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 15. septembri 2015. aasta otsuse peale kohtuasjas F-21/15, Wanègue versus Regioonide komitee | 24 |
| 2016/C 059/28 | Kohtuasi T-684/15 P: 27. novembril 2015 Roderich Weissenfelsi esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 24. septembri 2015. aasta otsuse peale kohtuasjas F-92/14, Weissenfels versus parlament | 26 |
| 2016/C 059/29 | Kohtuasi T-688/15 P: Peter Schönbergeri 28. novembril 2015 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu otsuse peale kohtuasjas F-14/12 RENV: Schönberger versus kontrollikoda | 27 |
| 2016/C 059/30 | Kohtuasi T-692/15: 25. novembril 2015 esitatud hagi – HTTS versus nõukogu | 28 |
| 2016/C 059/31 | Kohtuasi T-698/15 P: Juha Tapio Silvan’i 2. detsembril 2015 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 22. septembri 2015. aasta otsuse peale kohtuasjas F-83/14: Silvan versus komisjon | 28 |
| 2016/C 059/32 | Kohtuasi T-705/15: 2. detsembril 2015 esitatud hagi – Syriatel Mobile Telecom versus nõukogu | 30 |
| 2016/C 059/33 | Kohtuasi T-707/15: 3. detsembril 2015 esitatud hagi – Souruh versus nõukogu | 30 |
| 2016/C 059/34 | Kohtuasi T-708/15: 3. detsembril 2015 esitatud hagi – Cham ja Bena Properties versus nõukogu | 31 |
| 2016/C 059/35 | Kohtuasi T-709/15: 3. detsembril 2015 esitatud hagi – Almashreq Investment Fund versus nõukogu | 32 |
| 2016/C 059/36 | Kohtuasi T-710/15: 3. detsembril 2015 esitatud hagi – Drex Technologies versus nõukogu | 32 |
| 2016/C 059/37 | Kohtuasi T-711/15: 3. detsembril 2015 esitatud hagi – Othman versus nõukogu | 33 |
| 2016/C 059/38 | Kohtuasi T-712/15: 3. detsembril 2015 esitatud hagi – Crédit Mutuel Arkéa versus EKP | 33 |
| 2016/C 059/39 | Kohtuasi T-714/15: 3. detsembril 2015 esitatud hagi – Makhlouf versus nõukogu | 34 |
| 2016/C 059/40 | Kohtuasi T-715/15: 4. detsembril 2015 esitatud hagi – BBY Solutions versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Worldwide Sales Corporation España (BEST BUY GEEK SQUAD) | 35 |
| 2016/C 059/41 | Kohtuasi T-716/15: 30. novembril 2015 esitatud hagi – Gallardo Blanco versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Expasa Agricultura y Ganadería (hobuse päitsete H-kujulise rauast osa kujutis) | 36 |
| 2016/C 059/42 | Kohtuasi T-718/15: 9. detsembril 2015 esitatud hagi – PTC Therapeutics International versus EMA | 37 |
| 2016/C 059/43 | Kohtuasi T-719/15 P: LP 8. detsembril 2015 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 28. septembri 2015. aasta otsuse peale kohtuasjas F-73/14 | 37 |
| 2016/C 059/44 | Kohtuasi T-720/15: 4. detsembril 2015 esitatud hagi – komisjon versus CINAR | 38 |
| 2016/C 059/45 | Kohtuasi T-722/15: 4. detsembril 2015 esitatud hagi – Interessengemeinschaft privater Milchverarbeiter Bayerns versus komisjon | 38 |
| 2016/C 059/46 | Kohtuasi T-723/15: 4. detsembril 2015 esitatud hagi – Genossenschaftsverband Bayern versus komisjon | 40 |
| 2016/C 059/47 | Kohtuasi T-727/15: 14. detsembril 2015 esitatud hagi – Association Justice & Environment versus Euroopa Komisjon | 41 |
| 2016/C 059/48 | Kohtuasi T-729/15: 17. detsembril 2015 esitatud hagi – MSD Animal Health Innovation ja Intervet international versus EMA | 41 |
| 2016/C 059/49 | Kohtuasi T-737/15: 18. detsembril 2015 esitatud hagi – Hydro Aluminium Rolled Products versus komisjon | 42 |
| 2016/C 059/50 | Kohtuasi T-738/15: 18. detsembril 2015 esitatud hagi – Aurubis jt versus komisjon | 43 |
| 2016/C 059/51 | Kohtuasi T-743/15: 21. detsembril 2015 esitatud hagi – Vinnolit versus komisjon | 44 |
| 2016/C 059/52 | Kohtuasi T-745/15: 22. detsembril 2015 esitatud hagi – FH Scorpio vs. Siseturu Ühtlustamise Amet – Eckes-Granini Group (YO!) | 45 |
| 2016/C 059/53 | Kohtuasi T-746/15: 22. detsembril 2015 esitatud hagi – Biofa versus komisjon | 46 |
| 2016/C 059/54 | Kohtuasi T-750/15: 22. detsembril 2015 esitatud hagi – Mitteldeutsche Braunkohlengesellschaft jt versus komisjon | 47 |
| 2016/C 059/55 | Kohtuasi T-755/15: 30. detsembril 2015 esitatud hagi – Luksemburg versus komisjon | 48 |
| 2016/C 059/56 | Kohtuasi T-756/15: 21. detsembril 2015 esitatud hagi – Tengelmann Warenhandelsgesellschaft versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Fédération Internationale des Logis (T) | 49 |
| 2016/C 059/57 | Kohtuasi T-759/15: 29. detsembril 2015 esitatud hagi – Fiat Chrysler Finance Europe versus komisjon | 49 |
| 2016/C 059/58 | Kohtuasi T-760/15: 23. detsembril 2015 esitatud hagi – Madalmaad versus komisjon | 50 |
| 2016/C 059/59 | Kohtuasi T-482/15: Üldkohtu 7. detsembri 2015. aasta määrus – Ahrend Furniture versus komisjon | 51 |
| | Avaliku Teenistuse Kohus |
| 2016/C 059/60 | Kohtuasi F-148/15: 21. detsembril 2015 esitatud hagi – ZZ versus komisjon | 52 |
| 2016/C 059/61 | Kohtuasi F-151/15: 23. detsembril 2015 esitatud hagi – ZZ versus komisjon | 52 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

2016/C 059/02

Kohtuasi C-586/15 P: Lotte Co. Ltd 12. novembril 2015 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (teine koda) 15. septembri 2015. aasta otsuse peale kohtuasjas T-483/12: Nestlé Unternehmungen Deutschland GmbH versus Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

versus

2

2016/C 059/03

Kohtuasi C-595/15 P: National Iranian Oil Company PTE Ltd (NIOC) jt 14. novembril 2015 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (seitsmes koda) 4. septembri 2015. aasta otsuse peale kohtuasjas T-577/12: NIOC jt versus Euroopa Liidu Nõukogu

versus

3

2016/C 059/04

Kohtuasi C-626/15: 23. novembril 2015 esitatud hagi – Euroopa Komisjon versus Euroopa Liidu Nõukogu

versus

5

2016/C 059/05

Kohtuasi C-633/15: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud First-tier Tribunal (Tax Chamber) (Ühendkuningriik) 30. novembril 2015 – London Borough of Ealing versus Her Majesty’s Commissioners of Revenue and Customs

versus

6

2016/C 059/06

Kohtuasi C-640/15: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Court of Appeal (Iirimaa) 2. detsembril 2015 – Minister of Justice and Equality versus Tomas Vilkas

versus

7

2016/C 059/07

Kohtuasi C-657/15 P: Viasat Broadcasting UK Ltd 7. detsembril 2015 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda) 24. septembri 2015. aasta otsuse peale kohtuasjas T-674/11: TV2/Danmark versus Euroopa Komisjon

versus

8

2016/C 059/08

Kohtuasi C-659/15: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hanseatisches Oberlandesgericht in Bremen (Saksamaa) 9. detsembril 2015 – kriminaalasi Robert Caldararu süüdistuses

9

2016/C 059/09

Kohtuasi C-660/15 P: Viasat Broadcasting UK Ltd 8. detsembril 2015 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda) 24. septembri 2015. aasta otsuse peale kohtuasjas T-125/12: Viasat Broadcasting UK Ltd versus Euroopa Komisjon

versus

9

2016/C 059/10

Kohtuasi C-665/15: 14. detsembril 2015 esitatud hagi – Euroopa Komisjon versus Portugali Vabariik

versus

10

Üldkohus

2016/C 059/11

Kohtuasi T-486/11: Üldkohtu 17. detsembri 2015. aasta otsus – Orange Polska versus komisjon (Konkurents — Turgu valitseva seisundi kuritarvitamine — Poola sideturg — ELTL artikli 102 rikkumise tuvastamise otsus — Pikaajalise operaatori poolt uutele operaatoritele kehtestatud tingimused tasuliseks juurdepääsuks võrgule ja lairibaühenduse hulgiteenusele — Õiguspärane huvi rikkumise tuvastamise vastu — Trahvid — Põhjendamiskohustus — Rikkumise raskus — Kergendavad asjaolud — Proportsionaalsus — Täielik pädevus — 2006. aasta suunised trahvide arvutamise meetodi kohta)

versus

12

2016/C 059/12

Kohtuasi T-242/12: Üldkohtu 17. detsembri 2015. aasta otsus – SNCF versus komisjon (Riigiabi — Prantsusmaa poolt Sernam SCS-ile antud abi — Abi ümberkorraldamiseks ja rekapitaliseerimiseks, tagatised ja SNCF-i võlanõuete kustutamine Sernami suhtes — Otsus, millega abi tunnistatakse siseturuga kokkusobimatuks — Abi kuritarvitamine — Tagasinõudmine — Majanduslik järjepidevus — Eraõigusliku investori kriteerium)

versus

13

2016/C 059/13

Kohtuasi T-275/13: Üldkohtu 17. detsembri 2015. aasta otsus – Itaalia versus komisjon (Keeltekasutuse kord — Avaliku konkursi teade administraatorite töölevõtmiseks — Kolme keele hulgast teise keele valimine — Konkursil osalejaga suhtlemise keel — Määrus nr 1 — Personalieeskirjade artikli 1d lõige 1, artikli 27 esimene lõik ja artikli 28 punkt f — Diskrimineerimiskeelu põhimõte — Proportsionaalsus)

versus

13

2016/C 059/14

Kohtuasi T-295/13: Üldkohtu 17. detsembri 2015. aasta otsus – Itaalia versus komisjon (Keelte kasutamine — Teadete avaliku konkursi korraldamise kohta administraatorite töölevõtmiseks parandused — Uued konkursid — Kolme ametliku keele hulgast teise keele valik — Määrus nr 1 — Personalieeskirjade artikli 1d lõige 1, artikkel 27 ja artikli 28 punkt f — Diskrimineerimiskeelu põhimõte — Proportsionaalsus)

versus

14

2016/C 059/15

Kohtuasi T-510/13: Üldkohtu 17. detsembri 2015. aasta otsus – Itaalia versus komisjon (Keelte kasutamine — Teade avalike konkursside korraldamise kohta tõlkijate töölevõtmiseks — Kolme ametliku keele hulgast teise keele valik — Konkursi kandidaatidega suhtlemise keel — Määrus nr 1 — Personalieeskirjade artikli 1d lõige 1, artikkel 27 ja artikli 28 punkt f — Diskrimineerimiskeelu põhimõte — Proportsionaalsus)

versus

15

2016/C 059/16

Liidetud kohtuasjad T-515/13 ja T-719/13: Üldkohtu 17. detsembri 2015. aasta otsus – Hispaania versus komisjon (Riigiabi — Laevaehitus — Maksusätted, mida kohaldatakse teatud kokkulepetele, mis on sõlmitud laevade rahastamiseks ja ostmiseks — Otsus, millega tunnistatakse abi osaliselt ühisturuga kokkusobimatuks ja kohustatakse see osaliselt tagasi nõudma — Tühistamishagi — Isiklik puutumus — Vastuvõetavus — Eelis — Valikulisus — Liikmesriikidevahelise kaubanduse mõjutamine — Konkurentsi kahjustamine — Põhjendamiskohustus)

versus

16

2016/C 059/17

Kohtuasi T-624/14: Üldkohtu 17. detsembri 2015. aasta otsus – Bice International versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Bice (bice) (Ühenduse kaubamärk — Kehtetuks tunnistamise menetlus — Ühenduse sõnamärk bice — Varasem siseriiklik kujutismärk 1926 BiCE RISTORANTE — Varasema kaubamärgi tegelikult kasutusele võtmata jätmine — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 57 lõiked 2 ja 3)

versus

17

2016/C 059/18

Kohtuasi T-79/15: Üldkohtu 17. detsembri 2015. aasta otsus – Olympus Medical Systems versus Siseturu Ühtlustamise Amet (3D) (Ühenduse kaubamärk — Ühenduse kujutismärgi 3D taotlus — Absoluutne keeldumispõhjus — Kirjeldavus — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt c)

versus

17

2016/C 059/19

Kohtuasi T-673/14: Üldkohtu 8. detsembri 2015. aasta määrus – Itaalia versus komisjon (Tühistamishagi — Riigiabi — Transport — Airport Handling SpA asutamine — ELTL artikli 108 lõikes 2 ette nähtud ametliku uurimismenetluse algatamise otsus — Vaidlustamatu akt — Abimeetmed, mis on hagi esitamise kuupäeval täies ulatuses rakendatud — Vastuvõetamatus)

versus

18

2016/C 059/20

Kohtuasi T-224/15: Üldkohtu 10. detsembri 2015. aasta määrus – Cofely Solelec jt versus parlament (Tühistamishagi — Ehitustööde hanked — Hankemenetlus — Pakkuja pakkumuse tagasilükkamine — Vaidlustatud akti kehtetuks tunnistamine — Otsuse tegemise vajaduse äralangemine)

versus

18

2016/C 059/21

Kohtuasi T-543/15 R: Üldkohtu presidendi 17. detsembri 2015. aasta määrus – Lysoform Dr. Hans Rosemann jt versus ECHA (Ajutiste meetmete kohaldamine — REACH — Biotsiidide turul kättesaadavaks tegemine ja kasutamine — Äriühingu lisamine toimeainete tarnijana määruse (EL) nr 528/2012 artikli 95 lõikes 1 esitatud nimekirja — Täitmise peatamise taotlus — Kiireloomulisuse puudumine)

versus

19

2016/C 059/22

Kohtuasi T-669/15 R: Üldkohtu presidendi 17. detsembri 2015. aasta määrus – Lysoform Dr. Hans Rosemann jt versus ECHA (Ajutiste meetmete kohaldamine — REACH — Biotsiidide turul kättesaadavaks tegemine ja kasutamine — Äriühingu lisamine toimeainete tarnijana määruse (EL) nr 528/2012 artikli 95 lõikes 1 esitatud nimekirja — Täitmise peatamise taotlus — Kiireloomulisuse puudumine)

versus

20

2016/C 059/23

Kohtuasi T-600/15: 22. oktoobril 2015 esitatud hagi – PAN Europe jt versus komisjon

versus

20

2016/C 059/24

Kohtuasi T-630/15: 10. novembril 2015 esitatud hagi – Scandlines Danmark ja Scandlines Deutschland versus komisjon

versus

21

2016/C 059/25

Kohtuasi T-631/15: 11. novembril 2015 esitatud hagi – Stena Line Scandinavia versus komisjon

versus

22

2016/C 059/26

Kohtuasi T-673/15: 19. novembril 2015 esitatud hagi – Guardian Europe versus Euroopa Liit

versus

23

2016/C 059/27

Kohtuasi T-682/15 P: Patrick Wanègue’i 26. novembril 2015 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 15. septembri 2015. aasta otsuse peale kohtuasjas F-21/15, Wanègue versus Regioonide komitee

versus

24

2016/C 059/28

Kohtuasi T-684/15 P: 27. novembril 2015 Roderich Weissenfelsi esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 24. septembri 2015. aasta otsuse peale kohtuasjas F-92/14, Weissenfels versus parlament

versus

26

2016/C 059/29

Kohtuasi T-688/15 P: Peter Schönbergeri 28. novembril 2015 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu otsuse peale kohtuasjas F-14/12 RENV: Schönberger versus kontrollikoda

versus

27

2016/C 059/30

Kohtuasi T-692/15: 25. novembril 2015 esitatud hagi – HTTS versus nõukogu

versus

28

2016/C 059/31

Kohtuasi T-698/15 P: Juha Tapio Silvan’i 2. detsembril 2015 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 22. septembri 2015. aasta otsuse peale kohtuasjas F-83/14: Silvan versus komisjon

versus

28

2016/C 059/32

Kohtuasi T-705/15: 2. detsembril 2015 esitatud hagi – Syriatel Mobile Telecom versus nõukogu

versus

30

2016/C 059/33

Kohtuasi T-707/15: 3. detsembril 2015 esitatud hagi – Souruh versus nõukogu

versus

30

2016/C 059/34

Kohtuasi T-708/15: 3. detsembril 2015 esitatud hagi – Cham ja Bena Properties versus nõukogu

versus

31

2016/C 059/35

Kohtuasi T-709/15: 3. detsembril 2015 esitatud hagi – Almashreq Investment Fund versus nõukogu

versus

32

2016/C 059/36

Kohtuasi T-710/15: 3. detsembril 2015 esitatud hagi – Drex Technologies versus nõukogu

versus

32

2016/C 059/37

Kohtuasi T-711/15: 3. detsembril 2015 esitatud hagi – Othman versus nõukogu

versus

33

2016/C 059/38

Kohtuasi T-712/15: 3. detsembril 2015 esitatud hagi – Crédit Mutuel Arkéa versus EKP

versus

33

2016/C 059/39

Kohtuasi T-714/15: 3. detsembril 2015 esitatud hagi – Makhlouf versus nõukogu

versus

34

2016/C 059/40

Kohtuasi T-715/15: 4. detsembril 2015 esitatud hagi – BBY Solutions versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Worldwide Sales Corporation España (BEST BUY GEEK SQUAD)

versus

35

2016/C 059/41

Kohtuasi T-716/15: 30. novembril 2015 esitatud hagi – Gallardo Blanco versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Expasa Agricultura y Ganadería (hobuse päitsete H-kujulise rauast osa kujutis)

versus

36

2016/C 059/42

Kohtuasi T-718/15: 9. detsembril 2015 esitatud hagi – PTC Therapeutics International versus EMA

versus

37

2016/C 059/43

Kohtuasi T-719/15 P: LP 8. detsembril 2015 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 28. septembri 2015. aasta otsuse peale kohtuasjas F-73/14

37

2016/C 059/44

Kohtuasi T-720/15: 4. detsembril 2015 esitatud hagi – komisjon versus CINAR

versus

38

2016/C 059/45

Kohtuasi T-722/15: 4. detsembril 2015 esitatud hagi – Interessengemeinschaft privater Milchverarbeiter Bayerns versus komisjon

versus

38

2016/C 059/46

Kohtuasi T-723/15: 4. detsembril 2015 esitatud hagi – Genossenschaftsverband Bayern versus komisjon

versus

40

2016/C 059/47

Kohtuasi T-727/15: 14. detsembril 2015 esitatud hagi – Association Justice & Environment versus Euroopa Komisjon

versus

41

2016/C 059/48

Kohtuasi T-729/15: 17. detsembril 2015 esitatud hagi – MSD Animal Health Innovation ja Intervet international versus EMA

versus

41

2016/C 059/49

Kohtuasi T-737/15: 18. detsembril 2015 esitatud hagi – Hydro Aluminium Rolled Products versus komisjon

versus

42

2016/C 059/50

Kohtuasi T-738/15: 18. detsembril 2015 esitatud hagi – Aurubis jt versus komisjon

versus

43

2016/C 059/51

Kohtuasi T-743/15: 21. detsembril 2015 esitatud hagi – Vinnolit versus komisjon

versus

44

2016/C 059/52

Kohtuasi T-745/15: 22. detsembril 2015 esitatud hagi – FH Scorpio vs. Siseturu Ühtlustamise Amet – Eckes-Granini Group (YO!)

vs.

45

2016/C 059/53

Kohtuasi T-746/15: 22. detsembril 2015 esitatud hagi – Biofa versus komisjon

versus

46

2016/C 059/54

Kohtuasi T-750/15: 22. detsembril 2015 esitatud hagi – Mitteldeutsche Braunkohlengesellschaft jt versus komisjon

versus

47

2016/C 059/55

Kohtuasi T-755/15: 30. detsembril 2015 esitatud hagi – Luksemburg versus komisjon

versus

48

2016/C 059/56

Kohtuasi T-756/15: 21. detsembril 2015 esitatud hagi – Tengelmann Warenhandelsgesellschaft versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Fédération Internationale des Logis (T)

versus

49

2016/C 059/57

Kohtuasi T-759/15: 29. detsembril 2015 esitatud hagi – Fiat Chrysler Finance Europe versus komisjon

versus

49

2016/C 059/58

Kohtuasi T-760/15: 23. detsembril 2015 esitatud hagi – Madalmaad versus komisjon

versus

50

2016/C 059/59

Kohtuasi T-482/15: Üldkohtu 7. detsembri 2015. aasta määrus – Ahrend Furniture versus komisjon

versus

51

Avaliku Teenistuse Kohus

2016/C 059/60

Kohtuasi F-148/15: 21. detsembril 2015 esitatud hagi – ZZ versus komisjon

versus

52

2016/C 059/61

Kohtuasi F-151/15: 23. detsembril 2015 esitatud hagi – ZZ versus komisjon

versus

52

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/1

---

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

(2016/C 059/01)

Viimane väljaanne

ELT C 48, 8.2.2016

Eelmised väljaanded

ELT C 38, 1.2.2016

ELT C 27, 25.1.2016

ELT C 16, 18.1.2016

ELT C 7, 11.1.2016

ELT C 429, 21.12.2015

ELT C 414, 14.12.2015

Käesolevad tekstid on kättesaadavad EUR-Lex’is järgmisel aadressil:

http://eur-lex.europa.eu

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/2

---

Lotte Co. Ltd 12. novembril 2015 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (teine koda) 15. septembri 2015. aasta otsuse peale kohtuasjas T-483/12: Nestlé Unternehmungen Deutschland GmbH versus Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

(Kohtuasi C-586/15 P)

(2016/C 059/02)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Apellant: Lotte Co. Ltd (esindaja: advokaat M. Knitter)

Teine menetlusosaline: Nestlé Unternehmungen Deutschland GmbH, Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Apellandi nõuded

| — | Tühistada Üldkohtu (teine koda) 15. septembri 2015. aasta otsus (T-483/12) ja jätta Siseturu Ühtlustamise Ameti neljanda apellatsioonikoja 3. septembril 2012 asjas R 2103/2010-4 tehtud otsuse tühistamise nõudes esitatud hagi rahuldamata; |
| --- | --- |

—

Tühistada Üldkohtu (teine koda) 15. septembri 2015. aasta otsus (T-483/12) ja jätta Siseturu Ühtlustamise Ameti neljanda apellatsioonikoja 3. septembril 2012 asjas R 2103/2010-4 tehtud otsuse tühistamise nõudes esitatud hagi rahuldamata;

| — | teise võimalusena tühistada vaidlustatud kohtuotsus ja saata kohtuasi Üldkohtule tagasi; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena tühistada vaidlustatud kohtuotsus ja saata kohtuasi Üldkohtule tagasi;

| — | mõista kohtukulud välja esimese kohtuastme hagejalt (Nestlé Unternehmungen Deutschland GmbH). |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja esimese kohtuastme hagejalt (Nestlé Unternehmungen Deutschland GmbH).

Väited ja peamised argumendid

Apellant väidab, et on rikutud nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 15 lõike 1 punkti a. Konkreetselt toob ta välja kolm õigusnormi rikkumist.

| 1. | Apellant väidab, et Üldkohus kasutas valesid kriteeriume selle hindamisel, millises ulatuses võib vastulause aluseks oleva kaubamärgi konkreetselt kasutatav kuju määruse nr 207/2009 artikli 15 lõike 1 punkti a kohaselt erineda registreeritud kaubamärgist. Sellega seoses märgib apellant, et Üldkohus tegi segiajamise tõenäosuse tuvastamiseks kasutatavaid kriteeriume kohaldades vastulause aluseks oleva kaubamärgi eristusvõimelised osad kindlaks õiguslikult vääralt. Kaubamärgis sisalduvate teatud osade esiletõusmist või domineerimist, mis on segiajamise tõenäosuse tuvastamisel määrava tähtsusega, ei või samamoodi arvesse võtta hinnangu andmisel sellele, millises ulatuses võib kaubamärki kasutada teistsugusel kujul. Siinkohal ei ole tegemist segiajamise tõenäosuse tuvastamisega. Pigem on küsimus selles, kas kaubamärgi kasutatav kuju erineb registreeritud kaubamärgist vaid nii tühisel määral, et neid kahte tähist võib pidada üldjoontes võrdväärseks. |
| --- | --- |

1.

Apellant väidab, et Üldkohus kasutas valesid kriteeriume selle hindamisel, millises ulatuses võib vastulause aluseks oleva kaubamärgi konkreetselt kasutatav kuju määruse nr 207/2009 artikli 15 lõike 1 punkti a kohaselt erineda registreeritud kaubamärgist. Sellega seoses märgib apellant, et Üldkohus tegi segiajamise tõenäosuse tuvastamiseks kasutatavaid kriteeriume kohaldades vastulause aluseks oleva kaubamärgi eristusvõimelised osad kindlaks õiguslikult vääralt. Kaubamärgis sisalduvate teatud osade esiletõusmist või domineerimist, mis on segiajamise tõenäosuse tuvastamisel määrava tähtsusega, ei või samamoodi arvesse võtta hinnangu andmisel sellele, millises ulatuses võib kaubamärki kasutada teistsugusel kujul. Siinkohal ei ole tegemist segiajamise tõenäosuse tuvastamisega. Pigem on küsimus selles, kas kaubamärgi kasutatav kuju erineb registreeritud kaubamärgist vaid nii tühisel määral, et neid kahte tähist võib pidada üldjoontes võrdväärseks.

| 2. | Lisaks leiab apellant, et Üldkohus ei võtnud arvesse kõiki asjakohaseid fakte, kui ta tegi kindlaks vastulause aluseks oleva kaubamärgi eristusvõimelised osad. Üldkohus võttis õiguslikult vääralt üle apellatsioonikoja kriteeriumid, ilma et ta oleks ise kõrvutanud arvukaid üksikuid osi, millest vastulause aluseks olev keerukas kaubamärk koosneb. |
| --- | --- |

2.

Lisaks leiab apellant, et Üldkohus ei võtnud arvesse kõiki asjakohaseid fakte, kui ta tegi kindlaks vastulause aluseks oleva kaubamärgi eristusvõimelised osad. Üldkohus võttis õiguslikult vääralt üle apellatsioonikoja kriteeriumid, ilma et ta oleks ise kõrvutanud arvukaid üksikuid osi, millest vastulause aluseks olev keerukas kaubamärk koosneb.

| 3. | Apellandi hinnangul esineb Üldkohtu põhjendustes seoses kaubamärgi kasutatava kuju kindlakstegemisega vasturääkivusi ja loogikavigu. Üldkohus märgib tõepoolest, et kasutatav tähis võib registreeritud kujust erineda üksnes „tühiste elementide” poolest ning kasutatav tähis ja registreeritud kaubamärk peavad olema käsitatavad „üldjoontes võrdväärsena”, et oleks võimalik möönda, et tegemist on õiguspärase kasutamisega. Nende hindamiskriteeriumide kasutamisel räägib Üldkohus endale siiski vastu ja teeb loogikavigu. Lisaks hindab Üldkohus jäigalt, kas kasutatav kuju sisaldab neid kolme elementi, mida kohus peab eristusvõimeliseks. Neid kriteeriume järgides lähtub Üldkohus õiguspärasest kasutamisest ja jätab seejuures tähelepanuta, et kasutatavasse kujusse on lisatud arvukalt elemente, mistõttu ei saa kasutatavat tähist ja registreeritud kaubamärki enam „üldjoontes võrdväärsena” käsitada. |
| --- | --- |

3.

Apellandi hinnangul esineb Üldkohtu põhjendustes seoses kaubamärgi kasutatava kuju kindlakstegemisega vasturääkivusi ja loogikavigu. Üldkohus märgib tõepoolest, et kasutatav tähis võib registreeritud kujust erineda üksnes „tühiste elementide” poolest ning kasutatav tähis ja registreeritud kaubamärk peavad olema käsitatavad „üldjoontes võrdväärsena”, et oleks võimalik möönda, et tegemist on õiguspärase kasutamisega. Nende hindamiskriteeriumide kasutamisel räägib Üldkohus endale siiski vastu ja teeb loogikavigu. Lisaks hindab Üldkohus jäigalt, kas kasutatav kuju sisaldab neid kolme elementi, mida kohus peab eristusvõimeliseks. Neid kriteeriume järgides lähtub Üldkohus õiguspärasest kasutamisest ja jätab seejuures tähelepanuta, et kasutatavasse kujusse on lisatud arvukalt elemente, mistõttu ei saa kasutatavat tähist ja registreeritud kaubamärki enam „üldjoontes võrdväärsena” käsitada.

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/3

---

National Iranian Oil Company PTE Ltd (NIOC) jt 14. novembril 2015 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (seitsmes koda) 4. septembri 2015. aasta otsuse peale kohtuasjas T-577/12: NIOC jt versus Euroopa Liidu Nõukogu

(Kohtuasi C-595/15 P)

(2016/C 059/03)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Apellandid:

National Iranian Oil Company PTE Ltd (NIOC), National Iranian Oil Company International Affairs Ltd (NIOC International Affairs), Iran Fuel Conservation Organization (IFCO), Karoon Oil & Gas Production Co., Petroleum Engineering & Development Co. (PEDEC), Khazar Exploration and Production Co. (KEPCO), National Iranian Drilling Co. (NIDC), South Zagros Oil & Gas Production Co.,Maroun Oil & Gas Co., Masjed-Soleyman Oil & Gas Co. (MOGC), Gachsaran Oil & Gas Co., Aghajari Oil & Gas Production Co. (AOGPC), Arvandan Oil & Gas Co. (AOGC),West Oil & Gas Production Co., East Oil & Gas Production Co. (EOGPC), Iranian Oil Terminals Co. (IOTC), Pars Special Economic Energy Zone (PSEEZ) (esindaja: advokaat J.-M. Thouvenin)

Teine menetlusosaline:

Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

| — | tühistada Euroopa Liidu Üldkohtu seitsmenda koja 4. septembri 2015. aasta otsus kohtuasjas T-577/12; |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Liidu Üldkohtu seitsmenda koja 4. septembri 2015. aasta otsus kohtuasjas T-577/12;

| — | rahuldada apellantide poolt Euroopa Liidu Üldkohtule esitatud nõuded; |
| --- | --- |

—

rahuldada apellantide poolt Euroopa Liidu Üldkohtule esitatud nõuded;

| — | mõista vastustajalt välja kahe kohtuastme kohtukulud. |
| --- | --- |

—

mõista vastustajalt välja kahe kohtuastme kohtukulud.

Väited ja peamised argumendid

| 1. | Esimese tühistamisväitega väidavad apellandid, et Üldkohus rikkus kohtuotsuse punktis 44 õigusnormi, leides, et kuivõrd nõukogu 15. oktoobri 2012. aasta rakendusmääruses (EL) nr 945/2012 (1) on viidatud määruse (EL) nr 267/2012 (2) artikli 46 lõikele 2, tuleb järeldada, et kõnealust rakendusmäärust tuleb käsitada nii, et see nimetab oma õigusliku alusena selgelt nimetatud artikli 46 lõiget 2. |
| --- | --- |

1.

Esimese tühistamisväitega väidavad apellandid, et Üldkohus rikkus kohtuotsuse punktis 44 õigusnormi, leides, et kuivõrd nõukogu 15. oktoobri 2012. aasta rakendusmääruses (EL) nr 945/2012 (1) on viidatud määruse (EL) nr 267/2012 (2) artikli 46 lõikele 2, tuleb järeldada, et kõnealust rakendusmäärust tuleb käsitada nii, et see nimetab oma õigusliku alusena selgelt nimetatud artikli 46 lõiget 2.

| 2. | Teise väitega väidavad apellandid, et Üldkohus rikkus kohtuotsuse punktides 55–57 õigusnormi, mille võib kokku võtta väitesse, et „artikli 215 lõikest 2 ei nähtu, et füüsiliste või juriidiliste isikute ning rühmituste või mitteriiklike üksuste suhtes võetud individuaalsed piiravad meetmed peavad olema vastu võetud ELTL artikli 215 lõikes 1 ette nähtud menetluse kohaselt”. Esiteks näeb ELTL artikli 215 lõige 1, mis on ainus piiravaid meetmeid käsitlev ELTL säte, selgelt ette, et selliste meetmete korral kohaldatav menetlus on kõnealuses sättes ette nähtud menetlus, ning ei näe ette ühtegi teist menetlust; teiseks ei ole ELTL artikkel 219 kooskõlas ELTL artikli 215 lõikega 2; teise võimalusena ei saa ELTL artikli 291 lõiget 2 käsitada nii, et see võib olla nõukogule piiravate meetmete võtmisel täiendavaks õiguslikuks aluseks lisaks ELTL artikli 215 lõikele 2; kolmanda võimalusena, kui lõpuks eeldada, et leitakse, et ELTL artikli 291 lõige 2 võib olla nõukogule piiravate meetmete võtmisel täiendavaks õiguslikuks aluseks lisaks ELTL artikli 215 lõikele 2, ei muutuks sellel õiguslikul alusel esitatud hagi siiski käesolevas asjas õigusvastaseks. |
| --- | --- |

2.

Teise väitega väidavad apellandid, et Üldkohus rikkus kohtuotsuse punktides 55–57 õigusnormi, mille võib kokku võtta väitesse, et „artikli 215 lõikest 2 ei nähtu, et füüsiliste või juriidiliste isikute ning rühmituste või mitteriiklike üksuste suhtes võetud individuaalsed piiravad meetmed peavad olema vastu võetud ELTL artikli 215 lõikes 1 ette nähtud menetluse kohaselt”. Esiteks näeb ELTL artikli 215 lõige 1, mis on ainus piiravaid meetmeid käsitlev ELTL säte, selgelt ette, et selliste meetmete korral kohaldatav menetlus on kõnealuses sättes ette nähtud menetlus, ning ei näe ette ühtegi teist menetlust; teiseks ei ole ELTL artikkel 219 kooskõlas ELTL artikli 215 lõikega 2; teise võimalusena ei saa ELTL artikli 291 lõiget 2 käsitada nii, et see võib olla nõukogule piiravate meetmete võtmisel täiendavaks õiguslikuks aluseks lisaks ELTL artikli 215 lõikele 2; kolmanda võimalusena, kui lõpuks eeldada, et leitakse, et ELTL artikli 291 lõige 2 võib olla nõukogule piiravate meetmete võtmisel täiendavaks õiguslikuks aluseks lisaks ELTL artikli 215 lõikele 2, ei muutuks sellel õiguslikul alusel esitatud hagi siiski käesolevas asjas õigusvastaseks.

| 3. | Kolmanda väitega, mis on esitatud alternatiivina juhuks, kui Euroopa Kohus peaks leidma, et algselt ELTL artikli 215 alusel võetud piiravate meetmete vastuvõtmise poliitika raames on individuaalsete piiravate meetmete võtmisel artikli 291 lõikele 2 tuginemine võimalik, väidavad apellandid, et Üldkohus rikkus õigusnormi, kui ta sisuliselt otsustas kohtuotsuse punktides 75–83, et Euroopa Liidu Nõukogu kasutas artikli 291 lõike 2 sõnastuse kohaselt „nõuetekohaselt põhjendatult” seda erandlikku menetlust, mis oli käesoleval juhul ainus võimalik menetlus. Ühelt poolt peab nõutav põhjendus olema ühemõtteliselt selge; teiselt poolt, isegi kui eeldada, et kaudne põhjendus võiks selle nõude täita, ei ole see käesoleval juhul täidetud, kuna Üldkohus tõlgendas asjaomaseid tekste vääralt. |
| --- | --- |

3.

Kolmanda väitega, mis on esitatud alternatiivina juhuks, kui Euroopa Kohus peaks leidma, et algselt ELTL artikli 215 alusel võetud piiravate meetmete vastuvõtmise poliitika raames on individuaalsete piiravate meetmete võtmisel artikli 291 lõikele 2 tuginemine võimalik, väidavad apellandid, et Üldkohus rikkus õigusnormi, kui ta sisuliselt otsustas kohtuotsuse punktides 75–83, et Euroopa Liidu Nõukogu kasutas artikli 291 lõike 2 sõnastuse kohaselt „nõuetekohaselt põhjendatult” seda erandlikku menetlust, mis oli käesoleval juhul ainus võimalik menetlus. Ühelt poolt peab nõutav põhjendus olema ühemõtteliselt selge; teiselt poolt, isegi kui eeldada, et kaudne põhjendus võiks selle nõude täita, ei ole see käesoleval juhul täidetud, kuna Üldkohus tõlgendas asjaomaseid tekste vääralt.

| 4. | Neljanda väitega, mis esitati alternatiivina juhuks, kui Euroopa Kohus peaks leidma, et ELTL artikli 215 alusel võetud piiravate meetmete vastuvõtmise poliitika raames on individuaalsete piiravate meetmete võtmisel artikli 291 lõikele 2 tuginemine võimalik, väidavad apellandid, et Üldkohus rikkus õigusnormi, kui ta otsustas kohtuotsuse punktis 87, et määruse nr 267/2012 artikli 46 lõige 2 „annab ainult nõukogule pädevuse täita nimetatud määruse artikli 23 lõikeid 2 ja 3”, millest piisab põhjendamiskohustuse täitmiseks seoses selle sätte õigusliku alusega, mis on ELTL artikli 291 lõige 2. Apellandid on seisukohal, et Üldkohus jõudis sellele järeldusele määruse nr 267/2012 artikli 46 lõike 2 juriidiliselt väära tõlgendamisega. |
| --- | --- |

4.

Neljanda väitega, mis esitati alternatiivina juhuks, kui Euroopa Kohus peaks leidma, et ELTL artikli 215 alusel võetud piiravate meetmete vastuvõtmise poliitika raames on individuaalsete piiravate meetmete võtmisel artikli 291 lõikele 2 tuginemine võimalik, väidavad apellandid, et Üldkohus rikkus õigusnormi, kui ta otsustas kohtuotsuse punktis 87, et määruse nr 267/2012 artikli 46 lõige 2 „annab ainult nõukogule pädevuse täita nimetatud määruse artikli 23 lõikeid 2 ja 3”, millest piisab põhjendamiskohustuse täitmiseks seoses selle sätte õigusliku alusega, mis on ELTL artikli 291 lõige 2. Apellandid on seisukohal, et Üldkohus jõudis sellele järeldusele määruse nr 267/2012 artikli 46 lõike 2 juriidiliselt väära tõlgendamisega.

| 5. | Viienda väitega, mis on esitatud alternatiivina juhuks, kui Euroopa Kohus peaks otsustama, et ELTL artikli 215 alusel võetud piiravate meetmete vastuvõtmise poliitika raames on individuaalsete piiravate meetmete võtmisel artikli 291 lõikele 2 tuginemine võimalik, väidavad apellandid, et Üldkohus rikkus kohtuotsuse punktides 86–88 õigusnormi, kui ta leidis, et liidu õigusaktide põhjendamise kohustus ei pane nõukogule kohustust tuua selgelt välja, et määrus nr 267/2012 põhines määruse nr 267/2012 artikli 46 lõike 2 õigusliku aluse osas ELTL artikli 291 lõikel 2. |
| --- | --- |

5.

Viienda väitega, mis on esitatud alternatiivina juhuks, kui Euroopa Kohus peaks otsustama, et ELTL artikli 215 alusel võetud piiravate meetmete vastuvõtmise poliitika raames on individuaalsete piiravate meetmete võtmisel artikli 291 lõikele 2 tuginemine võimalik, väidavad apellandid, et Üldkohus rikkus kohtuotsuse punktides 86–88 õigusnormi, kui ta leidis, et liidu õigusaktide põhjendamise kohustus ei pane nõukogule kohustust tuua selgelt välja, et määrus nr 267/2012 põhines määruse nr 267/2012 artikli 46 lõike 2 õigusliku aluse osas ELTL artikli 291 lõikel 2.

| 6. | Kuuenda väitega väidavad apellandid, et Üldkohus rikkus õigusnormi, kui ta leidis punktides 100 ja 103 ning samuti punktides 108 ja 110, et see, kas liidu võetud piiravate meetmetega järgitakse õiguskindluse ja seaduse ootuspärasuse põhimõtteid — millest tuleneb, et kõnealused meetmed peavad olema selged ja täpsed —, saab kinnitust kohtupraktikast tulenevate liidu õigusaktide ühetaolise tõlgendamise reeglitest, millega nõutakse, et neid õigusakte tuleb tõlgendada ja kohaldada nii, et arvesse võetakse teistes ametlikes keeltes kehtivaid versioone. |
| --- | --- |

6.

Kuuenda väitega väidavad apellandid, et Üldkohus rikkus õigusnormi, kui ta leidis punktides 100 ja 103 ning samuti punktides 108 ja 110, et see, kas liidu võetud piiravate meetmetega järgitakse õiguskindluse ja seaduse ootuspärasuse põhimõtteid — millest tuleneb, et kõnealused meetmed peavad olema selged ja täpsed —, saab kinnitust kohtupraktikast tulenevate liidu õigusaktide ühetaolise tõlgendamise reeglitest, millega nõutakse, et neid õigusakte tuleb tõlgendada ja kohaldada nii, et arvesse võetakse teistes ametlikes keeltes kehtivaid versioone.

| 7. | Seitsmenda väitega väidavad apellandid, et Üldkohus rikkus õigusnormi, kui ta otsustas kohtuotsuse punktis 134, et määruse nr 267/2012 artikli 23 lõike 2 punkt d (vaidlusalune kriteerium) on kooskõlas õigusriigi põhimõtetega ja üldisemalt Euroopa Liidu õigusega, kuna see ei ole „suvaline ega meelevaldne”, ning leides kohtuotsuse punktis 140, et „vaidlusalune kriteerium piirab nõukogu kaalutlusõigust, kehtestades objektiivsed kriteeriumid, ning tagab liidu õigusega nõutud ootuspärasuse”. Sellega seoses väidavad apellandid, et Üldkohus rikkus õigusnormi, kui ta tõlgendas vaidlusalust kriteeriumi 13. märtsi 2012. aasta kohtuotsusele Melli Bank vs. nõukogu (C-380/09 P) viidates. |
| --- | --- |

7.

Seitsmenda väitega väidavad apellandid, et Üldkohus rikkus õigusnormi, kui ta otsustas kohtuotsuse punktis 134, et määruse nr 267/2012 artikli 23 lõike 2 punkt d (vaidlusalune kriteerium) on kooskõlas õigusriigi põhimõtetega ja üldisemalt Euroopa Liidu õigusega, kuna see ei ole „suvaline ega meelevaldne”, ning leides kohtuotsuse punktis 140, et „vaidlusalune kriteerium piirab nõukogu kaalutlusõigust, kehtestades objektiivsed kriteeriumid, ning tagab liidu õigusega nõutud ootuspärasuse”. Sellega seoses väidavad apellandid, et Üldkohus rikkus õigusnormi, kui ta tõlgendas vaidlusalust kriteeriumi 13. märtsi 2012. aasta kohtuotsusele Melli Bank vs. nõukogu (C-380/09 P) viidates.

| 8. | Kaheksanda, alternatiivselt esitatud väitega väidavad apellandid, et kui eeldada, et mõistele „ühendus” antav tähendus on see, kuidas seda käsitab Üldkohus, siis tuleks tõdeda, et seda kohaldati käesolevas asjas vääralt. |
| --- | --- |

8.

Kaheksanda, alternatiivselt esitatud väitega väidavad apellandid, et kui eeldada, et mõistele „ühendus” antav tähendus on see, kuidas seda käsitab Üldkohus, siis tuleks tõdeda, et seda kohaldati käesolevas asjas vääralt.

---

(1)  Nõukogu 15. oktoobri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 945/2012, millega rakendatakse määrust (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid (ELT L 282 lk 16).

(2)  Nõukogu 23. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 961/2010 (ELT L 88, lk 1).

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/5

---

23. novembril 2015 esitatud hagi – Euroopa Komisjon versus Euroopa Liidu Nõukogu

(Kohtuasi C-626/15)

(2016/C 059/04)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: A. Bouquet, E. Paasivirta, C. Hermes)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Hageja nõuded

| — | Tühistada osaliselt nõukogu 11. septembri 2015. aasta otsus, mis sisaldub alaliste esindajate komitee eesistuja 11. septembri 2015. aasta järelduses (mis on ära toodud alaliste esindajate komitee 2554. koosoleku 23. septembri 2015. aasta kokkuvõtlikus protokollis (dokument 11837/15, punkt 65, lk 19 ja 20, ning dokument 11644/1/15/REV)), millega kiideti heaks liidu ja selle liikmesriikide nimel sellise kontseptsioonidokumendi esitamine, mis käsitleb Antarktika vete elusressursside kaitseks komisjonile tehtavat tulevast ettepanekut, mille eesmärk on luua merekaitseala Weddelli meres, kuivõrd nõukogu nägi ette, et kontseptsioonidokument esitatakse liidu ja selle liikmesriikide nimel, mitte ainult liidu nimel; |
| --- | --- |

—

Tühistada osaliselt nõukogu 11. septembri 2015. aasta otsus, mis sisaldub alaliste esindajate komitee eesistuja 11. septembri 2015. aasta järelduses (mis on ära toodud alaliste esindajate komitee 2554. koosoleku 23. septembri 2015. aasta kokkuvõtlikus protokollis (dokument 11837/15, punkt 65, lk 19 ja 20, ning dokument 11644/1/15/REV)), millega kiideti heaks liidu ja selle liikmesriikide nimel sellise kontseptsioonidokumendi esitamine, mis käsitleb Antarktika vete elusressursside kaitseks komisjonile tehtavat tulevast ettepanekut, mille eesmärk on luua merekaitseala Weddelli meres, kuivõrd nõukogu nägi ette, et kontseptsioonidokument esitatakse liidu ja selle liikmesriikide nimel, mitte ainult liidu nimel;

| — | mõista kohtukulud välja Euroopa Liidu Nõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Euroopa Liidu Nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Käesolevas hagis palub komisjon Euroopa Kohtul tühistada nõukogu 11. septembri 2015. aasta otsuse osas, milles nõukogu nägi ette, et kontseptsioonidokument Antarktika vete elusressursside kaitseks, mille eesmärk on luua merekaitseala Weddelli meres, esitatakse komisjonile liidu ja selle liikmesriikide nimel, mitte ainult liidu nimel.

Komisjon on seisukohal, et kuna vaidlustatud otsuses on asutud seisukohale, et pädevus on kõnealuses valdkonnas jagatud, ja leitud, et seetõttu tuleb kontseptsioonidokumendi üle otsustada konsensuse alusel ning see dokument tuleb esitada liidu ja selle liikmesriikide nimel, on kõnealune otsus õigusvastane, kuivõrd see takistab komisjonil esitada seda dokumenti ainult liidu nimel ja rikub seega ainupädevust, mis liidul on asjaomases valdkonnas (ja komisjoni õigust esindada liitu).

Komisjon põhjendab vaidlustatud otsuse tühistamise nõudes esitatud hagi kahe õigusväitega.

Esiteks väidab komisjon, et vaidlustatud akti vastu võttes rikkus nõukogu liidu ainupädevust mere bioloogiliste ressursside kaitse valdkonnas, nagu see on ette nähtud ELTL artikli 3 lõike 1 punktis b. Esiteks leiab komisjon, et nõukogu eiras vaidlustatud aktis käsitletava meetme õiguslikku konteksti nii Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooni kui ka liidu raames. Teiseks on komisjon seisukohal, et nõukogu eiras selle meetme eesmärki ja sisu.

Teiseks väidab komisjon teise võimalusena, et isegi kui meedet ei tuleks käsitada mere bioloogiliste ressursside kaitse meetmena ELTL artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses, rikkus nõukogu vaidlustatud akti vastu võttes ikkagi liidu ainupädevust, kuivõrd liidul on selles valdkonnas ainuvälispädevus, kuna kavandatav meede võib mõjutada liidu eeskirju või muuta nende reguleerimisala ELTL artikli 3 lõike 2 tähenduses. Esiteks leiab komisjon, et nõukogu jättis tähelepanuta, et kavandatav meede võib mõjutada või muuta kahte teisesesse õigusesse kuuluvat määrust (määrus (EÜ) nr 600/2004 (1) ja määrus (EÜ) nr 601/2004 (2)). Teiseks on komisjon seisukohal, et nõukogu ei võtnud arvesse liidu 2014. aasta juulikuu raamseisukoha mõjutamist ega muutmist.

---

(1)  Nõukogu 22. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 600/2004, millega kehtestatakse teatavad tehnilised meetmed kalastustegevuses suhtes Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooniga hõlmatud piirkonnas (ELT L 97, lk 1; ELT eriväljaanne 04/07, lk 43).

(2)  Nõukogu 22. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 601/2004, millega sätestatakse teatavad kalastustegevuse suhtes kohaldatavad kontrollimeetmed Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooni alla kuuluvas piirkonnas ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 3943/90, (EÜ) nr 66/98 ja (EÜ) nr 1721/1999 (ELT L 97, lk 16; ELT eriväljaanne 11/51, lk 52).

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/6

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud First-tier Tribunal (Tax Chamber) (Ühendkuningriik) 30. novembril 2015 – London Borough of Ealing versus Her Majesty’s Commissioners of Revenue and Customs

(Kohtuasi C-633/15)

(2016/C 059/05)

Kohtumenetluse keel: inglise

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

First-tier Tribunal (Tax Chamber)

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: London Borough of Ealing

Vastustaja: Her Majesty’s Commissioners of Revenue and Customs

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Ühendkuningriigil on käibemaksudirektiivi artikli 133 (1) viimase lõigu alusel õigus kohaldada selle artikli punktis d sisalduvat tingimust avalik-õiguslikele juriidilistele organisatsioonidele i) olukorras, kus 1. jaanuaril 1989 käsitleti asjassepuutuvaid tehinguid Ühendkuningriigis maksustatavatena, kuid muudele sporditeenustele kohaldati sel kuupäeval maksuvabastust, ja ii) olukorras, kus asjassepuutuvatele tehingutele ei olnud esmalt antud siseriikliku õiguse alusel maksuvabastust, enne seda, kui Ühendkuningriik püüdis kohaldada artikli 133 punktis d sisalduvat tingimust? |
| --- | --- |

1.

Kas Ühendkuningriigil on käibemaksudirektiivi artikli 133 (1) viimase lõigu alusel õigus kohaldada selle artikli punktis d sisalduvat tingimust avalik-õiguslikele juriidilistele organisatsioonidele i) olukorras, kus 1. jaanuaril 1989 käsitleti asjassepuutuvaid tehinguid Ühendkuningriigis maksustatavatena, kuid muudele sporditeenustele kohaldati sel kuupäeval maksuvabastust, ja ii) olukorras, kus asjassepuutuvatele tehingutele ei olnud esmalt antud siseriikliku õiguse alusel maksuvabastust, enne seda, kui Ühendkuningriik püüdis kohaldada artikli 133 punktis d sisalduvat tingimust?

| 2. | Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas Ühendkuningriigil on õigus kohaldada käibemaksudirektiivi artikli 133 punktis d sisalduvat tingimust avalik-õiguslikele mittetulundusühingutele, ilma et ta kohaldaks seda tingimust eraõiguslikele mittetulundusühingutele? |
| --- | --- |

2.

Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas Ühendkuningriigil on õigus kohaldada käibemaksudirektiivi artikli 133 punktis d sisalduvat tingimust avalik-õiguslikele mittetulundusühingutele, ilma et ta kohaldaks seda tingimust eraõiguslikele mittetulundusühingutele?

| 3. | Kui vastus teisele küsimusele on jaatav, siis kas Ühendkuningriigil on õigus jätta artikli 132 lõike 1 punktis m nimetatud maksuvabastuse alt välja kõik avalik-õiguslikud mittetulundusühingud, ilma et ta hindaks iga juhtumi puhul, kas maksuvabastuse andmine võib ilmselt põhjustada konkurentsi moonutamist, seades käibemaksuga maksustatavad äriühingud ebasoodsasse olukorda? |
| --- | --- |

3.

Kui vastus teisele küsimusele on jaatav, siis kas Ühendkuningriigil on õigus jätta artikli 132 lõike 1 punktis m nimetatud maksuvabastuse alt välja kõik avalik-õiguslikud mittetulundusühingud, ilma et ta hindaks iga juhtumi puhul, kas maksuvabastuse andmine võib ilmselt põhjustada konkurentsi moonutamist, seades käibemaksuga maksustatavad äriühingud ebasoodsasse olukorda?

---

(1)  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, lk 1).

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/7

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Court of Appeal (Iirimaa) 2. detsembril 2015 – Minister of Justice and Equality versus Tomas Vilkas

(Kohtuasi C-640/15)

(2016/C 059/06)

Kohtumenetluse keel: inglise

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Court of Appeal

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Minister of Justice and Equality

Vastustaja: Tomas Vilkas

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas raamotsuse (1) artikkel 23näeb ette ja võimaldab uue üleandmispäeva kokkuleppimist enam kui ühel korral? |
| --- | --- |

1.

Kas raamotsuse (1) artikkel 23näeb ette ja võimaldab uue üleandmispäeva kokkuleppimist enam kui ühel korral?

| 2. | Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas uue üleandmispäeva kokkuleppimine on võimalik järgmistes olukordades, s.o kui tagaotsitava üleandmist lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul takistavad asjaolud, mis ei sõltu kummastki liikmesriigist, mistõttu liikmesriigid lepivad kokku uue üleandmispäeva, ning need asjaolud






  i) | on püsivad või |
| --- | --- | --- |

2.

Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas uue üleandmispäeva kokkuleppimine on võimalik järgmistes olukordades, s.o kui tagaotsitava üleandmist lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul takistavad asjaolud, mis ei sõltu kummastki liikmesriigist, mistõttu liikmesriigid lepivad kokku uue üleandmispäeva, ning need asjaolud

i)

on püsivad või

| ii) | on lakanud ja seejärel kordunud või |
| --- | --- |

ii)

on lakanud ja seejärel kordunud või

| iii) | on lakanud ja tekkinud on uued asjaolud, mis takistavad või võivad takistada tagaotsitava üleandmist uueks kokkulepitud üleandmispäevaks? |
| --- | --- |

iii)

on lakanud ja tekkinud on uued asjaolud, mis takistavad või võivad takistada tagaotsitava üleandmist uueks kokkulepitud üleandmispäevaks?

---

(1)  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsus Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (EÜT L 190, lk 1, ELT eriväljaanne 19/06, lk 34).

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/8

---

Viasat Broadcasting UK Ltd 7. detsembril 2015 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda) 24. septembri 2015. aasta otsuse peale kohtuasjas T-674/11: TV2/Danmark versus Euroopa Komisjon

(Kohtuasi C-657/15 P)

(2016/C 059/07)

Kohtumenetluse keel: taani

Pooled

Apellant: Viasat Broadcasting UK Ltd (esindajad: advokat M. Honoré ja advokat S. Kalsmose-Hjelmborg)

Teised menetlusosalised: TV2 Danmark A/S, Euroopa Komisjon, Taani Kuningriik

Apellandi nõuded

| — | tühistada Üldkohtu 24. septembri 2015. aasta otsuse kohtuasjas T-674/11: TV2/Danmark vs. komisjon resolutiivosa punkt 1 (esimene nõue); ja |
| --- | --- |

—

tühistada Üldkohtu 24. septembri 2015. aasta otsuse kohtuasjas T-674/11: TV2/Danmark vs. komisjon resolutiivosa punkt 1 (esimene nõue); ja

| — | tühistada Üldkohtu 24. septembri 2015. aasta otsus kohtuasjas T-674/11: TV2/Danmark vs. komisjon selles osas, milles Üldkohus rahuldab hageja esimese nõude kolmanda osa (teine nõue); ja |
| --- | --- |

—

tühistada Üldkohtu 24. septembri 2015. aasta otsus kohtuasjas T-674/11: TV2/Danmark vs. komisjon selles osas, milles Üldkohus rahuldab hageja esimese nõude kolmanda osa (teine nõue); ja

| — | otsustada TV2 ja Taani Kuningriigi esitatud tühistamishagi osas komisjoni kasuks; ning |
| --- | --- |

—

otsustada TV2 ja Taani Kuningriigi esitatud tühistamishagi osas komisjoni kasuks; ning

| — | Mõista Viasati kohtukulud välja esimese kohtuastme hagejatelt TV2/Danmarkilt ja Taani Kuningriigilt. |
| --- | --- |

—

Mõista Viasati kohtukulud välja esimese kohtuastme hagejatelt TV2/Danmarkilt ja Taani Kuningriigilt.

Väited ja peamised argumendid

Viasat väidab esimese nõudega seoses, et Üldkohus on vääralt leidnud, et komisjon rikkus õigusnormi, kui leidis, et 1995. ja 1996. aastal TV2 Reklame A/S-i saadud reklaamitulud kujutasid endast riigiabi.

Viasat väidab järgmisena, et 1995. ja 1996. aasta reklaamituludega kaasnes riigi ressursside ülekandmine, kuna reklaamitulud liikusid läbi äriühingu TV2 Reklame A/S ja TV2 Fundi, mis on mõlemad riigi kontrollitavad. Lisaks otsustas nende ressursside tegeliku kasutamise üle kultuuriminister (Kulturministeren) ja parlamendi rahanduskomisjon (Folketingets Finansudvalg). Üldkohus on samuti vääralt leidnud, et TV2-l oli seadusest tulenev õigus TV2 Fundi ressurssidele või nende osadele.

Viasat väidab teise nõudega seoses, et Üldkohus on rikkunud õigusnormi, kui toetas hageja väidet, et teine Altmarki tingimus oli antud asjas täidetud (punktid 88–111). Viasat leiab, et Üldkohus käsitleb oma kohtuotsuses pelgalt vaidlustatud otsuse tõlgendust, mille komisjon oleks Üldkohtu hinnangul pidanud oma kirjalikes märkustes Üldkohtule esitama, analüüsimata vaidlustatud otsuse põhjendusi. Vaidlustatud otsuse punktides 114–116 ei viita miski sellele, et teine Altmarki tingimus hõlmaks hüvitise saajale esitatavat tõhususe nõuet.

Üldkohus oleks seega pidanud otsustama, kas komisjonil oli teise Altmarki tingimusega seoses õigus nõuda, et prognoositavad peavad olema mitte üksnes TV2 tulevased reklaamitulud (st tulud), vaid ka hüvitise arvutamisega seotud kulud.

Viasat väidab, et komisjoni nõue, et kulude puhul peab esinema piisav läbipaistvuse aste, on loogiline ja vajalik tagajärg ulatuslikule vabadusele, mis on avaliku teenuse pakkujal raadio- ja televisioonisektoris (vt eelkõige kohtuotsus BUPA vs. komisjon, T-289/03, EU:T:2008:29, punkt 214).

Vajadus kulusid puudutava läbipaistvuse järele on asjakohane ka teiste Altmarki tingimuste puhul (vt kohtuotsus Viasat vs. komisjon, T-125/12, EU:T:2015:687 punktid 80–83).

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/9

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hanseatisches Oberlandesgericht in Bremen (Saksamaa) 9. detsembril 2015 – kriminaalasi Robert Caldararu süüdistuses

(Kohtuasi C-659/15)

(2016/C 059/08)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Hanseatisches Oberlandesgericht in Bremen

Põhikohtuasja kriminaalmenetluse pooled

Robert Caldararu

Teine menetlusosaline: Generalstaatsanwaltschaft Bremen

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuse 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (1) artikli 1 lõiget 3tuleb tõlgendada nii, et kahtlustatava väljaandmine kriminaalkaristuse täitmisele pööramiseks on lubamatu, kui on objektiivselt alust arvata, et vahistamismääruse teinud liikmesriigi kinnipidamistingimused rikuvad asjaomase isiku põhiõigusi ja Euroopa Liidu lepingu artiklis 6 tunnustatud õiguse üldpõhimõtteid, või tuleb viidatud sätet tõlgendada nii, et sellistel juhtudel võib vahistamismäärust täitva riigi otsus väljasaatmise lubatavuse kohta oleneda või peab olenema sellest, kas kinnipidamistingimuste täitmine on tagatud? Kas vahistamismäärust täitev riik võib või peab sellega seoses sõnastama tagamist vajavatele kinnipidamistingimustele esitatavad konkreetsed miinimumnõuded? |
| --- | --- |

1.

Kas nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuse 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (1) artikli 1 lõiget 3tuleb tõlgendada nii, et kahtlustatava väljaandmine kriminaalkaristuse täitmisele pööramiseks on lubamatu, kui on objektiivselt alust arvata, et vahistamismääruse teinud liikmesriigi kinnipidamistingimused rikuvad asjaomase isiku põhiõigusi ja Euroopa Liidu lepingu artiklis 6 tunnustatud õiguse üldpõhimõtteid, või tuleb viidatud sätet tõlgendada nii, et sellistel juhtudel võib vahistamismäärust täitva riigi otsus väljasaatmise lubatavuse kohta oleneda või peab olenema sellest, kas kinnipidamistingimuste täitmine on tagatud? Kas vahistamismäärust täitev riik võib või peab sellega seoses sõnastama tagamist vajavatele kinnipidamistingimustele esitatavad konkreetsed miinimumnõuded?

| 2. | Kas nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuse 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta artiklit 5 ja artikli 6 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et vahistamismääruse teinud õigusasutusel on ühtlasi õigus anda lubadusi kinnipidamistingimuste täitmise kohta või tuleb siiski lähtuda asjaomase pädevuse jaotusest vahistamismääruse teinud liikmesriigi siseriikliku õiguse alusel? |
| --- | --- |

2.

Kas nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuse 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta artiklit 5 ja artikli 6 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et vahistamismääruse teinud õigusasutusel on ühtlasi õigus anda lubadusi kinnipidamistingimuste täitmise kohta või tuleb siiski lähtuda asjaomase pädevuse jaotusest vahistamismääruse teinud liikmesriigi siseriikliku õiguse alusel?

---

(1)  EÜT L 190, lk 1; ELT eriväljaanne 19/06, lk 34.

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/9

---

Viasat Broadcasting UK Ltd 8. detsembril 2015 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda) 24. septembri 2015. aasta otsuse peale kohtuasjas T-125/12: Viasat Broadcasting UK Ltd versus Euroopa Komisjon

(Kohtuasi C-660/15 P)

(2016/C 059/09)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellant: Viasat Broadcasting UK Ltd (esindajad: advokat M. Honoré ja advokat S. Kalsmose-Hjelmborg)

Teised menetlusosalised: Euroopa Komisjon, Taani Kuningriik, TV2/Danmark A/S

Apellandi nõuded

Apellant palub Euroopa Kohtul:

| — | tühistada otsus kohtuasjas T-125/12, Viasat Broadcasting UK Ltd vs. komisjon, ja |
| --- | --- |

—

tühistada otsus kohtuasjas T-125/12, Viasat Broadcasting UK Ltd vs. komisjon, ja

| — | tühistada komisjoni 20. aprilli 2011. aasta otsus 2011/839/EU (1) meetmete kohta, mida Taani on võtnud ettevõtja TV2/Danmark kasuks (ELT 2011 L 340, lk 1), ning |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 20. aprilli 2011. aasta otsus 2011/839/EU (1) meetmete kohta, mida Taani on võtnud ettevõtja TV2/Danmark kasuks (ELT 2011 L 340, lk 1), ning

| — | mõista esimese kohtuastme kostjalt välja Viasati kohtukulud nii esimeses kui ka käesolevas kohtuastmes
  teise võimalusena, |
| --- | --- |

—

mõista esimese kohtuastme kostjalt välja Viasati kohtukulud nii esimeses kui ka käesolevas kohtuastmes

teise võimalusena,

| — | tühistada vaidlustatud kohtuotsus, ja |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud kohtuotsus, ja

| — | saata asi tagasi Üldkohtule, ning |
| --- | --- |

—

saata asi tagasi Üldkohtule, ning

| — | otsustada kohtukulude jaotamine edaspidi. |
| --- | --- |

—

otsustada kohtukulude jaotamine edaspidi.

Väited ja peamised argumendid

Viasat põhjendab oma nõudeid sellega, et Üldkohus on rikkunud õigusnormi, kui märkis, et komisjon ei olnud kohustatud ELTL artikli 106 lõike 2 alusel antud hinnangus võtma arvesse asjaolu, et TV2-le abi andmisel ei järgitud läbipaistvuse ja kulutõhususe aluspõhimõtteid.

Viasat rõhutab, et Üldkohus on rikkunud õigusnormi, kuna esiteks tugines Viasati nõuete rahuldamata jätmiseks kohtuotsusele M6 ja sellega seotud kohtupraktikale, teiseks, kuna leidis, et Viasati väited viivad loogilise „ummikuni”, kolmandaks, kuna jättis tähelepanuta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta teatise ja 2011. aasta teatise ja 2009. aasta ringhäälinguteatise olulisuse, ja neljandaks, kuna leidis, et 2011. aasta ringhäälinguteatis takistas komisjonil kohaldada metodoloogiat, mis Viasati sõnul tuleneb ELTL artikli 106 lõikest 2.

---

(1)  Komisjoni 20. aprill 2011. aasta otsus meetme C 2/03 kohta, mida Taani on võtnud ettevõtja TV2/Danmark kasuks (ELT L 340, lk 1).

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/10

---

14. detsembril 2015 esitatud hagi – Euroopa Komisjon versus Portugali Vabariik

(Kohtuasi C-665/15)

(2016/C 059/10)

Kohtumenetluse keel: portugali

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: P. Guerra e Andrade ja J. Hottiaux)

Kostja: Portugali Vabariik

Hageja nõuded

| — | Tuvastada, et kuna Portugali Vabariik ei ole ühendatud Euroopa Liidu juhilubade võrgustikku, on kõnealune liikmesriik rikkunud direktiivi 2006/126/EÜ (1) artikli 7 lõike 5 punktist d tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

—

Tuvastada, et kuna Portugali Vabariik ei ole ühendatud Euroopa Liidu juhilubade võrgustikku, on kõnealune liikmesriik rikkunud direktiivi 2006/126/EÜ (1) artikli 7 lõike 5 punktist d tulenevaid kohustusi.

| — | Mõista kohtukulud välja Portugali Vabariigilt. |
| --- | --- |

—

Mõista kohtukulud välja Portugali Vabariigilt.

Väited ja peamised argumendid

Direktiivist 2006/126 ja kohtupraktikast tuleneb, et juhiloa väljastava liikmesriigi ülesanne on kontrollida, kas juhiloa väljastamiseks ette nähtud minimaalsed nõuded on täidetud.

Kuna aga Portugali Vabariik ei ole Euroopa Liidu juhilubade võrgustikku (RESPER) ühendatud, ei saa ta kontrollida, kas juhiloa väljastamiseks ette nähtud minimaalsed nõuded on täidetud. Eelkõige ei saa ta kontrollida, kas juhiloa taotlejal on juba juhiluba mõnes teises liikmesriigis.

Teiseks, seni kuni Portugali Vabariik ei ole RESPERiga ühendatud, ei saa teised liikmesriigid koos temaga kontrollida, kas juhiloa väljastamiseks ette nähtud minimaalsed nõuded on täidetud.

Lisaks sellele ei saa teised liikmesriigid koos Portugaliga läbi viia mingit kontrolli olukordades, kus juhiloa väljastamiseks ette nähtud minimaalsed nõuded on ilmselgelt täitmata.

Seega, kuna Portugal ei ole RESPERiga ühendatud, rikub ta ühendamise kohustuse ja direktiivi 2006/16 peamist eesmärki, milleks on parandada liiklusohutust, lihtsustades isikute vaba liikumist.

Direktiivi artikli 7 lõike 5 punkt d sätestab selgelt, et liikmesriigi peavad kasutama Euroopa Liidu juhilubade võrgustikku eelkõige selleks, et teostada kontrolle ja tagada, et isikul ei oleks rohkem kui üks juhiluba.

Direktiivi artikli 16 lõige 2 sätestab, et liikmesriigid peavad kohaldama direktiivi artikli 7 lõike 5 punkti d alates 19. jaanuarist 2013.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/126/EÜ juhilubade kohta (uuestisõnastamine) (ELT L 403, lk 18).

---

Üldkohus

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/12

---

Üldkohtu 17. detsembri 2015. aasta otsus – Orange Polska versus komisjon

(Kohtuasi T-486/11) (1)

((Konkurents - Turgu valitseva seisundi kuritarvitamine - Poola sideturg - ELTL artikli 102 rikkumise tuvastamise otsus - Pikaajalise operaatori poolt uutele operaatoritele kehtestatud tingimused tasuliseks juurdepääsuks võrgule ja lairibaühenduse hulgiteenusele - Õiguspärane huvi rikkumise tuvastamise vastu - Trahvid - Põhjendamiskohustus - Rikkumise raskus - Kergendavad asjaolud - Proportsionaalsus - Täielik pädevus - 2006. aasta suunised trahvide arvutamise meetodi kohta))

(2016/C 059/11)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Orange Polska S.A, varem Telekomunikacja Polska S.A. (Varssavi, Poola) (esindajad: advokaadid M. Modzelewska de Raad, P. Paśnik, S. Hautbourg, barrister A. Howard ja C. Vajda, QC, hiljem M. Modzelewska de Raad, P. Paśnik, S. Hautbourg, barrister A. Howard ja D. Beard, QC)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: B. Gencarelli, K. Mojzesowicz ja G. Koleva, hiljem K. Mojzesowicz, G. Koleva ja M. Malferrari, ning lõpuks G. Koleva, M. Malferrari, É. Gippini Fournier ja J. Szczodrowski)

Hageja toetuseks menetlusse astuja: Polska Izba Informatyki i Telekomunikacji (Varssavi, Poola) (esindajad: advokaadid P. Rosiak ja K. Karasiewicz)

Kostja toetuseks menetlusse astuja: European Competitive Telecommunications Association (esindajad: solicitor P. Alexiadis ja solicitor J. MacKenzie, hiljem solicitor J. MacKenzie)

Ese

Esiteks nõue tühistada tervikuna või osaliselt komisjoni 22. juuni 2011. aasta otsus K(2011) 4378 lõplik Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 102 kohase menetluse kohta (juhtum COMP/39.525 – Poola elektrooniline side) ja teiseks nõue vähendada komisjoni poolt selle otsuse artiklis 2 määratud trahvi summat.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta Orange Polska S.A. kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja komisjoni kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Orange Polska S.A. kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja komisjoni kohtukulud.

| 3. | Jätta Polska Izba Informatyki i Telekomunikacji ja European Competitive Telecommunications Association’i kohtukulud nende endi kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta Polska Izba Informatyki i Telekomunikacji ja European Competitive Telecommunications Association’i kohtukulud nende endi kanda.

---

(1)  ELT C 340, 19.11.2011.

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/13 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/13

---

Üldkohtu 17. detsembri 2015. aasta otsus – SNCF versus komisjon

(Kohtuasi T-242/12) (1)

((Riigiabi - Prantsusmaa poolt Sernam SCS-ile antud abi - Abi ümberkorraldamiseks ja rekapitaliseerimiseks, tagatised ja SNCF-i võlanõuete kustutamine Sernami suhtes - Otsus, millega abi tunnistatakse siseturuga kokkusobimatuks - Abi kuritarvitamine - Tagasinõudmine - Majanduslik järjepidevus - Eraõigusliku investori kriteerium))

(2016/C 059/12)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Société nationale des chemins de fer français (SNCF) (Pariis, Prantsusmaa) (esindajad: advokaadid P. Beurier, O. Billard ja V. Landes)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: T. Maxian Rusche ja B. Stromsky)

Hageja toetuseks menetlusse astuja: Prantsuse Vabariik (esindajad: D. Colas ja J. Gstalter, hiljem D. Colas ja J. Rossi ning lõpuks D. Colas ja J. Bousin)

Kostja toetuseks menetlusse astujad: Mory SA, likvideerimisel (Pantin, Prantsusmaa) ja Mory Team, likvideerimisel (Pantin)

Ese

Nõue tühistada komisjoni 9. märtsi 2012. aasta otsus 2012/398/EL, mis käsitleb Riigiabi SA12522 (C 37/08) – Prantsusmaa – Otsuse Sernam 2 kohaldamine (ELT L 195, lk 19).

Resolutsioon

| 1. | Jätta Société nationale des chemins de fer français’i (SNCF) hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta Société nationale des chemins de fer français’i (SNCF) hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta SNCF-i kohtukulud tema enese kanda ja mõista temalt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta SNCF-i kohtukulud tema enese kanda ja mõista temalt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud.

| 3. | Jätta Prantsuse Vabariigi kohtukulud tema enese kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta Prantsuse Vabariigi kohtukulud tema enese kanda.

| 4. | Jätta Mory ja Mory Team’i kohtukulud nende eneste kanda. |
| --- | --- |

4.

Jätta Mory ja Mory Team’i kohtukulud nende eneste kanda.

---

(1)  ELT C 273, 8.9.2012.

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/13 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/13

---

Üldkohtu 17. detsembri 2015. aasta otsus – Itaalia versus komisjon

(Kohtuasi T-275/13) (1)

((Keeltekasutuse kord - Avaliku konkursi teade administraatorite töölevõtmiseks - Kolme keele hulgast teise keele valimine - Konkursil osalejaga suhtlemise keel - Määrus nr 1 - Personalieeskirjade artikli 1d lõige 1, artikli 27 esimene lõik ja artikli 28 punkt f - Diskrimineerimiskeelu põhimõte - Proportsionaalsus))

(2016/C 059/13)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Itaalia Vabariik (esindajad: G. Palmieri, keda abistavad avvocato dello Stato P. Gentili ja avvocato dello Stato S. Fiorentino)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: J. Currall, B. Eggers ja G. Gattinara)

Hageja toetuseks menetlusse astuja: Hispaania Kuningriik (esindaja: abogado del Estado J. García-Valdecasas Dorrego)

Kostja toetuseks menetlusse astuja: Saksamaa Liitvabariik (esindajad: T. Henze ja B. Beutler)

Ese

Nõue tühistada avaliku konkursi EPSO/AD/249/13 teade ametnike kahe reservnimekirja koostamiseks vabade ametikohtade täitmiseks makromajanduse ja finantsmajanduse valdkonnas (ELT 2013, C 75 A, lk 1).

Resolutsioon

| 1. | Tühistada avaliku konkursi EPSO/AD/249/13 teade ametnike kahe reservnimekirja koostamiseks vabade ametikohtade täitmiseks makromajanduse ja finantsmajanduse valdkonnas. |
| --- | --- |

1.

Tühistada avaliku konkursi EPSO/AD/249/13 teade ametnike kahe reservnimekirja koostamiseks vabade ametikohtade täitmiseks makromajanduse ja finantsmajanduse valdkonnas.

| 2. | Euroopa Komisjon kannab enda kohtukulud ja temalt mõistetakse välja Itaalia Vabariigi kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Euroopa Komisjon kannab enda kohtukulud ja temalt mõistetakse välja Itaalia Vabariigi kohtukulud.

| 3. | Hispaania Kuningriik ja Saksa Liitvabariik kannavad ise oma menetlusse astumisega seotud kohtukulud. |
| --- | --- |

3.

Hispaania Kuningriik ja Saksa Liitvabariik kannavad ise oma menetlusse astumisega seotud kohtukulud.

---

(1)  ELT C 207, 20.7.2013.

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/14

---

Üldkohtu 17. detsembri 2015. aasta otsus – Itaalia versus komisjon

(Kohtuasi T-295/13) (1)

((Keelte kasutamine - Teadete avaliku konkursi korraldamise kohta administraatorite töölevõtmiseks parandused - Uued konkursid - Kolme ametliku keele hulgast teise keele valik - Määrus nr 1 - Personalieeskirjade artikli 1d lõige 1, artikkel 27 ja artikli 28 punkt f - Diskrimineerimiskeelu põhimõte - Proportsionaalsus))

(2016/C 059/14)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Itaalia Vabariik (esindaja: G. Palmieri, keda abistavad avvocato dello Stato P. Gentili ja avvocato dello Stato S. Fiorentino)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: J. Currall, B. Eggers ja G. Gattinara)

Hageja toetuseks menetlusse astuja: Hispaania Kuningriik (esindaja: abogado del Estado J. García-Valdecasas Dorrego)

Ese

Nõue tühistada parandus, mis puudutab teadet avaliku konkursi EPSO/AD/177/10 korraldamise kohta, et koostada reservnimekirjad administraatorite töölevõtmiseks Euroopa avaliku halduse, õiguse, majanduse, auditi ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkondades (ELT 2013, C 82 A, lk 1), samuti parandus, mis puudutab teateid avalike konkursside EPSO/AD/178/10 ja EPSO/AD/179/10 korraldamise kohta, et koostada reservnimekirjad administraatorite töölevõtmiseks vastavalt raamatukogunduse ja infoteaduse ning audiovisuaalvaldkondades (ELT 2013, C 82 A, lk 6).

Resolutsioon

| 1. | Tühistada parandus, mis on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas 21. märtsil 2013 ja puudutab teadet avaliku konkursi EPSO/AD/177/10 korraldamise kohta, et koostada reservnimekirjad administraatorite töölevõtmiseks Euroopa avaliku halduse, õiguse, majanduse, auditi ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkondades, samuti parandus, mis on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas 21. märtsil 2013 ja puudutab teadet avalike konkursside EPSO/AD/178/10 ja EPSO/AD/179/10 korraldamise kohta, et koostada reservnimekirjad administraatorite töölevõtmiseks vastavalt raamatukogunduse ja infoteaduse ning audiovisuaalvaldkondades, lähtudes paranduste laadi ja sisu määratlustest käesoleva kohtuotsuse punktides 68–70. |
| --- | --- |

1.

Tühistada parandus, mis on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas 21. märtsil 2013 ja puudutab teadet avaliku konkursi EPSO/AD/177/10 korraldamise kohta, et koostada reservnimekirjad administraatorite töölevõtmiseks Euroopa avaliku halduse, õiguse, majanduse, auditi ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkondades, samuti parandus, mis on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas 21. märtsil 2013 ja puudutab teadet avalike konkursside EPSO/AD/178/10 ja EPSO/AD/179/10 korraldamise kohta, et koostada reservnimekirjad administraatorite töölevõtmiseks vastavalt raamatukogunduse ja infoteaduse ning audiovisuaalvaldkondades, lähtudes paranduste laadi ja sisu määratlustest käesoleva kohtuotsuse punktides 68–70.

| 2. | Jätta Euroopa Komisjoni kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Itaalia Vabariigi kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Euroopa Komisjoni kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Itaalia Vabariigi kohtukulud.

| 3. | Jätta Hispaania Kuningriigi kohtukulud seoses menetlusse astumisega tema enda kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta Hispaania Kuningriigi kohtukulud seoses menetlusse astumisega tema enda kanda.

---

(1)  ELT C 207, 20.7.2013.

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/15

---

Üldkohtu 17. detsembri 2015. aasta otsus – Itaalia versus komisjon

(Kohtuasi T-510/13) (1)

((Keelte kasutamine - Teade avalike konkursside korraldamise kohta tõlkijate töölevõtmiseks - Kolme ametliku keele hulgast teise keele valik - Konkursi kandidaatidega suhtlemise keel - Määrus nr 1 - Personalieeskirjade artikli 1d lõige 1, artikkel 27 ja artikli 28 punkt f - Diskrimineerimiskeelu põhimõte - Proportsionaalsus))

(2016/C 059/15)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Itaalia Vabariik (esindaja: G. Palmieri, keda abistavad avvocato dello Stato P. Gentili ja avvocato dello Stato S. Fiorentino)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: J. Currall ja G. Gattinara)

Hageja toetuseks menetlusse astuja: Hispaania Kuningriik (esindaja: abogado del Estado J. García-Valdecasas Dorrego)

Kostja toetuseks menetlusse astuja: Saksamaa Liitvabariik (esindajad: T. Henze ja B. Beutler)

Ese

Nõue tühistada teade avalike konkursside EPSO/AD/260/13, EPSO/AD/261/13, EPSO/AD/262/13, EPSO/AD/263/13, EPSO/AD/264/13, EPSO/AD/265/13 ja EPSO/AD/266/13 korraldamise kohta, et koostada reservnimekirjad vastavalt taani, inglise, prantsuse, itaalia, malta, hollandi ja sloveeni keele tõlkijate töölevõtmiseks (ELT 2013, C 199 A, lk 1).

Resolutsioon

| 1. | Tühistada teade avalike konkursside EPSO/AD/260/13, EPSO/AD/261/13, EPSO/AD/262/13, EPSO/AD/263/13, EPSO/AD/264/13, EPSO/AD/265/13 ja EPSO/AD/266/13 korraldamise kohta, et koostada reservnimekirjad vastavalt taani, inglise, prantsuse, itaalia, malta, hollandi ja sloveeni keele tõlkijate töölevõtmiseks. |
| --- | --- |

1.

Tühistada teade avalike konkursside EPSO/AD/260/13, EPSO/AD/261/13, EPSO/AD/262/13, EPSO/AD/263/13, EPSO/AD/264/13, EPSO/AD/265/13 ja EPSO/AD/266/13 korraldamise kohta, et koostada reservnimekirjad vastavalt taani, inglise, prantsuse, itaalia, malta, hollandi ja sloveeni keele tõlkijate töölevõtmiseks.

| 2. | Jätta Euroopa Komisjoni kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Itaalia Vabariigi kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Euroopa Komisjoni kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Itaalia Vabariigi kohtukulud.

| 3. | Jätta Hispaania Kuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi kohtukulud seoses nende menetlusse astumisega nende endi kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta Hispaania Kuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi kohtukulud seoses nende menetlusse astumisega nende endi kanda.

---

(1)  ELT C 336, 16.11.2013.

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/16

---

Üldkohtu 17. detsembri 2015. aasta otsus – Hispaania versus komisjon

(Liidetud kohtuasjad T-515/13 ja T-719/13) (1)

((Riigiabi - Laevaehitus - Maksusätted, mida kohaldatakse teatud kokkulepetele, mis on sõlmitud laevade rahastamiseks ja ostmiseks - Otsus, millega tunnistatakse abi osaliselt ühisturuga kokkusobimatuks ja kohustatakse see osaliselt tagasi nõudma - Tühistamishagi - Isiklik puutumus - Vastuvõetavus - Eelis - Valikulisus - Liikmesriikidevahelise kaubanduse mõjutamine - Konkurentsi kahjustamine - Põhjendamiskohustus))

(2016/C 059/16)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hagejad: Hispaania Kuningriik (esindajad: abogado del Estado N. Díaz Abad, hiljem abogado del Estado M. Sampol Pucurull) (kohtuasi T-515/13); Lico Leasing (Madrid, Hispaania) ja Pequeños y Medianos Astilleros Sociedad de Reconversión, SA (Madrid) (esindajad: advokaadid M. Merola ja M. A. Sánchez) (kohtuasi T-719/13)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: V. Di Bucci, M. Afonso, M. É. Gippini Fournier ja P. Němečková)

Ese

Nõue tühistada komisjoni 17. juuli 2013. aasta otsus 2014/200/EL riigiabi SA.21233 C/11 (ex NN/11, ex CP 137/06) kohta, mida andis Hispaania – Teatavate kapitalirendilepingute suhtes kohaldatav maksukord (Hispaania maksu tasaarvelduse süsteem) (ELT 2014, L 114, lk 1)

Resolutsioon

| 1. | Tühistada komisjoni 17. juuli 2013. aasta otsus 2014/200/EL riigiabi SA.21233 C/11 (ex NN/11, ex CP 137/06) kohta, mida andis Hispaania – Teatavate kapitalirendilepingute suhtes kohaldatav maksukord (Hispaania maksu tasaarvelduse süsteem). |
| --- | --- |

1.

Tühistada komisjoni 17. juuli 2013. aasta otsus 2014/200/EL riigiabi SA.21233 C/11 (ex NN/11, ex CP 137/06) kohta, mida andis Hispaania – Teatavate kapitalirendilepingute suhtes kohaldatav maksukord (Hispaania maksu tasaarvelduse süsteem).

| 2. | Jätta Euroopa Komisjoni kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Hispaania Kuningriigi, Lico Leasing, SA ja Pequeños y Medianos Astilleros Sociedad de Reconversión, SA kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Euroopa Komisjoni kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Hispaania Kuningriigi, Lico Leasing, SA ja Pequeños y Medianos Astilleros Sociedad de Reconversión, SA kohtukulud.

---

(1)  ELT C 336, 16.11.2013.

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/17 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/17

---

Üldkohtu 17. detsembri 2015. aasta otsus – Bice International versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Bice (bice)

(Kohtuasi T-624/14) (1)

((Ühenduse kaubamärk - Kehtetuks tunnistamise menetlus - Ühenduse sõnamärk bice - Varasem siseriiklik kujutismärk 1926 BiCE RISTORANTE - Varasema kaubamärgi tegelikult kasutusele võtmata jätmine - Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 57 lõiked 2 ja 3))

(2016/C 059/17)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Bice International Ltd (Dubai, Araabia Ühendemiraadid) (esindajad: solicitor N. Gibb ja barrister D. McFarland, hiljem D. McFarland)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: M. Fischer)

Teine menetluspool apellatsioonikojas, menetlusse astuja Üldkohtus: Bice AG (Baar, Šveits) (esindaja: advokaat D. Pauli)

Ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti esimese apellatsioonikoja 23. mai 2014. aasta otsuse (asi R 1249/2013-1) peale, mis käsitleb Bice International Ltd ja Bice AG vahelist kehtetuks tunnistamise menetlust.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Bice International Ltd-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Bice International Ltd-lt.

---

(1)  ELT C 351, 6.10.2014.

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/17 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/17

---

Üldkohtu 17. detsembri 2015. aasta otsus – Olympus Medical Systems versus Siseturu Ühtlustamise Amet (3D)

(Kohtuasi T-79/15) (1)

((Ühenduse kaubamärk - Ühenduse kujutismärgi 3D taotlus - Absoluutne keeldumispõhjus - Kirjeldavus - Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt c))

(2016/C 059/18)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Olympus Medical Systems Corp. (Tokyo, Jaapan) (esindajad: advokaadid A. Ebert-Weidenfeller ja C. Opatz)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindajad: K. Doherty ja A. Folliard-Monguiral)

Ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) teise apellatsioonikoja 11. detsembri 2014. aasta otsuse (asi R 1708/2014-2) peale, mis käsitleb kujutava tähise 3D ühenduse kaubamärgina registreerimise taotlust.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Olympus Medical Systems Corp.-ilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Olympus Medical Systems Corp.-ilt.

---

(1)  ELT C 118, 13.4.2015.

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/18

---

Üldkohtu 8. detsembri 2015. aasta määrus – Itaalia versus komisjon

(Kohtuasi T-673/14) (1)

((Tühistamishagi - Riigiabi - Transport - Airport Handling SpA asutamine - ELTL artikli 108 lõikes 2 ette nähtud ametliku uurimismenetluse algatamise otsus - Vaidlustamatu akt - Abimeetmed, mis on hagi esitamise kuupäeval täies ulatuses rakendatud - Vastuvõetamatus))

(2016/C 059/19)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Itaalia Vabariik (esindajad: G. Palmieri, keda abistavad avvocato dello Stato S. Fiorentino ja avvocato dello Stato A. De Stefano)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: G. Conte ja S. Noë)

Ese

Nõue tühistada komisjoni 9. juuli 2014. aasta otsus C (2014) 4537 final, millega algatatakse äriühingu Airport Handling asutamise suhtes ametlik uurimismenetlus ELTL artikli 108 lõike 2 alusel (riigiabi SA.21420 (2014/C) (ex 20 14/NN) (ex 20 13/PN)).

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Itaalia Vabariigilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Itaalia Vabariigilt.

---

(1)  ELT C 409, 17.11.2014.

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/18

---

Üldkohtu 10. detsembri 2015. aasta määrus – Cofely Solelec jt versus parlament

(Kohtuasi T-224/15) (1)

((Tühistamishagi - Ehitustööde hanked - Hankemenetlus - Pakkuja pakkumuse tagasilükkamine - Vaidlustatud akti kehtetuks tunnistamine - Otsuse tegemise vajaduse äralangemine))

(2016/C 059/20)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hagejad: Cofely Solelec (Esch-sur-Alzette, Luksemburg), Mannelli & Associés SA (Bertrange, Luksemburg) ja Cofely Fabricom (Brüssel, Belgia) (esindajad: advokaadid V. Elvinger ja S. Marx, hiljem S. Marx)

Kostja: Euroopa Parlament (esindajad: L. Chrétien ja M. Mraz)

Ese

Nõue tühistada Euroopa Parlamendi infrastruktuuri ja logistika peadirektoraadi 27. aprilli 2015. aasta otsus nr 103299, millega lükati tagasi hagejate pakkumus seoses 75. osaga „elekter – toide”, mis esitati hankemenetluses INLO-D-UPIL-T-14-A04, mis puudutab Luxembourgis (Luksemburg) asuva Konrad Adenaueri hoone laiendamise ja moderniseerimise projekti, ning otsus sõlmida leping teise pakkujaga.

Resolutsioon

| 1. | Käesoleva hagi lahendamise vajadus on ära langenud. |
| --- | --- |

1.

Käesoleva hagi lahendamise vajadus on ära langenud.

| 2. | Jätta Euroopa Parlamendi kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Cofely Solelec-i, Mannelli & Associés SA ja Cofely Fabricom-i kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Euroopa Parlamendi kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Cofely Solelec-i, Mannelli & Associés SA ja Cofely Fabricom-i kohtukulud.

---

(1)  ELT C 205, 22.6.2015.

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/19

---

Üldkohtu presidendi 17. detsembri 2015. aasta määrus – Lysoform Dr. Hans Rosemann jt versus ECHA

(Kohtuasi T-543/15 R)

((Ajutiste meetmete kohaldamine - REACH - Biotsiidide turul kättesaadavaks tegemine ja kasutamine - Äriühingu lisamine toimeainete tarnijana määruse (EL) nr 528/2012 artikli 95 lõikes 1 esitatud nimekirja - Täitmise peatamise taotlus - Kiireloomulisuse puudumine))

(2016/C 059/21)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: Lysoform Dr. Hans Rosemann GmbH (Berliin, Saksamaa); Ecolab Deutschland GmbH (Monheim-sur-le-Rhin, Saksamaa); Schülke & Mayr GmbH (Norderstedt, Saksamaa) ja Diversey Europe Operations BV (Utrecht, Madalmaad) (esindajad: advokaadid K. Van Maldegem, M. Grunchard ja P. Sellar)

Kostja: Euroopa Kemikaaliamet (ECHA) (esindajad: C. Buchanan ja W. Broere)

Ese

Nõue peatada ECHA 17. juuni 2015. aasta otsuse täitmine, millega lisati äriühing O toimeainete tarnijana Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määruse (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (ELT L 167, lk 1), artikli 95 lõikes 1 esitatud nimekirja.

Resolutsioon

| 1. | Jätta ajutiste meetmete kohaldamise taotlus rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta ajutiste meetmete kohaldamise taotlus rahuldamata.

| 2. | Kulude kandmine otsustatakse edaspidi. |
| --- | --- |

2.

Kulude kandmine otsustatakse edaspidi.

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/20

---

Üldkohtu presidendi 17. detsembri 2015. aasta määrus – Lysoform Dr. Hans Rosemann jt versus ECHA

(Kohtuasi T-669/15 R)

((Ajutiste meetmete kohaldamine - REACH - Biotsiidide turul kättesaadavaks tegemine ja kasutamine - Äriühingu lisamine toimeainete tarnijana määruse (EL) nr 528/2012 artikli 95 lõikes 1 esitatud nimekirja - Täitmise peatamise taotlus - Kiireloomulisuse puudumine))

(2016/C 059/22)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: Lysoform Dr. Hans Rosemann GmbH (Berliin, Saksamaa); Ecolab Deutschland GmbH (Monheim-sur-le-Rhin, Saksamaa); Schülke & Mayr GmbH (Norderstedt, Saksamaa) ja Diversey Europe Operations BV (Utrecht, Madalmaad) (esindajad: advokaadid K. Van Maldegem, M. Grunchard ja P. Sellar)

Kostja: Euroopa Kemikaaliamet (ECHA) (esindajad: C. Buchanan ja W. Broere)

Ese

Nõue peatada ECHA 16. juuli 2015. aasta otsuse täitmine, millega lisati äriühing B toimeainete tarnijana Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määruse (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (ELT L 167, lk 1), artikli 95 lõikes 1 esitatud nimekirja.

Resolutsioon

| 1. | Jätta ajutiste meetmete kohaldamise taotlus rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta ajutiste meetmete kohaldamise taotlus rahuldamata.

| 2. | Kulude kandmine otsustatakse edaspidi. |
| --- | --- |

2.

Kulude kandmine otsustatakse edaspidi.

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/20

---

22. oktoobril 2015 esitatud hagi – PAN Europe jt versus komisjon

(Kohtuasi T-600/15)

(2016/C 059/23)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: Pesticide Action Network Europe (PAN Europe) (Brüssel, Belgia), Bee Life European Beekeeping Coordination (Bee Life) (Louvain-la-Neuve, Belgia), Unione nazionale associazioni apicoltori italiani (Unaapi) (Castel San Pietro Terme, Itaalia) (esindajad: advokaadid B. Kloostra, A. van den Biesen)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 2015/1295 (1); ja |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 2015/1295 (1); ja

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitavad hagejad kolm väidet.

| 1. | Esimene väide, et komisjon rikkus määruse (EÜ) nr 1107/2009 (2) artikleid 4 ja 6 ning määruse (EÜ) nr 1107/2009 I ja II lisa, kui ta võttis vastu vaidlustatud määruse ja kiitis heaks sulfoksafloori turulelaskmise.






  — | komisjon rikkus määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklit 4 ja/või ei kohaldanud õigesti määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud toimeainete heakskiitmise nõudeid; |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide, et komisjon rikkus määruse (EÜ) nr 1107/2009 (2) artikleid 4 ja 6 ning määruse (EÜ) nr 1107/2009 I ja II lisa, kui ta võttis vastu vaidlustatud määruse ja kiitis heaks sulfoksafloori turulelaskmise.

—

komisjon rikkus määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklit 4 ja/või ei kohaldanud õigesti määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud toimeainete heakskiitmise nõudeid;

| — | komisjon rikkus määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklit 4 koosmõjus artikli 6 punktiga f ja selle määruse II lisa punkte 1.1 ja 2.2 ning/või ei kohaldanud õigesti määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud toimeainete heakskiitmise nõudeid, ja |
| --- | --- |

—

komisjon rikkus määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklit 4 koosmõjus artikli 6 punktiga f ja selle määruse II lisa punkte 1.1 ja 2.2 ning/või ei kohaldanud õigesti määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud toimeainete heakskiitmise nõudeid, ja

| — | komisjon rikkus määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklit 4 ja artikli 6 punktiga i ja/või ei kohaldanud õigesti määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud toimeainete heakskiitmise nõudeid. |
| --- | --- |

—

komisjon rikkus määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklit 4 ja artikli 6 punktiga i ja/või ei kohaldanud õigesti määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud toimeainete heakskiitmise nõudeid.

| 2. | Teine väide, et vaidlustatud määrus rikub mesinike omandiõigust ja ettevõtlusvabadust, nagu need on ette nähtud Euroopa Liidu Põhiõiguste harta (3) artiklites 16 ja 17. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et vaidlustatud määrus rikub mesinike omandiõigust ja ettevõtlusvabadust, nagu need on ette nähtud Euroopa Liidu Põhiõiguste harta (3) artiklites 16 ja 17.

| 3. | Kolmas väide, et komisjon rikkus vaidlustatud määruse vastuvõtmisega hea halduse põhimõtet, otsuste tegemise järjekindlust ja hoolsuskohustust. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et komisjon rikkus vaidlustatud määruse vastuvõtmisega hea halduse põhimõtet, otsuste tegemise järjekindlust ja hoolsuskohustust.

---

(1)  Komisjoni 27. juuli 2015. aasta rakendusmäärus (EL) nr 2015/1295, millega kiidetakse heaks toimeaine sulfoksafloor vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (ELT L 199, lk 8).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, lk 1).

(3)  Euroopa Liidu põhiõiguste harta (EÜT 2000, C 326, lk 1).

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/21 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/21

---

10. novembril 2015 esitatud hagi – Scandlines Danmark ja Scandlines Deutschland versus komisjon

(Kohtuasi T-630/15)

(2016/C 059/24)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: Scandlines Danmark ApS (Kopenhaagen, Taani), Scandlines Deutschland GmbH (Hamburg, Saksamaa) (esindaja: advokaat L. Sandberg-Mørch)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | tunnistada hagiavaldus vastuvõetavaks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada hagiavaldus vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

| — | tühistada Euroopa Komisjoni 23. juuli 2015. aasta otsus seoses riigiabiga SA.39078 (2014/N) (Taani), mis puudutab Fehmarni väina alla tunneli rajamist; ja |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Komisjoni 23. juuli 2015. aasta otsus seoses riigiabiga SA.39078 (2014/N) (Taani), mis puudutab Fehmarni väina alla tunneli rajamist; ja

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitavad hagejad neli väidet.

| 1. | Esimene väide, et komisjon eksis, kui järeldas, et Femern A/S-le antud rahalised vahendid raudteeühenduse loomiseks Taani tagamaaga ei kujuta endast riigiabi ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et komisjon eksis, kui järeldas, et Femern A/S-le antud rahalised vahendid raudteeühenduse loomiseks Taani tagamaaga ei kujuta endast riigiabi ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| 2. | Teine väide, et komisjon eksis, kui järeldas, et Femern A/S-le antud abimeetmed püsiühenduse loomiseks on siseturuga kokkusobivad vastavalt ELTL artikli 107 lõike 3 punktile b. Komisjon rikkus õigusnormi ja tegi ilmse hindamisvea, kui leidis, et Fehmarni väina püsiühenduse projekt on Euroopa ühishuvi ja et abi on vajalik ning proportsionaalne. Samuti rikkus komisjon õigusnormi ja tegi ilmse hindamisvea seoses sellega, mis puudutab asjatute konkurentsimoonutuste ennetamist ja kaalumise kohaldamist ning samuti riigigarantiide kasutamist. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et komisjon eksis, kui järeldas, et Femern A/S-le antud abimeetmed püsiühenduse loomiseks on siseturuga kokkusobivad vastavalt ELTL artikli 107 lõike 3 punktile b. Komisjon rikkus õigusnormi ja tegi ilmse hindamisvea, kui leidis, et Fehmarni väina püsiühenduse projekt on Euroopa ühishuvi ja et abi on vajalik ning proportsionaalne. Samuti rikkus komisjon õigusnormi ja tegi ilmse hindamisvea seoses sellega, mis puudutab asjatute konkurentsimoonutuste ennetamist ja kaalumise kohaldamist ning samuti riigigarantiide kasutamist.

| 3. | Kolmas väide, et komisjon rikkus oma kohustust algatada ametlik uurimismenetlus. Hagejad väidavad, et on tõendeid, mis viitavad tõsistele raskustele seoses esialgse menetluse kestuse ja asjaoludega. Lisaks väidavad nad, et Femern A/S-le rahaliste vahendite andmist raudteeühenduse loomiseks Taani tagamaaga ei ole piisavalt ja täielikult analüüsitud osas, mis puudutab Euroopa ühishuvi Fehmarni väina püsiühenduse projekti suhtes, abi vajalikkust ja proportsionaalsust ning lõpuks asjatute konkurentsimoonutuste ennetamist ja kaalumise kohaldamist. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et komisjon rikkus oma kohustust algatada ametlik uurimismenetlus. Hagejad väidavad, et on tõendeid, mis viitavad tõsistele raskustele seoses esialgse menetluse kestuse ja asjaoludega. Lisaks väidavad nad, et Femern A/S-le rahaliste vahendite andmist raudteeühenduse loomiseks Taani tagamaaga ei ole piisavalt ja täielikult analüüsitud osas, mis puudutab Euroopa ühishuvi Fehmarni väina püsiühenduse projekti suhtes, abi vajalikkust ja proportsionaalsust ning lõpuks asjatute konkurentsimoonutuste ennetamist ja kaalumise kohaldamist.

| 4. | Neljas väide, et komisjon ei täitnud oma põhjendamiskohustust. Komisjon ei ole esitanud põhjendusi seoses rongiühendustega Taani tagamaaga, seoses Euroopa ühishuviga Fehmarni väina püsiühenduse projekti suhtes, seoses abi vajalikkuse ja proportsionaalsusega ning lõpuks seoses asjatute konkurentsimoonutuste ennetamise ja kaalumise kohaldamisega. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et komisjon ei täitnud oma põhjendamiskohustust. Komisjon ei ole esitanud põhjendusi seoses rongiühendustega Taani tagamaaga, seoses Euroopa ühishuviga Fehmarni väina püsiühenduse projekti suhtes, seoses abi vajalikkuse ja proportsionaalsusega ning lõpuks seoses asjatute konkurentsimoonutuste ennetamise ja kaalumise kohaldamisega.

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/22 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/22

---

11. novembril 2015 esitatud hagi – Stena Line Scandinavia versus komisjon

(Kohtuasi T-631/15)

(2016/C 059/25)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Stena Line Scandinavia AB (Göteborg, Rootsi) (esindajad: solicitor P. Alexiadis, advokaat L. Sandberg-Mørch)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada hagiavaldus vastuvõetavaks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada hagiavaldus vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

| — | tühistada Euroopa Komisjoni 23. juuli 2015. aasta otsus seoses riigiabiga SA.39078 (2014/N) (Taani), mis puudutab Fehmarni väina alla tunneli rajamist; ja |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Komisjoni 23. juuli 2015. aasta otsus seoses riigiabiga SA.39078 (2014/N) (Taani), mis puudutab Fehmarni väina alla tunneli rajamist; ja

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja neli väidet.

| 1. | Esimene väide, et komisjon eksis, kui järeldas, et Femern A/S-le antud rahalised vahendid raudteeühenduse loomiseks Taani tagamaaga ei kujuta endast riigiabi ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et komisjon eksis, kui järeldas, et Femern A/S-le antud rahalised vahendid raudteeühenduse loomiseks Taani tagamaaga ei kujuta endast riigiabi ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| 2. | Teine väide, et komisjon eksis, kui järeldas, et Femern A/S-le antud abimeetmed püsiühenduse loomiseks on siseturuga kokkusobivad vastavalt ELTL artikli 107 lõike 3 punktile b. Komisjon rikkus õigusnormi ja tegi ilmse hindamisvea, kui leidis, et Fehmarni väina püsiühenduse projekt on Euroopa ühishuvi ja et abi on vajalik ning proportsionaalne. Samuti rikkus komisjon õigusnormi ja tegi ilmse hindamisvea seoses sellega, mis puudutab asjatute konkurentsimoonutuste ennetamist ja kaalumise kohaldamist ning samuti riigigarantiide kasutamist. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et komisjon eksis, kui järeldas, et Femern A/S-le antud abimeetmed püsiühenduse loomiseks on siseturuga kokkusobivad vastavalt ELTL artikli 107 lõike 3 punktile b. Komisjon rikkus õigusnormi ja tegi ilmse hindamisvea, kui leidis, et Fehmarni väina püsiühenduse projekt on Euroopa ühishuvi ja et abi on vajalik ning proportsionaalne. Samuti rikkus komisjon õigusnormi ja tegi ilmse hindamisvea seoses sellega, mis puudutab asjatute konkurentsimoonutuste ennetamist ja kaalumise kohaldamist ning samuti riigigarantiide kasutamist.

| 3. | Kolmas väide, et komisjon rikkus oma kohustust algatada ametlik uurimismenetlus. Hageja väidab, et on tõendeid, mis viitavad tõsistele raskustele seoses esialgse menetluse kestuse ja asjaoludega. Lisaks väidab ta, et Femern A/S-le rahaliste vahendite andmist raudteeühenduse loomiseks Taani tagamaaga ei ole piisavalt ja täielikult analüüsitud osas, mis puudutab Euroopa ühishuvi Fehmarni väina püsiühenduse projekti suhtes, abi vajalikkust ja proportsionaalsust ning lõpuks asjatute konkurentsimoonutuste ennetamist ja kaalumise kohaldamist. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et komisjon rikkus oma kohustust algatada ametlik uurimismenetlus. Hageja väidab, et on tõendeid, mis viitavad tõsistele raskustele seoses esialgse menetluse kestuse ja asjaoludega. Lisaks väidab ta, et Femern A/S-le rahaliste vahendite andmist raudteeühenduse loomiseks Taani tagamaaga ei ole piisavalt ja täielikult analüüsitud osas, mis puudutab Euroopa ühishuvi Fehmarni väina püsiühenduse projekti suhtes, abi vajalikkust ja proportsionaalsust ning lõpuks asjatute konkurentsimoonutuste ennetamist ja kaalumise kohaldamist.

| 4. | Neljas väide, et komisjon ei täitnud oma põhjendamiskohustust. Komisjon ei ole esitanud põhjendusi seoses rongiühendustega Taani tagamaaga, seoses Euroopa ühishuviga Fehmarni väina püsiühenduse projekti suhtes, seoses abi vajalikkuse ja proportsionaalsusega ning lõpuks seoses asjatute konkurentsimoonutuste ennetamise ja kaalumise kohaldamisega. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et komisjon ei täitnud oma põhjendamiskohustust. Komisjon ei ole esitanud põhjendusi seoses rongiühendustega Taani tagamaaga, seoses Euroopa ühishuviga Fehmarni väina püsiühenduse projekti suhtes, seoses abi vajalikkuse ja proportsionaalsusega ning lõpuks seoses asjatute konkurentsimoonutuste ennetamise ja kaalumise kohaldamisega.

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/23 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/23

---

19. novembril 2015 esitatud hagi – Guardian Europe versus Euroopa Liit

(Kohtuasi T-673/15)

(2016/C 059/26)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Guardian Europe Sàrl (Bertrange, Luksemburg) (esindajad: advokaat F. Louis ja solicitor C. O’Daly,)

Kostjad: Euroopa Liit, keda esindavad Euroopa Komisjon ja Euroopa Liidu Kohus

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | 1) mõista hageja kasuks välja hüvitis järgmise kahju eest, mis talle on tekitatud sellega, et Üldkohus ei teinud otsust mõistliku aja jooksul: a) tagatisega seotud kulud summas 936 000 eurot; b) alternatiivkulud/saamata jäänud tulu summas 1 671 000 eurot; ning c) mittevaraline kahju summas 14,8 miljonit eurot; |
| --- | --- |

—

1) mõista hageja kasuks välja hüvitis järgmise kahju eest, mis talle on tekitatud sellega, et Üldkohus ei teinud otsust mõistliku aja jooksul: a) tagatisega seotud kulud summas 936 000 eurot; b) alternatiivkulud/saamata jäänud tulu summas 1 671 000 eurot; ning c) mittevaraline kahju summas 14,8 miljonit eurot;

| — | 2) mõista välja intress eespool punktis 1) nõutud summadelt, kui see on asjakohane, Euroopa Keskpanga tehtud põhiliste refinantseerimistehingute suhtes asjassepuutuval ajal kohaldatava keskmise intressimäära alusel, millele lisandub kaks protsendipunkti; |
| --- | --- |

—

2) mõista välja intress eespool punktis 1) nõutud summadelt, kui see on asjakohane, Euroopa Keskpanga tehtud põhiliste refinantseerimistehingute suhtes asjassepuutuval ajal kohaldatava keskmise intressimäära alusel, millele lisandub kaks protsendipunkti;

| — | 3) mõista hageja kasuks välja hüvitis kahju eest, mis talle on tekitatud võrdse kohtlemise põhimõtte rikkumisega komisjoni ja Üldkohtu poolt, eeskätt järgmised summad: a) tagatisega seotud kulud summas 1 547 000 eurot; b) alternatiivkulud/saamata jäänud tulu summas 9 292 000 eurot; ning c) mittevaraline kahju summas 14,8 miljonit eurot; |
| --- | --- |

—

3) mõista hageja kasuks välja hüvitis kahju eest, mis talle on tekitatud võrdse kohtlemise põhimõtte rikkumisega komisjoni ja Üldkohtu poolt, eeskätt järgmised summad: a) tagatisega seotud kulud summas 1 547 000 eurot; b) alternatiivkulud/saamata jäänud tulu summas 9 292 000 eurot; ning c) mittevaraline kahju summas 14,8 miljonit eurot;

| — | 4) mõista välja intress eespool punktis 3) nõutud summadelt, kui see on asjakohane, Euroopa Keskpanga tehtud põhiliste refinantseerimistehingute suhtes asjassepuutuval ajal kohaldatava keskmise intressimäära alusel, millele lisandub kaks protsendipunkti; ning |
| --- | --- |

—

4) mõista välja intress eespool punktis 3) nõutud summadelt, kui see on asjakohane, Euroopa Keskpanga tehtud põhiliste refinantseerimistehingute suhtes asjassepuutuval ajal kohaldatava keskmise intressimäära alusel, millele lisandub kaks protsendipunkti; ning

| — | 5) mõista käesoleva hagiga seotud kulud välja kostjatelt. |
| --- | --- |

—

5) mõista käesoleva hagiga seotud kulud välja kostjatelt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjendamiseks esitab hageja kaks väidet.

| — | Esimene väide, et hagejal on ELTL artikli 268 ja artikli 340 teise lõigu alusel õigus saada Euroopa Liidult hüvitist, kuna Üldkohus on rikkunud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 47 ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 6 lõikes 1 sätestatud õigust mõistliku aja jooksul tehtud kohtuotsusele. Kohtuotsuse mõistliku aja jooksul tegemata jätmisega tekitati hagejale ajavahemikus 12 veebruarist 2010 kuni 27. septembrini 2012 kolme liiki kahju: 1) suuremad kulud pangagarantii eest seoses trahvisummaga, mida hageja ei tasunud komisjonile kohe pärast 28. novembri 2007. aasta otsuse K(2007) 5791 (lõplik) (juhtum COMP/39165 – Lehtklaas) vastuvõtmist; 2) alternatiivkulud, kuna madal intressimäär trahvisummalt, mis hagejale hilinenult tagasi maksti pärast 2014. aasta Euroopa Kohtu otsust, oli palju madalam potentsiaalsest tulust, mida hageja oleks saanud juhul, kui ta oleks selle komisjonile maksmise asemel 2008. aastal oma tegevusse investeerinud; ning 3) mittevaraline kahju, mis tekkis otsuse tõttu, millega määrati hagejale 2007. aasta novembris vääralt kõige suurem trahv, ning seetõttu, et Üldkohus ei teinud oma otsust mõistliku aja jooksul; Euroopa Kohus heastas selle alles hilinenult 2014. aasta novembris. |
| --- | --- |

—

Esimene väide, et hagejal on ELTL artikli 268 ja artikli 340 teise lõigu alusel õigus saada Euroopa Liidult hüvitist, kuna Üldkohus on rikkunud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 47 ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 6 lõikes 1 sätestatud õigust mõistliku aja jooksul tehtud kohtuotsusele. Kohtuotsuse mõistliku aja jooksul tegemata jätmisega tekitati hagejale ajavahemikus 12 veebruarist 2010 kuni 27. septembrini 2012 kolme liiki kahju: 1) suuremad kulud pangagarantii eest seoses trahvisummaga, mida hageja ei tasunud komisjonile kohe pärast 28. novembri 2007. aasta otsuse K(2007) 5791 (lõplik) (juhtum COMP/39165 – Lehtklaas) vastuvõtmist; 2) alternatiivkulud, kuna madal intressimäär trahvisummalt, mis hagejale hilinenult tagasi maksti pärast 2014. aasta Euroopa Kohtu otsust, oli palju madalam potentsiaalsest tulust, mida hageja oleks saanud juhul, kui ta oleks selle komisjonile maksmise asemel 2008. aastal oma tegevusse investeerinud; ning 3) mittevaraline kahju, mis tekkis otsuse tõttu, millega määrati hagejale 2007. aasta novembris vääralt kõige suurem trahv, ning seetõttu, et Üldkohus ei teinud oma otsust mõistliku aja jooksul; Euroopa Kohus heastas selle alles hilinenult 2014. aasta novembris.

| — | Teine väide, et hagejal on ELTL artikli 268 ja artikli 340 teise lõigu alusel õigus saada Euroopa Liidult hüvitist, kuna Euroopa Komisjon ja Üldkohus rikkusid ilmselgelt võrdse kohtlemise põhimõtet ja diskrimineerisid hagejat. Juhtumi COMP/39165 – Lehtklaas 28. novembri 2007. aasta otsuses nr K(2007) 5791 (lõplik) jäeti otsuse muudele adressaatidele määratud trahvisummade arvutamisel vääralt välja müük suletud turul ning selles ei korrigeeritud sellest tulenevat diskrimineerimist hageja suhtes, kellel mitteintegreeritud tootjana müük suletud turul puudus. Üldkohus süvendas veelgi komisjoni viga sellega, et kinnitas suletud turu müügi väljajätmist otsusest. Euroopa Kohus seda viga 2014. aasta novembris ei parandanud, kui ta vähendas otsuses määratud trahvi 44,4 miljoni võrra. Ent trahvi sellise vähendamisega ei hüvitatud hageja kahju ajavahemikus 2007. aasta novembrist kuni 2014. aasta novembrini, mis talle tekitati sellega, et talle määrati vääralt liiga suur trahv, mis viitas sellele, et tal oli lehtklaasikartellis eriline vastutus, ning millega kaasnesid täiendavad rahalised kulud. Komisjoni ja Üldkohtu õigusvastase tegevusega tekitati hagejale sama kolme liiki kahju nagu see, mida on kirjeldatud esimeses väites, kuid see kahju tekitati pikemal ajavahemikul ehk 2007. novembrist kuni 2014. aasta novembrini. |
| --- | --- |

—

Teine väide, et hagejal on ELTL artikli 268 ja artikli 340 teise lõigu alusel õigus saada Euroopa Liidult hüvitist, kuna Euroopa Komisjon ja Üldkohus rikkusid ilmselgelt võrdse kohtlemise põhimõtet ja diskrimineerisid hagejat. Juhtumi COMP/39165 – Lehtklaas 28. novembri 2007. aasta otsuses nr K(2007) 5791 (lõplik) jäeti otsuse muudele adressaatidele määratud trahvisummade arvutamisel vääralt välja müük suletud turul ning selles ei korrigeeritud sellest tulenevat diskrimineerimist hageja suhtes, kellel mitteintegreeritud tootjana müük suletud turul puudus. Üldkohus süvendas veelgi komisjoni viga sellega, et kinnitas suletud turu müügi väljajätmist otsusest. Euroopa Kohus seda viga 2014. aasta novembris ei parandanud, kui ta vähendas otsuses määratud trahvi 44,4 miljoni võrra. Ent trahvi sellise vähendamisega ei hüvitatud hageja kahju ajavahemikus 2007. aasta novembrist kuni 2014. aasta novembrini, mis talle tekitati sellega, et talle määrati vääralt liiga suur trahv, mis viitas sellele, et tal oli lehtklaasikartellis eriline vastutus, ning millega kaasnesid täiendavad rahalised kulud. Komisjoni ja Üldkohtu õigusvastase tegevusega tekitati hagejale sama kolme liiki kahju nagu see, mida on kirjeldatud esimeses väites, kuid see kahju tekitati pikemal ajavahemikul ehk 2007. novembrist kuni 2014. aasta novembrini.

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/24 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/24

---

Patrick Wanègue’i 26. novembril 2015 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 15. septembri 2015. aasta otsuse peale kohtuasjas F-21/15, Wanègue versus Regioonide komitee

(Kohtuasi T-682/15 P)

(2016/C 059/27)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Apellatsioonkaebuse esitaja: Patrick Wanègue (Dilbeek, Belgia) (esindaja: advokaat M.-A. Lucas)

Teine menetluspool: Euroopa Liidu Regioonide Komitee

Nõuded

Apellatsioonkaebuse esitaja palub Üldkohtul:

| — | tühistada 15. septembri 2015. aasta kohtumäärus kohtuasjas F-21/15, millega Avaliku Teenistuse Kohus (teine koda) jättis osaliselt ilmselgelt õiguslikult põhjendamatuse ja osaliselt ilmselgelt vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata hagi, mille apellatsioonkaebuse esitaja 5. veebruaril 2015 esitas Regioonide komitee vastu; |
| --- | --- |

—

tühistada 15. septembri 2015. aasta kohtumäärus kohtuasjas F-21/15, millega Avaliku Teenistuse Kohus (teine koda) jättis osaliselt ilmselgelt õiguslikult põhjendamatuse ja osaliselt ilmselgelt vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata hagi, mille apellatsioonkaebuse esitaja 5. veebruaril 2015 esitas Regioonide komitee vastu;

| — | lahendada kohtuasi ja lubada apellatsioonkaebuse esitajal tugineda tema hagiavalduses esitatud nõuetele, |
| --- | --- |

—

lahendada kohtuasi ja lubada apellatsioonkaebuse esitajal tugineda tema hagiavalduses esitatud nõuetele,

| — | mõista mõlema kohtuastme kohtukulud välja Regioonide Komiteelt. |
| --- | --- |

—

mõista mõlema kohtuastme kohtukulud välja Regioonide Komiteelt.

Väited ja peamised argumendid

Apellatsioonkaebuse põhjenduseks esitab apellant viis väidet.

| 1. | Esimene väide, et rikuti Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra artikli 51 lõiget 1 ja artikli 53 lõiget 1 ning poolte menetlusliku võrdsuse põhimõtet, kuna kostja vastuse esitamiseks ette nähtud kahekuuline tähtaeg, millele lisandub kümme päeva seoses suure vahemaaga, arvutati lähtudes hagiavalduse menetlusse võtmise teatise kättesaamisest, mitte aga hagiavalduse kättetoimetamisest, mistõttu Regioonide Komitee kostja vastus lisati menetlustoimikusse, kuigi see oli esitatud väljaspool tähtaega; kuna nimetatud kohus tugines oma otsuses sellele kostja vastusele, et jätta kohtumäärusega hagi läbi vaatamata kodukorra artikli 81 alusel, ning kuna apellatsioonkaebuse esitaja jäeti ilma võimalusest taotleda tagaseljaotsuse tegemist kodukorra artikli 121 alusel. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et rikuti Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra artikli 51 lõiget 1 ja artikli 53 lõiget 1 ning poolte menetlusliku võrdsuse põhimõtet, kuna kostja vastuse esitamiseks ette nähtud kahekuuline tähtaeg, millele lisandub kümme päeva seoses suure vahemaaga, arvutati lähtudes hagiavalduse menetlusse võtmise teatise kättesaamisest, mitte aga hagiavalduse kättetoimetamisest, mistõttu Regioonide Komitee kostja vastus lisati menetlustoimikusse, kuigi see oli esitatud väljaspool tähtaega; kuna nimetatud kohus tugines oma otsuses sellele kostja vastusele, et jätta kohtumäärusega hagi läbi vaatamata kodukorra artikli 81 alusel, ning kuna apellatsioonkaebuse esitaja jäeti ilma võimalusest taotleda tagaseljaotsuse tegemist kodukorra artikli 121 alusel.

| 2. | Teine väide, et rikuti Euroopa Liidu õigusnormide tõlgendamise põhimõtet, võttes arvesse nende konteksti ja põhjendamiskohustust, kuna Avaliku Teenistuse Kohus oma kohtumääruse punktides 64–70 tõlgendas Euroopa Liidu personalieeskirjade artiklit 56, võtmata arvesse ei selle artiklit 55 ega ka selle alusel Regioonide Komitee vastu võetud otsuseid, ega vastanud argumentidele, millele hageja nende sätete põhjal tugines; ja rikuti õigusnorme, kuna nimetatud kohus eiras personalieeskirjade artiklite 55 ja 56 ning VI lisa artikli 3 ulatust ja eesmärki ning otsuse nr 48/03 kindlasummaliste tasude maksmise kohta ületundide eest, mida teevad teatavad kategooriate C ja D ametnikud, kes on regulaarselt kohustatud tegema ületunde (edaspidi „otsus nr 48/03”). |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et rikuti Euroopa Liidu õigusnormide tõlgendamise põhimõtet, võttes arvesse nende konteksti ja põhjendamiskohustust, kuna Avaliku Teenistuse Kohus oma kohtumääruse punktides 64–70 tõlgendas Euroopa Liidu personalieeskirjade artiklit 56, võtmata arvesse ei selle artiklit 55 ega ka selle alusel Regioonide Komitee vastu võetud otsuseid, ega vastanud argumentidele, millele hageja nende sätete põhjal tugines; ja rikuti õigusnorme, kuna nimetatud kohus eiras personalieeskirjade artiklite 55 ja 56 ning VI lisa artikli 3 ulatust ja eesmärki ning otsuse nr 48/03 kindlasummaliste tasude maksmise kohta ületundide eest, mida teevad teatavad kategooriate C ja D ametnikud, kes on regulaarselt kohustatud tegema ületunde (edaspidi „otsus nr 48/03”).

| 3. | Kolmas väide, et rikuti personalieeskirjade sätete tõlgendamise põhimõtet vastavalt Euroopa põhiõiguste hartale ja harta artikli 31 vastavalt otsusele nr 48/03, ning kohtuotsuste põhjendamise kohustust ja menetlusaktide usaldusväärsust, kuna Avaliku Teenistuse Kohus oma kohtumääruse punktides 71–74 ei võtnud arvesse otsuse nr 48/03 artiklit 6, tõlgendamaks harta artikli 31 lõiget 2, ei vastanud õiguslikult piisavalt argumentatsioonile, millele hageja nende sätete põhjal tugines, ja eiras tema hagi eset ja põhjust. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et rikuti personalieeskirjade sätete tõlgendamise põhimõtet vastavalt Euroopa põhiõiguste hartale ja harta artikli 31 vastavalt otsusele nr 48/03, ning kohtuotsuste põhjendamise kohustust ja menetlusaktide usaldusväärsust, kuna Avaliku Teenistuse Kohus oma kohtumääruse punktides 71–74 ei võtnud arvesse otsuse nr 48/03 artiklit 6, tõlgendamaks harta artikli 31 lõiget 2, ei vastanud õiguslikult piisavalt argumentatsioonile, millele hageja nende sätete põhjal tugines, ja eiras tema hagi eset ja põhjust.

| 4. | Neljas väide, et rikuti menetlusaktide usaldusväärsust ja põhimõtet hinnata hagi vaidlustatud akti vastuvõtmise ajal olemasolevate tõendite pinnalt, kuna Avaliku Teenistuse Kohus järeldas oma kohtumääruse punktis 77, et hageja tugines oma võrdse kohtlemise põhimõttest lähtuvas argumentatsioonis vaidlusaluse otsuse tagajärgedele, ja jättis selle igal juhul nende tagajärgede tõttu läbi vaatamata; ja rikuti põhjendamiskohustust, personalieeskirjade sätete tõlgendamise põhimõtet vastavalt võrdsuspõhimõttele, ja seda viimast põhimõtet, kuna Avaliku Teenistuse Kohus ei ole andnud oma kohtumääruse punktides 77 ja 78–80 õiguslikult piisavat vastust tema argumentatsioonile. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et rikuti menetlusaktide usaldusväärsust ja põhimõtet hinnata hagi vaidlustatud akti vastuvõtmise ajal olemasolevate tõendite pinnalt, kuna Avaliku Teenistuse Kohus järeldas oma kohtumääruse punktis 77, et hageja tugines oma võrdse kohtlemise põhimõttest lähtuvas argumentatsioonis vaidlusaluse otsuse tagajärgedele, ja jättis selle igal juhul nende tagajärgede tõttu läbi vaatamata; ja rikuti põhjendamiskohustust, personalieeskirjade sätete tõlgendamise põhimõtet vastavalt võrdsuspõhimõttele, ja seda viimast põhimõtet, kuna Avaliku Teenistuse Kohus ei ole andnud oma kohtumääruse punktides 77 ja 78–80 õiguslikult piisavat vastust tema argumentatsioonile.

| 5. | Viies väide, et ühelt poolt rikuti menetlusaktide usaldusväärsust ja Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra artikli 50 lõike 1 punkti e, kuna nimetatud kohus järeldas oma kohtumääruse punktis 82, et hageja esitatud õigusvastasuse väide ei olnud ühegi argumendiga põhistatud, vastupidi selles sättes ettenähtule, ja oli seega ilmselgelt vastuvõetamatu, ja teiselt poolt, õigusvastasusest tulenevalt kohtumääruse punktide 54–57 tagajärgedest a quo. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et ühelt poolt rikuti menetlusaktide usaldusväärsust ja Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra artikli 50 lõike 1 punkti e, kuna nimetatud kohus järeldas oma kohtumääruse punktis 82, et hageja esitatud õigusvastasuse väide ei olnud ühegi argumendiga põhistatud, vastupidi selles sättes ettenähtule, ja oli seega ilmselgelt vastuvõetamatu, ja teiselt poolt, õigusvastasusest tulenevalt kohtumääruse punktide 54–57 tagajärgedest a quo.

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/26

---

27. novembril 2015 Roderich Weissenfelsi esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 24. septembri 2015. aasta otsuse peale kohtuasjas F-92/14, Weissenfels versus parlament

(Kohtuasi T-684/15 P)

(2016/C 059/28)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Apellatsioonkaebuse esitaja: Roderich Weissenfels (Freiburg, Saksamaa) (esindaja: Rechtsanwalt G. Maximini)

Teine menetluspool: Euroopa Parlament

Nõuded

Apellatsioonkaebuse esitaja palub Üldkohtul:

| — | tühistada kohtuotsus; |
| --- | --- |

—

tühistada kohtuotsus;

| — | rahuldada esimeses astmes esitatud hagi nõuded ja |
| --- | --- |

—

rahuldada esimeses astmes esitatud hagi nõuded ja

| — | seega mõista parlamendilt välja nõutud hüvitis mittevaralise kahju eest ning samuti mõista parlamendilt välja mõlemas kohtuastmes tekkinud kohtukulud, sealhulgas eelmenetluses ja apellandil kõik muud tekkinud vajalikud tasud ja kulud. |
| --- | --- |

—

seega mõista parlamendilt välja nõutud hüvitis mittevaralise kahju eest ning samuti mõista parlamendilt välja mõlemas kohtuastmes tekkinud kohtukulud, sealhulgas eelmenetluses ja apellandil kõik muud tekkinud vajalikud tasud ja kulud.

Väited ja peamised argumendid

Käesoleva apellatsioonkaebusega palub apellant tühistada Avaliku Teenistuse Kohtu 24. septembri 2015. aasta otsuse kohtuasjas Weissenfels vs. parlament (F-92/14, EKL AT, EU:F:2015:110).

Apellatsioonkaebuse põhjendamiseks esitab apellant neli apellatsioonkaebuse väidet.

| 1. | Esimene apellatsioonkaebuse väide: rikutud on erapooletuse nõuet (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 47 teine lõik)
  Apellant väidab, et nii kohtumenetluses, mille tulemusel tehti vaidlustatud kohtuotsus, kui ka kohtuotsuses endas on läbivalt ja korduvalt rikutud erapooletuse nõuet. Need ilmnevad selgelt nii kõrvalise tähtsusega toimingutes kui ka kohtuotsuse seisukohalt olulistes õigusnormi rikkumistes. |
| --- | --- |

1.

Esimene apellatsioonkaebuse väide: rikutud on erapooletuse nõuet (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 47 teine lõik)

Apellant väidab, et nii kohtumenetluses, mille tulemusel tehti vaidlustatud kohtuotsus, kui ka kohtuotsuses endas on läbivalt ja korduvalt rikutud erapooletuse nõuet. Need ilmnevad selgelt nii kõrvalise tähtsusega toimingutes kui ka kohtuotsuse seisukohalt olulistes õigusnormi rikkumistes.

| 2. | Apellatsioonkaebuse teine väide: võimaldatud ei ole kohtulikku arutamist, seoses keeldumisega kontrollida süüteokoosseisu täidetust on rikutud loogikapõhimõtteid ja moonutatud asjaolusid |
| --- | --- |

2.

Apellatsioonkaebuse teine väide: võimaldatud ei ole kohtulikku arutamist, seoses keeldumisega kontrollida süüteokoosseisu täidetust on rikutud loogikapõhimõtteid ja moonutatud asjaolusid

| 3. | Apellatsioonkaebuse kolmas väide: rikutud on loogikapõhimõtteid, moonutatud asjaolusid ja antud ilmselgelt vale hinnang seoses 10. aprilli 2002. aasta e-kirjas sisalduva vaidlusaluse laimava väitega |
| --- | --- |

3.

Apellatsioonkaebuse kolmas väide: rikutud on loogikapõhimõtteid, moonutatud asjaolusid ja antud ilmselgelt vale hinnang seoses 10. aprilli 2002. aasta e-kirjas sisalduva vaidlusaluse laimava väitega

| 4. | Apellatsioonkaebuse neljas väide: moonutatud on asjaolusid ja vaidluse eset, rikutud on loogikapõhimõtteid, seoses apellandi isikuandmete edastamisega on eiratud ja rikutud õigusnorme. |
| --- | --- |

4.

Apellatsioonkaebuse neljas väide: moonutatud on asjaolusid ja vaidluse eset, rikutud on loogikapõhimõtteid, seoses apellandi isikuandmete edastamisega on eiratud ja rikutud õigusnorme.

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/27 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/27

---

Peter Schönbergeri 28. novembril 2015 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu otsuse peale kohtuasjas F-14/12 RENV: Schönberger versus kontrollikoda

(Kohtuasi T-688/15 P)

(2016/C 059/29)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Apellatsioonkaebuse esitaja: Peter Schönberger (Luxembourg, Luksemburg) (esindaja: Rechtsanwalt O. Mader)

Teine menetluspool: Euroopa Liidu Kontrollikoda

Nõuded

Apellatsioonkaebuse esitaja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud kohtuotsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud kohtuotsus;

| — | rahuldada esimeses astmes esitatud nõuded. |
| --- | --- |

—

rahuldada esimeses astmes esitatud nõuded.

Väited ja peamised argumendid

Käesoleva apellatsioonkaebusega palub apellant tühistada 30. septembri 2015. aasta otsuse Schönberger vs. Rechnungshof (F-14/12 RENV, EKL AT, EU:F:2015:112).

Apellatsioonkaebuse põhjenduseks esitab apellant seitse väidet.

| — | Esimene väide, et Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra artiklit 81 on ebaõigesti kohaldatud
  Apellant väidab, et Avaliku Teenistuse Kohus kohaldas vaidlustatud kohtuotsuses ebaõigesti kodukorra artiklit 81 ja rikkus seega apellandi õigust olla ära kuulatud ja õigust õiglasele kohtupidamisele. |
| --- | --- |

—

Esimene väide, et Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra artiklit 81 on ebaõigesti kohaldatud

Apellant väidab, et Avaliku Teenistuse Kohus kohaldas vaidlustatud kohtuotsuses ebaõigesti kodukorra artiklit 81 ja rikkus seega apellandi õigust olla ära kuulatud ja õigust õiglasele kohtupidamisele.

| — | Teine väide, et põhjendused on asendatud, kuna on arvesse võetud hilinenult esitatud argumente
  Apellandi arvates asendas Avaliku Teenistuse Kohus põhjendused, kuna ta tugines argumentidele, mille vastustaja esitas hilinenult. |
| --- | --- |

—

Teine väide, et põhjendused on asendatud, kuna on arvesse võetud hilinenult esitatud argumente

Apellandi arvates asendas Avaliku Teenistuse Kohus põhjendused, kuna ta tugines argumentidele, mille vastustaja esitas hilinenult.

| — | Kolmas väide, et on moonutatud faktilisi asjaolusid
  Apellandi arvates moonutas Avaliku Teenistuse Kohus kontrollikoja seisukohta selles osas, milles ta tuvastas vaidlustatud kohtuotsuses, et kontrollikoda leidis, et apellandi teenete võrdlemine teiste edutatavate ametnike teenetega ei oleks toonud kaasa apellandi edutamist, kuigi kontrollikoda lihtsalt tunnistas, et apellanti ei oleks automaatselt edutatud, kui oleks olemas olnud suurem arv ametikohti. |
| --- | --- |

—

Kolmas väide, et on moonutatud faktilisi asjaolusid

Apellandi arvates moonutas Avaliku Teenistuse Kohus kontrollikoja seisukohta selles osas, milles ta tuvastas vaidlustatud kohtuotsuses, et kontrollikoda leidis, et apellandi teenete võrdlemine teiste edutatavate ametnike teenetega ei oleks toonud kaasa apellandi edutamist, kuigi kontrollikoda lihtsalt tunnistas, et apellanti ei oleks automaatselt edutatud, kui oleks olemas olnud suurem arv ametikohti.

| — | Neljas väide, et edutamise kriteeriume on ebaõigesti kohaldatud
  Apellant väidab seejärel, et kui Avaliku Teenistuse Kohus hindas teeneid, kohaldas ta ebaõigesti edutamise kriteeriumi, mis läheb kaugemale kontrollikoja kriteeriumidest ja mis on ülemäära range, kuna nõuti tõendeid, et apellant kuulus nende edutatavate 53 ametniku hulka, kellel on kõige rohkem teeneid. |
| --- | --- |

—

Neljas väide, et edutamise kriteeriume on ebaõigesti kohaldatud

Apellant väidab seejärel, et kui Avaliku Teenistuse Kohus hindas teeneid, kohaldas ta ebaõigesti edutamise kriteeriumi, mis läheb kaugemale kontrollikoja kriteeriumidest ja mis on ülemäära range, kuna nõuti tõendeid, et apellant kuulus nende edutatavate 53 ametniku hulka, kellel on kõige rohkem teeneid.

| — | Viies väide, et võetud vastuse määra on võrdlevalt ebaõigesti hinnatud
  Edasi väidab apellant, et tema vastutuse määra võrdlev hindamine Avaliku Teenistuse Kohtu poolt ei toimunud faktilisel alusel ning sellega anti valesti automaatselt eelis üksuste juhatajatele. |
| --- | --- |

—

Viies väide, et võetud vastuse määra on võrdlevalt ebaõigesti hinnatud

Edasi väidab apellant, et tema vastutuse määra võrdlev hindamine Avaliku Teenistuse Kohtu poolt ei toimunud faktilisel alusel ning sellega anti valesti automaatselt eelis üksuste juhatajatele.

| — | Kuues väide, et kohaldatavat edutamise määra on ebaõigesti hinnatud
  Apellant väidab selle kohta, et kohaldatava edutamise määra küsimus puudutab vaidluse sisu. Seega ei oleks seda pidanud käsitlema vastuvõetavuse analüüsi kontekstis. |
| --- | --- |

—

Kuues väide, et kohaldatavat edutamise määra on ebaõigesti hinnatud

Apellant väidab selle kohta, et kohaldatava edutamise määra küsimus puudutab vaidluse sisu. Seega ei oleks seda pidanud käsitlema vastuvõetavuse analüüsi kontekstis.

| — | Seitsmes väide, et võrdse kohtlemise põhimõtet on ebaõigesti kohaldatud
  Lõpuks väidab apellant, et Avaliku Teenistuse Kohus kohaldas võrdse kohtlemise põhimõtet ebaõigesti ja vastuolus väljakujunenud kohtupraktikaga, kuna ta jättis tähelepanuta asjaolu, et seda põhimõtet on rikutud, kui institutsioon ületab kaalutlusõigust ja meelevaldselt võtab vastu meetmed, mis on vastuolus Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjadega. |
| --- | --- |

—

Seitsmes väide, et võrdse kohtlemise põhimõtet on ebaõigesti kohaldatud

Lõpuks väidab apellant, et Avaliku Teenistuse Kohus kohaldas võrdse kohtlemise põhimõtet ebaõigesti ja vastuolus väljakujunenud kohtupraktikaga, kuna ta jättis tähelepanuta asjaolu, et seda põhimõtet on rikutud, kui institutsioon ületab kaalutlusõigust ja meelevaldselt võtab vastu meetmed, mis on vastuolus Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjadega.

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/28 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/28

---

25. novembril 2015 esitatud hagi – HTTS versus nõukogu

(Kohtuasi T-692/15)

(2016/C 059/30)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: HTTS Hanseatic Trade Trust & Shipping GmbH (Hamburg, Saksamaa) (esindajad: advokaadid M. Schlingmann ja M. Bever)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | mõista Euroopa Liidu Nõukogult hageja kasuks välja 2 516 221,50 euro suurune hüvitis varalise ja mittevaralise kahju eest, mis tekkis hagejale seetõttu, et ta kanti määruse (EÜ) nr 423/2007 V lisas ja määruse (EL) nr 961/2010 VIII lisas toodud isikute, üksuste ja asutuste loetellu; |
| --- | --- |

—

mõista Euroopa Liidu Nõukogult hageja kasuks välja 2 516 221,50 euro suurune hüvitis varalise ja mittevaralise kahju eest, mis tekkis hagejale seetõttu, et ta kanti määruse (EÜ) nr 423/2007 V lisas ja määruse (EL) nr 961/2010 VIII lisas toodud isikute, üksuste ja asutuste loetellu;

| — | kohustada Euroopa Liidu Nõukogu maksma alates 17. oktoobrist 2015 kuni ülalnimetatud summa täieliku tasumiseni viivitusintressi Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatavas intressimääras, mida suurendatakse kahe protsendipunkti võrra; |
| --- | --- |

—

kohustada Euroopa Liidu Nõukogu maksma alates 17. oktoobrist 2015 kuni ülalnimetatud summa täieliku tasumiseni viivitusintressi Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatavas intressimääras, mida suurendatakse kahe protsendipunkti võrra;

| — | mõista nõukogult välja kohtukulud, eelkõige hageja kulutused. |
| --- | --- |

—

mõista nõukogult välja kohtukulud, eelkõige hageja kulutused.

Väited ja peamised argumendid

Hagi toetuseks esitab hageja ainult ühe väite, mille kohaselt on nõukogu rikkunud õigusnorme, mis kaitsevad individuaalseid huve ega jäta hindamisruumi, kuna nõukogu kandis ta alusetult nende isikute, üksuste ja asutuste loetellu, kelle kogu vara ja majandusressursid külmutati.

Hagejale on nõukogu poolt alusetult võetud piiravate meetmete otsese tagajärjena väidetavalt tekkinud varaline ja mittevaraline kahju.

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/28 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/28

---

Juha Tapio Silvan’i 2. detsembril 2015 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 22. septembri 2015. aasta otsuse peale kohtuasjas F-83/14: Silvan versus komisjon

(Kohtuasi T-698/15 P)

(2016/C 059/31)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Apellant: Juha Tapio Silvan (Brüssel, Belgia) (esindajad: advokaadid N. de Montigny ja J.-N. Louis)

Teine menetluspool: Euroopa Komisjon

Nõuded

Apellant palub Üldkohtul:

| — | otsustada






  — | tühistada Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 22. septembri 2015. aasta otsus kohtuasjas F-83/14 (Tapio Silvan vs. komisjon); |
| --- | --- | --- |

—

otsustada

—

tühistada Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 22. septembri 2015. aasta otsus kohtuasjas F-83/14 (Tapio Silvan vs. komisjon);

| — | uute sätete kohaselt






  — | otsustada






  — | tühistada hageja edutamata jätmise otsus; |
| --- | --- | --- | --- |

—

uute sätete kohaselt

—

otsustada

—

tühistada hageja edutamata jätmise otsus;

| — | mõista kahe kohtuastme kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kahe kohtuastme kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Apellatsioonkaebuse põhjenduseks esitab apellant kolm väidet.

| 1. | Esimene väide, et esitatud väited ja tõendid on vastuvõetavad, kusjuures väide on jagatud kahte ossa:






  — | esimene väiteosa, mille kohaselt on rikutud menetlusnorme ja Avaliku Teenistuse Kohus rikkus õigusnormi, kui ta tunnistas vastuvõetamatuks väite, et ametisse nimetav asutus ei ole läbi viinud teenete võrdlevat hindamist; |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide, et esitatud väited ja tõendid on vastuvõetavad, kusjuures väide on jagatud kahte ossa:

—

esimene väiteosa, mille kohaselt on rikutud menetlusnorme ja Avaliku Teenistuse Kohus rikkus õigusnormi, kui ta tunnistas vastuvõetamatuks väite, et ametisse nimetav asutus ei ole läbi viinud teenete võrdlevat hindamist;

| — | teine väiteosa, mille kohaselt Avaliku Teenistuse Kohus on rikkunud õigusnormi, kuna ta on jätnud hindamata hageja esitatud tõendid, mis näitavad, et ametisse nimetav asutus ei viinud läbi teenete võrdlevat hindamist üheski edutamismenetluse etapis. |
| --- | --- |

—

teine väiteosa, mille kohaselt Avaliku Teenistuse Kohus on rikkunud õigusnormi, kuna ta on jätnud hindamata hageja esitatud tõendid, mis näitavad, et ametisse nimetav asutus ei viinud läbi teenete võrdlevat hindamist üheski edutamismenetluse etapis.

| 2. | Teine väide, et on rikutud artiklit 45 ja teeneid ei ole võrdlevalt hinnatud, kusjuures väide on jagatud kahte ossa:






  — | esimene väiteosa, mille kohaselt esiteks on Avaliku Teenistuse Kohus rikkunud õigusnormi, kui ta analüüsis esitatud tõendeid, on moonutatud poolte esitatud tõendeid, puudub tõhus kohtulik kontroll ja põhjendused, ning teiseks on tehtud hindamisviga, põhjendused puuduvad, puudub tõhus kohtulik kontroll ja tõendeid on moonutatud; |
| --- | --- | --- |

2.

Teine väide, et on rikutud artiklit 45 ja teeneid ei ole võrdlevalt hinnatud, kusjuures väide on jagatud kahte ossa:

—

esimene väiteosa, mille kohaselt esiteks on Avaliku Teenistuse Kohus rikkunud õigusnormi, kui ta analüüsis esitatud tõendeid, on moonutatud poolte esitatud tõendeid, puudub tõhus kohtulik kontroll ja põhjendused, ning teiseks on tehtud hindamisviga, põhjendused puuduvad, puudub tõhus kohtulik kontroll ja tõendeid on moonutatud;

| — | teine väiteosa, mille kohaselt esiteks on rikutud õigusnormi hageja esitatud väidete analüüsimisel selles osas, milles Avaliku Teenistuse Kohus leidis, et hageja ei ole esitanud Euroopa Komisjoni poolt 14. novembril 2011 vastu võetud personalieeskirjade artikli 45 üldiste rakendussätete K(2011) 8190 õigusvastasuse väidet selles osas, milles teenete võrdlevat hindamist ei ole ette nähtud ühise hindamiskomitee staadiumis, ja teiseks on tehtud hindamisviga ja moonutatud esitatud tõendeid. |
| --- | --- |

—

teine väiteosa, mille kohaselt esiteks on rikutud õigusnormi hageja esitatud väidete analüüsimisel selles osas, milles Avaliku Teenistuse Kohus leidis, et hageja ei ole esitanud Euroopa Komisjoni poolt 14. novembril 2011 vastu võetud personalieeskirjade artikli 45 üldiste rakendussätete K(2011) 8190 õigusvastasuse väidet selles osas, milles teenete võrdlevat hindamist ei ole ette nähtud ühise hindamiskomitee staadiumis, ja teiseks on tehtud hindamisviga ja moonutatud esitatud tõendeid.

| 3. | Kolmas väide, et on tehtud hindamisviga teenete analüüsimisel, kusjuures väide on jagatud kahte ossa:






  — | esimene väiteosa, mille kohaselt Avaliku Teenistuse Kohus on rikkunud õigusnormi tõendamiskoormise hindamisel; |
| --- | --- | --- |

3.

Kolmas väide, et on tehtud hindamisviga teenete analüüsimisel, kusjuures väide on jagatud kahte ossa:

—

esimene väiteosa, mille kohaselt Avaliku Teenistuse Kohus on rikkunud õigusnormi tõendamiskoormise hindamisel;

| — | teine väiteosa, mille kohaselt on tehtud hindamisviga ja moonutatud esitatud tõendeid. |
| --- | --- |

—

teine väiteosa, mille kohaselt on tehtud hindamisviga ja moonutatud esitatud tõendeid.

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/30 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/30

---

2. detsembril 2015 esitatud hagi – Syriatel Mobile Telecom versus nõukogu

(Kohtuasi T-705/15)

(2016/C 059/32)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Syriatel Mobile Telecom (Joint Stock Company) (Damaskus, Süüria) (esindaja: advokaat E. Ruchat)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada hageja hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada hageja hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

| — | järelikult mõista Euroopa Liidult välja hüvitis hagejale tekitatud kahju eest summas, mille määrab kohus õiglusest lähtuvalt; |
| --- | --- |

—

järelikult mõista Euroopa Liidult välja hüvitis hagejale tekitatud kahju eest summas, mille määrab kohus õiglusest lähtuvalt;

| — | teise võimalusena kohustada nimetama ekspert, et teha kindlaks hagejale tekitatud kahju kogu ulatus; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena kohustada nimetama ekspert, et teha kindlaks hagejale tekitatud kahju kogu ulatus;

| — | mõista kohtuastme kohtukulud välja Euroopa Liidu Nõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kohtuastme kohtukulud välja Euroopa Liidu Nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja ühe väite, mille kohaselt esiteks rikub tekitatud mittevaraline kahju tema mainet, ja teiseks on hagejale lepinguliste suhete katkemise, materjali kao ja saamata jäänud tulu näol tekitatud varalist kahju, mis on otse seotud Euroopa Liidu Nõukogu võetud meetmetega ja mille eest vastutab viimati nimetatu.

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/30 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/30

---

3. detsembril 2015 esitatud hagi – Souruh versus nõukogu

(Kohtuasi T-707/15)

(2016/C 059/33)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Souruh SA (Damaskus, Süüria) (esindaja: advokaat E. Ruchat)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada hageja hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada hageja hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

| — | järelikult mõista Euroopa Liidult välja hüvitis hagejale tekitatud kahju eest summas, mille määrab kohus õiglusest lähtuvalt; |
| --- | --- |

—

järelikult mõista Euroopa Liidult välja hüvitis hagejale tekitatud kahju eest summas, mille määrab kohus õiglusest lähtuvalt;

| — | mõista kohtuastme kohtukulud välja Euroopa Liidu Nõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kohtuastme kohtukulud välja Euroopa Liidu Nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja ühe väite, mille kohaselt esiteks rikub tekitatud mittevaraline kahju tema mainet, ja teiseks on hagejale lepinguliste suhete katkemise, materjali kao ja saamata jäänud tulu näol tekitatud varalist kahju, mis on otse seotud Euroopa Liidu Nõukogu võetud meetmetega ja mille eest vastutab viimati nimetatu.

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/31 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/31

---

3. detsembril 2015 esitatud hagi – Cham ja Bena Properties versus nõukogu

(Kohtuasi T-708/15)

(2016/C 059/34)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hagejad: Cham Holding Co. SA (Damaskus, Süüria) ja Bena Properties Co. SA (Damaskus) (esindaja: advokaat E. Ruchat)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | tunnistada hagejate hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada hagejate hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

| — | järelikult mõista Euroopa Liidult välja hüvitis hagejatele tekitatud kahju eest summas, mille määrab kohus õiglusest lähtuvalt; |
| --- | --- |

—

järelikult mõista Euroopa Liidult välja hüvitis hagejatele tekitatud kahju eest summas, mille määrab kohus õiglusest lähtuvalt;

| — | kohustada nimetama ekspert, et teha kindlaks hagejatele tekitatud kahju kogu ulatus; |
| --- | --- |

—

kohustada nimetama ekspert, et teha kindlaks hagejatele tekitatud kahju kogu ulatus;

| — | mõista kohtuastme kohtukulud välja Euroopa Liidu Nõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kohtuastme kohtukulud välja Euroopa Liidu Nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitavad hagejad kolm peamist väidet ja ühe täiendava väite, mis puudutavad neile tekitatud kahju, mille eest vastutab Euroopa Liidu Nõukogu.

| 1. | Esimene väide, mille kohaselt nõukogu võetud aktid on õigusvastased selles osas, milles nõukogu rikkus ettevaatuse ja hoolsuse kohustust, põhistades oma otsustes hagejate lisamist ebamääraste ja ebatäpsete põhjustega ning seda hoolimata kohtupraktikast, mille kohaselt tuleb tal oma otsuseid täpselt põhjendada, ning rikkudes eelnevalt ärakuulamise kohustust hageja jätmise suhtes sanktsioonide loetellu. Peale selle olid hagejate vastu võetud piiravad meetmed põhjendamatud ja ebaproportsionaalsed ning rikkusid nende õigust mainele ja nende omandiõigust. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, mille kohaselt nõukogu võetud aktid on õigusvastased selles osas, milles nõukogu rikkus ettevaatuse ja hoolsuse kohustust, põhistades oma otsustes hagejate lisamist ebamääraste ja ebatäpsete põhjustega ning seda hoolimata kohtupraktikast, mille kohaselt tuleb tal oma otsuseid täpselt põhjendada, ning rikkudes eelnevalt ärakuulamise kohustust hageja jätmise suhtes sanktsioonide loetellu. Peale selle olid hagejate vastu võetud piiravad meetmed põhjendamatud ja ebaproportsionaalsed ning rikkusid nende õigust mainele ja nende omandiõigust.

| 2. | Teine väide, mille kohaselt hagejatele on tekitatud mittevaralist kahju sellega, et nende lisamine sanktsioonide loetellu tekitas kahju nende mainele. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, mille kohaselt hagejatele on tekitatud mittevaralist kahju sellega, et nende lisamine sanktsioonide loetellu tekitas kahju nende mainele.

| 3. | Kolmas väide, mille kohaselt hagejatele on tekitatud varalist kahju sellega, et nad on lisatud nende isikute ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, kuna seetõttu kaotasid nad mitu lepingut ja neil jäi saamata mitmesugune tulu. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, mille kohaselt hagejatele on tekitatud varalist kahju sellega, et nad on lisatud nende isikute ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, kuna seetõttu kaotasid nad mitu lepingut ja neil jäi saamata mitmesugune tulu.

| 4. | Neljas väide, mis on esitatud täiendavalt ja mis puudutab Euroopa Liidu mittesüülist vastutust hagejatele tekitatud eri kahju eest seejärel, kui nad lisati Süüria vastu suunatud piiravates meetmetes osutatud isikute ja üksuste loetellu. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, mis on esitatud täiendavalt ja mis puudutab Euroopa Liidu mittesüülist vastutust hagejatele tekitatud eri kahju eest seejärel, kui nad lisati Süüria vastu suunatud piiravates meetmetes osutatud isikute ja üksuste loetellu.

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/32 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/32

---

3. detsembril 2015 esitatud hagi – Almashreq Investment Fund versus nõukogu

(Kohtuasi T-709/15)

(2016/C 059/35)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Almashreq Investment Fund (Damaskus, Süüria) (esindaja: advokaat E. Ruchat)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada hageja hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada hageja hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

| — | järelikult mõista Euroopa Liidult välja hüvitis hagejale tekitatud kahju eest summas, mille määrab kohus õiglusest lähtuvalt; |
| --- | --- |

—

järelikult mõista Euroopa Liidult välja hüvitis hagejale tekitatud kahju eest summas, mille määrab kohus õiglusest lähtuvalt;

| — | kohustada nimetama ekspert, et teha kindlaks hagejale tekitatud kahju kogu ulatus; |
| --- | --- |

—

kohustada nimetama ekspert, et teha kindlaks hagejale tekitatud kahju kogu ulatus;

| — | mõista kohtuastme kohtukulud välja Euroopa Liidu Nõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kohtuastme kohtukulud välja Euroopa Liidu Nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja ühe väite, mille kohaselt on talle tekitatud mittevaraline kahju ehk rikutud tema mainet, mis on otse seotud Euroopa Liidu Nõukogu võetud meetmetega ja mille eest vastutab viimati nimetatu.

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/32 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/32

---

3. detsembril 2015 esitatud hagi – Drex Technologies versus nõukogu

(Kohtuasi T-710/15)

(2016/C 059/36)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Drex Technologies SA (Tortola, Briti Neitsisaared) (esindaja: advokaat E. Ruchat)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada hageja hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada hageja hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

| — | järelikult mõista Euroopa Liidult välja hüvitis hagejale tekitatud kahju eest summas, mille määrab kohus õiglusest lähtuvalt; |
| --- | --- |

—

järelikult mõista Euroopa Liidult välja hüvitis hagejale tekitatud kahju eest summas, mille määrab kohus õiglusest lähtuvalt;

| — | mõista kohtuastme kohtukulud välja Euroopa Liidu Nõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kohtuastme kohtukulud välja Euroopa Liidu Nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja ühe väite, mille kohaselt on talle tekitatud mittevaraline kahju ehk rikutud tema mainet, mis on otse seotud Euroopa Liidu Nõukogu võetud meetmetega ja mille eest vastutab viimati nimetatu.

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/33 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/33

---

3. detsembril 2015 esitatud hagi – Othman versus nõukogu

(Kohtuasi T-711/15)

(2016/C 059/37)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Razan Othman (Damaskus, Süüria) (esindaja: advokaat E. Ruchat)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada hageja hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada hageja hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

| — | järelikult mõista Euroopa Liidult välja hüvitis hagejale tekitatud kahju eest summas, mille määrab kohus õiglusest lähtuvalt; |
| --- | --- |

—

järelikult mõista Euroopa Liidult välja hüvitis hagejale tekitatud kahju eest summas, mille määrab kohus õiglusest lähtuvalt;

| — | mõista kohtuastme kohtukulud välja Euroopa Liidu Nõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kohtuastme kohtukulud välja Euroopa Liidu Nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja ühe väite, mille kohaselt on talle tekitatud mittevaraline kahju ehk rikutud tema mainet, mis on otse seotud Euroopa Liidu Nõukogu võetud meetmetega ja mille eest vastutab viimati nimetatu.

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/33 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/33

---

3. detsembril 2015 esitatud hagi – Crédit Mutuel Arkéa versus EKP

(Kohtuasi T-712/15)

(2016/C 059/38)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Crédit Mutuel Arkéa (Le Relecq-Kerhuon, Prantsusmaa) (esindaja: advokaat H. Savoie)

Kostja: Euroopa Keskpank (EKP)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Euroopa Keskpanga 5. oktoobri 2015. aasta otsus (ECB/SSM/2015 – 9695000CG7B8NLR5984/28), millega nähakse ette Groupe Crédit Mutuel’i suhtes kohaldatavad usaldatavusnõuded. |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Keskpanga 5. oktoobri 2015. aasta otsus (ECB/SSM/2015 – 9695000CG7B8NLR5984/28), millega nähakse ette Groupe Crédit Mutuel’i suhtes kohaldatavad usaldatavusnõuded.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kolm väidet.

| 1. | Esimene väide, et Euroopa Keskpanga 5. oktoobri 2015. aasta otsus (edaspidi „otsus”) on õigusvastane, sest sellega eiratakse Euroopa õigusnorme, mis piiravad EKP pädevust usaldatavusnõuete täitmise järelevalve osas nii, et tal on see üksnes seoses krediidiasutustega. Sellel väitel on neli haru.






  — | Esimese haru kohaselt piiravad usaldatavusnõuete täitmise järelevalve osas EKP suhtes kohaldatavad õigusnormid tema pädevuse rangelt krediidiasutuste ja muude finantsasutustega. |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide, et Euroopa Keskpanga 5. oktoobri 2015. aasta otsus (edaspidi „otsus”) on õigusvastane, sest sellega eiratakse Euroopa õigusnorme, mis piiravad EKP pädevust usaldatavusnõuete täitmise järelevalve osas nii, et tal on see üksnes seoses krediidiasutustega. Sellel väitel on neli haru.

—

Esimese haru kohaselt piiravad usaldatavusnõuete täitmise järelevalve osas EKP suhtes kohaldatavad õigusnormid tema pädevuse rangelt krediidiasutuste ja muude finantsasutustega.

| — | Teise haru kohaselt ei ole Confédération nationale du Crédit Mutuel’i (CNCM) puhul tegemist krediidiasutusega ning seega ei saa Crédit Mutuel’i järelevalve EKP poolt toimuda sellel tasandil. |
| --- | --- |

—

Teise haru kohaselt ei ole Confédération nationale du Crédit Mutuel’i (CNCM) puhul tegemist krediidiasutusega ning seega ei saa Crédit Mutuel’i järelevalve EKP poolt toimuda sellel tasandil.

| — | Kolmanda haru kohaselt kinnitab seda, et EKP ei saa teostada CNCM suhtes usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, asjaolu, et tal puudub mis tahes karistamispädevus, nagu EKP ka ise tunnistab. |
| --- | --- |

—

Kolmanda haru kohaselt kinnitab seda, et EKP ei saa teostada CNCM suhtes usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, asjaolu, et tal puudub mis tahes karistamispädevus, nagu EKP ka ise tunnistab.

| — | Neljanda haru kohaselt on püüe kirjutada kontsernile Crédit Mutuel (keda õiguslikult olemas ei ole) otsusega ette parandusmeetmed mõttetu ja õiguslikult väär, sest puudub täielikult pädevus kirjutada CNCM-ile ette meetmeid. |
| --- | --- |

—

Neljanda haru kohaselt on püüe kirjutada kontsernile Crédit Mutuel (keda õiguslikult olemas ei ole) otsusega ette parandusmeetmed mõttetu ja õiguslikult väär, sest puudub täielikult pädevus kirjutada CNCM-ile ette meetmeid.

| 2. | Teine väide, et otsus tuleks tühistada ka seetõttu, et selles ollakse õigusvastaselt seisukohal, et Crédit Mutuel tervikuna kujutab endast kontserni usaldatavusnõuete täitmise järelevalve valdkonna Euroopa õigusnormide tähenduses. Sellel väitel on kolm haru.






  — | Esimese haru kohaselt on Euroopa õigusnormides üldpõhimõttena sätestatud krediidiasutuste suhtes teostatav individuaalne usaldatavusnõuete täitmise järelevalve; vastastikuse kindlustuse kontsernide tasandil teostatav konsolideeritud usaldatavusnõuete täitmise järelevalve on asjakohane eeldusel, et need on samastatavad üheainsa üksusega. |
| --- | --- | --- |

2.

Teine väide, et otsus tuleks tühistada ka seetõttu, et selles ollakse õigusvastaselt seisukohal, et Crédit Mutuel tervikuna kujutab endast kontserni usaldatavusnõuete täitmise järelevalve valdkonna Euroopa õigusnormide tähenduses. Sellel väitel on kolm haru.

—

Esimese haru kohaselt on Euroopa õigusnormides üldpõhimõttena sätestatud krediidiasutuste suhtes teostatav individuaalne usaldatavusnõuete täitmise järelevalve; vastastikuse kindlustuse kontsernide tasandil teostatav konsolideeritud usaldatavusnõuete täitmise järelevalve on asjakohane eeldusel, et need on samastatavad üheainsa üksusega.

| — | Teise haru kohaselt ei ole täidetud tingimused, mis on Euroopa õigusnormides ette nähtud selleks, et oleks võimalik teostada konsolideeritud usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet panganduskontsernide tasandil. |
| --- | --- |

—

Teise haru kohaselt ei ole täidetud tingimused, mis on Euroopa õigusnormides ette nähtud selleks, et oleks võimalik teostada konsolideeritud usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet panganduskontsernide tasandil.

| — | Kolmanda haru kohaselt ei ole käesolevas kohtuasjas täidetud ükski kolmest tingimusest, mis võimaldavad teostada konsolideeritud järelevalvet Crédit Mutuel’i kui terviku tasandil. |
| --- | --- |

—

Kolmanda haru kohaselt ei ole käesolevas kohtuasjas täidetud ükski kolmest tingimusest, mis võimaldavad teostada konsolideeritud järelevalvet Crédit Mutuel’i kui terviku tasandil.

| 3. | Kolmas väide, et otsus tuleks tühistada ka seetõttu, et sellega suurendatakse kontserni Crédit Mutuel Arkéa suhtes kohaldatavat esimese taseme (1. kategooria) omavahendite nõude määra 8 %-lt 11 %-le. Sellel väitel on kaks haru.






  — | Esimese haru kohaselt on otsuses rikutud õigusnorme. |
| --- | --- | --- |

3.

Kolmas väide, et otsus tuleks tühistada ka seetõttu, et sellega suurendatakse kontserni Crédit Mutuel Arkéa suhtes kohaldatavat esimese taseme (1. kategooria) omavahendite nõude määra 8 %-lt 11 %-le. Sellel väitel on kaks haru.

—

Esimese haru kohaselt on otsuses rikutud õigusnorme.

| — | Teise haru kohaselt sisaldab otsus hindamisvigasid. |
| --- | --- |

—

Teise haru kohaselt sisaldab otsus hindamisvigasid.

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/34 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/34

---

3. detsembril 2015 esitatud hagi – Makhlouf versus nõukogu

(Kohtuasi T-714/15)

(2016/C 059/39)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Rami Makhlouf (Damaskus, Süüria) (esindaja: advokaat E. Ruchat)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada hageja hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada hageja hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

| — | järelikult mõista Euroopa Liidult välja hüvitis hagejale tekitatud kahju eest summas, mille määrab kohus õiglusest lähtuvalt; |
| --- | --- |

—

järelikult mõista Euroopa Liidult välja hüvitis hagejale tekitatud kahju eest summas, mille määrab kohus õiglusest lähtuvalt;

| — | mõista kohtuastme kohtukulud välja Euroopa Liidu Nõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kohtuastme kohtukulud välja Euroopa Liidu Nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja ühe väite, mille kohaselt rikub tekitatud mittevaraline kahju tema mainet, mis on otse seotud Euroopa Liidu Nõukogu võetud meetmetega ja mille eest vastutab viimati nimetatu.

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/35 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/35

---

4. detsembril 2015 esitatud hagi – BBY Solutions versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Worldwide Sales Corporation España (BEST BUY GEEK SQUAD)

(Kohtuasi T-715/15)

(2016/C 059/40)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: BBY Solutions, Inc. (Minneapolis, Ameerika Ühendriigid) (esindaja: solicitor A. Poulter)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Worldwide Sales Corporation España, SL (Sant Vicenç dels Horts, Hispaania)

Andmed Siseturu Ühtlustamise Ameti menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: hageja

Vaidlusalune kaubamärk: sõnalisi osi „BEST BUY GEEK SQUAD” sisaldav ühenduse kujutismärk – ühenduse kaubamärgi taotlus nr 6 064 001

Menetlus Siseturu Ühtlustamise Ametis: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: Siseturu Ühtlustamise Ameti teise apellatsioonikoja 23. septembri 2015. aasta otsus liidetud asjades R 517/2015-2 ja R 437/2015-2

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus niivõrd, kuivõrd sellega rahuldati vastulause; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus niivõrd, kuivõrd sellega rahuldati vastulause;

| — | tühistada vastulausete osakonna 22. detsembri 2014. aasta otsus vastulausemenetluses nr B 1354630 niivõrd, kuivõrd sellega rahuldati vastulause; |
| --- | --- |

—

tühistada vastulausete osakonna 22. detsembri 2014. aasta otsus vastulausemenetluses nr B 1354630 niivõrd, kuivõrd sellega rahuldati vastulause;

| — | nõustuda ühenduse kaubamärgi registreerimisega vastavalt taotlusele nr 6 064 001; |
| --- | --- |

—

nõustuda ühenduse kaubamärgi registreerimisega vastavalt taotlusele nr 6 064 001;

| — | jätta Siseturu Ühtlustamise Ameti kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja hageja kohtukulud. |
| --- | --- |

—

jätta Siseturu Ühtlustamise Ameti kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja hageja kohtukulud.

Väide

| — | Määruse nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Määruse nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/36 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/36

---

30. novembril 2015 esitatud hagi – Gallardo Blanco versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Expasa Agricultura y Ganadería (hobuse päitsete H-kujulise rauast osa kujutis)

(Kohtuasi T-716/15)

(2016/C 059/41)

Hagiavalduse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Juan Gallardo Blanco (Los Barrios, Hispaania) (esindaja: advokaat E. Estella Garbayo)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Expasa Agricultura y Ganadería (Jerez de la Frontera, Hispaania)

Andmed Siseturu Ühtlustamise Ameti menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: hageja

Vaidlusalune kaubamärk: ühenduse kujutismärk (hobuse päitsete H-kujulise rauast osa kujutis) – registreerimistaotlus nr 10 424 323

Menetlus Siseturu Ühtlustamise Ametis: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: Siseturu Ühtlustamise Ameti teise apellatsioonikoja 29. septembri 2015. aasta otsus asjas R 1502/2014-2

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti teise apellatsioonikoja 29. septembri 2015. aasta otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti teise apellatsioonikoja 29. septembri 2015. aasta otsus;

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti vastulausete osakonna 14. aprilli 2014. aasta otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti vastulausete osakonna 14. aprilli 2014. aasta otsus;

| — | muuta varasemaid otsuseid, millega lubati ühenduse kaubamärk nr 10 424 323 täies ulatuses registreerida; |
| --- | --- |

—

muuta varasemaid otsuseid, millega lubati ühenduse kaubamärk nr 10 424 323 täies ulatuses registreerida;

| — | mõista käesoleva menetluse ning vastulausete osakonna ja apellatsioonikoja menetluse kulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista käesoleva menetluse ning vastulausete osakonna ja apellatsioonikoja menetluse kulud välja kostjalt.

Väide

| — | Määruse nr 207/2009 artikli 4, artikli 8 lõike 1 punkti b ja artikli 42 lõike 2 rikkumine. |
| --- | --- |

—

Määruse nr 207/2009 artikli 4, artikli 8 lõike 1 punkti b ja artikli 42 lõike 2 rikkumine.

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/37 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/37

---

9. detsembril 2015 esitatud hagi – PTC Therapeutics International versus EMA

(Kohtuasi T-718/15)

(2016/C 059/42)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: PTC Therapeutics International Ltd (Dublin, Iirimaa) (esindajad: M. Demetriou, QC, barrister C. Thomas, solicitor G. Castle, solicitor B. Kelly ja solicitor H. Billson)

Kostja: Euroopa Ravimiamet (EMA)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Euroopa Ravimiameti 25. novembri 2015. aasta otsus nr EMA/722323/2015 lubada kolmandal poolel tutvuda ravimit puudutava teabega vastavalt määrusele (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, lk 43) selles osas, milles otsus puudutab konfidentsiaalset äriteavet, mille avalikustamine rikub hageja õigusi, ja kuna otsus on EL-i õigusega vastuolus; |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Ravimiameti 25. novembri 2015. aasta otsus nr EMA/722323/2015 lubada kolmandal poolel tutvuda ravimit puudutava teabega vastavalt määrusele (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, lk 43) selles osas, milles otsus puudutab konfidentsiaalset äriteavet, mille avalikustamine rikub hageja õigusi, ja kuna otsus on EL-i õigusega vastuolus;

| — | saata vaidlustatud otsus tagasi EMA-le täiendavaks kaalumiseks selles osas, mis puudutab konfidentsiaalsete osade koostamist, kooskõlastades need hagejaga; ning |
| --- | --- |

—

saata vaidlustatud otsus tagasi EMA-le täiendavaks kaalumiseks selles osas, mis puudutab konfidentsiaalsete osade koostamist, kooskõlastades need hagejaga; ning

| — | mõista kõik kohtukulud välja EMA-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kõik kohtukulud välja EMA-lt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja viis väidet.

| 1. | Esimene väide, et vaatlusalune dokument on kaitstud vastavalt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõikele 2 ja/või artikli 4 lõikele 3. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et vaatlusalune dokument on kaitstud vastavalt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõikele 2 ja/või artikli 4 lõikele 3.

| 2. | Teine väide, et vaatlusalune dokument kujutab endast tervikuna konfidentsiaalset äriteavet, mis on kaitstud vastavalt nimetatud määruse artikli 4 lõikele 2. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et vaatlusalune dokument kujutab endast tervikuna konfidentsiaalset äriteavet, mis on kaitstud vastavalt nimetatud määruse artikli 4 lõikele 2.

| 3. | Kolmas väide, et dokumendi avalikustamine kahjustaks EMA otsustamisprotsessi. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et dokumendi avalikustamine kahjustaks EMA otsustamisprotsessi.

| 4. | Neljas väide, et EMA ei ole läbi viinud seaduses nõutavat kaalumist. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et EMA ei ole läbi viinud seaduses nõutavat kaalumist.

| 5. | Viies väide, et seaduses nõutava kaalumise tagajärg oleks olnud, et ühtegi dokumendi osa ei avalikustata. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et seaduses nõutava kaalumise tagajärg oleks olnud, et ühtegi dokumendi osa ei avalikustata.

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/37 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/37

---

LP 8. detsembril 2015 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 28. septembri 2015. aasta otsuse peale kohtuasjas F-73/14

(Kohtuasi T-719/15 P)

(2016/C 059/43)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Apellatsioonkaebuse esitaja: LP (Haag, Madalmaad) (esindaja: advokaat M. Velardo)

Teine menetluspool: Euroopa Politseiamet (Europol)

Nõuded

Apellatsioonkaebuse esitaja palub Üldkohtul:

| — | tühistada 28. septembril 2015 kohtuasjas F-73/14 tehtud määrus ja teha asjas otsus, või teise võimalusena saata asi tagasi Avaliku Teenistuse Kohtule; |
| --- | --- |

—

tühistada 28. septembril 2015 kohtuasjas F-73/14 tehtud määrus ja teha asjas otsus, või teise võimalusena saata asi tagasi Avaliku Teenistuse Kohtule;

| — | mõista mõlema kohtuastme kulud välja Europolilt. |
| --- | --- |

—

mõista mõlema kohtuastme kulud välja Europolilt.

Väited ja peamised argumendid

Apellant esitab apellatsioonkaebuse põhjendamiseks üheainsa väite, mille kohaselt kohtumääruses on mitmel korral rikutud õigusnormi ja see määrus on vastuolus liidu õigusega – eriti osas, mis puudutab põhjendamiskohustust, hoolitsemiskohustust ja ilmset hindamisviga.

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/38 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/38

---

4. detsembril 2015 esitatud hagi – komisjon versus CINAR

(Kohtuasi T-720/15)

(2016/C 059/44)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: advokaat D. Waelbroeck, advokaat A. Duron, S. Delaude, L. Di Paolo ja J. Estrada de Solà)

Kostja: CINAR Ltd (London, Ühendkuningriik)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | mõista kostjalt hageja kasuks välja 25 616 Suurbritannia naelsterlingit; |
| --- | --- |

—

mõista kostjalt hageja kasuks välja 25 616 Suurbritannia naelsterlingit;

| — | mõista kostjalt välja viivis põhisummalt 25 616 Suurbritannia naelsterlingit Euroopa Keskpanga poolt 1. detsembril 2005. aastal tehtud põhiliste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatud intressimäära alusel, millele lisandub 1,5 protsendipunkti, mis katab ajavahemiku 6. detsembrist 2005 kuni kuupäevani, mil summad saavad tasutud, ja |
| --- | --- |

—

mõista kostjalt välja viivis põhisummalt 25 616 Suurbritannia naelsterlingit Euroopa Keskpanga poolt 1. detsembril 2005. aastal tehtud põhiliste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatud intressimäära alusel, millele lisandub 1,5 protsendipunkti, mis katab ajavahemiku 6. detsembrist 2005 kuni kuupäevani, mil summad saavad tasutud, ja

| — | jätta kõik käesoleva menetluse kulud kostja kanda. |
| --- | --- |

—

jätta kõik käesoleva menetluse kulud kostja kanda.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja ühe väite. Ta väidab, et kostja rikkus seoses kajastatud kuludega lepingulisi kohustusi. Hageja väidab, et kuna kostjale makstav osamaks on väiksem kui hageja poolt avansina makstud kogusumma, on kostjal lepingu kohaselt selle summa tagastamise kohustus.

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/38 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/38

---

4. detsembril 2015 esitatud hagi – Interessengemeinschaft privater Milchverarbeiter Bayerns versus komisjon

(Kohtuasi T-722/15)

(2016/C 059/45)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Interessengemeinschaft privater Milchverarbeiter Bayerns e. V. (Mertingen, Saksamaa) (esindajad: advokaadid C. Bittner ja N. Thies)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus osas, milles selle






  — | artiklis 1 on tuvastatud, et Saksamaal anti seoses Baieri liidumaal tehtud piima kvaliteedi kontrolliga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes Baieri asjassepuutuvatele piimasektori ettevõtjatele riigiabi ja et see riigiabi on alates 1. jaanuarist 2007 siseturuga kokkusobimatu; |
| --- | --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus osas, milles selle

—

artiklis 1 on tuvastatud, et Saksamaal anti seoses Baieri liidumaal tehtud piima kvaliteedi kontrolliga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes Baieri asjassepuutuvatele piimasektori ettevõtjatele riigiabi ja et see riigiabi on alates 1. jaanuarist 2007 siseturuga kokkusobimatu;

| — | artiklites 2–4 kohustatakse abikava alusel antud abi koos intressiga sisse nõudma abi saajatelt; |
| --- | --- |

—

artiklites 2–4 kohustatakse abikava alusel antud abi koos intressiga sisse nõudma abi saajatelt;

| — | mõista hageja kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista hageja kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Käesolevas hagiavalduses palub hageja tühistada osaliselt komisjoni 18. septembri 2015. aasta otsuse C (2015) 6295 (final) riigiabi SA.35484 (2013/C) (ex SA.35484 (2012/NN)) kohta, mida Saksamaa andis piima kvaliteedi kontrolli jaoks piima- ja rasvaseaduse raames.

Hagi põhjenduseks esitab hageja kuus väidet.

| 1. | Esimene väide: ELTL artikli 108 lõike 2 rikkumine koostoimes määruse (EÜ) nr 659/1999 (1) artikli 6 lõikega 1 ja artikli 20 lõike 1 esimese lausega
  Hageja leiab, et vaidlustatud otsuses tuginetakse faktilistele ja õiguslikele asjaoludele, mida ei käsitletud menetluse algatamise otsuses. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide: ELTL artikli 108 lõike 2 rikkumine koostoimes määruse (EÜ) nr 659/1999 (1) artikli 6 lõikega 1 ja artikli 20 lõike 1 esimese lausega

Hageja leiab, et vaidlustatud otsuses tuginetakse faktilistele ja õiguslikele asjaoludele, mida ei käsitletud menetluse algatamise otsuses.

| 2. | Teine väide: ELTL artikli 107 lõike 1 rikkumine, kui piimamaksust laekunud vahendid kvalifitseeriti riigi ressurssideks
  Hageja arvates ei saa piimamaksust laekunud vahendeid pidada riigi ressurssideks, sest need ei allu riigi pidevale kontrollile ega ole liikmesriigi asutuste käsutuses. Liikmesriigi ametiasutused üksnes edastasid Baieri meiereide maksed piima kvaliteedi kontrollimisega tegelevale Milchprüfring'ile. |
| --- | --- |

2.

Teine väide: ELTL artikli 107 lõike 1 rikkumine, kui piimamaksust laekunud vahendid kvalifitseeriti riigi ressurssideks

Hageja arvates ei saa piimamaksust laekunud vahendeid pidada riigi ressurssideks, sest need ei allu riigi pidevale kontrollile ega ole liikmesriigi asutuste käsutuses. Liikmesriigi ametiasutused üksnes edastasid Baieri meiereide maksed piima kvaliteedi kontrollimisega tegelevale Milchprüfring'ile.

| 3. | Kolmas väide: ELTL artikli 107 lõike 1 rikkumine, kui piima kvaliteedi kontrolli rahastamine kvalifitseeriti Baieri meiereisid soodustavaks riigiabiks
  Siinkohal väidetakse, et piima kvaliteedi kontrolli kulude puhul ei ole tegemist koormusega, mida tavaliselt peaksid kandma Baieri meiereid. Uuringud viidi läbi avalikes huvides. Lisaks vastas meiereide väidetavale eelisele kohustus tasuda piimamaksu. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide: ELTL artikli 107 lõike 1 rikkumine, kui piima kvaliteedi kontrolli rahastamine kvalifitseeriti Baieri meiereisid soodustavaks riigiabiks

Siinkohal väidetakse, et piima kvaliteedi kontrolli kulude puhul ei ole tegemist koormusega, mida tavaliselt peaksid kandma Baieri meiereid. Uuringud viidi läbi avalikes huvides. Lisaks vastas meiereide väidetavale eelisele kohustus tasuda piimamaksu.

| 4. | Neljas väide (teise võimalusena): ELTL artikli 107 lõike 3 rikkumine
  Hageja väidab, et kostja pidas vaidlusaluseid vahendeid ajavahemiku 2000-2006 osas siseturuga kokkusobivaks. Vaidlusaluseid vahendeid ei ole hiljem muudetud. Need asjaolud näitavad, et kostja kaalutlusõigus oli vähenenud nii, et ta oleks pidanud alates 1. jaanuarist 2007 antud vaidlusaluseid vahendeid pidama siseturuga kooskõlas olevateks. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide (teise võimalusena): ELTL artikli 107 lõike 3 rikkumine

Hageja väidab, et kostja pidas vaidlusaluseid vahendeid ajavahemiku 2000-2006 osas siseturuga kokkusobivaks. Vaidlusaluseid vahendeid ei ole hiljem muudetud. Need asjaolud näitavad, et kostja kaalutlusõigus oli vähenenud nii, et ta oleks pidanud alates 1. jaanuarist 2007 antud vaidlusaluseid vahendeid pidama siseturuga kooskõlas olevateks.

| 5. | Viies väide (kolmanda võimalusena): ELTL artikli 108 lõigete 1 ja 3 rikkumine, kui piima kvaliteedi kontrolli rahastamine kvalifitseeriti uueks riigiabiks, millest tuleb teatada |
| --- | --- |

5.

Viies väide (kolmanda võimalusena): ELTL artikli 108 lõigete 1 ja 3 rikkumine, kui piima kvaliteedi kontrolli rahastamine kvalifitseeriti uueks riigiabiks, millest tuleb teatada

| 6. | Kuues väide (neljanda võimalusena): õiguspärase ootuse kaitse põhimõtte rikkumine
  Lõpuks väidab hageja, et komisjon oli tuvastanud ajavahemiku 2000-2006 osas, et piima kvaliteedi kontrolli rahastamine oli siseturuga kooskõlas. Lisaks pidas ta piima kvaliteedi kontrolli rahastamist olemasolevaks abiks veel 2012. aasta veebruaris. Sellega tekitas ta õiguspärase ootuse, et väidetavat abi ei nõuta kindlasti tagasi. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide (neljanda võimalusena): õiguspärase ootuse kaitse põhimõtte rikkumine

Lõpuks väidab hageja, et komisjon oli tuvastanud ajavahemiku 2000-2006 osas, et piima kvaliteedi kontrolli rahastamine oli siseturuga kooskõlas. Lisaks pidas ta piima kvaliteedi kontrolli rahastamist olemasolevaks abiks veel 2012. aasta veebruaris. Sellega tekitas ta õiguspärase ootuse, et väidetavat abi ei nõuta kindlasti tagasi.

---

(1)  Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (EÜT L 83, lk 1; ELT eriväljaanne 08/01, lk 339).

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/40 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/40

---

4. detsembril 2015 esitatud hagi – Genossenschaftsverband Bayern versus komisjon

(Kohtuasi T-723/15)

(2016/C 059/46)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Genossenschaftsverband Bayern e. V. (München, Saksamaa) (esindajad: advokaadid C. Bittner ja N. Thies)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus osas, milles selle






  — | artiklis 1 on tuvastatud, et Saksamaal anti seoses Baieri liidumaal tehtud piima kvaliteedi kontrolliga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes Baieri asjassepuutuvatele piimasektori ettevõtjatele riigiabi ja et see riigiabi on alates 1. jaanuarist 2007 siseturuga kokkusobimatu; |
| --- | --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus osas, milles selle

—

artiklis 1 on tuvastatud, et Saksamaal anti seoses Baieri liidumaal tehtud piima kvaliteedi kontrolliga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes Baieri asjassepuutuvatele piimasektori ettevõtjatele riigiabi ja et see riigiabi on alates 1. jaanuarist 2007 siseturuga kokkusobimatu;

| — | artiklites 2–4 kohustatakse abikava alusel antud abi koos intressiga sisse nõudma abi saajatelt; |
| --- | --- |

—

artiklites 2–4 kohustatakse abikava alusel antud abi koos intressiga sisse nõudma abi saajatelt;

| — | mõista hageja kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista hageja kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Käesolevas hagiavalduses palub hageja tühistada osaliselt komisjoni 18. septembri 2015. aasta otsuse C (2015) 6295 (final) riigiabi SA.35484 (2013/C) (ex SA.35484 (2012/NN)) kohta, mida Saksamaa andis piima kvaliteedi kontrolli jaoks piima- ja rasvaseaduse raames.

Hagi põhjenduseks esitab hageja kuus väidet, mis on sisuliselt identsed või sarnased nendega, mis esitati kohtuasjas T-722/15: Interessengemeinschaft privater Milchverarbeiter Bayerns vs. komisjon.

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/41 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/41

---

14. detsembril 2015 esitatud hagi – Association Justice & Environment versus Euroopa Komisjon

(Kohtuasi T-727/15)

(2016/C 059/47)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Association Justice & Environment, z.s. (Brno, Tšehhi Vabariik) (esindaja: advokaat S. Podskalská)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Euroopa Komisjoni keskkonna peadirektoraadi 19. augusti 2015. aasta otsus nr Ref GestDem No 2015/4284, millega jäeti rahuldamata taotlus tutvuda dokumentidega, ning Euroopa Komisjoni nimel tehtud Euroopa Komisjoni peasekretäri 15. oktoobri 2015. aasta otsus nr Ares(2015)4311297, millega jäeti rahuldamata kordustaotlus, ning |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Komisjoni keskkonna peadirektoraadi 19. augusti 2015. aasta otsus nr Ref GestDem No 2015/4284, millega jäeti rahuldamata taotlus tutvuda dokumentidega, ning Euroopa Komisjoni nimel tehtud Euroopa Komisjoni peasekretäri 15. oktoobri 2015. aasta otsus nr Ares(2015)4311297, millega jäeti rahuldamata kordustaotlus, ning

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hageja väidab oma hagi toetuseks, et vaidlustatud otsused on õigusvastased selles osas, milles need on vastuolus järgmiste õigusnormidega: i) Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 15 (varem EÜ artikkel 255); ii) määruse (EÜ) nr 1049/2001 (1) artikli 4 lõige 2; iii) määruse (EÜ) nr 1367/2006 (2) artikli 6 lõige 1 ja iv) ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsiooni (Århusi konventsiooni) koostoimes nõukogu 17. veebruari 2005. aasta otsusega keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (2005/370/EÜ) (3).

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, lk 43; ELT eriväljaanne 01/03, lk 331).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes (ELT L 264, 2006, lk 13).

(3)  ELT L 124, 2005, lk 1.

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/41 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/41

---

17. detsembril 2015 esitatud hagi – MSD Animal Health Innovation ja Intervet international versus EMA

(Kohtuasi T-729/15)

(2016/C 059/48)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: MSD Animal Health Innovation GmbH (Schwabenheim, Saksamaa) ja Intervet international BV (Boxmeer, Madalmaad) (esindajad: J. Stratford, QC, barrister C. Thomas, advokaat P. Bogaert, solicitor B. Kelly ja solicitor H. Billson)

Kostja: Euroopa Ravimiamet (EMA)

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | tühistada Euroopa Ravimiameti 25. novembri 2015. aasta otsus, mis edastati hagejale 3. detsembril 2015, lubada kolmandal poolel tutvuda veterinaarravimit puudutava teabega vastavalt määrusele (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT 2001 L 145, lk 43) selles osas, milles otsus puudutab konfidentsiaalset äriteavet, mille avalikustamine rikub hagejate õigusi, ja kuna otsus on EL-i õigusega vastuolus; |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Ravimiameti 25. novembri 2015. aasta otsus, mis edastati hagejale 3. detsembril 2015, lubada kolmandal poolel tutvuda veterinaarravimit puudutava teabega vastavalt määrusele (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT 2001 L 145, lk 43) selles osas, milles otsus puudutab konfidentsiaalset äriteavet, mille avalikustamine rikub hagejate õigusi, ja kuna otsus on EL-i õigusega vastuolus;

| — | mõista kohtukulud välja Euroopa Ravimiametilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Euroopa Ravimiametilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitavad hagejad viis väidet.

| 1. | Esimene väide, et on rikutud määruse 1049/2001 artikli 4 lõiget 2 ja/või artikli 4 lõiget 3 kooskõlas üldise konfidentsiaalsuse eeldusega. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et on rikutud määruse 1049/2001 artikli 4 lõiget 2 ja/või artikli 4 lõiget 3 kooskõlas üldise konfidentsiaalsuse eeldusega.

| 2. | Teine väide, et vaidlusalused dokumendid kujutavad endast tervikuna konfidentsiaalset äriteavet, mis on kaitstud vastavalt nimetatud määruse artikli 4 lõikele 2. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et vaidlusalused dokumendid kujutavad endast tervikuna konfidentsiaalset äriteavet, mis on kaitstud vastavalt nimetatud määruse artikli 4 lõikele 2.

| 3. | Kolmas väide, et dokumentide avalikustamine kahjustaks EMA otsustamisprotsessi. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et dokumentide avalikustamine kahjustaks EMA otsustamisprotsessi.

| 4. | Neljas väide, et EMA ei ole läbi viinud seaduses nõutavat kaalumist. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et EMA ei ole läbi viinud seaduses nõutavat kaalumist.

| 5. | Viies väide, et seaduses nõutava kaalumise tagajärg oleks olnud otsus, et dokumentide ühtegi osa ei avalikustata, või vähemalt otsus lubada tutvuda nende versioonidega, mille kohta hagejad on sellise ettepaneku teinud. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et seaduses nõutava kaalumise tagajärg oleks olnud otsus, et dokumentide ühtegi osa ei avalikustata, või vähemalt otsus lubada tutvuda nende versioonidega, mille kohta hagejad on sellise ettepaneku teinud.

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/42 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/42

---

18. detsembril 2015 esitatud hagi – Hydro Aluminium Rolled Products versus komisjon

(Kohtuasi T-737/15)

(2016/C 059/49)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Hydro Aluminium Rolled Products GmbH (Grevenbroich, Saksamaa) (esindajad: advokaadid U. Karpenstein ja K. Dingemann)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada ELTL artikli 264 alusel Euroopa Komisjoni 25. novembri 2014. aasta otsus (EL) 2015/1585 menetluses riigiabi kava SA.33995 (2013/C) (ex 2013/NN) kohta, mida Saksamaa on rakendanud taastuvenergia toetamiseks ja energia suurtarbijate suhtes ülemmäära kehtestades (C (2014) 8786 final)); |
| --- | --- |

—

tühistada ELTL artikli 264 alusel Euroopa Komisjoni 25. novembri 2014. aasta otsus (EL) 2015/1585 menetluses riigiabi kava SA.33995 (2013/C) (ex 2013/NN) kohta, mida Saksamaa on rakendanud taastuvenergia toetamiseks ja energia suurtarbijate suhtes ülemmäära kehtestades (C (2014) 8786 final));

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kolm väidet.

| — | Esimene väide: tegemist ei ole riigi ressurssidega
  Hageja väidab, et kostja arvas vääralt, et 2012. aasta taastuvenergiaseaduses energia suurtarbijate suhtes ette nähtud erandi puhul on kaasatud „riigi ressursid” ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses. Taastuvenergia lisatasu maksavad nimelt ainult eraõiguslikud isikud ja kogutud vahendeid ei saa pidada riigi ressursiks, kuna puudub pidev kontroll ja sellega seotud ametiasutuste tegelik võimalus saada need vahendid enda käsutusse. |
| --- | --- |

—

Esimene väide: tegemist ei ole riigi ressurssidega

Hageja väidab, et kostja arvas vääralt, et 2012. aasta taastuvenergiaseaduses energia suurtarbijate suhtes ette nähtud erandi puhul on kaasatud „riigi ressursid” ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses. Taastuvenergia lisatasu maksavad nimelt ainult eraõiguslikud isikud ja kogutud vahendeid ei saa pidada riigi ressursiks, kuna puudub pidev kontroll ja sellega seotud ametiasutuste tegelik võimalus saada need vahendid enda käsutusse.

| — | Teine väide: valikulisuse puudumine
  Hageja leiab, et hüvitamise erikord ei ole valikuline, nagu seda eeldab ELTL artikli 107 lõige 1, vaid selle puhul on tegemist loogilise ja süsteemse erandiga taastuvenergiaseaduse normide süsteemis. |
| --- | --- |

—

Teine väide: valikulisuse puudumine

Hageja leiab, et hüvitamise erikord ei ole valikuline, nagu seda eeldab ELTL artikli 107 lõige 1, vaid selle puhul on tegemist loogilise ja süsteemse erandiga taastuvenergiaseaduse normide süsteemis.

| — | Kolmas väide: õiguspärase ootuse kaitse põhimõtte rikkumine
  Siinkohal väidetakse, et kostja tekitas hagejas õiguspärase ootuse, kuna ta ei kontrollinud taastuvenergiaseadust riigiabi osas üle kümne aasta. Lisaks ei ole kostja kohustanud teistes liikmesriikides sarnast riigiabi sisse nõudma. |
| --- | --- |

—

Kolmas väide: õiguspärase ootuse kaitse põhimõtte rikkumine

Siinkohal väidetakse, et kostja tekitas hagejas õiguspärase ootuse, kuna ta ei kontrollinud taastuvenergiaseadust riigiabi osas üle kümne aasta. Lisaks ei ole kostja kohustanud teistes liikmesriikides sarnast riigiabi sisse nõudma.

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/43 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/43

---

18. detsembril 2015 esitatud hagi – Aurubis jt versus komisjon

(Kohtuasi T-738/15)

(2016/C 059/50)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hagejad: Aurubis AG (Hamburg, Saksamaa), Aurubis Stolberg GmbH & Co. KG (Stolberg, Saksamaa), Covestro Deutschland AG (Leverkusen, Saksamaa), Dow Olefinverbund GmbH (Schkopau, Saksamaa), Rheinkalk GmbH (Wülfrath, Saksamaa), Siltronic AG (München, Saksamaa), Vestolit GmbH (Marl, Saksamaa) ja Wacker Chemie AG (München) (esindajad: advokaadid C. Arhold ja N. Wimmer)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsuse artikli 3 lõige 1 osas, milles






  — | selles tuvastatakse, et energia suurtarbijatele aastatel 2013 ja 2014 kohaldatud taastuvenergia toetamise rahastamiseks mõeldud lisatasu (taastuvenergia lisatasu) ülemmäär (hüvitamise erikord) on riigiabi ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses, või |
| --- | --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsuse artikli 3 lõige 1 osas, milles

—

selles tuvastatakse, et energia suurtarbijatele aastatel 2013 ja 2014 kohaldatud taastuvenergia toetamise rahastamiseks mõeldud lisatasu (taastuvenergia lisatasu) ülemmäär (hüvitamise erikord) on riigiabi ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses, või

| — | teise võimalusena osas, milles selles tuvastatakse, et hüvitamise erikord kujutab endast riigiabi, mida anti ebaseaduslikult ELTL artikli 108 lõiget 3 rikkudes; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena osas, milles selles tuvastatakse, et hüvitamise erikord kujutab endast riigiabi, mida anti ebaseaduslikult ELTL artikli 108 lõiget 3 rikkudes;

| — | tühistada vaidlustatud otsuse artiklid 6, 7 ja 8 osas, milles nendes kohustatakse antud abi saajatelt sisse nõudma ja |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsuse artiklid 6, 7 ja 8 osas, milles nendes kohustatakse antud abi saajatelt sisse nõudma ja

| — | mõista hagejate kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista hagejate kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Käesolevas hagis paluvad hagejad tühistada osaliselt komisjoni 25. novembri 2014. aasta otsuse (EL) 2015/1585 riigiabi kava SA.33995 (2013/C) (ex 2013/NN) kohta, mida Saksamaa on rakendanud taastuvenergia ja energia suurtarbijate toetamiseks (teatavaks tehtud numbri C(2014) 8786 (final) all) (1).

Hagi põhjenduseks esitavad hagejad neli väidet.

| 1. | Esimene väide: ELTL artikli 107 lõike 1 rikkumine
  Hagejad väidavad, et hüvitamise erikord ei ole juba seetõttu riigiabi ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses, et kasutatud ei ole riigi ressursse. Lisaks ei anta sellega energia suurtarbijatele valikulist majanduslikku eelist. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide: ELTL artikli 107 lõike 1 rikkumine

Hagejad väidavad, et hüvitamise erikord ei ole juba seetõttu riigiabi ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses, et kasutatud ei ole riigi ressursse. Lisaks ei anta sellega energia suurtarbijatele valikulist majanduslikku eelist.

| 2. | Teine väide: ELTL artikli 108 rikkumine
  Komisjon rikkus abi (osaliselt) sissenõudmiseks kohustamisel ELTL artiklit 108, kuna 2012. aasta taastuvenergiaseadus võib küll äärmisel juhul olla olemasolev abi, kuid kindlasti mitte uus, õigusvastaselt antud riigiabi. |
| --- | --- |

2.

Teine väide: ELTL artikli 108 rikkumine

Komisjon rikkus abi (osaliselt) sissenõudmiseks kohustamisel ELTL artiklit 108, kuna 2012. aasta taastuvenergiaseadus võib küll äärmisel juhul olla olemasolev abi, kuid kindlasti mitte uus, õigusvastaselt antud riigiabi.

| 3. | Kolmas väide: rikutud on õiguspärase ootuse kaitse põhimõtet
  Siinkohal leitakse, et väidetavalt õigusvastaselt antud riigiabi sissenõudmine rikub hagejate õiguspärast ootust siseriiklike õigusnormide õiguspärasuse osas, millele pani aluse eelkõige komisjoni otsus 2000. aasta taastuvenergiaseaduse kohta. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide: rikutud on õiguspärase ootuse kaitse põhimõtet

Siinkohal leitakse, et väidetavalt õigusvastaselt antud riigiabi sissenõudmine rikub hagejate õiguspärast ootust siseriiklike õigusnormide õiguspärasuse osas, millele pani aluse eelkõige komisjoni otsus 2000. aasta taastuvenergiaseaduse kohta.

| 4. | Neljas väide: rikutud on ELTL artikli 108 lõiget 1 koostoimes kodukorra artikliga 18
  Hagejad heidavad neljandas väites ette seda, et komisjon ei teinud Saksamaa Liitvabariigile enne ametliku uurimismenetluse algatamist ettepanekut asjakohaste meetmete rakendamiseks. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide: rikutud on ELTL artikli 108 lõiget 1 koostoimes kodukorra artikliga 18

Hagejad heidavad neljandas väites ette seda, et komisjon ei teinud Saksamaa Liitvabariigile enne ametliku uurimismenetluse algatamist ettepanekut asjakohaste meetmete rakendamiseks.

---

(1)  ELT L 250, lk 122.

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/44 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/44

---

21. detsembril 2015 esitatud hagi – Vinnolit versus komisjon

(Kohtuasi T-743/15)

(2016/C 059/51)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Vinnolit GmbH & Co. KG (Ismaning, Saksamaa) (esindaja: advokaat M. Geipel)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 25. novembri 2014. aasta otsus (EL) 2015/1585 riigiabi kava SA.33995 (2013/C) (ex 2013/NN) kohta, mida Saksamaa on rakendanud taastuvenergia ja energia suurtarbijate toetamiseks ja eelkõige tühistada selle otsuse artiklites 1 ja 3 sisalduv tuvastus, et 2012. aasta taastuvenergiaseaduses ette nähtud hüvitamise erikord kujutab endast riigiabi, mis on siseturuga kokkusobimatu ning artiklites 2, 6 ja 7 pandud kohustus nõuda 2013. aastal ja 2014. aastal abi saanud ettevõtjatelt see abi osaliselt sisse; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 25. novembri 2014. aasta otsus (EL) 2015/1585 riigiabi kava SA.33995 (2013/C) (ex 2013/NN) kohta, mida Saksamaa on rakendanud taastuvenergia ja energia suurtarbijate toetamiseks ja eelkõige tühistada selle otsuse artiklites 1 ja 3 sisalduv tuvastus, et 2012. aasta taastuvenergiaseaduses ette nähtud hüvitamise erikord kujutab endast riigiabi, mis on siseturuga kokkusobimatu ning artiklites 2, 6 ja 7 pandud kohustus nõuda 2013. aastal ja 2014. aastal abi saanud ettevõtjatelt see abi osaliselt sisse;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja neli väidet.

| 1. | Esimene väide: tegemist ei ole abiga ELTL artikli 107 tähenduses
  Hageja väidab, et seaduses, millega muudetakse prioriteetseks taastuvad energiaallikad (edaspidi „taastuvenergiaseadus”), ette nähtud taastuvenergia lisatasu ülemmäär elektri suurtarbijatele kujutab endast tsiviilõigusliku hüvitamismehhanismi modifikatsiooni. Tegemist ei ole riigi ressurssidest ega riigi kontrollitavatest vahenditest toetuse andmisega. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide: tegemist ei ole abiga ELTL artikli 107 tähenduses

Hageja väidab, et seaduses, millega muudetakse prioriteetseks taastuvad energiaallikad (edaspidi „taastuvenergiaseadus”), ette nähtud taastuvenergia lisatasu ülemmäär elektri suurtarbijatele kujutab endast tsiviilõigusliku hüvitamismehhanismi modifikatsiooni. Tegemist ei ole riigi ressurssidest ega riigi kontrollitavatest vahenditest toetuse andmisega.

| 2. | Teine väide: kindlasti ei ole tegemist uue abiga
  Hageja väidab samuti, et taastuvenergia lisatasu piiramine elektri suurtarbijate suhtes ei ole uus abi ELTL artikli 108 tähenduses, kuna komisjon pidas Saksamaa Liitvabariigi taastuvenergia toetamise rahastamise mehhanismi varem riigiabiõigusega kooskõlas olevaks ja hiljem ei ole seda mehhanismi oluliselt muudetud. |
| --- | --- |

2.

Teine väide: kindlasti ei ole tegemist uue abiga

Hageja väidab samuti, et taastuvenergia lisatasu piiramine elektri suurtarbijate suhtes ei ole uus abi ELTL artikli 108 tähenduses, kuna komisjon pidas Saksamaa Liitvabariigi taastuvenergia toetamise rahastamise mehhanismi varem riigiabiõigusega kooskõlas olevaks ja hiljem ei ole seda mehhanismi oluliselt muudetud.

| 3. | Kolmas väide: rikutud on õiguspärase ootuse kaitse põhimõtet
  Hageja väidab siinkohal, et komisjon rikkus oma otsusega puudutatud ettevõtjate õiguspärast ootust, kuna Euroopa Komisjon pidas Saksamaa Liitvabariigi taastuvenergia toetamise rahastamise mehhanismi varem riigiabiõigusega kooskõlas olevaks ja hiljem ei ole seda mehhanismi oluliselt muudetud. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide: rikutud on õiguspärase ootuse kaitse põhimõtet

Hageja väidab siinkohal, et komisjon rikkus oma otsusega puudutatud ettevõtjate õiguspärast ootust, kuna Euroopa Komisjon pidas Saksamaa Liitvabariigi taastuvenergia toetamise rahastamise mehhanismi varem riigiabiõigusega kooskõlas olevaks ja hiljem ei ole seda mehhanismi oluliselt muudetud.

| 4. | Neljas väide: kostjal puudub pädevus
  Lõpuks väidab hageja, et komisjon ületas otsusega oma pädevust, sest ta vähendas lubamatult Saksamaa Liitvabariigile esmasest ja teisesest õigusest tulenevat otsustusruumi taastuvenergia toetamise süsteemi väljatöötamisel. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide: kostjal puudub pädevus

Lõpuks väidab hageja, et komisjon ületas otsusega oma pädevust, sest ta vähendas lubamatult Saksamaa Liitvabariigile esmasest ja teisesest õigusest tulenevat otsustusruumi taastuvenergia toetamise süsteemi väljatöötamisel.

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/45 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/45

---

22. detsembril 2015 esitatud hagi – FH Scorpio vs. Siseturu Ühtlustamise Amet – Eckes-Granini Group (YO!)

(Kohtuasi T-745/15)

(2016/C 059/52)

Hagiavalduse keel: poola

Pooled

Hageja: FH Scorpio (Łódź, Poola) (esindaja: Rechtsanwalt R. Rumpel)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Eckes-Granini Group GmbH (Nieder-Olm, Saksamaa)

Andmed Siseturu Ühtlustamise Ameti menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: hageja

Vaidlusalune kaubamärk: sõnalist osa „YO!” sisaldav ühenduse kujutismärk – registreerimistaotlus nr 11 208 436

Menetlus Siseturu Ühtlustamise Ametis: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: Siseturu Ühtlustamise Ameti teise apellatsioonikoja 2. oktoobri 2015. aasta otsus asjas R 1546/2014-2

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada hagi põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada hagi põhjendatuks;

| — | tühistada vaidlustatud otsus osas, milles see puudutab taotlust nr 011208436 registreerida kaubamärk „YO!”; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus osas, milles see puudutab taotlust nr 011208436 registreerida kaubamärk „YO!”;

| — | muuta vaidlusalust otsust, registreerides kaubamärgi kõigi taotletud kaupade ja teenuste jaoks; |
| --- | --- |

—

muuta vaidlusalust otsust, registreerides kaubamärgi kõigi taotletud kaupade ja teenuste jaoks;

| — | mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt.

Väide

| — | Rikutud on määruse nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkti b. |
| --- | --- |

—

Rikutud on määruse nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkti b.

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/46 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/46

---

22. detsembril 2015 esitatud hagi – Biofa versus komisjon

(Kohtuasi T-746/15)

(2016/C 059/53)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Biofa AG (Münsingen, Saksamaa) (esindajad: advokaadid C. Stallberg ja S. Knoblich)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 17. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) nr 2015/2069, millega kiidetakse heaks põhiaine naatriumvesinikkarbonaat (ELT L 301, 18.11.2015, lk 42); |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 17. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) nr 2015/2069, millega kiidetakse heaks põhiaine naatriumvesinikkarbonaat (ELT L 301, 18.11.2015, lk 42);

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagiavalduse põhjendamiseks esitab hageja seitse väidet.

| — | Esimene väide, mis puudutab andmekaitse rikkumist
  Hageja andmed tema taimekaitsevahendi VitiSan® kohta kuuluvad andmekaitse alla määruse (EÜ) nr 1107/2009 (1) artikli 59 tähenduses. Järelikult rikub nende andmete kasutamine naatriumvesinikkarbonaadi põhiainena heakskiitmisel hageja andmekaitseõigust. |
| --- | --- |

—

Esimene väide, mis puudutab andmekaitse rikkumist

Hageja andmed tema taimekaitsevahendi VitiSan® kohta kuuluvad andmekaitse alla määruse (EÜ) nr 1107/2009 (1) artikli 59 tähenduses. Järelikult rikub nende andmete kasutamine naatriumvesinikkarbonaadi põhiainena heakskiitmisel hageja andmekaitseõigust.

| — | Teine väide, mis puudutab põhiainete heakskiitmise menetluse subsidiaarsuse põhimõtte rikkumist
  Naatriumvesinikkarbonaadi põhiainena heakskiitmine läheb vastuollu taimekaitse-eeskirjade puhul kohaldatava subsidiaarsuse põhimõttega, kuna hageja taimekaitsevahend VitiSan®, mis sisaldab toimeainet kaaliumvesinikkarbonaat, on sama toimeainet sisaldav heakskiidetud taimekaitsevahend. |
| --- | --- |

—

Teine väide, mis puudutab põhiainete heakskiitmise menetluse subsidiaarsuse põhimõtte rikkumist

Naatriumvesinikkarbonaadi põhiainena heakskiitmine läheb vastuollu taimekaitse-eeskirjade puhul kohaldatava subsidiaarsuse põhimõttega, kuna hageja taimekaitsevahend VitiSan®, mis sisaldab toimeainet kaaliumvesinikkarbonaat, on sama toimeainet sisaldav heakskiidetud taimekaitsevahend.

| — | Kolmas väide, mis puudutab põhiainete heakskiitmise menetluses prioriteedi põhimõtte rikkumist
  Hageja taotlus kiita naatriumvesinikkarbonaat toimeainena heaks takistab prioriteedi põhimõttest tulenevalt selle aine põhiainena heakskiitmist. |
| --- | --- |

—

Kolmas väide, mis puudutab põhiainete heakskiitmise menetluses prioriteedi põhimõtte rikkumist

Hageja taotlus kiita naatriumvesinikkarbonaat toimeainena heaks takistab prioriteedi põhimõttest tulenevalt selle aine põhiainena heakskiitmist.

| — | Neljas väide, et rikutud on hageja omandiõigust
  Hageja andmete lubamatu kasutamine naatriumvesinikkarbonaadi põhiainena heakskiitmisel rikub tema õigust intellektuaalomandile vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta”) artikli 17 lõikele 2. |
| --- | --- |

—

Neljas väide, et rikutud on hageja omandiõigust

Hageja andmete lubamatu kasutamine naatriumvesinikkarbonaadi põhiainena heakskiitmisel rikub tema õigust intellektuaalomandile vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta”) artikli 17 lõikele 2.

| — | Viies väide, et rikutud on ärisaladuse kaitse nõuet
  Hageja andmete lubamatu kasutamine naatriumvesinikkarbonaadi põhiainena heakskiitmisel rikub ka ärisaladuse kaitset harta artikli 7 tähenduses. |
| --- | --- |

—

Viies väide, et rikutud on ärisaladuse kaitse nõuet

Hageja andmete lubamatu kasutamine naatriumvesinikkarbonaadi põhiainena heakskiitmisel rikub ka ärisaladuse kaitset harta artikli 7 tähenduses.

| — | Kuues väide, et rikutud on võrdse kohtlemise üldpõhimõtet
  Hageja andmete lubamatu kasutamine naatriumvesinikkarbonaadi põhiainena heakskiitmisel rikub ka võrdse kohtlemise põhimõtet. Kui hageja pidi tegema märkimisväärseid investeeringuid heakskiitmiseks vajalike andmete kogumisel, siis kostja kasutab neid andmeid kolmandate isikute kasuks, kes neid nõudeid ei pea täitma. |
| --- | --- |

—

Kuues väide, et rikutud on võrdse kohtlemise üldpõhimõtet

Hageja andmete lubamatu kasutamine naatriumvesinikkarbonaadi põhiainena heakskiitmisel rikub ka võrdse kohtlemise põhimõtet. Kui hageja pidi tegema märkimisväärseid investeeringuid heakskiitmiseks vajalike andmete kogumisel, siis kostja kasutab neid andmeid kolmandate isikute kasuks, kes neid nõudeid ei pea täitma.

| — | Seitsmes väide, et rikutud on õiguspärase ootuse kaitse põhimõtet
  Hageja andmete lubamatu kasutamine naatriumvesinikkarbonaadi põhiainena heakskiitmisel rikub ka õiguspärase ootuse kaitse põhimõtet. Hagejal tekkis õiguspärane ootus sellele, et tema andmeid taimekaitsevahendi VitiSan® kohta kasutatakse üksnes kooskõlas andmekaitsenõuetega. |
| --- | --- |

—

Seitsmes väide, et rikutud on õiguspärase ootuse kaitse põhimõtet

Hageja andmete lubamatu kasutamine naatriumvesinikkarbonaadi põhiainena heakskiitmisel rikub ka õiguspärase ootuse kaitse põhimõtet. Hagejal tekkis õiguspärane ootus sellele, et tema andmeid taimekaitsevahendi VitiSan® kohta kasutatakse üksnes kooskõlas andmekaitsenõuetega.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, lk 1).

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/47 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/47

---

22. detsembril 2015 esitatud hagi – Mitteldeutsche Braunkohlengesellschaft jt versus komisjon

(Kohtuasi T-750/15)

(2016/C 059/54)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hagejad: Mitteldeutsche Braunkohlengesellschaft mbH (Zeitz, Saksamaa), RWE Power AG (Essen, Saksamaa), Vattenfall Europe Mining AG (Cottbus, Saksamaa) (esindajad: advokaadid U. Karpenstein, K. Dingemann ja M. Kottmann)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Euroopa Komisjoni 23. juuli 2014. aasta otsus C(2014) 5081 (final) menetluses „State aid SA.38632 (2014/N) (ex 2013/NN) – Germany – EEG 2014 – Reform of the Renewable Energy Law” osas, milles komisjon kvalifitseeris 2014. aasta taastuvenergiaseaduse § 61 lõigetes 3 ja 4 ette nähtud oma tarbeks energiat tootvate olemasolevate rajatiste regulatsiooni riigiabiks ja tunnistas punkti 5 teises taandes (lk 75) selle regulatsiooni ühisturuga kokkusobivaks ainult kuni 31. detsembrini 2017; |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Komisjoni 23. juuli 2014. aasta otsus C(2014) 5081 (final) menetluses „State aid SA.38632 (2014/N) (ex 2013/NN) – Germany – EEG 2014 – Reform of the Renewable Energy Law” osas, milles komisjon kvalifitseeris 2014. aasta taastuvenergiaseaduse § 61 lõigetes 3 ja 4 ette nähtud oma tarbeks energiat tootvate olemasolevate rajatiste regulatsiooni riigiabiks ja tunnistas punkti 5 teises taandes (lk 75) selle regulatsiooni ühisturuga kokkusobivaks ainult kuni 31. detsembrini 2017;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kaks väidet.

| 1. | Esimene väide: puudus valikuliste soodustuste andmine teatud ettevõtjatele
  Oma esimeses väites leiavad hagejad, et vaidlustatud otsusega on oma tarbeks elektrienergiat tootvate olemasolevate rajatiste regulatsioon (2014. aasta taastuvenergiaseaduse § 61 lõiked 3 ja 4) ebaõigesti kvalifitseeritud valikuliseks meetmeks ja seega riigiabiks. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide: puudus valikuliste soodustuste andmine teatud ettevõtjatele

Oma esimeses väites leiavad hagejad, et vaidlustatud otsusega on oma tarbeks elektrienergiat tootvate olemasolevate rajatiste regulatsioon (2014. aasta taastuvenergiaseaduse § 61 lõiked 3 ja 4) ebaõigesti kvalifitseeritud valikuliseks meetmeks ja seega riigiabiks.

| 2. | Teine väide: riigi ressursside puudumine
  Oma teises väites leiavad hagejad, et taastuvenergia lisatasudest rahastatav toetus taastuvenergia edendamiseks ei ole pärit mitte riigi ressurssidest, vaid eravahenditest. Taastuvenergia lisatasude kogumine ega kasutamine ei ole riigi pideva kontrolli all, nagu nõuab kohtupraktika. Pealegi ei koorma kõnesolevad sätted riigieelarvet, sest taastuvenergia lisatasude kogumahtu ei kahanda see, et olemasolevate rajatiste kasutamist oma tarbeks energia tootmiseks ei maksustata. |
| --- | --- |

2.

Teine väide: riigi ressursside puudumine

Oma teises väites leiavad hagejad, et taastuvenergia lisatasudest rahastatav toetus taastuvenergia edendamiseks ei ole pärit mitte riigi ressurssidest, vaid eravahenditest. Taastuvenergia lisatasude kogumine ega kasutamine ei ole riigi pideva kontrolli all, nagu nõuab kohtupraktika. Pealegi ei koorma kõnesolevad sätted riigieelarvet, sest taastuvenergia lisatasude kogumahtu ei kahanda see, et olemasolevate rajatiste kasutamist oma tarbeks energia tootmiseks ei maksustata.

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/48 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/48

---

30. detsembril 2015 esitatud hagi – Luksemburg versus komisjon

(Kohtuasi T-755/15)

(2016/C 059/55)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Luksemburgi Suurhertsogiriik (esindajad: D. Holderer, advokaadid D. Waelbroeck, S. Naudin ja A. Steichen)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

| — | esimese võimalusena tühistada komisjoni 21. oktoobri 2015. aasta otsus riigiabi SA.38375 kohta, mida Luksemburgi Suurhertsogiriik andis äriühingule Fiat; |
| --- | --- |

—

esimese võimalusena tühistada komisjoni 21. oktoobri 2015. aasta otsus riigiabi SA.38375 kohta, mida Luksemburgi Suurhertsogiriik andis äriühingule Fiat;

| — | teise võimalusena tühistada komisjoni 21. oktoobri 2015. aasta otsus riigiabi SA.38375 kohta, mida Luksemburgi Suurhertsogiriik andis äriühingule Fiat, osas, kus kohustatakse abi tagasi nõudma; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena tühistada komisjoni 21. oktoobri 2015. aasta otsus riigiabi SA.38375 kohta, mida Luksemburgi Suurhertsogiriik andis äriühingule Fiat, osas, kus kohustatakse abi tagasi nõudma;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kolm väidet.

| 1. | Esimene väide, et komisjon on rikkunud ELTL artiklit 107, kuna ta ei tõendanud vaidlusaluses ennetavas otsuses valikulisust. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et komisjon on rikkunud ELTL artiklit 107, kuna ta ei tõendanud vaidlusaluses ennetavas otsuses valikulisust.

| 2. | Teine väide, et komisjon on rikkunud ELTL artiklit 107 ja oma põhjendamiskohustust, kuna ta ei tõendanud eelise olemasolu ega konkurentsi piiramist. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et komisjon on rikkunud ELTL artiklit 107 ja oma põhjendamiskohustust, kuna ta ei tõendanud eelise olemasolu ega konkurentsi piiramist.

| 3. | Kolmas väide, mis on esitatud teise võimalusena, et komisjon on rikkunud nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks, artiklit 14 lõiget 1, kuna komisjon kohustas abi tagasi nõudma õiguskindluse põhimõtet ja kaitseõigusi rikkudes. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, mis on esitatud teise võimalusena, et komisjon on rikkunud nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks, artiklit 14 lõiget 1, kuna komisjon kohustas abi tagasi nõudma õiguskindluse põhimõtet ja kaitseõigusi rikkudes.

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/49 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/49

---

21. detsembril 2015 esitatud hagi – Tengelmann Warenhandelsgesellschaft versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Fédération Internationale des Logis (T)

(Kohtuasi T-756/15)

(2016/C 059/56)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Tengelmann Warenhandelsgesellschaft KG (Mülheim an der Ruhr, Saksamaa) (esindaja: advokaat H. Prange)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Federation Internationale des Logis (Pariis, Prantsusmaa)

Andmed Siseturu Ühtlustamise Ameti menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: hageja

Vaidlusalune kaubamärk: ühenduse sõnamärk „T” – registreerimistaotlus nr 11 623 022

Menetlus Siseturu Ühtlustamise Ametis: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: Siseturu Ühtlustamise Ameti viienda apellatsioonikoja 31. augusti 2015. aasta otsus asjas R 2653/2014-5

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus ja muuta seda nii, et vastulause lükatakse tervikuna tagasi; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus ja muuta seda nii, et vastulause lükatakse tervikuna tagasi;

| — | mõista kohtukulud ja apellatsioonikoja menetluse kulud välja kostjalt ja olukorrast sõltuvalt teiselt menetluspoolelt apellatsioonikojas. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud ja apellatsioonikoja menetluse kulud välja kostjalt ja olukorrast sõltuvalt teiselt menetluspoolelt apellatsioonikojas.

Väide

| — | Määruse nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Määruse nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/49 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/49

---

29. detsembril 2015 esitatud hagi – Fiat Chrysler Finance Europe versus komisjon

(Kohtuasi T-759/15)

(2016/C 059/57)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Fiat Chrysler Finance Europe (FCFE) (Luxembourg, Luksemburg) (esindajad: solicitor J. Rodriguez, advokaadid M. Engel ja G. Maisto)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada tühistamishagi vastuvõetavaks; |
| --- | --- |

—

tunnistada tühistamishagi vastuvõetavaks;

| — | tühistada komisjoni 21. oktoobri 2015. aasta otsuse, mis saadeti Luksemburgi Suurhertsogiriigile asjas SA.38375 (2914/C ex 2014 NN), artiklid 1–4; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 21. oktoobri 2015. aasta otsuse, mis saadeti Luksemburgi Suurhertsogiriigile asjas SA.38375 (2914/C ex 2014 NN), artiklid 1–4;

| — | jätta Fiat Chrysler Finance Europe (FCFE) kohtukulud komisjoni kanda. |
| --- | --- |

—

jätta Fiat Chrysler Finance Europe (FCFE) kohtukulud komisjoni kanda.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja neli väidet.

| 1. | Esimene väide, et vaidlustatud otsusega rikutakse ELTL artiklit 107, kuna komisjon on valesti kohaldanud mõistet „valikuline eelis” ega ole tõendanud, et APA võib konkurentsi moonutada. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et vaidlustatud otsusega rikutakse ELTL artiklit 107, kuna komisjon on valesti kohaldanud mõistet „valikuline eelis” ega ole tõendanud, et APA võib konkurentsi moonutada.

| 2. | Teine väide, et vaidlustatud otsusega rikutakse ELTL artikli 296 lõiget 2 ning põhjendamiskohustust, kuna ei selgitata, kuidas liidu õigusest tuleneb täieliku konkurentsi põhimõte, või isegi seda, mida see põhimõte endast kujutab, ning kuna APA mõju konkurentsile on kirjeldatud pinnapealselt. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et vaidlustatud otsusega rikutakse ELTL artikli 296 lõiget 2 ning põhjendamiskohustust, kuna ei selgitata, kuidas liidu õigusest tuleneb täieliku konkurentsi põhimõte, või isegi seda, mida see põhimõte endast kujutab, ning kuna APA mõju konkurentsile on kirjeldatud pinnapealselt.

| 3. | Kolmas väide, et vaidlustatud otsusega rikutakse õiguskindluse põhimõtet, kuna komisjoni antud täieliku konkurentsi põhimõtte uus määratlus kehtestab täieliku ebakindluse ja segaduse küsimuses, millal esialgne hinnakokkulepe ja mis tahes siirdehindade analüüs võiks rikkuda EL riigiabireegleid. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et vaidlustatud otsusega rikutakse õiguskindluse põhimõtet, kuna komisjoni antud täieliku konkurentsi põhimõtte uus määratlus kehtestab täieliku ebakindluse ja segaduse küsimuses, millal esialgne hinnakokkulepe ja mis tahes siirdehindade analüüs võiks rikkuda EL riigiabireegleid.

| 4. | Neljas väide, et vaidlustatud otsusega rikutakse õiguspärase ootuse põhimõtet, kuna komisjon oli loonud õiguspärase ootuse, et riigiabi seisukohast hindab ta siirdehindade kokkuleppeid OECD siirdehindadealaste suuniste põhjal, ning tema järsk kõrvalekaldumine sellest on rikkunud õiguspärase ootuse põhimõtet. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et vaidlustatud otsusega rikutakse õiguspärase ootuse põhimõtet, kuna komisjon oli loonud õiguspärase ootuse, et riigiabi seisukohast hindab ta siirdehindade kokkuleppeid OECD siirdehindadealaste suuniste põhjal, ning tema järsk kõrvalekaldumine sellest on rikkunud õiguspärase ootuse põhimõtet.

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/50 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/50

---

23. detsembril 2015 esitatud hagi – Madalmaad versus komisjon

(Kohtuasi T-760/15)

(2016/C 059/58)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Pooled

Hageja: Madalmaade Kuningriik (esindajad: M. Bulterman, B. Koopman ja M. de Ree)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 21. oktoobri 2015. aasta otsus C(2015) 7143 final riigiabi SA.38374 (2014/C ex 2014/NN) kohta, mida Madalmaad andsid Starbucksile; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 21. oktoobri 2015. aasta otsus C(2015) 7143 final riigiabi SA.38374 (2014/C ex 2014/NN) kohta, mida Madalmaad andsid Starbucksile;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi toetuseks esitab hageja viis väidet.

| 1. | Esimene väide, et ELTL artikli 107 lõiget 1 on vääralt kohaldatud, kuna komisjon oli seisukohal, et „Advanced Pricing Agreement” (APA) on valikuline.






  — | Esiteks ei ole komisjon piisavalt ega eraldi tõendanud, et valikulisuse kriteerium on täidetud. |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide, et ELTL artikli 107 lõiget 1 on vääralt kohaldatud, kuna komisjon oli seisukohal, et „Advanced Pricing Agreement” (APA) on valikuline.

—

Esiteks ei ole komisjon piisavalt ega eraldi tõendanud, et valikulisuse kriteerium on täidetud.

| — | Teiseks on komisjon alusetult lähtunud Madalmaade juriidilise isiku tulumaksu süsteemist kui võrdlusraamistikust. APA jaoks on õige võrdlusraamistik juriidilise isiku tulumaksu seaduse (Wet op de Vennootschapsbelasting) artikli 8 lõige 1 ja siirdehinna määrus (Verrekenprijsbesluit). APA-s üksnes rakendatakse seda võrdlusraamistikku. |
| --- | --- |

—

Teiseks on komisjon alusetult lähtunud Madalmaade juriidilise isiku tulumaksu süsteemist kui võrdlusraamistikust. APA jaoks on õige võrdlusraamistik juriidilise isiku tulumaksu seaduse (Wet op de Vennootschapsbelasting) artikli 8 lõige 1 ja siirdehinna määrus (Verrekenprijsbesluit). APA-s üksnes rakendatakse seda võrdlusraamistikku.

| 2. | Teine väide, et ELTL artikli 107 lõiget 1 on vääralt kohaldatud, kuna komisjon on eelise kindlakstegemiseks kasutanud liidu õigusest tulenevat reaalturuväärtuse põhimõtet. Sellist põhimõtet ei ole aga hageja sõnul olemas ning see ei ole ka riigiabi kontrolli osa. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et ELTL artikli 107 lõiget 1 on vääralt kohaldatud, kuna komisjon on eelise kindlakstegemiseks kasutanud liidu õigusest tulenevat reaalturuväärtuse põhimõtet. Sellist põhimõtet ei ole aga hageja sõnul olemas ning see ei ole ka riigiabi kontrolli osa.

| 3. | Kolmas väide, et ELTL artikli 107 lõiget 1 on vääralt kohaldatud, kuna komisjon eeldab, et APA annab Starbucks Manufacturing EMEA BV-le eelise seetõttu et siirdehinna meetodiks on valitud „Transactional Net Margin Method”.
  Komisjon väidab alusetult, et APA-s kokku lepitud meetod ei anna usaldusväärset tulemust turu toimise kohta. Ka ei ole komisjon suutnud tõendada, et Alkile makstud hüvitisel ja roheliste ubade kogumaksumuse lisatasul ei ole tegelikku väärtust. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et ELTL artikli 107 lõiget 1 on vääralt kohaldatud, kuna komisjon eeldab, et APA annab Starbucks Manufacturing EMEA BV-le eelise seetõttu et siirdehinna meetodiks on valitud „Transactional Net Margin Method”.

Komisjon väidab alusetult, et APA-s kokku lepitud meetod ei anna usaldusväärset tulemust turu toimise kohta. Ka ei ole komisjon suutnud tõendada, et Alkile makstud hüvitisel ja roheliste ubade kogumaksumuse lisatasul ei ole tegelikku väärtust.

| 4. | Neljas väide, et ELTL artikli 107 lõiget 1 on vääralt kohaldatud, kuna komisjon tuvastas, et APA annab Starbucks Manufacturing EMEA BV-le eelise „Transactional Net Margin Methodi” kohaldamise tõttu.
  Komisjon lähtub alusetult sellest, et APA-s kokku lepitud „Transactional Net Margin Methodit” on vääralt kohaldatud ning et see toob kaasa eelise Starbucks Manufacturing EMEA BV jaoks. Komisjon ei ole tõendanud, et tema arvates parema „Transactional Net Margin Methodi” kohaldamise tulemusel oleks maksustatav kasum suurem ja eelis puuduks. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et ELTL artikli 107 lõiget 1 on vääralt kohaldatud, kuna komisjon tuvastas, et APA annab Starbucks Manufacturing EMEA BV-le eelise „Transactional Net Margin Methodi” kohaldamise tõttu.

Komisjon lähtub alusetult sellest, et APA-s kokku lepitud „Transactional Net Margin Methodit” on vääralt kohaldatud ning et see toob kaasa eelise Starbucks Manufacturing EMEA BV jaoks. Komisjon ei ole tõendanud, et tema arvates parema „Transactional Net Margin Methodi” kohaldamise tulemusel oleks maksustatav kasum suurem ja eelis puuduks.

| 5. | Viies väide, et rikutud on hoolsuskohustust, kuna komisjon ei ole hinnanud ega otsuse tegemisel aluseks võtnud kõiki olulise andmeid ning on lähtunud anonüümsetest andmetest, mida ei ole vähemasti Madalmaade valitsusele iial esitatud. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et rikutud on hoolsuskohustust, kuna komisjon ei ole hinnanud ega otsuse tegemisel aluseks võtnud kõiki olulise andmeid ning on lähtunud anonüümsetest andmetest, mida ei ole vähemasti Madalmaade valitsusele iial esitatud.

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/51 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/51

---

Üldkohtu 7. detsembri 2015. aasta määrus – Ahrend Furniture versus komisjon

(Kohtuasi T-482/15) (1)

(2016/C 059/59)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Kolmanda koja president tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 337, 12.10.2015.

---

Avaliku Teenistuse Kohus

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/52 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/52

---

21. detsembril 2015 esitatud hagi – ZZ versus komisjon

(Kohtuasi F-148/15)

(2016/C 059/60)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: ZZ (esindaja: advokaat P. Vanden Casteele)

Kostja: Euroopa Komisjon

Hagi ese ja sisu

Nõue tühistada avaliku konkursi EPSO/AD/306/15 – prantsuse keele jurist-lingvistid (AD7), konkursikomisjoni otsus mitte lubada hagejat selle konkursi järgmisesse vooru põhjusel, et hageja haridustase ei vasta Belgia, Prantsusmaa või Luksemburgi kõrgharidusasutuses omandatud täiemahulisele õigusharidusele.

Hageja nõuded

Nõue tühistada „prantsuse keele (FR) jurist-lingvistidele (AD7)” kvalifikatsiooni ja katsete põhjal toimunud avaliku konkursi EPSO/AD/306/15 teate (ELT 21.5.2015) raames tehtud valiku- ja ametisse nimetamise otsused, seal hulgas hagejale 24. septembri 2015. aasta e-kirjas saadetud otsus, milles oli märgitud, et „olles teie kandidatuuri läbi vaadanud [...], ei soovi konkursikomisjon teid konkursi järgmisesse vooru lubada”.

---

| 15.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/52 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/52

---

23. detsembril 2015 esitatud hagi – ZZ versus komisjon

(Kohtuasi F-151/15)

(2016/C 059/61)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: ZZ (esindajad: advokaadid S. Rodrigues ja A. Tymen)

Kostja: Euroopa Komisjon

Hagi ese ja sisu

Nõue tühistada individuaalsete komisjoni otsus, millega keelduti hagejale määramast toitjakaotuspensioni, ja nõue mõista välja hüvitis väidetavalt tekitatud mittevaralise ja varalise kahju eest.

Hageja nõuded

| — | nõue tühistada individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ameti 13. või 14. aprilli 2015. aasta otsus, millega keelduti hagejale määramast toitjakaotuspensioni; |
| --- | --- |

—

nõue tühistada individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ameti 13. või 14. aprilli 2015. aasta otsus, millega keelduti hagejale määramast toitjakaotuspensioni;

| — | vajadusel tühistada komisjoni 15. septembri 2015. aasta otsus jätta hageja 15. juuni 2015. aasta kaebus rahuldamata; |
| --- | --- |

—

vajadusel tühistada komisjoni 15. septembri 2015. aasta otsus jätta hageja 15. juuni 2015. aasta kaebus rahuldamata;

| — | mõista välja hüvitis hagejale tekitatud varalise kahju eest; |
| --- | --- |

—

mõista välja hüvitis hagejale tekitatud varalise kahju eest;

| — | mõista välja hüvitis hagejale tekitatud mittevaralise kahju eest, mis ex aequo et bono hinnatuna on 5 000 eurot; |
| --- | --- |

—

mõista välja hüvitis hagejale tekitatud mittevaralise kahju eest, mis ex aequo et bono hinnatuna on 5 000 eurot;

| — | mõista kõik kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kõik kohtukulud välja komisjonilt.

---