# Euroopan unionin C 82E/1. h

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 82E |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 47. vuosikerta1. huhtikuu 2004 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 82E

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

47. vuosikerta1. huhtikuu 2004

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   (Tiedonantoja) |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI |
| | ISTUNTOKAUSI 2003 — 2004 |
| | Maanantai 20. lokakuuta 2003 |
| 2004/C 082E/1 | PÖYTÄKIRJA | 1 |
| ISTUNNON KULKU


  Istuntokauden uudelleen avaaminen


  Edellisen istunnon pöytäkirjan hyväksyminen


  Vastaanotetut asiakirjat


  Vetoomukset


  Määrärahojen siirrot


  Parlamentin kokoonpano


  Valiokuntien ja valtuuskuntien kokoonpano


  Käsittelyjärjestys


  Minuutin puheenvuorot poliittisesti tärkeistä asioista


  Forest Focus (metsien ja ympäristövuorovaikutusten seuranta) ***II (keskustelu)


  Uimaveden laatu ***I (keskustelu)


  Kasvihuonekaasupäästöjen seuranta ja Kioton pöytäkirjan täytäntöönpano ***I (keskustelu)


  Liikkuviin työkoneisiin asennettavien polttomoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöt ***I (keskustelu)


  Saastuneiden amerikkalaisten sota-alusten tuhoaminen Euroopan unionissa (julkilausuma ja keskustelu)


  Erasmus Mundus -ohjelma (2004-2008) ***II (keskustelu)


  eLearning-ohjelma (2004-2006) ***II (keskustelu)


  Lapsen huoltoa ja lastensuojelutoimenpiteitä koskevat asiat * (keskustelu)


  Seuraavan istunnon esityslista


  Istunnon päättäminen |
| LÄSNÄOLOLISTA | 18 |
| | Tiistai 21. lokakuuta 2003 |
| 2004/C 082E/2 | PÖYTÄKIRJA | 20 |
| ISTUNNON KULKU


  Istunnon avaaminen


  Vastaanotetut asiakirjat


  Parlamentin kantojen ja päätöslauselmien johdosta toteutetut toimet


  Päätös kiireellistä käsittelyä koskevasta pyynnnöstä


  Keskustelu ihmisoikeuksien sekä demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden loukkauksia koskevista tapauksista (käsiteltäväksi jätetyt päätöslauselmaesitykset)


  Yhteisön rautateiden kehittäminen ***II — Yhteisön rautateiden turvallisuus ***II — Euroopan laajuisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuus ***II — Euroopan rautatievirasto ***II (keskustelu)


  Kaksipyöräisten moottoriajoneuvojen matkustajan kädensija ***I (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)


  Kaksipyöräisten moottoriajoneuvojen seisontatuki ***I (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)


  Tietyllä jännitealueella toimivat sähkölaitteet ***I (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)


  Kieltokanteet ***I (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)


  Rahoitustilejä koskeva julkisyhteisöjen neljännesvuositilinpito ***I (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)


  Sähkö- ja elektroniikkalaiteromu ***I (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)


  Alennettu valmisteverokanta Korsikan saarella markkinoille saatetuille tupakkatuotteille * (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)


  Forest Focus (metsien ja ympäristövuorovaikutusten seuranta) ***II (äänestys)


  Erasmus Mundus -ohjelma (2004-2008) ***II (äänestys)


  eLearning-ohjelma (2004-2006) ***II (äänestys)


  Uimaveden laatu ***I (äänestys)


  Kasvihuonekaasupäästöjen seuranta ja Kioton pöytäkirjan täytäntöönpano ***I (äänestys)


  Liikkuviin työkoneisiin asennettavien polttomoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöt ***I (äänestys)


  Äänestysselitykset


  Äänestyskäyttäytymistä koskevat ilmoitukset


  Esityslista


  Edellisen istunnon pöytäkirjan hyväksyminen


  Esitys yleiseksi talousarvioksi 2004: pääluokka III — Yleinen talousarvio 2004 (pääluokat I, II, IV, V, VI, VII, VIII) (keskustelu)


  Kyselytunti (kysymykset komissiolle)


  Moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettava vakuutus ***I (keskustelu)


  Naisten oikeudet (keskustelu)


  Rakennerahastot (keskustelu)


  Elintarvikkeissa käytettäväksi tarkoitetut makeutusaineet ***II (keskustelu)


  Saksan panttijärjestelmä (suullinen kysymys, josta keskustellaan)


  Seuraavan istunnon esityslista


  Istunnon päättäminen |
| LÄSNÄOLOLISTA | 35 |
| LIITE I | 37 |
| LIITE II | 44 |
| HYVÄKSYTYT TEKSTIT | 67 |
| P5_TA(2003)0432Kaksipyöräisten moottoriajoneuvojen matkustajan kädensija *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kaksipyöräisten moottoriajoneuvojen matkustajan kädensijasta (kodifioitu toisinto) (KOM(2003) 145 — C5-0146/2003 — 2003/0058(COD)) | 67 |
| P5_TA(2003)0433Kaksipyöräisten moottoriajoneuvojen seisontatuki *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kaksipyöräisten moottoriajoneuvojen seisontatuesta (kodifioitu toisinto) (KOM(2003) 147 — C5-0147/2003 — 2003/0059(COD)) | 67 |
| P5_TA(2003)0434Tietyllä jännitealueella toimivat sähkölaitteet *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tietyllä jännitealueella toimivia sähkölaitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (kodifioitu toisinto) (KOM(2003) 252 — C5-0231/2003 — 2003/0094(COD)) | 68 |
| P5_TA(2003)0435Kieltokanteet *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kuluttajien etujen suojaamista tarkoittavista kieltokanteista (kodifioitu toisinto) (KOM(2003) 241 — C5-0230/2003 — 2003/0099(COD)) | 69 |
| P5_TA(2003)0436Rahoitustilejä koskeva julkisyhteisöjen neljännesvuositilinpito *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rahoitustilejä koskevasta julkisyhteisöjen neljännesvuositilinpidosta (KOM(2003) 242 — C5-0222/2003 — 2003/0095(COD)) | 69 |
| P5_TC1-COD(2003)0095Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. lokakuuta 2003, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o../2003 antamiseksi rahoitustilejä koskevasta julkisyhteisöjen neljännesvuositilinpidosta | 70 |
| LIITE | 75 |
| P5_TA(2003)0437Sähkö- ja elektroniikkalaiteromu *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta annetun direktiivin 2002/96/EY muuttamisesta (KOM(2003) 219 — C5-0191/2003 — 2003/0084(COD)) | 76 |
| P5_TA(2003)0438Alennettu valmisteverokanta Korsikan saarella markkinoille saatetuille tupakkatuotteille *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi direktiivien 92/79/ETY ja 92/80/ETY muuttamisesta luvan antamiseksi Ranskalle jatkaa alennetun valmisteverokannan soveltamista Korsikan saarella markkinoille saatettuihin tupakkatuotteisiin (KOM(2003) 186 — C5-0197/2003 — 2003/0075(CNS)) | 76 |
| P5_TA(2003)0439Forest Focus (metsien ja ympäristövuorovaikutusten seuranta) *** IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi metsien ja ympäristövuorovaikutusten seurannasta yhteisössä (Forest Focus) (8243/1/2003 — C5-0292/2003 — 2002/0164(COD)) | 78 |
| P5_TC2-COD(2002)0164Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 21. lokakuuta 2003, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o../2003 antamiseksi metsien ja ympäristövuorovaikutusten seurannasta yhteisössä (Forest Focus) | 79 |
| P5_TA(2003)0440Erasmus Mundus -ohjelma 2004—2008 *** IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen tekemiseksi ohjelman käynnistämisestä korkea-asteen koulutuksen laadun parantamiseksi ja kulttuurien välisen ymmärtämyksen edistämiseksi kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön avulla (Erasmus Mundus) (2004—2008) (8644/1/2003 — C5-0294/2003 — 2002/0165(COD)) | 91 |
| P5_TC2-COD(2002)0165Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 21. lokakuuta 2003, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2003/EY tekemiseksi ohjelman käynnistämisestä korkea-asteen koulutuksen laadun parantamiseksi ja kulttuurien välisen ymmärtämyksen edistämiseksi kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön avulla (Erasmus Mundus) (2004—2008) | 92 |
| LIITEYHTEISÖN TOIMET JA VALINTAMENETTELYT | 100 |
| P5_TA(2003)0441eLearning-ohjelma 2004—2006 *** IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen tekemiseksi monivuotisesta ohjelmasta (2004—2006) tieto- ja viestintätekniikan tehokkaaksi integroimiseksi yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmiin Euroopassa (eLearning-ohjelma) (8642/1/2003 — C5-0293/2003 — 2002/0303(COD)) | 104 |
| P5_TC2-COD(2002)0303Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 21. lokakuuta 2003, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2003/EY tekemiseksi monivuotisesta ohjelmasta (2004—2006) tieto- ja viestintätekniikan tehokkaaksi integroimiseksi yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmiin Euroopassa (eLearning-ohjelma) | 104 |
| LIITE | 112 |
| P5_TA(2003)0442Uimaveden laatu *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi uimaveden laadusta (KOM(2002) 581 — C5-0508/2002 — 2002/0254(COD)) | 115 |
| P5_TC1-COD(2002)0254Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. lokakuuta 2003, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/.../EY antamiseksi uimaveden laadusta | 116 |
| LIITE IUimaveden laatua osoittavat muuttujat | 129 |
| LIITE IIUimavesien arviointi ja luokitus | 130 |
| LIITE IIIUimavesiprofiili | 130 |
| LIITE IVUimaveden seurantatiheys | 131 |
| LIITE VNäytteiden käsittely | 131 |
| P5_TA(2003)0443Kasvihuonekaasupäästöjen seuranta ja Kioton pöytäkirjan täytäntöönpano *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön kasvihuonekaasupäästöjen seurantajärjestelmästä ja Kioton pöytäkirjan täytäntöönpanosta (KOM(2003) 51 — C5-0031/2003 — 2003/0029(COD)) | 132 |
| P5_TC1-COD(2003)0029Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. lokakuuta 2003, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2004/EY tekemiseksi yhteisön kasvihuonekaasupäästöjen seurantajärjestelmästä ja Kioton pöytäkirjan täytäntöönpanosta | 133 |
| LIITEVASTAAVUUSTAULUKKO | 142 |
| P5_TA(2003)0444Liikkuviin työkoneisiin asennettavien polttomoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöt *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi liikkuviin työkoneisiin asennettavien polttomoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöjen torjuntatoimenpiteitä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 97/68/EY muuttamisesta (KOM(2002) 765 — C5-0636/2002 — 2002/0304(COD)) | 143 |
| P5_TC1-COD(2002)0304Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. lokakuuta 2003, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/.../EY antamiseksi liikkuviin työkoneisiin asennettavien polttomoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöjen torjuntatoimenpiteitä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 97/68/EY muuttamisesta | 143 |
| LIITE I | 153 |
| LIITE II | 239 |
| LIITE III | 264 |
| LIITE IV | 266 |
| | Keskiviikko 22. lokakuuta 2003 |
| 2004/C 082E/3 | PÖYTÄKIRJA | 267 |
| ISTUNNON KULKU


  Istunnon avaaminen


  Vastaanotetut asiakirjat


  Eurooppa-neuvoston tulokset (julkilausumat ja keskustelu)


  Tervetulotoivotukset


  Ilmoitus neuvoston toimittamista yhteisistä kannoista


  ÄÄNESTYKSET


  Naisten oikeudet (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)


  Elintarvikkeissa käytettäväksi tarkoitetut makeutusaineet ***II (äänestys)


  Moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettava vakuutus ***I (äänestys)


  Lapsen huoltoa ja lastensuojelutoimenpiteitä koskevat asiat * (äänestys)


  Rakennerahastot (äänestys)


  Vapaita ammatteja koskevat markkina- ja kilpailusäännökset (äänestys)


  Äänestysselitykset


  Äänestyskäyttäytymistä koskevat ilmoitukset


  ÄÄNESTYKSET PÄÄTTYIVÄT


  Edellisen istunnon pöytäkirjan hyväksyminen


  YUTP:n tärkeimmät näkökohdat ja perusvalinnat (2002) (keskustelu)


  Euroopan unionin ja Venäjän seuraava huippukokous ja tilanne T1/485et1/485eniassa (6. marraskuuta 2003) (julkilausumat ja keskustelu)


  Kuolemanrangaistuksen yleismaailmallinen keskeyttäminen (julkilausumat ja keskustelu)


  Kyselytunti (kysymykset neuvostolle)


  Rauha ja ihmisarvo Lähi-idässä (keskustelu)


  Yrittäjyys Euroopassa — Teollisuuspolitiikka laajentuneessa unionissa (keskustelu)


  Rikoksen uhreille maksettavat korvaukset * (keskustelu)


  Ihmisen elinten ja kudosten laittoman kaupan ehkäisy ja torjunta * (keskustelu)


  Bolivian tilanne (julkilausuma ja keskustelu)


  Seuraavan istunnon esityslista


  Istunnon päättäminen |
| LÄSNÄOLOLISTA | 278 |
| LIITE I | 280 |
| LIITE II | 284 |
| HYVÄKSYTYT TEKSTIT | 288 |
| P5_TA(2003)0445Elintarvikkeissa käytettäväksi tarkoitetut makeutusaineet *** IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi elintarvikkeissa käytettäväksi tarkoitetuista makeutusaineista annetun direktiivin 94/35/EY muuttamisesta (9714/1/2003 — C5-0299/2003 — 2002/0152(COD)) | 288 |
| P5_TC2-COD(2002)0152Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 22. lokakuuta 2003, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/.../EY antamiseksi elintarvikkeissa käytettäväksi tarkoitetuista makeutusaineista annetun direktiivin 94/35/EY muuttamisesta | 288 |
| LIITE | 291 |
| P5_TA(2003)0446Moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettava vakuutus *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettavaa vakuutusta koskevien neuvoston direktiivien 72/166/ETY, 84/5/ETY, 88/357/ETY ja 90/232/ETY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/26/EY muuttamisesta (KOM(2002) 244 — C5-0269/2002 — 2002/0124(COD)) | 297 |
| P5_TC1-COD(2002)0124Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 22. lokakuuta 2003, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/.../EY antamiseksi moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettavaa vakuutusta koskevien neuvoston direktiivien 72/166/ETY, 84/5/ETY, 88/357/ETY ja 90/232/ETY sekä direktiivin 2000/26/EY muuttamisesta | 297 |
| P5_TA(2003)0447Lapsen huoltoa ja lastensuojelutoimenpiteitä koskevat asiat *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston päätökseksi jäsenvaltioille annettavasta valtuudesta ratifioida Euroopan yhteisön puolesta yleissopimus toimivallasta, sovellettavasta lainsäädännöstä, päätösten tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta sekä yhteistyöstä lapsen huoltoa ja lastensuojelutoimenpiteitä koskevissa asioissa (vuoden 1996 Haagin yleissopimus) tai liittyä tähän yleissopimukseen (KOM(2003) 348 — C5-0302/2003 — 2003/0127(CNS)) | 307 |
| P5_TA(2003)0448RakennerahastotEuroopan parlamentin päätöslauselmaesitys rakennerahastoista: maksamatta olevien määrien ja vuoden 2004 tarpeiden arviointi (2002/2272(INI)) | 310 |
| | Torstai 23. lokakuuta 2003 |
| 2004/C 082E/4 | PÖYTÄKIRJA | 316 |
| ISTUNNON KULKU


  Istunnon avaaminen


  Vastaanotetut asiakirjat


  Turskakantojen elvytystoimenpiteet * (keskustelu)


  ÄÄNESTYKSET


  Esitys Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi — Varainhoitovuosi 2004 (äänestys)


  Esitys yleiseksi talousarvioksi 2004: pääluokka III (äänestys)


  Yleinen talousarvio 2004 (pääluokat I, II, IV, V, VI, VII, VIII) (äänestys)


  Rikoksen uhreille maksettavat korvaukset * (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)


  Turskakantojen elvytystoimenpiteet * (äänestys)


  Yhteisön rautateiden kehittäminen ***II (äänestys)


  Yhteisön rautateiden turvallisuus ***II (äänestys)


  Euroopan laajuisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuus ***II (äänestys)


  Euroopan rautatievirasto ***II (äänestys)


  Ihmisen elinten ja kudosten laittoman kaupan ehkäisy ja torjunta * (äänestys)


  Makrotaloudellinen lisärahoitusapu Serbialle ja Montenegrolle * (äänestys)


  Eurooppa-neuvoston tulokset (äänestys)


  YUTP:n tärkeimmät näkökohdat ja perusvalinnat (2002) (äänestys)


  Kuolemanrangaistuksen yleismaailmallinen keskeyttäminen (äänestys)


  Rauha ja ihmisarvo Lähi-idässä (äänestys)


  Yrittäjyys Euroopassa (äänestys)


  Teollisuuspolitiikka laajentuneessa unionissa (äänestys)


  Bolivian tilanne (äänestys)


  Äänestysselitykset


  Äänestyskäyttäytymistä koskevat ilmoitukset


  ÄÄNESTYKSET PÄÄTTYIVÄT


  Esityslista


  Edellisen istunnon pöytäkirjan hyväksyminen


  Valiokuntien ja valtuuskuntien kokoonpano


  Yhteinen kalastuspolitiikka (keskustelu)


  Kalastuslaivastot (2001-2002) (keskustelu)


  Tupakan, puuvillan ja oliiviöljyn yhteisten markkinajärjestelyjen uudistaminen (suullinen kysymys, josta keskustellaan)


  Burundi (keskustelu)


  Turkmenistan ja Keski-Aasia (keskustelu)


  Nepal (keskustelu)


  Määräajat


  Parlamentin kokoonpano


  ÄÄNESTYKSET


  Burundi (äänestys)


  Turkmenistan ja Keski-Aasia (äänestys)


  Nepal (äänestys)


  Yhteinen kalastuspolitiikka (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)


  Kalastuslaivastot (2001-2002) (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)


  Äänestysselitykset


  ÄÄNESTYKSET PÄÄTTYIVÄT


  Lupa laatia mietintöjä — Valiokuntien yhteistyö — Valiokuntaan lähettäminen — Mietintöjen otsikoiden muutokset


  Tämän istuntojakson aikana hyväksyttyjen tekstien edelleen välittäminen


  Luetteloon kirjatut kirjalliset kannanotot (työjärjestyksen 51 artikla)


  Seuraavien istuntojen aikataulu


  Istuntokauden keskeyttäminen |
| LÄSNÄOLOLISTA | 335 |
| LIITE I | 337 |
| LIITE II | 370 |
| HYVÄKSYTYT TEKSTIT | 457 |
| P5_TA(2003)0449Yleinen talousarvio 2004 (pääluokka III)Euroopan parlamentin päätöslauselma esityksestä Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2004: Pääluokka III — Komissio (C5-0300/2003 — 2003/2001(BUD)) | 457 |
| LIITE 1Talousarviota koskevassa Euroopan parlamentin ja neuvoston neuvottelukokouksessa 16. heinäkuuta 2003 hyväksytyt julkilausumat | 468 |
| Julkilausuma vuoden 2004 talousarviomenettelystä | 468 |
| Julkilausuma viitemäärien hyväksymisestä yhteispäätösmenettelyllä päätetyissä perussäädöksissä laajentumisen jälkeen | 469 |
| Julkilausuma oikeusperustoista entiseen lukuun A-30 kuuluneille tuille | 469 |
| LIITE 2 | 470 |
| P5_TA(2003)0450Yleinen talousarvio 2004 (pääluokat I, II, IV, V, VI, VII, VIII)Euroopan parlamentin päätöslauselma esityksestä Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2004: Pääluokka I — Parlamentti, Pääluokka II — Neuvosto, Pääluokka IV — Tuomioistuin, Pääluokka V — Tilintarkastustuomioistuin, Pääluokka VI — Euroopan talous- ja sosiaalikomitea, Pääluokka VII — Alueiden komitea, Pääluokka VIII (A) — Oikeusasiamies, Pääluokka VIII (B) — Euroopan tietosuojavaltuutettu (C5-0300/2003 — 2003/2002(BUD)) | 472 |
| P5_TA(2003)0451Rikoksen uhreille maksettavat korvaukset *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi rikoksen uhreille maksettavista korvauksista (KOM(2002) 562 — C5-0517/2002 — 2002/0247(CNS)) | 480 |
| P5_TA(2003)0452Turskakantojen elvytystoimenpiteet *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston asetukseksi turskakantojen elvytystoimenpiteistä (KOM(2003) 237 — C5-0237/2003 — 2003/0090(CNS)) | 496 |
| P5_TA(2003)0453Yhteisön rautateiden kehittäminen *** IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi yhteisön rautateiden kehittämisestä annetun neuvoston direktiivin 91/440/ETY muuttamisesta (8011/3/2003 — C5-0295/2003 — 2002/0025(COD)) | 502 |
| P5_TC2-COD(2002)0025Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 23. lokakuuta 2003, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/.../EY antamiseksi yhteisön rautateiden kehittämisestä annetun neuvoston direktiivin 91/440/ETY muuttamisesta | 502 |
| P5_TA(2003)0454Yhteisön rautateiden turvallisuus *** IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi yhteisön rautateiden turvallisuudesta sekä rautatieyritysten toimiluvista annetun neuvoston direktiivin 95/18/EY ja rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja rautateiden infrastruktuurin käyttömaksujen perimisestä sekä turvallisuustodistusten antamisesta annetun direktiivin 2001/14/EY muuttamisesta (rautatieturvallisuusdirektiivi) (8557/2/2003 — C5-0297/2003 — 2002/0022(COD)) | 506 |
| P5_TC2-COD(2002)0022Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 23. lokakuuta 2003, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/.../EY antamiseksi yhteisön rautateiden turvallisuudesta sekä rautatieyritysten toimiluvista annetun neuvoston direktiivin 95/18/EY ja rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja rautateiden infrastruktuurin käyttömaksujen perimisestä sekä turvallisuustodistusten antamisesta annetun direktiivin 2001/14/EY muuttamisesta | 506 |
| LIITE IYhteiset turvallisuusindikaattorit | 530 |
| LIITE IIKansallisista turvallisuussäännöistä ilmoittaminen | 532 |
| LIITE IIITurvallisuusjohtamisjärjestelmät | 533 |
| LIITE IVTurvallisuustodistuksen verkkokohtaista osaa koskevat ilmoitukset | 534 |
| LIITE VOnnettomuuksien ja vaaratilanteiden tutkintaraportin pääsisältö | 534 |
| P5_TA(2003)0455Euroopan laajuisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuus *** IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta annetun neuvoston direktiivin 96/48/EY ja Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/16/EY muuttamisesta (8556/2/2003 — C5-0298/2003 — 2002/0023(COD)) | 536 |
| P5_TC2-COD(2002)0023Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 23. lokakuuta 2003, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/.../EY antamiseksi Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta annetun neuvoston direktiivin 96/48/EY ja Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta annetun direktiivin 2001/16/EY muuttamisesta | 537 |
| LIITE I | 556 |
| LIITE II | 557 |
| LIITE III | 558 |
| P5_TA(2003)0456Euroopan rautatievirasto *** IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan rautatieviraston perustamisesta (virastoasetus) (8558/2/2003 — C5-0296/2003 — 2002/0024(COD)) | 560 |
| P5_TC2-COD(2002)0024Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 23. lokakuuta 2003, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o../2003 antamiseksi Euroopan rautatieviraston perustamisesta | 560 |
| P5_TA(2003)0457Ihmisen elinten ja kudosten laittoman kaupan ehkäisy ja torjunta *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma Helleenien tasavallan aloitteesta neuvoston puitepäätöksen tekemiseksi ihmisen elinten ja kudosten laittoman kaupan ehkäisystä ja torjunnasta (7247/2003 — C5-0166/2003 — 2003/0812(CNS)) | 580 |
| P5_TA(2003)0458Makrotaloudellinen lisärahoitusapu Serbialle ja Montenegrolle *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston päätökseksi makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntämisestä Serbialle ja Montenegrolle ja makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntämisestä Jugoslavian liittotasavallalle tehdyn päätöksen 2002/882/EY muuttamisesta (KOM(2003) 506 — C5-0428/2003 — 2003/0190(CNS)) | 591 |
| P5_TA(2003)0459Eurooppa-neuvoston tuloksetEuroopan parlamentin päätöslauselma Brysselissä 16. ja 17. lokakuuta 2003 kokoontuneen Eurooppaneuvoston tuloksista | 592 |
| P5_TA(2003)0460YUTP:n tärkeimmät näkökohdat ja perusvalinnat (2002)Euroopan parlamentin päätöslauselma neuvoston vuosittaisesta selvityksestä Euroopan parlamentille YUTP:n tärkeimmistä näkökohdista ja perusvalinnoista ja niiden taloudellisista vaikutuksista Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon 2002 (7038/2003 — C5-0423/2003 — 2003/2141(INI)) | 599 |
| P5_TA(2003)0461Kuolemanrangaistuksen yleismaailmallinen keskeyttäminenEuroopan parlamentin päätöslauselma aloitteesta kuolemanrangaistuksen soveltamisen yleismaailmalliseksi keskeyttämiseksi YK:n puitteissa | 609 |
| P5_TA(2003)0462Rauha ja ihmisarvo Lähi-idässäEuroopan parlamentin päätöslauselma rauhasta ja ihmisarvosta Lähi-idässä (2002/2166(INI)) | 610 |
| P5_TA(2003)0463Yrittäjyys EuroopassaEuroopan parlamentin päätöslauselma vihreästä kirjasta Yrittäjyys Euroopassa (KOM(2003) 27 — 2003/2161(INI)) | 620 |
| P5_TA(2003)0464Teollisuuspolitiikka laajentuneessa unionissaEuroopan parlamentin päätöslauselma teollisuuspolitiikasta laajentuneessa unionissa (KOM(2002) 714 — 2003/2063(INI)) | 627 |
| P5_TA(2003)0465Bolivian tilanneEuroopan parlamentin päätöslauselma Bolivian tilanteesta | 634 |
| P5_TA(2003)0466BurundiEuroopan parlamentin päätöslauselma rikkomuksista ihmisoikeuksia ja oikeusvaltiota vastaan Burundissa | 636 |
| P5_TA(2003)0467Turkmenistan ja Keski-AasiaEuroopan parlamentin päätöslauselma Turkmenistanista, Keski-Aasia mukaan lukien | 639 |
| P5_TA(2003)0468NepalEuroopan parlamentin päätöslauselma Nepalista | 643 |
| P5_TA(2003)0469Yhteinen kalastuspolitiikkaEuroopan parlamentin päätöslauselma komission tiedonannosta neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Kohti yhteisen kalastuspolitiikan yhtenäistä ja tehokasta toteutusta (KOM(2003) 130 — 2003/2104(INI)) | 645 |
| P5_TA(2003)0470Kalastuslaivastot (2001—2002)Euroopan parlamentin päätöslauselma komission vuosikertomuksesta neuvostolle ja Euroopan parlamentille kalastuslaivastojen monivuotisten ohjausohjelmien tuloksista vuoden 2001 lopulla sekä komission kertomuksesta neuvostolle ja Euroopan parlamentille kalastuslaivastojen monivuotisten ohjausohjelmien välivaiheen tuloksista 30 päivänä kesäkuuta 2002 (KOM(2002) 446 — KOM(2002) 483 — 2002/2262(INI)) | 648 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   (Tiedonantoja)

EUROOPAN PARLAMENTTI

ISTUNTOKAUSI 2003 — 2004

Maanantai 20. lokakuuta 2003

2004/C 082E/1

PÖYTÄKIRJA

1

ISTUNNON KULKU

Istuntokauden uudelleen avaaminen

Edellisen istunnon pöytäkirjan hyväksyminen

Vastaanotetut asiakirjat

Vetoomukset

Määrärahojen siirrot

Parlamentin kokoonpano

Valiokuntien ja valtuuskuntien kokoonpano

Käsittelyjärjestys

Minuutin puheenvuorot poliittisesti tärkeistä asioista

Forest Focus (metsien ja ympäristövuorovaikutusten seuranta) ***II (keskustelu)

Uimaveden laatu ***I (keskustelu)

Kasvihuonekaasupäästöjen seuranta ja Kioton pöytäkirjan täytäntöönpano ***I (keskustelu)

Liikkuviin työkoneisiin asennettavien polttomoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöt ***I (keskustelu)

Saastuneiden amerikkalaisten sota-alusten tuhoaminen Euroopan unionissa (julkilausuma ja keskustelu)

Erasmus Mundus -ohjelma (2004-2008) ***II (keskustelu)

eLearning-ohjelma (2004-2006) ***II (keskustelu)

Lapsen huoltoa ja lastensuojelutoimenpiteitä koskevat asiat * (keskustelu)

Seuraavan istunnon esityslista

Istunnon päättäminen

LÄSNÄOLOLISTA

18

Tiistai 21. lokakuuta 2003

2004/C 082E/2

PÖYTÄKIRJA

20

ISTUNNON KULKU

Istunnon avaaminen

Vastaanotetut asiakirjat

Parlamentin kantojen ja päätöslauselmien johdosta toteutetut toimet

Päätös kiireellistä käsittelyä koskevasta pyynnnöstä

Keskustelu ihmisoikeuksien sekä demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden loukkauksia koskevista tapauksista (käsiteltäväksi jätetyt päätöslauselmaesitykset)

Yhteisön rautateiden kehittäminen ***II — Yhteisön rautateiden turvallisuus ***II — Euroopan laajuisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuus ***II — Euroopan rautatievirasto ***II (keskustelu)

Kaksipyöräisten moottoriajoneuvojen matkustajan kädensija ***I (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Kaksipyöräisten moottoriajoneuvojen seisontatuki ***I (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Tietyllä jännitealueella toimivat sähkölaitteet ***I (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Kieltokanteet ***I (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Rahoitustilejä koskeva julkisyhteisöjen neljännesvuositilinpito ***I (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Sähkö- ja elektroniikkalaiteromu ***I (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Alennettu valmisteverokanta Korsikan saarella markkinoille saatetuille tupakkatuotteille * (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Forest Focus (metsien ja ympäristövuorovaikutusten seuranta) ***II (äänestys)

Erasmus Mundus -ohjelma (2004-2008) ***II (äänestys)

eLearning-ohjelma (2004-2006) ***II (äänestys)

Uimaveden laatu ***I (äänestys)

Kasvihuonekaasupäästöjen seuranta ja Kioton pöytäkirjan täytäntöönpano ***I (äänestys)

Liikkuviin työkoneisiin asennettavien polttomoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöt ***I (äänestys)

Äänestysselitykset

Äänestyskäyttäytymistä koskevat ilmoitukset

Esityslista

Edellisen istunnon pöytäkirjan hyväksyminen

Esitys yleiseksi talousarvioksi 2004: pääluokka III — Yleinen talousarvio 2004 (pääluokat I, II, IV, V, VI, VII, VIII) (keskustelu)

Kyselytunti (kysymykset komissiolle)

Moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettava vakuutus ***I (keskustelu)

Naisten oikeudet (keskustelu)

Rakennerahastot (keskustelu)

Elintarvikkeissa käytettäväksi tarkoitetut makeutusaineet ***II (keskustelu)

Saksan panttijärjestelmä (suullinen kysymys, josta keskustellaan)

Seuraavan istunnon esityslista

Istunnon päättäminen

LÄSNÄOLOLISTA

35

LIITE I

37

LIITE II

44

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

67

P5_TA(2003)0432Kaksipyöräisten moottoriajoneuvojen matkustajan kädensija *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kaksipyöräisten moottoriajoneuvojen matkustajan kädensijasta (kodifioitu toisinto) (KOM(2003) 145 — C5-0146/2003 — 2003/0058(COD))

67

P5_TA(2003)0433Kaksipyöräisten moottoriajoneuvojen seisontatuki *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kaksipyöräisten moottoriajoneuvojen seisontatuesta (kodifioitu toisinto) (KOM(2003) 147 — C5-0147/2003 — 2003/0059(COD))

67

P5_TA(2003)0434Tietyllä jännitealueella toimivat sähkölaitteet *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tietyllä jännitealueella toimivia sähkölaitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (kodifioitu toisinto) (KOM(2003) 252 — C5-0231/2003 — 2003/0094(COD))

68

P5_TA(2003)0435Kieltokanteet *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kuluttajien etujen suojaamista tarkoittavista kieltokanteista (kodifioitu toisinto) (KOM(2003) 241 — C5-0230/2003 — 2003/0099(COD))

69

P5_TA(2003)0436Rahoitustilejä koskeva julkisyhteisöjen neljännesvuositilinpito *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rahoitustilejä koskevasta julkisyhteisöjen neljännesvuositilinpidosta (KOM(2003) 242 — C5-0222/2003 — 2003/0095(COD))

69

P5_TC1-COD(2003)0095Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. lokakuuta 2003, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o../2003 antamiseksi rahoitustilejä koskevasta julkisyhteisöjen neljännesvuositilinpidosta

70

LIITE

75

P5_TA(2003)0437Sähkö- ja elektroniikkalaiteromu *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta annetun direktiivin 2002/96/EY muuttamisesta (KOM(2003) 219 — C5-0191/2003 — 2003/0084(COD))

76

P5_TA(2003)0438Alennettu valmisteverokanta Korsikan saarella markkinoille saatetuille tupakkatuotteille *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi direktiivien 92/79/ETY ja 92/80/ETY muuttamisesta luvan antamiseksi Ranskalle jatkaa alennetun valmisteverokannan soveltamista Korsikan saarella markkinoille saatettuihin tupakkatuotteisiin (KOM(2003) 186 — C5-0197/2003 — 2003/0075(CNS))

76

P5_TA(2003)0439Forest Focus (metsien ja ympäristövuorovaikutusten seuranta) *** IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi metsien ja ympäristövuorovaikutusten seurannasta yhteisössä (Forest Focus) (8243/1/2003 — C5-0292/2003 — 2002/0164(COD))

78

P5_TC2-COD(2002)0164Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 21. lokakuuta 2003, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o../2003 antamiseksi metsien ja ympäristövuorovaikutusten seurannasta yhteisössä (Forest Focus)

79

P5_TA(2003)0440Erasmus Mundus -ohjelma 2004—2008 *** IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen tekemiseksi ohjelman käynnistämisestä korkea-asteen koulutuksen laadun parantamiseksi ja kulttuurien välisen ymmärtämyksen edistämiseksi kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön avulla (Erasmus Mundus) (2004—2008) (8644/1/2003 — C5-0294/2003 — 2002/0165(COD))

91

P5_TC2-COD(2002)0165Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 21. lokakuuta 2003, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2003/EY tekemiseksi ohjelman käynnistämisestä korkea-asteen koulutuksen laadun parantamiseksi ja kulttuurien välisen ymmärtämyksen edistämiseksi kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön avulla (Erasmus Mundus) (2004—2008)

92

LIITEYHTEISÖN TOIMET JA VALINTAMENETTELYT

100

P5_TA(2003)0441eLearning-ohjelma 2004—2006 *** IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen tekemiseksi monivuotisesta ohjelmasta (2004—2006) tieto- ja viestintätekniikan tehokkaaksi integroimiseksi yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmiin Euroopassa (eLearning-ohjelma) (8642/1/2003 — C5-0293/2003 — 2002/0303(COD))

104

P5_TC2-COD(2002)0303Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 21. lokakuuta 2003, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2003/EY tekemiseksi monivuotisesta ohjelmasta (2004—2006) tieto- ja viestintätekniikan tehokkaaksi integroimiseksi yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmiin Euroopassa (eLearning-ohjelma)

104

LIITE

112

P5_TA(2003)0442Uimaveden laatu *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi uimaveden laadusta (KOM(2002) 581 — C5-0508/2002 — 2002/0254(COD))

115

P5_TC1-COD(2002)0254Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. lokakuuta 2003, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/.../EY antamiseksi uimaveden laadusta

116

LIITE IUimaveden laatua osoittavat muuttujat

129

LIITE IIUimavesien arviointi ja luokitus

130

LIITE IIIUimavesiprofiili

130

LIITE IVUimaveden seurantatiheys

131

LIITE VNäytteiden käsittely

131

P5_TA(2003)0443Kasvihuonekaasupäästöjen seuranta ja Kioton pöytäkirjan täytäntöönpano *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön kasvihuonekaasupäästöjen seurantajärjestelmästä ja Kioton pöytäkirjan täytäntöönpanosta (KOM(2003) 51 — C5-0031/2003 — 2003/0029(COD))

132

P5_TC1-COD(2003)0029Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. lokakuuta 2003, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2004/EY tekemiseksi yhteisön kasvihuonekaasupäästöjen seurantajärjestelmästä ja Kioton pöytäkirjan täytäntöönpanosta

133

LIITEVASTAAVUUSTAULUKKO

142

P5_TA(2003)0444Liikkuviin työkoneisiin asennettavien polttomoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöt *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi liikkuviin työkoneisiin asennettavien polttomoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöjen torjuntatoimenpiteitä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 97/68/EY muuttamisesta (KOM(2002) 765 — C5-0636/2002 — 2002/0304(COD))

143

P5_TC1-COD(2002)0304Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. lokakuuta 2003, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/.../EY antamiseksi liikkuviin työkoneisiin asennettavien polttomoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöjen torjuntatoimenpiteitä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 97/68/EY muuttamisesta

143

LIITE I

153

LIITE II

239

LIITE III

264

LIITE IV

266

Keskiviikko 22. lokakuuta 2003

2004/C 082E/3

PÖYTÄKIRJA

267

ISTUNNON KULKU

Istunnon avaaminen

Vastaanotetut asiakirjat

Eurooppa-neuvoston tulokset (julkilausumat ja keskustelu)

Tervetulotoivotukset

Ilmoitus neuvoston toimittamista yhteisistä kannoista

ÄÄNESTYKSET

Naisten oikeudet (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Elintarvikkeissa käytettäväksi tarkoitetut makeutusaineet ***II (äänestys)

Moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettava vakuutus ***I (äänestys)

Lapsen huoltoa ja lastensuojelutoimenpiteitä koskevat asiat * (äänestys)

Rakennerahastot (äänestys)

Vapaita ammatteja koskevat markkina- ja kilpailusäännökset (äänestys)

Äänestysselitykset

Äänestyskäyttäytymistä koskevat ilmoitukset

ÄÄNESTYKSET PÄÄTTYIVÄT

Edellisen istunnon pöytäkirjan hyväksyminen

YUTP:n tärkeimmät näkökohdat ja perusvalinnat (2002) (keskustelu)

Euroopan unionin ja Venäjän seuraava huippukokous ja tilanne T1/485et1/485eniassa (6. marraskuuta 2003) (julkilausumat ja keskustelu)

Kuolemanrangaistuksen yleismaailmallinen keskeyttäminen (julkilausumat ja keskustelu)

Kyselytunti (kysymykset neuvostolle)

Rauha ja ihmisarvo Lähi-idässä (keskustelu)

Yrittäjyys Euroopassa — Teollisuuspolitiikka laajentuneessa unionissa (keskustelu)

Rikoksen uhreille maksettavat korvaukset * (keskustelu)

Ihmisen elinten ja kudosten laittoman kaupan ehkäisy ja torjunta * (keskustelu)

Bolivian tilanne (julkilausuma ja keskustelu)

Seuraavan istunnon esityslista

Istunnon päättäminen

LÄSNÄOLOLISTA

278

LIITE I

280

LIITE II

284

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

288

P5_TA(2003)0445Elintarvikkeissa käytettäväksi tarkoitetut makeutusaineet *** IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi elintarvikkeissa käytettäväksi tarkoitetuista makeutusaineista annetun direktiivin 94/35/EY muuttamisesta (9714/1/2003 — C5-0299/2003 — 2002/0152(COD))

288

P5_TC2-COD(2002)0152Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 22. lokakuuta 2003, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/.../EY antamiseksi elintarvikkeissa käytettäväksi tarkoitetuista makeutusaineista annetun direktiivin 94/35/EY muuttamisesta

288

LIITE

291

P5_TA(2003)0446Moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettava vakuutus *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettavaa vakuutusta koskevien neuvoston direktiivien 72/166/ETY, 84/5/ETY, 88/357/ETY ja 90/232/ETY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/26/EY muuttamisesta (KOM(2002) 244 — C5-0269/2002 — 2002/0124(COD))

297

P5_TC1-COD(2002)0124Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 22. lokakuuta 2003, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/.../EY antamiseksi moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettavaa vakuutusta koskevien neuvoston direktiivien 72/166/ETY, 84/5/ETY, 88/357/ETY ja 90/232/ETY sekä direktiivin 2000/26/EY muuttamisesta

297

P5_TA(2003)0447Lapsen huoltoa ja lastensuojelutoimenpiteitä koskevat asiat *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston päätökseksi jäsenvaltioille annettavasta valtuudesta ratifioida Euroopan yhteisön puolesta yleissopimus toimivallasta, sovellettavasta lainsäädännöstä, päätösten tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta sekä yhteistyöstä lapsen huoltoa ja lastensuojelutoimenpiteitä koskevissa asioissa (vuoden 1996 Haagin yleissopimus) tai liittyä tähän yleissopimukseen (KOM(2003) 348 — C5-0302/2003 — 2003/0127(CNS))

307

P5_TA(2003)0448RakennerahastotEuroopan parlamentin päätöslauselmaesitys rakennerahastoista: maksamatta olevien määrien ja vuoden 2004 tarpeiden arviointi (2002/2272(INI))

310

Torstai 23. lokakuuta 2003

2004/C 082E/4

PÖYTÄKIRJA

316

ISTUNNON KULKU

Istunnon avaaminen

Vastaanotetut asiakirjat

Turskakantojen elvytystoimenpiteet * (keskustelu)

ÄÄNESTYKSET

Esitys Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi — Varainhoitovuosi 2004 (äänestys)

Esitys yleiseksi talousarvioksi 2004: pääluokka III (äänestys)

Yleinen talousarvio 2004 (pääluokat I, II, IV, V, VI, VII, VIII) (äänestys)

Rikoksen uhreille maksettavat korvaukset * (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Turskakantojen elvytystoimenpiteet * (äänestys)

Yhteisön rautateiden kehittäminen ***II (äänestys)

Yhteisön rautateiden turvallisuus ***II (äänestys)

Euroopan laajuisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuus ***II (äänestys)

Euroopan rautatievirasto ***II (äänestys)

Ihmisen elinten ja kudosten laittoman kaupan ehkäisy ja torjunta * (äänestys)

Makrotaloudellinen lisärahoitusapu Serbialle ja Montenegrolle * (äänestys)

Eurooppa-neuvoston tulokset (äänestys)

YUTP:n tärkeimmät näkökohdat ja perusvalinnat (2002) (äänestys)

Kuolemanrangaistuksen yleismaailmallinen keskeyttäminen (äänestys)

Rauha ja ihmisarvo Lähi-idässä (äänestys)

Yrittäjyys Euroopassa (äänestys)

Teollisuuspolitiikka laajentuneessa unionissa (äänestys)

Bolivian tilanne (äänestys)

Äänestysselitykset

Äänestyskäyttäytymistä koskevat ilmoitukset

ÄÄNESTYKSET PÄÄTTYIVÄT

Esityslista

Edellisen istunnon pöytäkirjan hyväksyminen

Valiokuntien ja valtuuskuntien kokoonpano

Yhteinen kalastuspolitiikka (keskustelu)

Kalastuslaivastot (2001-2002) (keskustelu)

Tupakan, puuvillan ja oliiviöljyn yhteisten markkinajärjestelyjen uudistaminen (suullinen kysymys, josta keskustellaan)

Burundi (keskustelu)

Turkmenistan ja Keski-Aasia (keskustelu)

Nepal (keskustelu)

Määräajat

Parlamentin kokoonpano

ÄÄNESTYKSET

Burundi (äänestys)

Turkmenistan ja Keski-Aasia (äänestys)

Nepal (äänestys)

Yhteinen kalastuspolitiikka (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Kalastuslaivastot (2001-2002) (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Äänestysselitykset

ÄÄNESTYKSET PÄÄTTYIVÄT

Lupa laatia mietintöjä — Valiokuntien yhteistyö — Valiokuntaan lähettäminen — Mietintöjen otsikoiden muutokset

Tämän istuntojakson aikana hyväksyttyjen tekstien edelleen välittäminen

Luetteloon kirjatut kirjalliset kannanotot (työjärjestyksen 51 artikla)

Seuraavien istuntojen aikataulu

Istuntokauden keskeyttäminen

LÄSNÄOLOLISTA

335

LIITE I

337

LIITE II

370

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

457

P5_TA(2003)0449Yleinen talousarvio 2004 (pääluokka III)Euroopan parlamentin päätöslauselma esityksestä Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2004: Pääluokka III — Komissio (C5-0300/2003 — 2003/2001(BUD))

457

LIITE 1Talousarviota koskevassa Euroopan parlamentin ja neuvoston neuvottelukokouksessa 16. heinäkuuta 2003 hyväksytyt julkilausumat

468

Julkilausuma vuoden 2004 talousarviomenettelystä

468

Julkilausuma viitemäärien hyväksymisestä yhteispäätösmenettelyllä päätetyissä perussäädöksissä laajentumisen jälkeen

469

Julkilausuma oikeusperustoista entiseen lukuun A-30 kuuluneille tuille

469

LIITE 2

470

P5_TA(2003)0450Yleinen talousarvio 2004 (pääluokat I, II, IV, V, VI, VII, VIII)Euroopan parlamentin päätöslauselma esityksestä Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2004: Pääluokka I — Parlamentti, Pääluokka II — Neuvosto, Pääluokka IV — Tuomioistuin, Pääluokka V — Tilintarkastustuomioistuin, Pääluokka VI — Euroopan talous- ja sosiaalikomitea, Pääluokka VII — Alueiden komitea, Pääluokka VIII (A) — Oikeusasiamies, Pääluokka VIII (B) — Euroopan tietosuojavaltuutettu (C5-0300/2003 — 2003/2002(BUD))

472

P5_TA(2003)0451Rikoksen uhreille maksettavat korvaukset *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi rikoksen uhreille maksettavista korvauksista (KOM(2002) 562 — C5-0517/2002 — 2002/0247(CNS))

480

P5_TA(2003)0452Turskakantojen elvytystoimenpiteet *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston asetukseksi turskakantojen elvytystoimenpiteistä (KOM(2003) 237 — C5-0237/2003 — 2003/0090(CNS))

496

P5_TA(2003)0453Yhteisön rautateiden kehittäminen *** IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi yhteisön rautateiden kehittämisestä annetun neuvoston direktiivin 91/440/ETY muuttamisesta (8011/3/2003 — C5-0295/2003 — 2002/0025(COD))

502

P5_TC2-COD(2002)0025Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 23. lokakuuta 2003, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/.../EY antamiseksi yhteisön rautateiden kehittämisestä annetun neuvoston direktiivin 91/440/ETY muuttamisesta

502

P5_TA(2003)0454Yhteisön rautateiden turvallisuus *** IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi yhteisön rautateiden turvallisuudesta sekä rautatieyritysten toimiluvista annetun neuvoston direktiivin 95/18/EY ja rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja rautateiden infrastruktuurin käyttömaksujen perimisestä sekä turvallisuustodistusten antamisesta annetun direktiivin 2001/14/EY muuttamisesta (rautatieturvallisuusdirektiivi) (8557/2/2003 — C5-0297/2003 — 2002/0022(COD))

506

P5_TC2-COD(2002)0022Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 23. lokakuuta 2003, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/.../EY antamiseksi yhteisön rautateiden turvallisuudesta sekä rautatieyritysten toimiluvista annetun neuvoston direktiivin 95/18/EY ja rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja rautateiden infrastruktuurin käyttömaksujen perimisestä sekä turvallisuustodistusten antamisesta annetun direktiivin 2001/14/EY muuttamisesta

506

LIITE IYhteiset turvallisuusindikaattorit

530

LIITE IIKansallisista turvallisuussäännöistä ilmoittaminen

532

LIITE IIITurvallisuusjohtamisjärjestelmät

533

LIITE IVTurvallisuustodistuksen verkkokohtaista osaa koskevat ilmoitukset

534

LIITE VOnnettomuuksien ja vaaratilanteiden tutkintaraportin pääsisältö

534

P5_TA(2003)0455Euroopan laajuisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuus *** IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta annetun neuvoston direktiivin 96/48/EY ja Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/16/EY muuttamisesta (8556/2/2003 — C5-0298/2003 — 2002/0023(COD))

536

P5_TC2-COD(2002)0023Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 23. lokakuuta 2003, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/.../EY antamiseksi Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta annetun neuvoston direktiivin 96/48/EY ja Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta annetun direktiivin 2001/16/EY muuttamisesta

537

LIITE I

556

LIITE II

557

LIITE III

558

P5_TA(2003)0456Euroopan rautatievirasto *** IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan rautatieviraston perustamisesta (virastoasetus) (8558/2/2003 — C5-0296/2003 — 2002/0024(COD))

560

P5_TC2-COD(2002)0024Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 23. lokakuuta 2003, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o../2003 antamiseksi Euroopan rautatieviraston perustamisesta

560

P5_TA(2003)0457Ihmisen elinten ja kudosten laittoman kaupan ehkäisy ja torjunta *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma Helleenien tasavallan aloitteesta neuvoston puitepäätöksen tekemiseksi ihmisen elinten ja kudosten laittoman kaupan ehkäisystä ja torjunnasta (7247/2003 — C5-0166/2003 — 2003/0812(CNS))

580

P5_TA(2003)0458Makrotaloudellinen lisärahoitusapu Serbialle ja Montenegrolle *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston päätökseksi makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntämisestä Serbialle ja Montenegrolle ja makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntämisestä Jugoslavian liittotasavallalle tehdyn päätöksen 2002/882/EY muuttamisesta (KOM(2003) 506 — C5-0428/2003 — 2003/0190(CNS))

591

P5_TA(2003)0459Eurooppa-neuvoston tuloksetEuroopan parlamentin päätöslauselma Brysselissä 16. ja 17. lokakuuta 2003 kokoontuneen Eurooppaneuvoston tuloksista

592

P5_TA(2003)0460YUTP:n tärkeimmät näkökohdat ja perusvalinnat (2002)Euroopan parlamentin päätöslauselma neuvoston vuosittaisesta selvityksestä Euroopan parlamentille YUTP:n tärkeimmistä näkökohdista ja perusvalinnoista ja niiden taloudellisista vaikutuksista Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon 2002 (7038/2003 — C5-0423/2003 — 2003/2141(INI))

599

P5_TA(2003)0461Kuolemanrangaistuksen yleismaailmallinen keskeyttäminenEuroopan parlamentin päätöslauselma aloitteesta kuolemanrangaistuksen soveltamisen yleismaailmalliseksi keskeyttämiseksi YK:n puitteissa

609

P5_TA(2003)0462Rauha ja ihmisarvo Lähi-idässäEuroopan parlamentin päätöslauselma rauhasta ja ihmisarvosta Lähi-idässä (2002/2166(INI))

610

P5_TA(2003)0463Yrittäjyys EuroopassaEuroopan parlamentin päätöslauselma vihreästä kirjasta Yrittäjyys Euroopassa (KOM(2003) 27 — 2003/2161(INI))

620

P5_TA(2003)0464Teollisuuspolitiikka laajentuneessa unionissaEuroopan parlamentin päätöslauselma teollisuuspolitiikasta laajentuneessa unionissa (KOM(2002) 714 — 2003/2063(INI))

627

P5_TA(2003)0465Bolivian tilanneEuroopan parlamentin päätöslauselma Bolivian tilanteesta

634

P5_TA(2003)0466BurundiEuroopan parlamentin päätöslauselma rikkomuksista ihmisoikeuksia ja oikeusvaltiota vastaan Burundissa

636

P5_TA(2003)0467Turkmenistan ja Keski-AasiaEuroopan parlamentin päätöslauselma Turkmenistanista, Keski-Aasia mukaan lukien

639

P5_TA(2003)0468NepalEuroopan parlamentin päätöslauselma Nepalista

643

P5_TA(2003)0469Yhteinen kalastuspolitiikkaEuroopan parlamentin päätöslauselma komission tiedonannosta neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Kohti yhteisen kalastuspolitiikan yhtenäistä ja tehokasta toteutusta (KOM(2003) 130 — 2003/2104(INI))

645

P5_TA(2003)0470Kalastuslaivastot (2001—2002)Euroopan parlamentin päätöslauselma komission vuosikertomuksesta neuvostolle ja Euroopan parlamentille kalastuslaivastojen monivuotisten ohjausohjelmien tuloksista vuoden 2001 lopulla sekä komission kertomuksesta neuvostolle ja Euroopan parlamentille kalastuslaivastojen monivuotisten ohjausohjelmien välivaiheen tuloksista 30 päivänä kesäkuuta 2002 (KOM(2002) 446 — KOM(2002) 483 — 2002/2262(INI))

648

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I (Tiedonantoja)

EUROOPAN PARLAMENTTI

ISTUNTOKAUSI 2003 — 2004

Maanantai 20. lokakuuta 2003

| 1.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 82/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 82/1

---

PÖYTÄKIRJA

(2004/C 82 E/01)

ISTUNNON KULKU

Puhetta johti

puhemies Pat COX

1.   Istuntokauden uudelleen avaaminen

Istunto avattiin klo 17.00.

2.   Edellisen istunnon pöytäkirjan hyväksyminen

Edellisen istunnon pöytäkirja hyväksyttiin.

3.   Vastaanotetut asiakirjat

Seuraavat asiakirjat on vastaanotettu

| 1) | neuvostolta ja komissiolta:







  — | Muutettu ehdotus neuvoston asetukseksi kalastustoimintaan sovellettavista valvontatoimenpiteistä Etelämantereen meren elollisten luonnonvarojen säilyttämistä koskevan yleissopimuksen alueella (KOM(2003) 384 — C5-0430/2003 — 2002/0137(CNS))






  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan: PECH |
| --- | --- | --- | --- |
| oikeusperusta: | EY 37 art. |

1)

neuvostolta ja komissiolta:

—

Muutettu ehdotus neuvoston asetukseksi kalastustoimintaan sovellettavista valvontatoimenpiteistä Etelämantereen meren elollisten luonnonvarojen säilyttämistä koskevan yleissopimuksen alueella (KOM(2003) 384 — C5-0430/2003 — 2002/0137(CNS))

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan: PECH

oikeusperusta:

EY 37 art.

| — | Muutettu ehdotus neuvoston asetukseksi Etelämantereen meren elollisten luonnonvarojen säilyttämistä koskevan yleissopimuksen alueella tapahtuvaan kalastustoimintaan sovellettavista teknisistä toimenpiteistä (KOM(2003) 384 — C5-0431/2003 — 2002/0138(CNS))






  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan: PECH |
| --- | --- | --- |
| oikeusperusta: | EY 37 art. |

—

Muutettu ehdotus neuvoston asetukseksi Etelämantereen meren elollisten luonnonvarojen säilyttämistä koskevan yleissopimuksen alueella tapahtuvaan kalastustoimintaan sovellettavista teknisistä toimenpiteistä (KOM(2003) 384 — C5-0431/2003 — 2002/0138(CNS))

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan: PECH

oikeusperusta:

EY 37 art.

| — | Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi, jolla muutetaan seuraavaa muutettua ehdotusta: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2236/95 muuttamisesta (KOM(2003) 561 — C5-0457/2003 — 2001/0226(COD))






  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan: BUDG |
| --- | --- | --- |
| | lausuntoa varten: ITRE, RETT |
| oikeusperusta: | EY 156 art. 1 alakohta |

—

Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi, jolla muutetaan seuraavaa muutettua ehdotusta: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2236/95 muuttamisesta (KOM(2003) 561 — C5-0457/2003 — 2001/0226(COD))

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan: BUDG

lausuntoa varten: ITRE, RETT

oikeusperusta:

EY 156 art. 1 alakohta

| — | Neuvoston lausunto ehdotukseen määrärahojen siirtämiseksi nro 25/2003 Euroopan unionin varainhoitovuoden 2003 yleisen talousarvion pääluokan III luvusta lukuun — Komissio — Osa B (C5-0468/2003 — 2003/2174(GBD))






  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan: BUDG |
| --- | --- | --- |
| oikeusperusta: | EY 274 art. |

—

Neuvoston lausunto ehdotukseen määrärahojen siirtämiseksi nro 25/2003 Euroopan unionin varainhoitovuoden 2003 yleisen talousarvion pääluokan III luvusta lukuun — Komissio — Osa B (C5-0468/2003 — 2003/2174(GBD))

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan: BUDG

oikeusperusta:

EY 274 art.

| — | Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja Tunisian tasavallan tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen tekemisestä (KOM(2003) 549 — C5-0469/2003 — 2003/0213(CNS))






  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan: ITRE |
| --- | --- | --- |
| | lausuntoa varten: AFET, BUDG |
| oikeusperusta: | EY 170 art., EY 300 art. 2 ja 3 kohdan 1 alakohta |

—

Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja Tunisian tasavallan tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen tekemisestä (KOM(2003) 549 — C5-0469/2003 — 2003/0213(CNS))

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan: ITRE

lausuntoa varten: AFET, BUDG

oikeusperusta:

EY 170 art., EY 300 art. 2 ja 3 kohdan 1 alakohta

| — | Ehdotus neuvoston päätökseksi tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön ja Marokon kuningaskunnan välillä (KOM(2003) 551 — C5-0470/2003 — 2003/0211(CNS))






  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan: ITRE |
| --- | --- | --- |
| | lausuntoa varten: AFET, BUDG |
| oikeusperusta: | EY 170 art., EY 300 art. 2 ja 3 kohdan 1 alakohta |

—

Ehdotus neuvoston päätökseksi tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön ja Marokon kuningaskunnan välillä (KOM(2003) 551 — C5-0470/2003 — 2003/0211(CNS))

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan: ITRE

lausuntoa varten: AFET, BUDG

oikeusperusta:

EY 170 art., EY 300 art. 2 ja 3 kohdan 1 alakohta

| — | Ehdotus neuvoston päätökseksi väärennettyjen eurometallirahojen analysoinnista ja niihin liittyvästä yhteistyöstä tehdyn neuvoston päätöksen vaikutusten laajentamisesta koskemaan niitä jäsenvaltioita, jotka eivät ole ottaneet euroa yhtenäisvaluutakseen (13203/2/2003 — C5-0471/2003 — 2003/0158(CNS))






  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan: LIBE |
| --- | --- | --- |
| | lausuntoa varten: ECON |
| oikeusperusta: | EY 308 art. |

—

Ehdotus neuvoston päätökseksi väärennettyjen eurometallirahojen analysoinnista ja niihin liittyvästä yhteistyöstä tehdyn neuvoston päätöksen vaikutusten laajentamisesta koskemaan niitä jäsenvaltioita, jotka eivät ole ottaneet euroa yhtenäisvaluutakseen (13203/2/2003 — C5-0471/2003 — 2003/0158(CNS))

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan: LIBE

lausuntoa varten: ECON

oikeusperusta:

EY 308 art.

| — | Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi elintarvikkeiden muista lisäaineista kuin väri- ja makeutusaineista annetun direktiivin 95/2/EY muuttamisesta (KOM(2003) 583 — C5-0472/2003 — 2002/0274(COD))






  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan: ENVI |
| --- | --- | --- |
| | lausuntoa varten: ITRE |
| oikeusperusta: | EY 95 art. |

—

Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi elintarvikkeiden muista lisäaineista kuin väri- ja makeutusaineista annetun direktiivin 95/2/EY muuttamisesta (KOM(2003) 583 — C5-0472/2003 — 2002/0274(COD))

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan: ENVI

lausuntoa varten: ITRE

oikeusperusta:

EY 95 art.

| — | Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi etusuojajärjestelmien käytöstä moottoriajoneuvoissa ja neuvoston direktiivin 70/156/ETY muuttamisesta (KOM(2003) 586 — C5-0473/2003 — 2003/0226(COD))






  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan: RETT |
| --- | --- | --- |
| | lausuntoa varten: JURI, ENVI |
| oikeusperusta: | EY 95 art. |

—

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi etusuojajärjestelmien käytöstä moottoriajoneuvoissa ja neuvoston direktiivin 70/156/ETY muuttamisesta (KOM(2003) 586 — C5-0473/2003 — 2003/0226(COD))

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan: RETT

lausuntoa varten: JURI, ENVI

oikeusperusta:

EY 95 art.

| — | Muutettu ehdotus neuvoston asetukseksi sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta (KOM(2003) 596 — C5-0474/2003 — 1998/0360(COD))






  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan: EMPL |
| --- | --- | --- |
| | lausuntoa varten: BUDG, LIBE, JURI, PETI |
| oikeusperusta: | EY 18 art., EY 42 art., EY 308 art. |

—

Muutettu ehdotus neuvoston asetukseksi sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta (KOM(2003) 596 — C5-0474/2003 — 1998/0360(COD))

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan: EMPL

lausuntoa varten: BUDG, LIBE, JURI, PETI

oikeusperusta:

EY 18 art., EY 42 art., EY 308 art.

| — | Ehdotus määrärahojen siirtämiseksi nro 29/2003 Euroopan unionin varainhoitovuoden 2003 yleisen talousarvion pääluokan III luvusta lukuun — Komissio — Osa A (SEC(2003) 132 — C5-0475/2003 — 2003/2185(GBD))






  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan: BUDG |
| --- | --- | --- |
| oikeusperusta: | EY 274 art. |

—

Ehdotus määrärahojen siirtämiseksi nro 29/2003 Euroopan unionin varainhoitovuoden 2003 yleisen talousarvion pääluokan III luvusta lukuun — Komissio — Osa A (SEC(2003) 132 — C5-0475/2003 — 2003/2185(GBD))

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan: BUDG

oikeusperusta:

EY 274 art.

| — | Ehdotus määrärahojen siirtämiseksi nro 28/2003 Euroopan unionin varainhoitovuoden 2003 yleisen talousarvion pääluokan III luvusta lukuun — Komissio — Osa B (SEC(2003) 133 — C5-0476/2003 — 2003/2186(GBD))






  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan: BUDG |
| --- | --- | --- |
| oikeusperusta: | EY 274 art. |

—

Ehdotus määrärahojen siirtämiseksi nro 28/2003 Euroopan unionin varainhoitovuoden 2003 yleisen talousarvion pääluokan III luvusta lukuun — Komissio — Osa B (SEC(2003) 133 — C5-0476/2003 — 2003/2186(GBD))

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan: BUDG

oikeusperusta:

EY 274 art.

| — | Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi maatilojen rakennetta koskevien yhteisön tilastotietojen keruun järjestämisestä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 571/88 muuttamisesta laajentumisen vuoksi (KOM(2003) 605 — C5-0477/2003 — 2003/0234(COD))






  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan: BUDG |
| --- | --- | --- |
| | lausuntoa varten: AGRI |
| oikeusperusta: | EY 285 art. 1 kohta |

—

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi maatilojen rakennetta koskevien yhteisön tilastotietojen keruun järjestämisestä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 571/88 muuttamisesta laajentumisen vuoksi (KOM(2003) 605 — C5-0477/2003 — 2003/0234(COD))

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan: BUDG

lausuntoa varten: AGRI

oikeusperusta:

EY 285 art. 1 kohta

| — | Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja Israelin valtion tieteellistä ja teknistä yhteistyötä koskevan sopimuksen tekemisestä (KOM(2003) 568 — C5-0478/2003 — 2003/0220(CNS))






  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan: ITRE |
| --- | --- | --- |
| | lausuntoa varten: AFET, BUDG |
| oikeusperusta: | EY 170 art., EY 300 art. 2 kohdan 1 alakohta |

—

Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja Israelin valtion tieteellistä ja teknistä yhteistyötä koskevan sopimuksen tekemisestä (KOM(2003) 568 — C5-0478/2003 — 2003/0220(CNS))

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan: ITRE

lausuntoa varten: AFET, BUDG

oikeusperusta:

EY 170 art., EY 300 art. 2 kohdan 1 alakohta

| — | Muutettu ehdotus neuvoston asetukseksi eräiden laajasti vaeltavien kalakantojen pyyntiin sovellettavien valvontatoimenpiteiden vahvistamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1936/2001 muuttamisesta (KOM(2003) 417 — C5-0479/2003 — 2002/0186(CNS))






  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan: PECH |
| --- | --- | --- |
| oikeusperusta: | EY 37 art. |

—

Muutettu ehdotus neuvoston asetukseksi eräiden laajasti vaeltavien kalakantojen pyyntiin sovellettavien valvontatoimenpiteiden vahvistamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1936/2001 muuttamisesta (KOM(2003) 417 — C5-0479/2003 — 2002/0186(CNS))

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan: PECH

oikeusperusta:

EY 37 art.

| — | Ehdotus neuvoston asetukseksi kalavarojen säilyttämistä koskevista hoitotoimenpiteistä Välimerellä ja asetusten (ETY) N:o 2847/93 ja (EY) N:o 973/2001 muuttamisesta (KOM(2003) 589 — C5-0480/2003 — 2003/0229(CNS))






  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan: PECH |
| --- | --- | --- |
| | lausuntoa varten: ENVI |
| oikeusperusta: | EY 37 art. |

—

Ehdotus neuvoston asetukseksi kalavarojen säilyttämistä koskevista hoitotoimenpiteistä Välimerellä ja asetusten (ETY) N:o 2847/93 ja (EY) N:o 973/2001 muuttamisesta (KOM(2003) 589 — C5-0480/2003 — 2003/0229(CNS))

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan: PECH

lausuntoa varten: ENVI

oikeusperusta:

EY 37 art.

| — | Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemistä sekä väkivallan uhrien ja riskiryhmien suojelemista koskevan yhteisön toimintaohjelman toisen vaiheen perustamisesta (vuosiksi 2004-2008) (DAPHNE II -ohjelma) (KOM(2003) 616 — C5-0481/2003 — 2003/0025(COD))






  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan: FEMM |
| --- | --- | --- |
| | lausuntoa varten: BUDG, LIBE |
| oikeusperusta: | EY 152 art. |

—

Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemistä sekä väkivallan uhrien ja riskiryhmien suojelemista koskevan yhteisön toimintaohjelman toisen vaiheen perustamisesta (vuosiksi 2004-2008) (DAPHNE II -ohjelma) (KOM(2003) 616 — C5-0481/2003 — 2003/0025(COD))

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan: FEMM

lausuntoa varten: BUDG, LIBE

oikeusperusta:

EY 152 art.

| — | Ehdotus neuvoston direktiiviksi eläinten terveyttä koskevista säännöistä tiettyjen elävien sorkka- ja kavioeläinten yhteisöön tuonnin osalta ja direktiivien 90/426/ETY ja 92/65/ETY muuttamisesta (KOM(2003) 570 — C5-0483/2003 — 2003/0224(CNS))






  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan: ENVI |
| --- | --- | --- |
| | lausuntoa varten: AGRI |
| oikeusperusta: | EY 37 art., EY 300 art. 2 ja 3 kohdan 1 alakohta |

—

Ehdotus neuvoston direktiiviksi eläinten terveyttä koskevista säännöistä tiettyjen elävien sorkka- ja kavioeläinten yhteisöön tuonnin osalta ja direktiivien 90/426/ETY ja 92/65/ETY muuttamisesta (KOM(2003) 570 — C5-0483/2003 — 2003/0224(CNS))

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan: ENVI

lausuntoa varten: AGRI

oikeusperusta:

EY 37 art., EY 300 art. 2 ja 3 kohdan 1 alakohta

| — | Komission lausunto EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan c alakohdan nojalla Euroopan parlamentin ehdottamista tarkistuksista neuvoston yhteiseen kantaan ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi julkisen sektorin tiedon uudelleenkäytöstä (KOM(2003) 620 — C5-0484/2003 — 2002/0123(COD))






  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan: ITRE |
| --- | --- | --- |
| | lausuntoa varten: LIBE, ECON, JURI, CULT |
| oikeusperusta: | EY 95 art. |

—

Komission lausunto EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan c alakohdan nojalla Euroopan parlamentin ehdottamista tarkistuksista neuvoston yhteiseen kantaan ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi julkisen sektorin tiedon uudelleenkäytöstä (KOM(2003) 620 — C5-0484/2003 — 2002/0123(COD))

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan: ITRE

lausuntoa varten: LIBE, ECON, JURI, CULT

oikeusperusta:

EY 95 art.

| — | Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisten verkkojen kehittämiseksi liikenteen alalla tehdyn päätöksen N:o 1692/96/EY muuttamisesta (KOM(2003) 564 — C5-0485/2003 — 2001/0229(COD))






  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan: RETT |
| --- | --- | --- |
| | lausuntoa varten: BUDG, ITRE, ENVI |
| oikeusperusta: | EY 156 art. |

—

Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisten verkkojen kehittämiseksi liikenteen alalla tehdyn päätöksen N:o 1692/96/EY muuttamisesta (KOM(2003) 564 — C5-0485/2003 — 2001/0229(COD))

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan: RETT

lausuntoa varten: BUDG, ITRE, ENVI

oikeusperusta:

EY 156 art.

| — | Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisön työvoimaa koskevan otantatutkimuksen järjestämisestä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 577/98 muuttamisesta (KOM(2003) 594 — C5-0486/2003 — 2003/0047(COD))






  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan: EMPL |
| --- | --- | --- |
| | lausuntoa varten: ECON |
| oikeusperusta: | EY 285 art. |

—

Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisön työvoimaa koskevan otantatutkimuksen järjestämisestä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 577/98 muuttamisesta (KOM(2003) 594 — C5-0486/2003 — 2003/0047(COD))

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan: EMPL

lausuntoa varten: ECON

oikeusperusta:

EY 285 art.

| — | Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja Kiinan kansantasavallan erityishallintoalueen Macaon välisen, ilman lupaa oleskelevien henkilöiden takaisinottoa koskevan sopimuksen tekemisestä (10667/1/2003 — C5-0490/2003 — 2003/0054(CNS))






  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan: LIBE |
| --- | --- | --- |
| | lausuntoa varten: AFET |
| oikeusperusta: | EY 63 art. 3 kohta, EY 300 art. 2 ja 3 kohdan 1 alakohta |

—

Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja Kiinan kansantasavallan erityishallintoalueen Macaon välisen, ilman lupaa oleskelevien henkilöiden takaisinottoa koskevan sopimuksen tekemisestä (10667/1/2003 — C5-0490/2003 — 2003/0054(CNS))

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan: LIBE

lausuntoa varten: AFET

oikeusperusta:

EY 63 art. 3 kohta, EY 300 art. 2 ja 3 kohdan 1 alakohta

| — | Ehdotus neuvoston asetukseksi henkilöstösääntöuudistukseen liittyvistä siirtymätoimenpiteistä erityisesti palkkojen ja eläkkeiden osalta (KOM(2003) 612 — C5-0492/2003 — 2003/0241(CNS))






  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan: JURI |
| --- | --- | --- |
| | lausuntoa varten: BUDG |
| oikeusperusta: | EY 283 art. |

—

Ehdotus neuvoston asetukseksi henkilöstösääntöuudistukseen liittyvistä siirtymätoimenpiteistä erityisesti palkkojen ja eläkkeiden osalta (KOM(2003) 612 — C5-0492/2003 — 2003/0241(CNS))

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan: JURI

lausuntoa varten: BUDG

oikeusperusta:

EY 283 art.

| 2) | parlamentin valiokunnilta:








  2.1) | mietinnöt:







  — | * Mietintö: Ehdotus neuvoston päätökseksi jäsenvaltioille annettavasta valtuudesta ratifioida Euroopan yhteisön puolesta yleissopimus toimivallasta, sovellettavasta lainsäädännöstä, päätösten tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta sekä yhteistyöstä lapsen huoltoa ja lastensuojelutoimenpiteitä koskevissa asioissa (vuoden 1996 Haagin yleissopimus) tai liittyä tähän yleissopimukseen (KOM(2003) 348 — C5-0302/2003 — 2003/0127(CNS)) — Kansalaisvapauksien ja -oikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta.
  Esittelijä: Hermange
  (A5-0319/2003). |
| --- | --- | --- | --- |

2)

parlamentin valiokunnilta:

2.1)

mietinnöt:

—

- Mietintö: Ehdotus neuvoston päätökseksi jäsenvaltioille annettavasta valtuudesta ratifioida Euroopan yhteisön puolesta yleissopimus toimivallasta, sovellettavasta lainsäädännöstä, päätösten tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta sekä yhteistyöstä lapsen huoltoa ja lastensuojelutoimenpiteitä koskevissa asioissa (vuoden 1996 Haagin yleissopimus) tai liittyä tähän yleissopimukseen (KOM(2003) 348 — C5-0302/2003 — 2003/0127(CNS)) — Kansalaisvapauksien ja -oikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta.

Esittelijä: Hermange

(A5-0319/2003).

| — | * Mietintö: Helleenien tasavallan aloite neuvoston puitepäätöksen tekemiseksi ihmisen elinten ja kudosten laittoman kaupan ehkäisystä ja torjunnasta (7247/2003 — C5-0166/2003 — 2003/0812(CNS)) — Kansalaisvapauksien ja -oikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta.
  Esittelijä: Robert J. E. Evans
  (A5-0326/2003). |
| --- | --- |

—

- Mietintö: Helleenien tasavallan aloite neuvoston puitepäätöksen tekemiseksi ihmisen elinten ja kudosten laittoman kaupan ehkäisystä ja torjunnasta (7247/2003 — C5-0166/2003 — 2003/0812(CNS)) — Kansalaisvapauksien ja -oikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta.

Esittelijä: Robert J. E. Evans

(A5-0326/2003).

| — | Mietintö: Afrikan kehitystä edistävä uusi kumppanuus (NEPAD) (2003/2106(INI)) — Kehitysyhteistyövaliokunta.
  Esittelijä: Bébéar
  (A5-0329/2003). |
| --- | --- |

—

Mietintö: Afrikan kehitystä edistävä uusi kumppanuus (NEPAD) (2003/2106(INI)) — Kehitysyhteistyövaliokunta.

Esittelijä: Bébéar

(A5-0329/2003).

| — | * Mietintö: Ehdotus neuvoston direktiiviksi rikoksen uhreille maksettavista korvauksista (KOM(2002) 562 — C5-0517/2002 — 2002/0247(CNS)) — Kansalaisvapauksien ja -oikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta.
  Esittelijä: Angelilli
  (A5-0330/2003). |
| --- | --- |

—

- Mietintö: Ehdotus neuvoston direktiiviksi rikoksen uhreille maksettavista korvauksista (KOM(2002) 562 — C5-0517/2002 — 2002/0247(CNS)) — Kansalaisvapauksien ja -oikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta.

Esittelijä: Angelilli

(A5-0330/2003).

| — | Mietintö: Komission tiedonanto ”Kohti yhteisen kalastuspolitiikan yhtenäistä ja tehokasta toteutusta” (KOM(2003) 130 — C5-0240/2003 — 2003/2104(INI)) — Kalatalousvaliokunta.
  Esittelijä: Figueiredo
  (A5-0331/2003). |
| --- | --- |

—

Mietintö: Komission tiedonanto ”Kohti yhteisen kalastuspolitiikan yhtenäistä ja tehokasta toteutusta” (KOM(2003) 130 — C5-0240/2003 — 2003/2104(INI)) — Kalatalousvaliokunta.

Esittelijä: Figueiredo

(A5-0331/2003).

| — | Mietintö: Komission vuosikertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille kalastuslaivastojen monivuotisten ohjausohjelmien tuloksista vuoden 2001 lopulla sekä komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille kalastuslaivastojen monivuotisten ohjausohjelmien välivaiheen tuloksista 30 päivänä kesäkuuta 2002 (KOM(2002) 446 — KOM(2002) 483 — C5-0575/2002 — 2002/2262(INI)) — Kalatalousvaliokunta.
  Esittelijä: McKenna
  (A5-0332/2003). |
| --- | --- |

—

Mietintö: Komission vuosikertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille kalastuslaivastojen monivuotisten ohjausohjelmien tuloksista vuoden 2001 lopulla sekä komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille kalastuslaivastojen monivuotisten ohjausohjelmien välivaiheen tuloksista 30 päivänä kesäkuuta 2002 (KOM(2002) 446 — KOM(2002) 483 — C5-0575/2002 — 2002/2262(INI)) — Kalatalousvaliokunta.

Esittelijä: McKenna

(A5-0332/2003).

| — | Mietintö: Vuoden 2004 vaalit — miten taata naisten ja miesten yhtäläinen edustus (2003/2108(INI)) — Naisten oikeuksien ja tasa-arvoasioiden valiokunta.
  Esittelijä: Dybkjær
  (A5-0333/2003). |
| --- | --- |

—

Mietintö: Vuoden 2004 vaalit — miten taata naisten ja miesten yhtäläinen edustus (2003/2108(INI)) — Naisten oikeuksien ja tasa-arvoasioiden valiokunta.

Esittelijä: Dybkjær

(A5-0333/2003).

| — | Mietintö: Naisten oikeuksien loukkaaminen ja Euroopan unionin kansainväliset suhteet (2002/2286(INI)) — Naisten oikeuksien ja tasa-arvoasioiden valiokunta.
  Esittelijä: Smet
  (A5-0334/2003). |
| --- | --- |

—

Mietintö: Naisten oikeuksien loukkaaminen ja Euroopan unionin kansainväliset suhteet (2002/2286(INI)) — Naisten oikeuksien ja tasa-arvoasioiden valiokunta.

Esittelijä: Smet

(A5-0334/2003).

| — | *** I Mietintö: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi uimaveden laadusta (KOM(2002) 581 — C5-0508/2002 — 2002/0254(COD)) — Ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunta.
  Esittelijä: Maaten
  (A5-0335/2003). |
| --- | --- |

—

*** I Mietintö: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi uimaveden laadusta (KOM(2002) 581 — C5-0508/2002 — 2002/0254(COD)) — Ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunta.

Esittelijä: Maaten

(A5-0335/2003).

| — | *** I Mietintö: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kuluttajien etujen suojaamista tarkoittavista kieltokanteista (kodifioitu toisinto) (KOM(2003) 241 — C5-0230/2003 — 2003/0099(COD)) — Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta.
  Esittelijä: Gargani
  (A5-0337/2003). (Yksinkertaistettu menettely — työjärjestyksen 158 artiklan 1 kohta) |
| --- | --- |

—

*** I Mietintö: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kuluttajien etujen suojaamista tarkoittavista kieltokanteista (kodifioitu toisinto) (KOM(2003) 241 — C5-0230/2003 — 2003/0099(COD)) — Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta.

Esittelijä: Gargani

(A5-0337/2003). (Yksinkertaistettu menettely — työjärjestyksen 158 artiklan 1 kohta)

| — | *** I Mietintö: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tietyllä jännitealueella toimivia sähkölaitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (kodifioitu toisinto) (KOM(2003) 252 — C5-0231/2003 — 2003/0094(COD)) — Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta.
  Esittelijä: Gargani
  (A5-0338/2003). (Yksinkertaistettu menettely — työjärjestyksen 158 artiklan 1 kohta) |
| --- | --- |

—

*** I Mietintö: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tietyllä jännitealueella toimivia sähkölaitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (kodifioitu toisinto) (KOM(2003) 252 — C5-0231/2003 — 2003/0094(COD)) — Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta.

Esittelijä: Gargani

(A5-0338/2003). (Yksinkertaistettu menettely — työjärjestyksen 158 artiklan 1 kohta)

| — | *** I Mietintö: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kaksipyöräisten moottoriajoneuvojen matkustajan kädensijasta (kodifioitu toisinto) (KOM(2003) 145 — C5-0146/2003 — 2003/0058(COD)) — Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta.
  Esittelijä: Gargani
  (A5-0339/2003). (Yksinkertaistettu menettely — työjärjestyksen 158 artiklan 1 kohta) |
| --- | --- |

—

*** I Mietintö: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kaksipyöräisten moottoriajoneuvojen matkustajan kädensijasta (kodifioitu toisinto) (KOM(2003) 145 — C5-0146/2003 — 2003/0058(COD)) — Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta.

Esittelijä: Gargani

(A5-0339/2003). (Yksinkertaistettu menettely — työjärjestyksen 158 artiklan 1 kohta)

| — | *** I Mietintö: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kaksipyöräisten moottoriajoneuvojen seisontatuesta (kodifioitu toisinto) (KOM(2003) 147 — C5-0147/2003 — 2003/0059(COD)) — Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta.
  Esittelijä: Gargani
  (A5-0340/2003). (Yksinkertaistettu menettely — työjärjestyksen 158 artiklan 1 kohta) |
| --- | --- |

—

*** I Mietintö: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kaksipyöräisten moottoriajoneuvojen seisontatuesta (kodifioitu toisinto) (KOM(2003) 147 — C5-0147/2003 — 2003/0059(COD)) — Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta.

Esittelijä: Gargani

(A5-0340/2003). (Yksinkertaistettu menettely — työjärjestyksen 158 artiklan 1 kohta)

| — | * Mietintö: Ehdotus neuvoston asetukseksi turskakantojen elvytystoimenpiteistä (KOM(2003) 237 — C5-0237/2003 — 2003/0090(CNS)) — Kalatalousvaliokunta.
  Esittelijä: Stihler
  (A5-0341/2003). |
| --- | --- |

—

- Mietintö: Ehdotus neuvoston asetukseksi turskakantojen elvytystoimenpiteistä (KOM(2003) 237 — C5-0237/2003 — 2003/0090(CNS)) — Kalatalousvaliokunta.

Esittelijä: Stihler

(A5-0341/2003).

| — | Mietintö: Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Euroopan puolustus — teollisuus- ja markkinanäkökohtia — tavoitteena EU:n puolustustarvikepolitiikka” (KOM(2003) 113 — C5-0212/2003 — 2003/2096(INI)) — Ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunta.
  Esittelijä: Queiró
  (A5-0342/2003). (Valiokuntien tehostettu yhteistyö — työjärjestyksen 162 a artikla) |
| --- | --- |

—

Mietintö: Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Euroopan puolustus — teollisuus- ja markkinanäkökohtia — tavoitteena EU:n puolustustarvikepolitiikka” (KOM(2003) 113 — C5-0212/2003 — 2003/2096(INI)) — Ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunta.

Esittelijä: Queiró

(A5-0342/2003). (Valiokuntien tehostettu yhteistyö — työjärjestyksen 162 a artikla)

| — | * Mietintö: Helleenien tasavallan aloite neuvoston asetukseksi maahanmuuttoalan yhteyshenkilöverkoston perustamisesta (9870/2003 — C5-0260/2003 — 2003/0817(CNS)) — Kansalaisvapauksien ja -oikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta.
  Esittelijä: Roure
  (A5-0344/2003). |
| --- | --- |

—

- Mietintö: Helleenien tasavallan aloite neuvoston asetukseksi maahanmuuttoalan yhteyshenkilöverkoston perustamisesta (9870/2003 — C5-0260/2003 — 2003/0817(CNS)) — Kansalaisvapauksien ja -oikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta.

Esittelijä: Roure

(A5-0344/2003).

| — | *** I Mietintö: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettavaa vakuutusta koskevien neuvoston direktiivien 72/166/ETY, 84/5/ETY, 88/357/ETY ja 90/232/ETY sekä direktiivin 2000/26/EY muuttamisesta (KOM(2002) 244 — C5-0269/2002 — 2002/0124(COD)) — Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta.
  Esittelijä: Rothley
  (A5-0346/2003). |
| --- | --- |

—

*** I Mietintö: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettavaa vakuutusta koskevien neuvoston direktiivien 72/166/ETY, 84/5/ETY, 88/357/ETY ja 90/232/ETY sekä direktiivin 2000/26/EY muuttamisesta (KOM(2002) 244 — C5-0269/2002 — 2002/0124(COD)) — Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta.

Esittelijä: Rothley

(A5-0346/2003).

| — | Mietintö: Vihreä kirja ”Yrittäjyys Euroopassa” (KOM(2003) 27 — C5-0380/2003 — 2003/2161(INI)) — Teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunta.
  Esittelijä: Langen
  (A5-0347/2003). |
| --- | --- |

—

Mietintö: Vihreä kirja ”Yrittäjyys Euroopassa” (KOM(2003) 27 — C5-0380/2003 — 2003/2161(INI)) — Teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunta.

Esittelijä: Langen

(A5-0347/2003).

| — | Mietintö: Neuvoston vuosittainen selvitys Euroopan parlamentille YUTP:n tärkeimmistä näkökohdista ja perusvalinnoista ja niiden taloudellisista vaikutuksista Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon 2002 (7038/2003 — C5-0423/2003 — 2003/2141(INI)) — Ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunta.
  Esittelijä: Brok
  (A5-0348/2003). |
| --- | --- |

—

Mietintö: Neuvoston vuosittainen selvitys Euroopan parlamentille YUTP:n tärkeimmistä näkökohdista ja perusvalinnoista ja niiden taloudellisista vaikutuksista Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon 2002 (7038/2003 — C5-0423/2003 — 2003/2141(INI)) — Ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunta.

Esittelijä: Brok

(A5-0348/2003).

| — | Mietintö: Esitys Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2004 — Pääluokka III — Komissio (C5-0300/2003 — 2003/2001(BUD)) — Budjettivaliokunta.
  Esittelijä: Mulder
  (A5-0349/2003). |
| --- | --- |

—

Mietintö: Esitys Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2004 — Pääluokka III — Komissio (C5-0300/2003 — 2003/2001(BUD)) — Budjettivaliokunta.

Esittelijä: Mulder

(A5-0349/2003).

| — | Mietintö: Esitys Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2004 — Pääluokka I — Parlamentti, Pääluokka II — Neuvosto, Pääluokka IV — Tuomioistuin, Pääluokka V — Tilintarkastustuomioistuin, Pääluokka VI — Talous- ja sosiaalikomitea, Pääluokka VII — Alueiden komitea, Pääluokka VIII (A) — Oikeusasiamies, Pääluokka VIII (B) — Euroopan tietosuojavaltuutettu (C5-0300/2003 — 2003/2002(BUD)) — Budjettivaliokunta.
  Esittelijä: Gill
  (A5-0350/2003). |
| --- | --- |

—

Mietintö: Esitys Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2004 — Pääluokka I — Parlamentti, Pääluokka II — Neuvosto, Pääluokka IV — Tuomioistuin, Pääluokka V — Tilintarkastustuomioistuin, Pääluokka VI — Talous- ja sosiaalikomitea, Pääluokka VII — Alueiden komitea, Pääluokka VIII (A) — Oikeusasiamies, Pääluokka VIII (B) — Euroopan tietosuojavaltuutettu (C5-0300/2003 — 2003/2002(BUD)) — Budjettivaliokunta.

Esittelijä: Gill

(A5-0350/2003).

| — | Mietintö: Rauha ja ihmisarvo Lähi-idässä (2002/2166(INI)) — Ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunta.
  Esittelijä: Menéndez del Valle
  (A5-0351/2003). |
| --- | --- |

—

Mietintö: Rauha ja ihmisarvo Lähi-idässä (2002/2166(INI)) — Ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunta.

Esittelijä: Menéndez del Valle

(A5-0351/2003).

| — | Mietintö: Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille toimintasuunnitelman esittämiseksi muuttoliikkeitä koskevien yhteisön tilastotietojen keräämistä ja analysointia varten (KOM(2003) 179 — C5-0371/2003 — 2003/2157(INI)) — Kansalaisvapauksien ja -oikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta.
  Esittelijä: Oostlander
  (A5-0352/2003). |
| --- | --- |

—

Mietintö: Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille toimintasuunnitelman esittämiseksi muuttoliikkeitä koskevien yhteisön tilastotietojen keräämistä ja analysointia varten (KOM(2003) 179 — C5-0371/2003 — 2003/2157(INI)) — Kansalaisvapauksien ja -oikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta.

Esittelijä: Oostlander

(A5-0352/2003).

| — | *** I Mietintö: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston perustamisesta (KOM(2003) 63 — C5-0058/2003 — 2003/0032(COD)) — Teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunta.
  Esittelijä: Paasilinna
  (A5-0353/2003). |
| --- | --- |

—

*** I Mietintö: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston perustamisesta (KOM(2003) 63 — C5-0058/2003 — 2003/0032(COD)) — Teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunta.

Esittelijä: Paasilinna

(A5-0353/2003).

| — | Mietintö: Komission tiedonanto ”Kohti maaperänsuojelun teemakohtaista strategiaa” (KOM(2002) 179 — C5-0328/2002 — 2002/2172(COS)) — Ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunta.
  Esittelijä: Gutiérrez-Cortines
  (A5-0354/2003). |
| --- | --- |

—

Mietintö: Komission tiedonanto ”Kohti maaperänsuojelun teemakohtaista strategiaa” (KOM(2002) 179 — C5-0328/2002 — 2002/2172(COS)) — Ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunta.

Esittelijä: Gutiérrez-Cortines

(A5-0354/2003).

| 2.2) | suositukset toiseen käsittelyyn:







  — | *** II Suositus toiseen käsittelyyn: Neuvoston yhteinen kanta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi ohjelman käynnistämisestä korkea-asteen koulutuksen laadun parantamiseksi ja kulttuurien välisen yhteisymmärryksen edistämiseksi kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön avulla (Erasmus World) (2004-2008) (8644/1/2003 — C5-0294/2003 — 2002/0165(COD)) — Kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunta.
  Esittelijä: de Sarnez
  (A5-0336/2003). |
| --- | --- | --- |

2.2)

suositukset toiseen käsittelyyn:

—

*** II Suositus toiseen käsittelyyn: Neuvoston yhteinen kanta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi ohjelman käynnistämisestä korkea-asteen koulutuksen laadun parantamiseksi ja kulttuurien välisen yhteisymmärryksen edistämiseksi kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön avulla (Erasmus World) (2004-2008) (8644/1/2003 — C5-0294/2003 — 2002/0165(COD)) — Kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunta.

Esittelijä: de Sarnez

(A5-0336/2003).

| — | *** II Suositus toiseen käsittelyyn: Neuvoston yhteinen kanta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi metsien ja ympäristövuorovaikutusten seurannasta yhteisössä (Forest Focus) (8243/1/2003 — C5-0292/2003 — 2002/0164(COD)) — Ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunta.
  Esittelijä: Redondo Jiménez
  (A5-0343/2003). |
| --- | --- |

—

*** II Suositus toiseen käsittelyyn: Neuvoston yhteinen kanta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi metsien ja ympäristövuorovaikutusten seurannasta yhteisössä (Forest Focus) (8243/1/2003 — C5-0292/2003 — 2002/0164(COD)) — Ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunta.

Esittelijä: Redondo Jiménez

(A5-0343/2003).

| — | *** II Suositus toiseen käsittelyyn: Neuvoston yhteinen kanta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi elintarvikkeissa käytettäväksi tarkoitetuista makeutusaineista annetun direktiivin 94/35/EY muuttamisesta (9714/1/2003 — C5-0299/2003 — 2002/0152(COD)) — Ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunta.
  Esittelijä: Ferreira
  (A5-0345/2003). |
| --- | --- |

—

*** II Suositus toiseen käsittelyyn: Neuvoston yhteinen kanta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi elintarvikkeissa käytettäväksi tarkoitetuista makeutusaineista annetun direktiivin 94/35/EY muuttamisesta (9714/1/2003 — C5-0299/2003 — 2002/0152(COD)) — Ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunta.

Esittelijä: Ferreira

(A5-0345/2003).

| 3) | jäseniltä:








  3.1) | suulliset kysymykset kyselytunnille (työjärjestyksen 43 artikla) (B5-0279/2003):







  — | Nogueira Román Camilo, Posselt Bernd, Turco Maurizio, Alavanos Alexandros, Claeys Philip, Cushnahan John Walls, Valenciano Martínez-Orozco María Elena, Izquierdo Rojo María, Sacrédeus Lennart, Medina Ortega Manuel, Ó Neachtain Seán, Marset Campos Pedro, Alyssandrakis Konstantinos, Patakis Ioannis, Figueiredo Ilda, Bergaz Conesa María Luisa, Thors Astrid, Martin Hans-Peter, Korakas Efstratios, Hedkvist Petersen Ewa, Karas Othmar, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Newton Dunn Bill, Poignant Bernard, Andrews Niall, Crowley Brian, Fitzsimons James (Jim), Kinnock Glenys, Souladakis Ioannis, Casaca Paulo, De Rossa Proinsias, Howitt Richard, Hyland Liam- Grosch Mathieu J.H., Ceyhun Ozan, Malliori Minerva Melpomeni, Staes Bart, Ries Frédérique, McKenna Patricia, Sandberg-Fries Yvonne, Lucas Caroline, Crowley Brian, De Rossa Proinsias, Patakis Ioannis, Alavanos Alexandros, Riis-Jørgensen Karin, de Roo Alexander, Karas Othmar, Trakatellis Antonios, MacCormick Neil, Ebner Michl, Howitt Richard, Moraes Claude, Nogueira Román Camilo, Posselt Bernd, Turco Maurizio, Van Lancker Anne E.M., Honeyball Mary, Casaca Paulo, Sauquillo Pérez del Arco Francisca, Zorba Myrsini, Pohjamo Samuli, Izquierdo Rojo María, Vallvé Joan, Sacrédeus Lennart, Medina Ortega Manuel, Turchi Franz, Newton Dunn Bill, Langen Werner, Martin Hans-Peter, Wijkman Anders, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Gutiérrez-Cortines Cristina, Ahern Nuala, Pérez Royo Fernando, Carnero González Carlos, Pannella Marco, Flemming Marialiese, Cauquil Chantal, Bowe David Robert, McNally Eryl Margaret, Hughes Stephen, Corbey Dorette, Skinner Peter William, Kinnock Glenys, Stihler Catherine, Paulsen Marit, Bowis John, Papayannakis Mihail, Hatzidakis Konstantinos, Folias Christos, Fitzsimons James (Jim), Cercas Alejandro, Souladakis Ioannis, Thors Astrid, Hyland Liam, Ó Neachtain Seán, Cushnahan John Walls, Ortuondo Larrea Josu, Alyssandrakis Konstantinos, Dührkop Dührkop Bárbara, Karlsson Hans, Korakas Efstratios |
| --- | --- | --- | --- |

3)

jäseniltä:

3.1)

suulliset kysymykset kyselytunnille (työjärjestyksen 43 artikla) (B5-0279/2003):

—

Nogueira Román Camilo, Posselt Bernd, Turco Maurizio, Alavanos Alexandros, Claeys Philip, Cushnahan John Walls, Valenciano Martínez-Orozco María Elena, Izquierdo Rojo María, Sacrédeus Lennart, Medina Ortega Manuel, Ó Neachtain Seán, Marset Campos Pedro, Alyssandrakis Konstantinos, Patakis Ioannis, Figueiredo Ilda, Bergaz Conesa María Luisa, Thors Astrid, Martin Hans-Peter, Korakas Efstratios, Hedkvist Petersen Ewa, Karas Othmar, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Newton Dunn Bill, Poignant Bernard, Andrews Niall, Crowley Brian, Fitzsimons James (Jim), Kinnock Glenys, Souladakis Ioannis, Casaca Paulo, De Rossa Proinsias, Howitt Richard, Hyland Liam- Grosch Mathieu J.H., Ceyhun Ozan, Malliori Minerva Melpomeni, Staes Bart, Ries Frédérique, McKenna Patricia, Sandberg-Fries Yvonne, Lucas Caroline, Crowley Brian, De Rossa Proinsias, Patakis Ioannis, Alavanos Alexandros, Riis-Jørgensen Karin, de Roo Alexander, Karas Othmar, Trakatellis Antonios, MacCormick Neil, Ebner Michl, Howitt Richard, Moraes Claude, Nogueira Román Camilo, Posselt Bernd, Turco Maurizio, Van Lancker Anne E.M., Honeyball Mary, Casaca Paulo, Sauquillo Pérez del Arco Francisca, Zorba Myrsini, Pohjamo Samuli, Izquierdo Rojo María, Vallvé Joan, Sacrédeus Lennart, Medina Ortega Manuel, Turchi Franz, Newton Dunn Bill, Langen Werner, Martin Hans-Peter, Wijkman Anders, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Gutiérrez-Cortines Cristina, Ahern Nuala, Pérez Royo Fernando, Carnero González Carlos, Pannella Marco, Flemming Marialiese, Cauquil Chantal, Bowe David Robert, McNally Eryl Margaret, Hughes Stephen, Corbey Dorette, Skinner Peter William, Kinnock Glenys, Stihler Catherine, Paulsen Marit, Bowis John, Papayannakis Mihail, Hatzidakis Konstantinos, Folias Christos, Fitzsimons James (Jim), Cercas Alejandro, Souladakis Ioannis, Thors Astrid, Hyland Liam, Ó Neachtain Seán, Cushnahan John Walls, Ortuondo Larrea Josu, Alyssandrakis Konstantinos, Dührkop Dührkop Bárbara, Karlsson Hans, Korakas Efstratios

| 3.2) | päätöslauselmaesitykset (työjärjestyksen 48 artikla):







  — | Franz Turchi: Italialaisille pakolaisille maksettavat korvaukset ulkomailla menetetystä omaisuudesta (B5-0427/2003)






  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan: LIBE |
| --- | --- | --- | --- |

3.2)

päätöslauselmaesitykset (työjärjestyksen 48 artikla):

—

Franz Turchi: Italialaisille pakolaisille maksettavat korvaukset ulkomailla menetetystä omaisuudesta (B5-0427/2003)

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan: LIBE

| — | Giuseppe Brienza, Vitaliano Gemelli, Raffaele Lombardo, Paolo Pastorelli: Yhteinen menettely niiden kolmansien maiden kansalaisten kunnallista äänioikeutta koskevista säännöistä, jotka asuvat jäsenvaltiossa, jonka kansalaisia he eivät ole (B5-0428/2003)






  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan: LIBE |
| --- | --- | --- |

—

Giuseppe Brienza, Vitaliano Gemelli, Raffaele Lombardo, Paolo Pastorelli: Yhteinen menettely niiden kolmansien maiden kansalaisten kunnallista äänioikeutta koskevista säännöistä, jotka asuvat jäsenvaltiossa, jonka kansalaisia he eivät ole (B5-0428/2003)

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan: LIBE

| 3.3) | ehdotukset suositukseksi (työjärjestyksen 49 artikla):







  — | Per Gahrton Verts/ALE-ryhmän puolesta Euroopan unionin Etelä-Kaukasuksen-politiikka (B5-0429/2003)






  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan: AFET |
| --- | --- | --- | --- |
| | lausuntoa varten: ITRE |

3.3)

ehdotukset suositukseksi (työjärjestyksen 49 artikla):

—

Per Gahrton Verts/ALE-ryhmän puolesta Euroopan unionin Etelä-Kaukasuksen-politiikka (B5-0429/2003)

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan: AFET

lausuntoa varten: ITRE

| 3.4) | kirjalliset kannanotot luetteloon kirjattavaksi (työjärjestyksen 51 artikla):







  — | María Sornosa Martínez: Sähkömagneettiset kentät (21/2003); |
| --- | --- | --- |

3.4)

kirjalliset kannanotot luetteloon kirjattavaksi (työjärjestyksen 51 artikla):

—

María Sornosa Martínez: Sähkömagneettiset kentät (21/2003);

| — | Jean-Claude Martinez, Carl Lang, Bruno Gollnisch ja Marie-France Stirbois: Yhteisen maatalouspolitiikan uudistus (22/2003); |
| --- | --- |

—

Jean-Claude Martinez, Carl Lang, Bruno Gollnisch ja Marie-France Stirbois: Yhteisen maatalouspolitiikan uudistus (22/2003);

| — | Mark Francis Watts, Catherine Stihler ja Phillip Whitehead: Hyljekantojen sääntely (23/2003); |
| --- | --- |

—

Mark Francis Watts, Catherine Stihler ja Phillip Whitehead: Hyljekantojen sääntely (23/2003);

| — | Cristiana Muscardini: Nuoren iranilaisnaisen, joka puolustautui tappamalla hänet raiskanneen poliisin, saaman kuolemantuomion kumoaminen (24/2003). |
| --- | --- |

—

Cristiana Muscardini: Nuoren iranilaisnaisen, joka puolustautui tappamalla hänet raiskanneen poliisin, saaman kuolemantuomion kumoaminen (24/2003).

4.   Vetoomukset

Seuraavat vetoomukset, jotka on merkitty luetteloon alla ilmoitettuina päivinä, on työjärjestyksen 174 artiklan 5 kohdan mukaisesti lähetetty asiasta vastaavaan valiokuntaan:

29. syyskuuta 2003

Kleon Tziveleki (nro 926/2003);

Giorgios Demagos (nro 927/2003);

Christiana Frangou (nro 928/2003);

Minas Symeonidis (nro 929/2003);

Andreas Efthimiou (nro 930/2003);

Joseph Christos Kondylakis (nro 931/2003);

Andreas Vrionakis (nro 932/2003);

Francisco Luis Huesca (Salvem El Benacantil) (nro 933/2003);

Rached Othmani (nro 934/2003);

Ben Ali Hani Hamed (nro 935/2003);

Salah Triki Dhaou (nro 936/2003);

Ali Ahmed El Fakih (nro 937/2003);

Hans Joachim Forsterling (nro 938/2003);

Jhonatan Torres (nro 939/2003);

Henri-Luc Morille (Bio-Nature) (nro 940/2003);

Rundy Amice Chhuor (nro 941/2003);

Elise Lemoine (nro 942/2003);

Jean Morelon (Le Cercle Européen) (nro 943/2003);

Arnaud Berlik (Collectif Mor Glaz) (nro 944/2003);

Jean Pierre Mathevon (Association Collectif Saint Victor) (nro 945/2003);

Giuseppe Quarto Quarto (Club l'Imprenditore) (nro 946/2003);

Filippo Matteucci (nro 947/2003);

Davide Livucci (Etruria Soccorso) (nro 948/2003);

Alberto Perino (Associazione Habitat) (nro 949/2003);

Antonio Cecoro (nro 950/2003);

Ivan Facchetti (Comitato Antidiscarica di Bedizzole) (nro 951/2003);

Vittorio Bugli (Comune di Empoli) (nro 952/2003);

Ilic Slobodan (nro 953/2003);

Jörg Kopton (nro 954/2003);

Karl Degenhard (Rechtsanwälte Witting Contzen Degenhard) (nro 955/2003);

Chhiv Sokhonn (nro 956/2003);

Roman Marterer (nro 957/2003);

Michael Zach (nro 958/2003);

Hans Schneider (nro 959/2003);

Wolfgang Schwarz (30 allekirjoittanutta) (nro 960/2003);

Benjamin Langner (nro 961/2003);

Peter-Walter Mueller (nro 962/2003);

Simon Avram (nro 963/2003);

Hans-Walter Mende (nro 964/2003);

Pamela Frers-Schmidt (nro 965/2003);

Sven Lohse (nro 966/2003);

Wolfgang Froehlich (nro 967/2003);

Jorma Arvi Ahtiainen (nro 968/2003);

Günther Rautz (nro 969/2003);

Martin Rooney (nro 970/2003);

Barrie Teasdale (nro 971/2003);

Evangelia Palaska (nro 972/2003);

Henry Rodgers (nro 973/2003);

Catherine O'Loughlin (nro 974/2003);

Clemens Wesemann (nro 975/2003);

Herbert ja Sonja Beyriß (nro 976/2003);

Aldert Jan de Haan (ja 48 allekirjoittanutta) (nro 977/2003);

Erich Kalkus (nro 978/2003);

Reiner Thomas (2 allekirjoittanutta) (nro 979/2003);

8. lokakuuta 2003

Mihail Skarletos (nro 980/2003);

Alexandra Polysou (nro 981/2003);

Christos Dasioudis (nro 982/2003);

Rafael Chacón Benítez (nro 983/2003);

Rufino González Moreno (nro 984/2003);

Ofelia Menocal (Federación Mundial de ex-Presos Políticos Cubanos) (nro 985/2003);

Ramon Gaztelumendi Uribarren (Asociación Etxerat) (nro 986/2003);

Pedro Subijana (Euro-Toques International) (nro 987/2003);

Fabrizio Cecca (nro 988/2003);

Serge Armengaud (nro 989/2003);

Edouard Malonga (Mouvement congolais pour la Démocratie et le Développement Intégral (MCDDI)) (nro 990/2003);

Ioana Reveca Popescu (nro 991/2003);

Igor Sokirka (Estabelecimento Prisional de Caxias) (nro 992/2003);

Robert Pounchet (nro 993/2003);

Charline Magnin (nro 994/2003);

Roberto Raimondo (nro 995/2003);

Lorena Diez Cazón (nro 996/2003);

Renzo Davoli (nro 997/2003);

Luca Tonelli (nro 998/2003);

Alessandro Pira (nro 999/2003);

Carlotta Iacuzio (nro 1000/03);

Vitor Manuel Gomes da Graça (nro 1001/03);

Settha Hem (nro 1002/2003);

Nicole Daniels (nro 1003/2003);

Thomas Meyer-Falk (nro 1004/2003);

Michael Weiss (nro 1005/2003);

Christian Kaiser (nro 1006/2003);

Rashid Malik (nro 1007/2003);

Steffen Hanisch (nro 1008/2003);

Ralf Höbing (nro 1009/2003);

Peter Ott (nro 1010/2003);

Leo Busch (nro 1011/2003);

Günter Reul (nro 1012/2003);

Nihat Karakaya (nro 1013/2003);

Christos Papoudaris (nro 1014/2003);

Jamshid Adhami (nro 1015/2003);

Roy Hughes (nro 1016/2003);

Josep Figueras (”Voluntaris Sense Fronteres”) (nro 1017/2003);

William Patrick Finnerty (nro 1018/2003);

Helen Allen (nro 1019/2003);

Adrian Bonnington (nro 1020/2003);

Alexandra Pentaraki (nro 1021/2003);

Susan Croft (Consumers for Health Choice) (nro 1022/2003);

17. lokakuuta 2003

Ioannis Kallipolitis (nro 1023/03);

Joseph-Christos Kondylakis (National Center for Marine Research) (nro 1024/03);

Georgios Xevgenis (nro 1025/03);

Juan Jose Torres Valls (nro 1026/03);

Esteve Solà (nro 1027/03);

Hans Försterling (nro 1028/03);

Juan Cabrera Pérez (nro 1029/03);

Domingo-Antonio Rodriguez Luis (nro 1030/03);

Carla Filipa Efigénia da Paixão (nro 1031/03);

Trinidad Cañete Comba (Junta de Andalucia, Consejería de Gobernación, Subdelegación del Gobierno en el Campo de Gibraltar) (nro 1032/03);

Otelo Villella Grasso (nro 1033/03);

Véronique Oheix (nro 1034/03);

Julien Schirmann (nro 1035/03);

Gaël Peiffer (Services Vétérinaires de l'Abattoir de Metz) (nro 1036/03);

Hervé Eychenne (nro 1037/03);

Jacqueline Pailhe (nro 1038/03);

Daniel Mahe (SNTMA.FO) (nro 1039/03);

Roger Aliven (Agir pour l'environnement et le Développement Durable) (nro 1040/03);

Cathy Beureux (nro 1041/03);

Bernard Delord (nro 1042/03);

Patrick Bardzinsky (nro 1043/03);

Flavio Testi (nro 1044/03);

Alessandra Invernizzi (nro 1045/03);

Mauricio Lepak Milet (nro 1046/03);

Horst Peter (Hände weg vom Habichtswald — Bündnis der Natur- und Umweltschutzverbände im Raum Kassel) (nro 1047/2003);

Sven Knuth (nro 1048/2003);

hra Kohlgarth (nro 1049/2003);

Paulo Jacopino (nro 1050/2003);

Kurt Schorn (Pro Retina Deutschland e.V.) (3 allekirjoittanutta) (nro 1051/2003);

Rebecca Benford (nro 1052/2003);

Klaus Walters (nro 1053/2003);

Beate Kilian-Engelfried (nro 1054/2003);

Rudolf Feix (nro 1055/2003);

Christos Papoudaris (nro 1056/2003);

José Ramón Viñas Arduengo (nro 1057/2003);

Elizabeth Loughlin (nro 1058/2003);

Anastasios Tsapatsaris (Centre of Sustainable Development and Environmental Protection of NE Attica) (nro 1059/2003);

Alec Hayden (nro 1060/2003);

Thomas O'Reilly (nro 1061/2003);

John Keoghan (nro 1063/2003);

Roger Bunn (Music Industry Human Rights Association and Performing Arts Media Rights Association) (nro 1064/2003);

Eila Termonen (nro 1062/2003);

Ritva Karhu (nro 1065/2003);

Paavo Arhinmäki (Vasemmistonuoret Ry) (nro 1066/2003);

Tatiana Lebedinskaja (nro 1067/2003);

Martti Ylioja (nro 1068/2003);

Johan Frans Tullingh (nro 1069/2003);

Ortwin Geschke (nro 1070/2003).

5.   Määrärahojen siirrot

Budjettivaliokunta käsitteli ehdotusta määrärahojen siirtämiseksi nro 25/2003 (C5-0426/2003 — SEC(2003) 994).

Budjettivaliokunta päätti 25. kesäkuuta 2002 annetun varainhoitoasetuksen 24 artiklan 3 kohdan ja 181 artiklan 1 kohdan mukaisesti hyväksyä seuraavan siirron kokonaisuudessaan:

| MÄÄRÄRAHOJEN ALKUPERÄ: |
| --- |
| Luku B2-30 Koheesiorahasto | | |
| Momentti B2-300 Koheesiorahasto | Maksut | -87 905 000 EUR |
| MÄÄRÄRAHOJEN KOHDENNUS: |
| Luku B2-40 Euroopan unionin solidaarisuusrahasto — jäsenvaltiot | | |
| Momentti B2-400 Euroopan unionin solidaarisuusrahasto — jäsenvaltiot | Maksut | 87 905 000 EUR |

MÄÄRÄRAHOJEN ALKUPERÄ:

Luku B2-30 Koheesiorahasto

Momentti B2-300 Koheesiorahasto

Maksut

-87 905 000 EUR

MÄÄRÄRAHOJEN KOHDENNUS:

Luku B2-40 Euroopan unionin solidaarisuusrahasto — jäsenvaltiot

Momentti B2-400 Euroopan unionin solidaarisuusrahasto — jäsenvaltiot

Maksut

87 905 000 EUR

6.   Parlamentin kokoonpano

Toimivaltaiset Portugalin viranomaiset ovat ilmoittaneet, että João Gouveia on nimitetty parlamentin jäseneksi Arlindo Cunhan tilalle 15. lokakuuta 2003 alkaen.

Toimivaltaiset Portugalin viranomaiset ovat ilmoittaneet, että Raquel Cardoso on nimitetty parlamentin jäseneksi Jorge Moreira da Silvan tilalle 16. lokakuuta 2003 alkaen.

Puhemies muistutti työjärjestyksen 7 artiklan 5 kohdan määräyksistä.

7.   Valiokuntien ja valtuuskuntien kokoonpano

Parlamentti vahvisti PPE-DE-ryhmän pyynnöstä seuraavan nimityksen:

| — | PECH-valiokunta: Joaquim Piscarreta. |
| --- | --- |

—

PECH-valiokunta: Joaquim Piscarreta.

8.   Käsittelyjärjestys

Esityslistalla oli seuraavana käsittelyjärjestyksen vahvistaminen.

Lokakuun II ja marraskuun I istuntojaksojen lopullinen esityslistaluonnos (PE 336.401/PDOJ) on jaettu ja siihen on ehdotettu seuraavia muutoksia (työjärjestyksen 111 artikla):

Istunnot 20. — 23. lokakuuta 2003

Maanantaija tiistai

| — | ei muutoksia |
| --- | --- |

—

ei muutoksia

Keskiviikko

| — | UEN-ryhmän pyyntö Luís Queirón mietinnön (A5-0342/2003) palauttamiseksi valiokuntaan työjärjestyksen 144 artiklan mukaisesti.
  Esittelijä perusteli pyynnön.
  Parlamentti hyväksyi pyynnön. |
| --- | --- |

—

UEN-ryhmän pyyntö Luís Queirón mietinnön (A5-0342/2003) palauttamiseksi valiokuntaan työjärjestyksen 144 artiklan mukaisesti.

Esittelijä perusteli pyynnön.

Parlamentti hyväksyi pyynnön.

Luís Queirón mietinnön valiokuntaan palauttamisen johdosta parlamentti käsitteli kolmea muuta pyyntöä, joista vain yksi voitaisiin hyväksyä:

| — | PPE-DE-ryhmän ja GUE/NGL-ryhmän pyyntö ottaa esityslistalle Elmar Brokin mietinnön (A5-0348/2003) jälkeen neuvoston ja komission julkilausumat Euroopan unionin ja Venäjän tulevasta huippukokouksesta Tšetšenian tilanne mukaan lukien — aiheesta ei esitetä päätöslauselmia; |
| --- | --- |

—

PPE-DE-ryhmän ja GUE/NGL-ryhmän pyyntö ottaa esityslistalle Elmar Brokin mietinnön (A5-0348/2003) jälkeen neuvoston ja komission julkilausumat Euroopan unionin ja Venäjän tulevasta huippukokouksesta Tšetšenian tilanne mukaan lukien — aiheesta ei esitetä päätöslauselmia;

| — | GUE/NGL-ryhmän pyyntö ottaa esityslistalle neuvoston ja komission julkilausumat Bolivian tilanteesta — aiheesta voidaan esittää päätöslauselmia; |
| --- | --- |

—

GUE/NGL-ryhmän pyyntö ottaa esityslistalle neuvoston ja komission julkilausumat Bolivian tilanteesta — aiheesta voidaan esittää päätöslauselmia;

| — | PSE-ryhmän pyyntö aikaistaa yöistuntoon merkityn Emilio Menéndez del Vallen mietinnön (A5-0351/2003) käsittely ja merkitä se YK:n puitteissa tehtävää aloitetta yleismaailmallisesta kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanon lykkäämisestä koskevien neuvoston ja komission julkilausumien jälkeen. |
| --- | --- |

—

PSE-ryhmän pyyntö aikaistaa yöistuntoon merkityn Emilio Menéndez del Vallen mietinnön (A5-0351/2003) käsittely ja merkitä se YK:n puitteissa tehtävää aloitetta yleismaailmallisesta kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanon lykkäämisestä koskevien neuvoston ja komission julkilausumien jälkeen.

Puheenvuorot: Ilkka Suominen PPE-DE-ryhmän puolesta perusteli ryhmänsä pyynnön ja Daniel Marc Cohn-Bendit Verts/ALE-ryhmän puolesta.

Francis Wurtz GUE/NGL-ryhmän puolesta viittasi toisen pyynnön aiheeseen ja ehdotti, että iltaistunnon esityslistalle otetaan komission julkilausuma Boliviasta.

Parlamentti hyväksyi PPE-DE-ryhmän ja GUE/NGL-ryhmän pyynnön KÄ:ssä (117 puolesta, 86 vastaan, 8 tyhjää).

Näin ollen muut pyynnöt raukesivat.

Puhemies antoi tämän jälkeen parlamentin päätettäväksi Francis Wurtzin ehdotuksen.

Parlamentti hyväksyi ehdotuksen KÄ:ssä (112 puolesta, 99 vastaan, 0 tyhjää).

Kyseinen kohta merkitään keskiviikon esityslistan loppuun.

Määräajat:

| — | päätöslauselmaesitykset: tiistaina 21. lokakuuta klo 12.00 |
| --- | --- |

—

päätöslauselmaesitykset: tiistaina 21. lokakuuta klo 12.00

| — | tarkistukset ja yhteiset päätöslauselmaesitykset: keskiviikkona 22. lokakuuta klo 12.00. |
| --- | --- |

—

tarkistukset ja yhteiset päätöslauselmaesitykset: keskiviikkona 22. lokakuuta klo 12.00.

Torstai

| — | ei muutoksia |
| --- | --- |

—

ei muutoksia

Istunnot 5. ja 6. marraskuuta 2003

| — | ei muutoksia |
| --- | --- |

—

ei muutoksia

Kiireellistä käsittelyä koskeva neuvoston pyyntö (työjärjestyksen 112 artikla):

| — | ehdotus neuvoston päätökseksi makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntämisestä Serbialle ja Montenegrolle ja makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntämisestä Jugoslavian liittotasavallalle tehdyn päätöksen 2002/882/EY muuttamisesta (C5-0428/2003).
  Kiireellisyyden perustelu:
  Jos neuvosto ei hyväksy päätöstä virallisesti ennen marraskuun loppua, komission on mahdotonta antaa apu käyttöön ennen vuoden loppua ja nykyisessä talousarviossa olevat rahoitusmahdollisuudet menetetään, millä olisi negatiivisia vaikutuksia Serbian ja Montenegron maksutaseeseen.
  Parlamentti äänestää kiireellistä käsittelyä koskevasta pyynnöstä huomisen istunnon alussa. |
| --- | --- |

—

ehdotus neuvoston päätökseksi makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntämisestä Serbialle ja Montenegrolle ja makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntämisestä Jugoslavian liittotasavallalle tehdyn päätöksen 2002/882/EY muuttamisesta (C5-0428/2003).

Kiireellisyyden perustelu:

Jos neuvosto ei hyväksy päätöstä virallisesti ennen marraskuun loppua, komission on mahdotonta antaa apu käyttöön ennen vuoden loppua ja nykyisessä talousarviossa olevat rahoitusmahdollisuudet menetetään, millä olisi negatiivisia vaikutuksia Serbian ja Montenegron maksutaseeseen.

Parlamentti äänestää kiireellistä käsittelyä koskevasta pyynnöstä huomisen istunnon alussa.

*

- *

Käsittelyjärjestys vahvistettiin.

9.   Minuutin puheenvuorot poliittisesti tärkeistä asioista

Puhemies myönsi työjärjestyksen 121 a artiklan nojalla minuutin puheenvuoron seuraaville jäsenille, jotka halusivat kiinnittää parlamentin huomion poliittisesti tärkeään asiaan:

Antonio Tajani, Ward Beysen, Dorette Corbey, Liam Hyland, Françoise Grossetête, Giovanni Claudio Fava, Myrsini Zorba, Malcolm Harbour, joka palasi käsittelyjärjestykseen ja erityisesti torstain 6. marraskuuta esityslistaan ja pyysi komissiota laajentamaan Fordin työntekijöiden irtisanomista (Genk, Belgia) koskevan julkilausumansa (PDOJ:n kohta 80) Euroopan unionin autoteollisuuden työllisyysnäkymiin (puhemies vastasi ottavansa asian esille puheenjohtajakokouksessa),Giacomo Santini, Carles-Alfred Gasòliba i Böhm, Ioannis Patakis, Piia-Noora Kauppi, Camilo Nogueira Román, Olga Zrihen, Koldo Gorostiaga Atxalandabaso, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Olle Schmidt, Carlos Lage, Koldo Gorostiaga Atxalandabaso antaakseen henkilökohtaisen lausuman sen johdosta, mitä José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra oli hänestä lausunut, ja José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra tästä puheenvuorosta.

10.   Forest Focus (metsien ja ympäristövuorovaikutusten seuranta) ***II (keskustelu)

Suositus toiseen käsittelyyn: Neuvoston yhteinen kanta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi metsien ja ympäristövuorovaikutusten seurannasta yhteisössä (Forest Focus) [8243/1/2003 — C5-0292/2003 — 2002/0164(COD)] — Ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunta.

Esittelijä: Encarnación Redondo Jiménez

(A5-0343/2003)

Encarnación Redondo Jiménez esitteli suosituksen toiseen käsittelyyn.

Puhetta johti

varapuhemies Giorgos DIMITRAKOPOULOS

Margot Wallström (komission jäsen) käytti puheenvuoron.

Puheenvuorot: Françoise Grossetête PPE-DE-ryhmän puolesta, Riitta Myller PSE-ryhmän puolesta, María Luisa Bergaz Conesa GUE/NGL-ryhmän puolesta, Marie Anne Isler Béguin Verts/ALE-ryhmän puolesta, José Ribeiro e Castro UEN-ryhmän puolesta, Peder Wachtmeister, Martine Roure, Ioannis Patakis, Piia-Noora Kauppi, Carlos Lage, Ilda Figueiredo, Christos Folias, Joaquim Piscarreta ja Margot Wallström.

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

Äänestys: istunnon pöytäkirja 21.10.2003, kohta 14.

11.   Uimaveden laatu ***I (keskustelu)

Mietintö: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi uimaveden laadusta [KOM(2002) 581 — C5-0508/2002 — 2002/0254(COD)] — Ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunta.

Esittelijä: Jules Maaten

(A5-0335/2003)

Margot Wallström (komission jäsen) käytti puheenvuoron.

Jules Maaten esitteli laatimansa mietinnön.

Puheenvuorot: Ursula Schleicher PPE-DE-ryhmän puolesta, Torben Lund PSE-ryhmän puolesta, Alexander de Roo Verts/ALE-ryhmän puolesta, Johannes (Hans) Blokland EDD-ryhmän puolesta, Ria G.H.C. Oomen-Ruijten, Riitta Myller, Jean-Louis Bernié, John Bowis, Catherine Stihler, Bent Hindrup Andersen ja Cristina García-Orcoyen Tormo.

Puhetta johti

varapuhemies James L.C. PROVAN

Puheenvuorot: Yvonne Sandberg-Fries ja Margot Wallström.

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

Äänestys: istunnon pöytäkirja 21.10.2003, kohta 17.

12.   Kasvihuonekaasupäästöjen seuranta ja Kioton pöytäkirjan täytäntöönpano ***I (keskustelu)

Mietintö: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön kasvihuonekaasupäästöjen seurantajärjestelmästä ja Kioton pöytäkirjan täytäntöönpanosta [KOM(2003) 51 — C5-0031/2003 — 2003/0029(COD)] — Ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunta.

Esittelijä: Guido Sacconi

(A5-0290/2003)

Margot Wallström (komission jäsen) käytti puheenvuoron.

Guido Sacconi esitteli laatimansa mietinnön.

Puheenvuorot: Dominique Vlasto (ITRE-valiokunnan lausunnon valmistelija), Eija-Riitta Anneli Korhola PPE-DE-ryhmän puolesta, Proinsias De Rossa PSE-ryhmän puolesta, Gérard Caudron GUE/NGL-ryhmän puolesta, James (Jim) Fitzsimons UEN-ryhmän puolesta, Avril Doyle ja Margot Wallström.

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

Äänestys: istunnon pöytäkirja 21.10.2003, kohta 18.

13.   Liikkuviin työkoneisiin asennettavien polttomoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöt ***I (keskustelu)

Mietintö: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi liikkuviin työkoneisiin asennettavien polttomoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöjen torjuntatoimenpiteitä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 97/68/EY muuttamisesta [KOM(2002) 765 — C5-0636/2002 — 2002/0304(COD)] — Ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunta.

Esittelijä: Bernd Lange

(A5-0296/2003)

Margot Wallström (komission jäsen) käytti puheenvuoron.

Bernd Lange esitteli laatimansa mietinnön.

Puheenvuorot: Jan Marinus Wiersma (RETT-valiokunnan lausunnon valmistelija), Martin Callanan PPE-DEryhmän puolesta, David Robert Bowe PSE-ryhmän puolesta, Alexander de Roo Verts/ALE-ryhmän puolesta, Karl-Heinz Florenz, Horst Schnellhardt ja Margot Wallström.

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

Äänestys: istunnon pöytäkirja 21.10.2003, kohta 19.

14.   Saastuneiden amerikkalaisten sota-alusten tuhoaminen Euroopan unionissa (julkilausuma ja keskustelu)

Komission julkilausuma: Saastuneiden amerikkalaisten sota-alusten tuhoaminen Euroopan unionissa

Margot Wallström (komission jäsen) antoi julkilausuman.

Puhetta johti

varapuhemies Ingo FRIEDRICH

Puheenvuorot: Karl-Heinz Florenz PPE-DE-ryhmän puolesta, Karin Scheele PSE-ryhmän puolesta, Jan Dhaene Verts/ALE-ryhmän puolesta, Proinsias De Rossa, Patricia McKenna, David Robert Bowe ja Margot Wallström.

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

15.   Erasmus Mundus -ohjelma (2004-2008) ***II (keskustelu)

Suositus toiseen käsittelyyn: Neuvoston yhteinen kanta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen tekemiseksi ohjelman käynnistämisestä korkea-asteen koulutuksen laadun parantamiseksi ja kulttuurien välisen yhteisymmärryksen edistämiseksi kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön avulla (Erasmus Mundus) (2004-2008) [8644/1/2003 — C5-0294/2003 — 2002/0165(COD)] — Kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunta.

Esittelijä: Marielle De Sarnez

(A5-0336/2003)

Marielle De Sarnez esitteli suosituksen toiseen käsittelyyn.

Viviane Reding (komission jäsen) käytti puheenvuoron.

Puheenvuorot: Doris Pack PPE-DE-ryhmän puolesta, Michel Rocard (CULT-valiokunnan puheenjohtaja) PSEryhmän puolesta, Maria Johanna (Marieke) Sanders-ten Holte ELDR-ryhmän puolesta, Miquel Mayol i Raynal Verts/ALE-ryhmän puolesta, sitoutumaton Koenraad Dillen, Vasco Graça Moura, Christa Prets, Brigitte Wenzel-Perillo, Ulpu Iivari ja Thomas Mann.

Puhetta johti

varapuhemies Alonso José PUERTA

Myrsini Zorba käytti puheenvuoron.

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

Äänestys: istunnon pöytäkirja 21.10.2003, kohta 15.

16.   eLearning-ohjelma (2004-2006) ***II (keskustelu)

Suositus toiseen käsittelyyn: Neuvoston yhteinen kanta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen tekemiseksi monivuotisesta ohjelmasta (2004-2006) tieto- ja viestintätekniikan tehokkaaksi integroimiseksi yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmiin Euroopassa (eLearning-ohjelma) [8642/1/2003 — C5-0293/2003 — 2002/0303(COD)] — Kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunta.

Esittelijä: Mario Mauro

(A5-0314/2003)

Mario Mauro esitteli suosituksen toiseen käsittelyyn.

Viviane Reding (komission jäsen) käytti puheenvuoron.

Puheenvuorot: Christa Prets PSE-ryhmän puolesta, Maria Johanna (Marieke) Sanders-ten Holte ELDR-ryhmän puolesta, Brian Crowley UEN-ryhmän puolesta, Ulpu Iivari ja Reino Paasilinna.

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

Äänestys: istunnon pöytäkirja 21.10.2003. kohta 16.

17.   Lapsen huoltoa ja lastensuojelutoimenpiteitä koskevat asiat * (keskustelu)

Mietintö: Ehdotus neuvoston päätökseksi jäsenvaltioille annettavasta valtuudesta ratifioida Euroopan yhteisön puolesta yleissopimus toimivallasta, sovellettavasta lainsäädännöstä, päätösten tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta sekä yhteistyöstä lapsen huoltoa ja lastensuojelutoimenpiteitä koskevissa asioissa (vuoden 1996 Haagin yleissopimus) tai liittyä tähän yleissopimukseen [KOM(2003) 348 — C5-0302/2003 — 2003/0127(CNS)] — Kansalaisvapauksien ja -oikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta.

Esittelijä: Marie-Thérèse Hermange

(A5-0319/2003)

Viviane Reding (komission jäsen) käytti puheenvuoron.

Marie-Thérèse Hermange esitteli laatimansa mietinnön.

Puheenvuorot: Mary Elizabeth Banotti PPE-DE-ryhmän puolesta, Evelyne Gebhardt PSE-ryhmän puolesta ja Uma Aaltonen Verts/ALE-ryhmän puolesta.

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

Äänestys: istunnon pöytäkirja 22.10.2003, kohta 9.

18.   Seuraavan istunnon esityslista

Huomisen istunnon esityslista on vahvistettu (ks. ”Esityslista” PE 336.401/OJMA).

19.   Istunnon päättäminen

Istunto päättyi klo 21.35.

Julian Priestley

pääsihteeri

Joan Colom i Naval

varapuhemies

---

LÄSNÄOLOLISTA

Allekirjoittaneet:

Aaltonen, Abitbol, Adam, Nuala Ahern, Ainardi, Almeida Garrett, Andersen, Andersson, Andreasen, André-Léonard, Andrews, Aparicio Sánchez, Arvidsson, Atkins, Attwooll, Averoff, Ayuso González, Bakopoulos, Balfe, Baltas, Banotti, Barón Crespo, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Belder, Berend, Berenguer Fuster, Berès, Bergaz Conesa, Berger, Bernié, Berthu, Bertinotti, Beysen, Bigliardo, Blak, Blokland, Böge, Bösch, von Boetticher, Bonde, Bonino, Boogerd-Quaak, Booth, Bordes, Boselli, Boumediene-Thiery, Bourlanges, Bouwman, Bowe, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Breyer, Brie, Brienza, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Butel, Callanan, Calò, Camisón Asensio, Campos, Camre, Carlotti, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Caudron, Caullery, Cauquil, Cederschiöld, Celli, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Chichester, Claeys, Coelho, Cohn-Bendit, Collins, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Cornillet, Corrie, Cossutta, Raffaele Costa, Coûteaux, Cox, Crowley, van Dam, Darras, Dary, Daul, Dehousse, De Keyser, Dell'Alba, Della Vedova, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deva, De Veyrac, Dhaene, Díez González, Di Lello Finuoli, Dillen, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, Dybkjær, El Khadraoui, Elles, Eriksson, Esclopé, Ettl, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert J.E. Evans, Färm, Fava, Ferber, Fernández Martín, Ferreira, Ferrer, Fiebiger, Figueiredo, Fitzsimons, Flemming, Florenz, Folias, Ford, Formentini, Foster, Fourtou, Frahm, Friedrich, Gahler, Gahrton, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garot, Garriga Polledo, Gasòliba i Böhm, de Gaulle, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goebbels, Goepel, Görlach, Gollnisch, Gomolka, Goodwill, Gorostiaga Atxalandabaso, Gouveia, Graefe zu Baringdorf, Graça Moura, Gröner, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Hänsch, Hager, Harbour, Hatzidakis, Haug, Heaton-Harris, Hedkvist Petersen, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Herzog, Honeyball, Hortefeux, Hudghton, Hughes, van Hulten, Hyland, Iivari, Imbeni, Inglewood, Isler Béguin, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jeggle, Jensen, Jöns, Jové Peres, Junker, Karas, Karlsson, Katiforis, Kaufmann, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Keßler, Kindermann, Glenys Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korakas, Korhola, Koukiadis, Koulourianos, Krarup, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kronberger, Kuckelkorn, Kuhne, Kuntz, Lage, Laguiller, Lalumière, Lamassoure, Lambert, Lang, Lange, Langen, Lannoye, de La Perriere, Lavarra, Lechner, Lehne, Leinen, Liese, Lipietz, Lisi, Ludford, Lulling, Lund, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McCartin, McKenna, McNally, Maes, Manders, Manisco, Erika Mann, Thomas Mann, Marchiani, Marinho, Marini, Marinos, Markov, Marques, Marset Campos, Martens, David W. Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Mastorakis, Mathieu, Hans-Peter Mayer, Xaver Mayer, Mayol i Raynal, Medina Ortega, Meijer, Menéndez del Valle, Mennea, Menrad, Messner, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Mombaur, Monsonís Domingo, Montfort, Morillon, Müller, Mulder, Murphy, Mussa, Musumeci, Myller, Napoletano, Naranjo Escobar, Nassauer, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Niebler, Nisticò, Nobilia, Nogueira Román, Nordmann, Olsson, Ó Neachtain, Onesta, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Paasilinna, Pacheco Pereira, Paciotti, Pack, Pannella, Papayannakis, Parish, Pastorelli, Patakis, Paulsen, Pérez Álvarez, Pérez Royo, Perry, Pesälä, Pex, Piecyk, Piétrasanta, Pirker, Piscarreta, Plooij-van Gorsel, Podestà, Poettering, Pohjamo, Pomés Ruiz, Poos, Posselt, Prets, Procacci, Pronk, Provan, Puerta, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rapkay, Raschhofer, Raymond, Redondo Jiménez, Ribeiro e Castro, Ries, Riis-Jørgensen, Rocard, Rodríguez Ramos, de Roo, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Rovsing, Rübig, Rühle, Sacconi, Sacrédeus, Sakellariou, Salafranca Sánchez-Neyra, Sandberg-Fries, Sandbæk, Sanders-ten Holte, Santini, dos Santos, Sartori, Savary, Sbarbati, Scarbonchi, Schaffner, Scheele, Schierhuber, Schleicher, Gerhard Schmid, Herman Schmid, Olle Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schörling, Ilka Schröder, Jürgen Schröder, Schroedter, Schulz, Schwaiger, Segni, Seppänen, Sichrovsky, Simpson, Skinner, Smet, Soares, Sörensen, Sommer, Sornosa Martínez, Souchet, Souladakis, Sousa Pinto, Staes, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Sterckx, Stihler, Stockmann, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Swiebel, Swoboda, Sørensen, Tajani, Tannock, Theato, Theorin, Thomas-Mauro, Thorning-Schmidt, Thors, Thyssen, Titford, Titley, Torres Marques, Trakatellis, Trentin, Turmes, Uca, Väyrynen, Vairinhos, Valdivielso de Cué, Valenciano Martínez-Orozco, Vallvé, Van Hecke, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vattimo, Veltroni, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Virrankoski, Vlasto, Voggenhuber, Volcic, Wachtmeister, Wallis, Walter, Watson, Weiler, Wenzel-Perillo, Whitehead, Wieland, Wiersma, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Wuori, Wurtz, Wynn, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimeray, Zimmerling, Zissener, Zorba, Zrihen

Tarkkailijat

Bastys Mindaugas, Bekasovs Martijans, Beneš Miroslav, Biela Adam, Bielan Adam, Bobelis Kazys Jaunutis, Bonnici Josef, Brejc Mihael, Chrzanowski Zbigniew, Cybulski Zygmunt, Demetriou Panayiotis, Didžiokas Gintaras, Ekert Milan, Ékes József, Fajmon Hynek, Falbr Richard, Filipek Krzysztof, Galażewski Andrzej, Giertych Maciej, Grabowska Genowefa, Grzebisz-Nowicka Zofia, Grzyb Andrzej, Jaskiernia Jerzy, Kamiński Michal Tomasz, Kiršteins Aleksandrs, Klopotek Eugeniusz, Kowalska Bronislawa, Kreitzberg Peeter, Kriščiūnas Kęstutis, Kuzmickas Kęstutis, Kvietkauskas Vytautas, Laar Mart, Landsbergis Vytautas, Lewandowski Janusz Antoni, Lisak Janusz, Litwiniec Boguslaw, Lydeka Arminas, Lyżwiński Stanislaw, Macierewicz Antoni, Maldeikis Eugenijus, Matsakis Marios, Ouzký Miroslav, Pasternak Agnieszka, Peterle Alojz, Pieniążek Jerzy, Pīks Rihards, Plokšto Artur, Podgórski Bogdan, Protasiewicz Jacek, Reiljan Janno, Savi Toomas, Siekierski Czeslaw, Smorawiński Jerzy, Svoboda Pavel, Szczyglo Aleksander, Tomaka Jan, Tomczak Witold, Vaculík Josef, Valys Antanas, Vareikis Egidijus, Vella George, Vėsaitė Birutė, Widuch Marek, Wikiński Marek, Winiarczyk-Kossakowska Malgorzata, Wiśniowska Genowefa, Żenkiewicz Marian

---

Tiistai 21. lokakuuta 2003

| 1.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 82/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 82/20

---

PÖYTÄKIRJA

(2004/C 82 E/01)

ISTUNNON KULKU

Puhetta johti

varapuhemies Gerhard SCHMID

1.   Istunnon avaaminen

Istunto avattiin klo 9.00.

2.   Vastaanotetut asiakirjat

Seuraavat asiakirjat on vastaanotettu

| 1) | parlamentin valiokunnilta:

  - Ehdotus neuvoston päätökseksi makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntämisestä Serbialle ja Montenegrolle ja makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntämisestä Jugoslavian liittotasavallalle tehdyn päätöksen 2002/882/EY muuttamisesta [KOM(2003) 0506 — C5-0428/2003 — 2003/0190(CNS)] — Teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunta.
  Esittelijä: Bastiaan Belder
  (A5-0356/2003). |
| --- | --- |

1)

parlamentin valiokunnilta:

- Ehdotus neuvoston päätökseksi makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntämisestä Serbialle ja Montenegrolle ja makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntämisestä Jugoslavian liittotasavallalle tehdyn päätöksen 2002/882/EY muuttamisesta [KOM(2003) 0506 — C5-0428/2003 — 2003/0190(CNS)] — Teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunta.

Esittelijä: Bastiaan Belder

(A5-0356/2003).

| 2) | jäseniltä:







  2.1) | suulliset kysymykset (työjärjestyksen 42 artikla):






  — | Salvador Jové Peres AGRI-valiokunnan puolesta komissiolle: Tupakan, puuvillan ja oliiviöljyn yhteisten markkinajärjestelyjen uudistaminen(B5-0280/2003); |
| --- | --- | --- | --- |

2)

jäseniltä:

2.1)

suulliset kysymykset (työjärjestyksen 42 artikla):

—

Salvador Jové Peres AGRI-valiokunnan puolesta komissiolle: Tupakan, puuvillan ja oliiviöljyn yhteisten markkinajärjestelyjen uudistaminen(B5-0280/2003);

| — | Giuseppe Gargani, Willi Rothley, Klaus-Heiner Lehne ja Toine Manders JURI-valiokunnan puolesta komissiolle: Saksan panttijärjestelmä (B5-0281/2003). |
| --- | --- |

—

Giuseppe Gargani, Willi Rothley, Klaus-Heiner Lehne ja Toine Manders JURI-valiokunnan puolesta komissiolle: Saksan panttijärjestelmä (B5-0281/2003).

| — | Theodorus J.J. Bouwman, EMPL-valiokunnan puolesta komissiolle: Sosiaalipoliittisen ohjelman väliarviointi (B5-0412/2003). |
| --- | --- |

—

Theodorus J.J. Bouwman, EMPL-valiokunnan puolesta komissiolle: Sosiaalipoliittisen ohjelman väliarviointi (B5-0412/2003).

| 2.2) | päätöslauselmaesitykset (työjärjestyksen 48 artikla):






  — | Cristiana Muscardini: Unionin kansalaisten mahdollisuus äänestää kunnallisvaaleissa (B5-0433/2003).






  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan: LIBE |
| --- | --- | --- | --- |

2.2)

päätöslauselmaesitykset (työjärjestyksen 48 artikla):

—

Cristiana Muscardini: Unionin kansalaisten mahdollisuus äänestää kunnallisvaaleissa (B5-0433/2003).

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan: LIBE

| 2.3) | päätöslauselmaesitykset (työjärjestyksen 42 artiklan 5 kohta): Vapaita ammatteja koskevista markkina- ja kilpailusäännöksistä käydyn keskustelun päätteeksi työjärjestyksen 42 artiklan 5 kohdan mukaisesti käsiteltäväksi jätetyt päätöslauselmaesitykset (keskustelu käytiin 8. lokakuuta 2003) (istunnon pöytäkirja 8.10.2003, kohta 12):






  — | Willy C.E.H. De Clercq ELDR-ryhmän puolesta Vapaiden ammattien harjoittajien markkinasäännökset ja kilpailusäännöt (B5-0430/2003); |
| --- | --- | --- |

2.3)

päätöslauselmaesitykset (työjärjestyksen 42 artiklan 5 kohta): Vapaita ammatteja koskevista markkina- ja kilpailusäännöksistä käydyn keskustelun päätteeksi työjärjestyksen 42 artiklan 5 kohdan mukaisesti käsiteltäväksi jätetyt päätöslauselmaesitykset (keskustelu käytiin 8. lokakuuta 2003) (istunnon pöytäkirja 8.10.2003, kohta 12):

—

Willy C.E.H. De Clercq ELDR-ryhmän puolesta Vapaiden ammattien harjoittajien markkinasäännökset ja kilpailusäännöt (B5-0430/2003);

| — | Manuel Medina Ortega PSE-ryhmän puolesta Vapaiden ammattien harjoittajien markkinasäännökset ja kilpailusäännöt (B5-0431/2003); |
| --- | --- |

—

Manuel Medina Ortega PSE-ryhmän puolesta Vapaiden ammattien harjoittajien markkinasäännökset ja kilpailusäännöt (B5-0431/2003);

| — | I. Klaus-Heiner Lehne, Othmar Karas, Giuseppe Gargani ja Stefano Zappalà PPE-DE-ryhmän puolesta Vapaiden ammattien harjoittajien markkinasäännökset ja kilpailusäännöt (B5-0432/2003). |
| --- | --- |

—

I. Klaus-Heiner Lehne, Othmar Karas, Giuseppe Gargani ja Stefano Zappalà PPE-DE-ryhmän puolesta Vapaiden ammattien harjoittajien markkinasäännökset ja kilpailusäännöt (B5-0432/2003).

3.   Parlamentin kantojen ja päätöslauselmien johdosta toteutetut toimet

Komission ilmoitus toimista, joihin on ryhdytty parlamentin heinäkuun 2003 istuntojakson aikana hyväksymien kantojen ja päätöslauselmien johdosta, on jaettu.

4.   Päätös kiireellistä käsittelyä koskevasta pyynnnöstä

- Ehdotus neuvoston päätökseksi makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntämisestä Serbialle ja Montenegrolle ja makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntämisestä Jugoslavian liittotasavallalle tehdyn päätöksen 2002/882/EY muuttamisesta [KOM(2003) 506 — C5-0428/2003 — 2003/0190(CNS)] — Teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunta. (Mietintö: Bastiaan Belder (A5-0356/2003)).

Puheenvuorot: Claude Turmes Verts/ALE-ryhmän puolesta, Luis Berenguer Fuster PSE-ryhmän puolesta, Johannes (Hannes) SwobodaClaude Turmesin puheenvuorosta ja Claude Turmes, joka täsmensi edellistä puheenvuoroaan.

Pyyntö käsitellä asia kiireellisenä hyväksyttiin.

5.   Keskustelu ihmisoikeuksien sekä demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden loukkauksia koskevista tapauksista (käsiteltäväksi jätetyt päätöslauselmaesitykset)

Seuraavat jäsenet tai poliittiset ryhmät ovat esittäneet työjärjestyksen 50 artiklan mukaisesti pyynnön ottaa kyseiseen keskusteluun seuraavat päätöslauselmaesitykset:

| I. | BURUNDI






  — | DEVE-valiokunta: Ihmisoikeusrikkomukset ja oikeusvaltio Burundissa Rikkomukset ihmisoikeuksia ja oikeusvaltiota vastaan Burundissa (B5-0434/2003). |
| --- | --- | --- |

I.

BURUNDI

—

DEVE-valiokunta: Ihmisoikeusrikkomukset ja oikeusvaltio Burundissa Rikkomukset ihmisoikeuksia ja oikeusvaltiota vastaan Burundissa (B5-0434/2003).

| II. | TURKMENISTAN JA KESKI-AASIA






  — | Margrietus J. van den Berg ja Richard Corbett PSE-ryhmän puolesta: Tilanne Turkmenistanissa ja Keski-Aasiassa (B5-0436/2003), |
| --- | --- | --- |

II.

TURKMENISTAN JA KESKI-AASIA

—

Margrietus J. van den Berg ja Richard Corbett PSE-ryhmän puolesta: Tilanne Turkmenistanissa ja Keski-Aasiassa (B5-0436/2003),

| — | Ole Andreasen ELDR-ryhmän puolesta: Ihmisoikeusrikkomukset Turkmenistanissa (B5-0440/2003), |
| --- | --- |

—

Ole Andreasen ELDR-ryhmän puolesta: Ihmisoikeusrikkomukset Turkmenistanissa (B5-0440/2003),

| — | Bastiaan Belder EDD-ryhmän puolesta: Ihmisoikeusrikkomukset Turkmenistanissa (B5-0445/2003), |
| --- | --- |

—

Bastiaan Belder EDD-ryhmän puolesta: Ihmisoikeusrikkomukset Turkmenistanissa (B5-0445/2003),

| — | Cristiana Muscardini UEN-ryhmän puolesta: Ihmisoikeustilanne Turkmenistanissa ja Keski-Aasiassa (B5-0446/2003), |
| --- | --- |

—

Cristiana Muscardini UEN-ryhmän puolesta: Ihmisoikeustilanne Turkmenistanissa ja Keski-Aasiassa (B5-0446/2003),

| — | Pernille Frahm ja Luigi Vinci GUE/NGL-ryhmän puolesta: Ihmisoikeustilanne Turkmenistanissa ja Keski-Aasian valtioissa (B5-0449/2003), |
| --- | --- |

—

Pernille Frahm ja Luigi Vinci GUE/NGL-ryhmän puolesta: Ihmisoikeustilanne Turkmenistanissa ja Keski-Aasian valtioissa (B5-0449/2003),

| — | John Bowis, Albert Jan Maat, Elisabeth Jeggle ja Ari Vatanen PPE-DE-ryhmän puolesta: Ihmisoikeustilanne Turkmenistanissa ja Keski-Aasiassa (B5-0450/2003), |
| --- | --- |

—

John Bowis, Albert Jan Maat, Elisabeth Jeggle ja Ari Vatanen PPE-DE-ryhmän puolesta: Ihmisoikeustilanne Turkmenistanissa ja Keski-Aasiassa (B5-0450/2003),

| — | Bart Staes, Joost Lagendijk, Matti Wuori, Per Gahrton ja Marie Anne Isler Béguin Verts/ALEryhmän puolesta: Ihmisoikeustilanne Turkmenistanissa ja Keski-Aasiassa (B5-0452/2003). |
| --- | --- |

—

Bart Staes, Joost Lagendijk, Matti Wuori, Per Gahrton ja Marie Anne Isler Béguin Verts/ALEryhmän puolesta: Ihmisoikeustilanne Turkmenistanissa ja Keski-Aasiassa (B5-0452/2003).

| III. | NEPAL






  — | Gerard Collins UEN-ryhmän puolesta: Tarve ratkaista pikaisesti Nepalin konflikti (B5-0435/2003), |
| --- | --- | --- |

III.

NEPAL

—

Gerard Collins UEN-ryhmän puolesta: Tarve ratkaista pikaisesti Nepalin konflikti (B5-0435/2003),

| — | Johannes (Hannes) Swoboda ja Maria Carrilho PSE-ryhmän puolesta: Tilanne Nepalissa (B5-0437/2003), |
| --- | --- |

—

Johannes (Hannes) Swoboda ja Maria Carrilho PSE-ryhmän puolesta: Tilanne Nepalissa (B5-0437/2003),

| — | Astrid Thors ELDR-ryhmän puolesta: Ihmisoikeusrikkomukset Nepalissa (B5-0439/2003), |
| --- | --- |

—

Astrid Thors ELDR-ryhmän puolesta: Ihmisoikeusrikkomukset Nepalissa (B5-0439/2003),

| — | Pedro Marset Campos GUE/NGL-ryhmän puolesta: Tilanne Nepalissa (B5-0448/2003), |
| --- | --- |

—

Pedro Marset Campos GUE/NGL-ryhmän puolesta: Tilanne Nepalissa (B5-0448/2003),

| — | Thomas Mann PPE-DE-ryhmän puolesta: Nepal (B5-0451/2003), |
| --- | --- |

—

Thomas Mann PPE-DE-ryhmän puolesta: Nepal (B5-0451/2003),

| — | Reinhold Messner, Bart Staes ja Jean Lambert Verts/ALE-ryhmän puolesta: Nepal (B5-0453/2003). |
| --- | --- |

—

Reinhold Messner, Bart Staes ja Jean Lambert Verts/ALE-ryhmän puolesta: Nepal (B5-0453/2003).

Puheaika jaetaan työjärjestyksen 120 artiklan mukaisesti.

6.   Yhteisön rautateiden kehittäminen ***II — Yhteisön rautateiden turvallisuus ***II — Euroopan laajuisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuus ***II — Euroopan rautatievirasto ***II (keskustelu)

Suositus toiseen käsittelyyn: Neuvoston yhteinen kanta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi yhteisön rautateiden kehittämisestä annetun neuvoston direktiivin 91/440/ETY muuttamisesta [8011/3/2003 — C5-0295/2003 — 2002/0025(COD)] — Aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunta.

Esittelijä: Georg Jarzembowski

(A5-0327/2003)

Suositus toiseen käsittelyyn: Neuvoston yhteinen kanta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi yhteisön rautateiden turvallisuudesta sekä rautatieyritysten toimiluvista annetun neuvoston direktiivin 95/18/EY ja rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja rautateiden infrastruktuurin käyttömaksujen perimisestä sekä turvallisuustodistusten antamisesta annetun direktiivin 2001/14/EY muuttamisesta (rautatieturvallisuusdirektiivi) [8557/2/2003 — C5-0297/2003 — 2002/0022(COD)] — Aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunta.

Esittelijä: Dirk Sterckx

(A5-0325/2003)

Suositus toiseen käsittelyyn: Neuvoston yhteinen kanta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta annetun neuvoston direktiivin 96/48/EY ja Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/16/EY muuttamisesta [8556/2/2003 — C5-0298/2003 — 2002/0023(COD)] — Aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunta.

Esittelijä: Sylviane H. Ainardi

(A5-0321/2003)

Suositus toiseen käsittelyyn: Neuvoston yhteinen kanta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan rautatieviraston perustamisesta (virastoasetus) [8558/2/2003 — C5-0296/2003 — 2002/0024(COD)] — Aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunta.

Esittelijä: Gilles Savary

(A5-0323/2003)

Georg Jarzembowski esitteli suosituksen toiseen käsittelyyn (A5-0327/2003).

Dirk Sterckx esitteli suosituksen toiseen käsittelyyn (A5-0325/2003).

Sylviane H. Ainardi esitteli suosituksen toiseen käsittelyyn (A5-0321/2003).

Gilles Savary esitteli suosituksen toiseen käsittelyyn (A5-0323/2003).

Loyola de Palacio (komission varapuheenjohtaja) käytti puheenvuoron.

Puheenvuorot: Reinhard Rack PPE-DE-ryhmän puolesta, Johannes (Hannes) Swoboda PSE-ryhmän puolesta, Herman Vermeer ELDR-ryhmän puolesta, Erik Meijer GUE/NGL-ryhmän puolesta, Camilo Nogueira Román Verts/ALE-ryhmän puolesta, Rijk van Dam EDD-ryhmän puolesta, sitoutumaton Koenraad Dillen, Konstantinos Hatzidakis, Brian Simpson, Samuli Pohjamo, Gérard Caudron, Jan Dhaene ja Alain Esclopé.

Puhetta johti

varapuhemies Charlotte CEDERSCHIÖLD

Puheenvuorot: Dominique F.C. Souchet, James Nicholson, Juan de Dios Izquierdo Collado, Giorgio Calò, Roseline Vachetta, Theodorus J.J. Bouwman, Graham H. Booth, Peter Pex, Proinsias De Rossa, Arlette Laguiller, Claude Turmes, Joaquim Piscarreta, Jean-Maurice Dehousse, Luigi Cocilovo, Mathieu J.H. Grosch, Agnes Schierhuber, Loyola de Palacio ja Dirk Sterckx antaakseen henkilökohtaisen lausuman sen johdosta, mitä Koenraad Dillen oli hänestä lausunut.

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

Äänestys: istunnon pöytäkirja 23.10.2003, kohdat 9-12.

(Istunto keskeytettiin klo 11.15 äänestysten alkamista odotettaessa ja sitä jatkettiin klo 11.35.)

Puhetta johti

varapuhemies David W. MARTIN

ÄÄNESTYKSET

Äänestysten kulkua koskevat yksityiskohdat (tarkistukset, erilliset äänestykset, kohta kohdalta -äänestykset, ...) esitetään pöytäkirjaan sisältyvässä liitteessä 1.

7.   Kaksipyöräisten moottoriajoneuvojen matkustajan kädensija ***I (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Mietintö: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kaksipyöräisten moottoriajoneuvojen matkustajan kädensijasta (kodifioitu toisinto) [KOM(2003) 145 — C5-0146/2003 — 2003/0058(COD)] — Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta.

Esittelijä: Giuseppe Gargani

(A5-0339/2003)

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 1)

LUONNOS LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAKSI

Hyväksyttiin kertaäänestyksessä (P5_TA(2003)0432)

8.   Kaksipyöräisten moottoriajoneuvojen seisontatuki ***I (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Mietintö: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kaksipyöräisten moottoriajoneuvojen seisontatuesta (kodifioitu toisinto) [KOM(2003) 147 — C5-0147/2003 — 2003/0059(COD)] — Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta.

Esittelijä: Giuseppe Gargani

(A5-0340/2003)

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 2)

LUONNOS LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAKSI

Hyväksyttiin kertaäänestyksessä (P5_TA(2003)0433)

9.   Tietyllä jännitealueella toimivat sähkölaitteet ***I (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Mietintö: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tietyllä jännitealueella toimivia sähkölaitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (kodifioitu toisinto) [KOM(2003) 252 — C5-0231/2003 — 2003/0094(COD)] — Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta.

Esittelijä: Giuseppe Gargani

(A5-0338/2003)

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 3)

LUONNOS LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAKSI

Hyväksyttiin kertaäänestyksessä (P5_TA(2003)0434)

10.   Kieltokanteet ***I (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Mietintö: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kuluttajien etujen suojaamista tarkoittavista kieltokanteista (kodifioitu toisinto) [KOM(2003) 241 — C5-0230/2003 — 2003/0099(COD)] — Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta.

Esittelijä: Giuseppe Gargani

(A5-0337/2003)

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 4)

LUONNOS LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAKSI

Hyväksyttiin kertaäänestyksessä (P5_TA(2003)0435)

11.   Rahoitustilejä koskeva julkisyhteisöjen neljännesvuositilinpito ***I (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Mietintö: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rahoitustilejä koskevasta julkisyhteisöjen neljännesvuositilinpidosta [KOM(2003) 242 — C5-0222/2003 — 2003/0095(COD)] — Talous- ja rahaasioiden valiokunta.

Esittelijä: Astrid Lulling

(A5-0320/2003)

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 5)

KOMISSION EHDOTUS, TARKISTUS ja LUONNOS LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAKSI

Hyväksyttiin kertaäänestyksessä (P5_TA(2003)0436)

Äänestystä koskevat puheenvuorot:

Esittelijä käytti työjärjestyksen 110 a artiklan 4 kohdan mukaisen puheenvuoron.

12.   Sähkö- ja elektroniikkalaiteromu ***I (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Mietintö: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta annetun direktiivin 2002/96/EY muuttamisesta [KOM(2003) 219 — C5-0191/2003 — 2003/0084(COD)] — Ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunta.

Esittelijä: Karl-Heinz Florenz

(A5-0324/2003)

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 6)

LUONNOS LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAKSI

Hyväksyttiin kertaäänestyksessä (P5_TA(2003)0437)

13.   Alennettu valmisteverokanta Korsikan saarella markkinoille saatetuille tupakkatuotteille * (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Mietintö: Ehdotus neuvoston direktiiviksi direktiivien 92/79/ETY ja 92/80/ETY muuttamisesta luvan antamiseksi Ranskalle jatkaa alennetun valmisteverokannan soveltamista Korsikan saarella markkinoille saatettuihin tupakkatuotteisiin [KOM(2003) 186 — C5-0197/2003 — 2003/0075(CNS)] — Talous- ja raha-asioiden valiokunta.

Esittelijä: John Purvis

(A5-0322/2003)

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 7)

KOMISSION EHDOTUS, TARKISTUKSET ja LUONNOS LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAKSI

Hyväksyttiin kertaäänestyksessä (P5_TA(2003)0438)

14.   Forest Focus (metsien ja ympäristövuorovaikutusten seuranta) ***II (äänestys)

Suositus toiseen käsittelyyn: Neuvoston yhteinen kanta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi metsien ja ympäristövuorovaikutusten seurannasta yhteisössä (Forest Focus) [8243/1/2003 — C5-0292/2003 — 2002/0164(COD)] — Ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunta.

Esittelijä: Encarnación Redondo Jiménez

(A5-0343/2003)

(määräenemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 8)

NEUVOSTON YHTEINEN KANTA

Julistettiin hyväksytyksi tarkistettuna (P5_TA(2003)0439)

15.   Erasmus Mundus -ohjelma (2004-2008) ***II (äänestys)

Suositus toiseen käsittelyyn: Neuvoston yhteinen kanta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen tekemiseksi ohjelman käynnistämisestä korkea-asteen koulutuksen laadun parantamiseksi ja kulttuurien välisen yhteisymmärryksen edistämiseksi kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön avulla (Erasmus Mundus) (2004-2008) [8644/1/2003 — C5-0294/2003 — 2002/0165(COD)] — Kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunta.

Esittelijä: Marielle De Sarnez

(A5-0336/2003)

(määräenemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 9)

NEUVOSTON YHTEINEN KANTA

Julistettiin hyväksytyksi tarkistettuna (P5_TA(2003)0440)

16.   eLearning-ohjelma (2004-2006) ***II (äänestys)

Suositus toiseen käsittelyyn: Neuvoston yhteinen kanta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen tekemiseksi monivuotisesta ohjelmasta (2004-2006) tieto- ja viestintätekniikan tehokkaaksi integroimiseksi yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmiin Euroopassa (eLearning-ohjelma) [8642/1/2003 — C5-0293/2003 — 2002/0303(COD)] — Kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunta.

Esittelijä: Mario Mauro

(A5-0314/2003)

(määräenemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 10)

NEUVOSTON YHTEINEN KANTA

Julistettiin hyväksytyksi tarkistettuna (P5_TA(2003)0441)

17.   Uimaveden laatu ***I (äänestys)

Mietintö: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi uimaveden laadusta [KOM(2002) 581 — C5-0508/2002 — 2002/0254(COD)] — Ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunta.

Esittelijä: Jules Maaten

(A5-0335/2003)

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 11)

KOMISSION EHDOTUS

Hyväksyttiin tarkistettuna (P5_TA(2003)0442)

LUONNOS LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAKSI

Hyväksyttiin (P5_TA(2003)0442)

*

- *

(Parlamentti kokoontui klo 12.00 — 12.30 puhemies Pat Coxin johdolla juhlaistuntoon Senegalin tasavallan presidentin Abdoulaye Waden vierailun johdosta.)

*

- *

18.   Kasvihuonekaasupäästöjen seuranta ja Kioton pöytäkirjan täytäntöönpano ***I (äänestys)

Mietintö: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön kasvihuonekaasupäästöjen seurantajärjestelmästä ja Kioton pöytäkirjan täytäntöönpanosta [KOM(2003) 51 — C5-0031/2003 — 2003/0029(COD)] — Ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunta.

Esittelijä: Guido Sacconi

(A5-0290/2003)

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 12)

KOMISSION EHDOTUS

Hyväksyttiin tarkistettuna (P5_TA(2003)0443)

LUONNOS LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAKSI

Hyväksyttiin (P5_TA(2003)0443)

19.   Liikkuviin työkoneisiin asennettavien polttomoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöt ***I (äänestys)

Mietintö: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi liikkuviin työkoneisiin asennettavien polttomoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöjen torjuntatoimenpiteitä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 97/68/EY muuttamisesta [KOM(2002) 765 — C5-0636/2002 — 2002/0304(COD)] — Ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunta.

Esittelijä: Bernd Lange

(A5-0296/2003)

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 13)

KOMISSION EHDOTUS

Hyväksyttiin tarkistettuna (P5_TA(2003)0444)

LUONNOS LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAKSI

Hyväksyttiin (P5_TA(2003)0444)

20.   Äänestysselitykset

Kirjalliset äänestysselitykset:

Työjärjestyksen 137 artiklan 3 kohdan mukaiset kirjalliset äänestysselitykset julkaistaan tämän istunnon sanatarkoissa istuntoselostuksissa.

Suulliset äänestysselitykset:

Suositus toiseen käsittelyyn: Redondo Jiménez — A5-0343/2003: Gilles Savary

Suositus toiseen käsittelyyn: De Sarnez — A5-0336/2003: Carlo Fatuzzo

Suositus toiseen käsittelyyn: Mauro — A5-0314/2003: Carlo Fatuzzo

Mietintö: Maaten — A5-0335/2003: Carlo Fatuzzo

Mietintö: Sacconi — A5-0290/2003: Carlo Fatuzzo

Mietintö: Lange — A5-0296/2003: Carlo Fatuzzo

21.   Äänestyskäyttäytymistä koskevat ilmoitukset

Seuraavat jäsenet ovat ilmoittaneet halunneensa äänestää seuraavasti:

Mietintö: Gargani — A5-0337/2003

| — | kertaäänestys

  puolesta: Christa Randzio-Plath, Arlene McCarthy |
| --- | --- |

—

kertaäänestys

puolesta: Christa Randzio-Plath, Arlene McCarthy

Mietintö: Purvis — A5-0322/2003

| — | kertaäänestys

  puolesta: Pernille Frahm

  vastaan: Florence Kuntz |
| --- | --- |

—

kertaäänestys

puolesta: Pernille Frahm

vastaan: Florence Kuntz

Mietintö: Maaten — A5-0335/2003

| — | tarkistus 19, 1. osa

  puolesta: Marie-Thérèse Hermange

  vastaan: Carles-Alfred Gasòliba i Böhm, Carlos Carnero González, Bárbara Dührkop Dührkop, Anna Terrón i Cusí, Rosa Miguélez Ramos |
| --- | --- |

—

tarkistus 19, 1. osa

puolesta: Marie-Thérèse Hermange

vastaan: Carles-Alfred Gasòliba i Böhm, Carlos Carnero González, Bárbara Dührkop Dührkop, Anna Terrón i Cusí, Rosa Miguélez Ramos

| — | tarkistus 19, 2. osa

  puolesta: Michael Cashman

  vastaan: Marie-Thérèse Hermange |
| --- | --- |

—

tarkistus 19, 2. osa

puolesta: Michael Cashman

vastaan: Marie-Thérèse Hermange

| — | tarkistus 59

  vastaan: Hubert Pirker, Marie-Thérèse Hermange |
| --- | --- |

—

tarkistus 59

vastaan: Hubert Pirker, Marie-Thérèse Hermange

| — | tarkistus 66

  puolesta: Ursula Stenzel |
| --- | --- |

—

tarkistus 66

puolesta: Ursula Stenzel

| — | tarkistus 76

  puolesta: Eija-Riitta Anneli Korhola

  vastaan: Gérard Caudron |
| --- | --- |

—

tarkistus 76

puolesta: Eija-Riitta Anneli Korhola

vastaan: Gérard Caudron

Mietintö: Lange — A5-0296/2003

| — | tarkistus 71

  puolesta: Hans-Peter Martin, Dominique F.C. Souchet, José Ribeiro e Castro

  vastaan: Avril Doyle |
| --- | --- |

—

tarkistus 71

puolesta: Hans-Peter Martin, Dominique F.C. Souchet, José Ribeiro e Castro

vastaan: Avril Doyle

| — | tarkistus 75

  puolesta: Hans-Peter Martin, Dominique F.C. Souchet, José Ribeiro e Castro

  vastaan: Avril Doyle |
| --- | --- |

—

tarkistus 75

puolesta: Hans-Peter Martin, Dominique F.C. Souchet, José Ribeiro e Castro

vastaan: Avril Doyle

| — | tarkistus 82

  puolesta: Dominique F.C. Souchet, Carlos Carnero González, José Ribeiro e Castro

  vastaan: Avril Doyle |
| --- | --- |

—

tarkistus 82

puolesta: Dominique F.C. Souchet, Carlos Carnero González, José Ribeiro e Castro

vastaan: Avril Doyle

| — | tarkistus 88

  puolesta: Dominique F.C. Souchet, José Ribeiro e Castro |
| --- | --- |

—

tarkistus 88

puolesta: Dominique F.C. Souchet, José Ribeiro e Castro

| — | tarkistus 89

  puolesta: Dominique F.C. Souchet, Arlene McCarthy |
| --- | --- |

—

tarkistus 89

puolesta: Dominique F.C. Souchet, Arlene McCarthy

| — | muutettu ehdotus

  puolesta: Arlene McCarthy |
| --- | --- |

—

muutettu ehdotus

puolesta: Arlene McCarthy

| — | lainsäädäntöpäätöslauselma

  puolesta: Arlene McCarthy |
| --- | --- |

—

lainsäädäntöpäätöslauselma

puolesta: Arlene McCarthy

Karl-Heinz Florenz oli läsnä, mutta hän ei osallistunut äänestykseen mietinnöstä A5-0296/2003.

ÄÄNESTYKSET PÄÄTTYIVÄT

22.   Esityslista

ITRE-valiokunta hyväksyi eilen työjärjestyksen 110 a artiklan mukaisesti Belderin mietinnön ehdotuksesta neuvoston päätökseksi makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntämisestä Serbialle ja Montenegrolle ja makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntämisestä Jugoslavian liittotasavallalle tehdyn päätöksen 2002/882/EY muuttamisesta (KOM(2003) 506 — C5-0428/2003 — 2003/0190(CNS)) (A5-0356/2003)ja parlamentti päätti tänä aamuna käsitellä asian kiireellisenä (kohta 4).

Puhemies ehdotti näin ollen poliittisten ryhmien suostumuksella, että mietintö merkitään torstain äänestyksiin, eikä siitä keskustella.

Parlamentti hyväksyi ehdotuksen.

Määräaika tarkistusten jättämiselle: keskiviikkona klo 10.00.

(Istunto keskeytettiin klo 12.50 ja sitä jatkettiin klo 15.00.)

Puhetta johti

varapuhemies Joan COLOM I NAVAL

23.   Edellisen istunnon pöytäkirjan hyväksyminen

Edellisen istunnon pöytäkirja hyväksyttiin.

24.   Esitys yleiseksi talousarvioksi 2004: pääluokka III — Yleinen talousarvio 2004 (pääluokat I, II, IV, V, VI, VII, VIII) (keskustelu)

Mietintö: Esitys Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2004: Pääluokka III — Komissio [2003/2001(BUD)] — Budjettivaliokunta.

Esittelijä: Jan Mulder

(A5-0349/2003)

Mietintö: Esitys Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2004:

Pääluokka I — Euroopan parlamentti

Pääluokka II — Neuvosto

Pääluokka IV — Tuomioistuin

Pääluokka V — Tilintarkastustuomioistuin

Pääluokka VI — Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Pääluokka VII — Alueiden komitea

Pääluokka VIII (A) — Oikeusasiamies

Pääluokka VIII (B) — Euroopan tietosuojavaltuutettu [2003/2002(BUD)] — Budjettivaliokunta.

Esittelijä: Neena Gill

(A5-0350/2003)

Jan Mulder esitteli laatimansa mietinnön (A5-0349/2003).

Neena Gill esitteli laatimansa mietinnön (A5-0350/2003).

Michaele Schreyer (komission jäsen) käytti puheenvuoron.

Puheenvuorot: Salvador Garriga Polledo PPE-DE-ryhmän puolesta, Ralf Walter PSE-ryhmän puolesta, Kyösti Tapio Virrankoski ELDR-ryhmän puolesta, Esko Olavi Seppänen GUE/NGL-ryhmän puolesta, Kathalijne Maria Buitenweg Verts/ALE-ryhmän puolesta, Franz Turchi UEN-ryhmän puolesta, Rijk van Dam EDD-ryhmän puolesta, sitoutumaton Gianfranco Dell'Alba, Den Dover, Terence Wynn (BUDG-valiokunnan puheenjohtaja), Anne Elisabet Jensen, Yasmine Boudjenah, Ian Stewart Hudghton, Liam Hyland ja Jean-Louis Bernié.

Puhetta johti

varapuhemies Catherine LALUMIÈRE

Puheenvuorot: Jean-Claude Martinez, James E.M. Elles, Joan Colom i Naval, Johan Van Hecke, Ioannis Patakis, Josu Ortuondo Larrea, Markus Ferber, Bárbara Dührkop Dührkop, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Wilfried Kuckelkorn, Guido Podestà, Jutta D. Haug, Juan Andrés Naranjo Escobar, Catherine Guy-Quint, Christopher Heaton-Harris, Paulo Casaca, Bartho Pronk, Konstantinos Hatzidakis, Robert Goodwill, Albert Jan Maat, Lisbeth Grönfeldt Bergman, Roy Perry, Paul Rübig, joka pyysi, että kaikki valiokunnat saisivat mahdollisuuden esittää kantansa keskustelun aikana (puhemies vastasi, että puheenvuoron saavat puhujalistalle merkityt jäsenet), Jan Mulder ja Michaele Schreyer.

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

Äänestys: istunnon pöytäkirja 23.10.2003, kohdat 4-6.

(Istunto keskeytettiin klo 17.55 kyselytunnin alkamista odotettaessa ja sitä jatkettiin klo 18.00.)

25.   Kyselytunti (kysymykset komissiolle)

Parlamentti käsitteli komissiolle osoitettuja kysymyksiä (B5-0279/2003).

Ensimmäinen osa

Kysymys 34 — Mathieu J.H. Grosch: Moottoritiemaksujen käyttöönotto Saksassa.

Loyola de Palacio (komission varapuheenjohtaja) vastasi kysymykseen sekä lisäkysymyksiin, joita esittivät Mathieu J.H. Grosch ja Paul Rübig.

Kysymys 35 — Ozan Ceyhun: Euroopan unionin kansalaisten läpikulku Bulgarian tasavallan kautta.

Günther Verheugen (komission jäsen) vastasi kysymykseen.

Ozan Ceyhun käytti puheenvuoron.

Kysymys 36 — Minerva Melpomeni Malliori: Ilman reseptejä harjoitettava lääketuotteiden laiton kauppa Internetissä.

Erkki Liikanen (komission jäsen) vastasi kysymykseen.

Minerva Melpomeni Malliori käytti puheenvuoron.

Toinen osa

Kysymys 37 — Bart Staes: Veden (ja valkuaisen) lisääminen (kanan)lihaan.

David Byrne (komission jäsen) vastasi kysymykseen sekä lisäkysymyksiin, joita esittivät Bart Staes, Piia-Noora Kauppi ja Phillip Whitehead.

Kysymys 38 — Frédérique Ries: Tupakka-askien varoitustekstin peittävät pahvikotelot.

David Byrne vastasi kysymykseen sekä lisäkysymykseen, jonka esitti Frédérique Ries.

Kysymys 39 — Patricia McKenna: Eläinten suojelu kuljetuksen aikana.

David Byrne vastasi kysymykseen sekä lisäkysymyksiin, joita esittivät Patricia McKenna, John Purvis ja Caroline Lucas.

Kysymys 40 — Yvonne Sandberg-Fries: Yhteisen alkoholipolitiikan laatiminen.

David Byrne vastasi kysymykseen sekä lisäkysymykseen, jonka esitti Yvonne Sandberg-Fries.

Kysymys 41 — Caroline Lucas: Hanhenmaksa — pakkoruokinnan lopettaminen.

David Byrne vastasi kysymykseen sekä lisäkysymyksiin, joita esittivät Caroline Lucas ja Patricia McKenna.

Kysymyksiin 42, 43 ja 44 vastataan kirjallisesti.

Kysymys 45 — Alexandros Alavanos: Henkilötietojen luovuttamista USA:lle koskevan tilapäisen päätöksen kumoaminen.

Frits Bolkestein (komission jäsen) vastasi kysymykseen sekä lisäkysymykseen, jonka esitti Alexandros Alavanos.

Kysymys 46 — Karin Riis-Jørgensen: Rinnakkaistuotujen lääkeaineiden nimen muuttaminen.

Frits Bolkestein vastasi kysymykseen sekä lisäkysymykseen, jonka esitti Karin Riis-Jørgensen.

Kysymys 47 — Alexander de Roo: Veden juoksutukseen Ebron valuma-alueelta liittyvien ympäristöarviointien tarjouskilpailu.

Frits Bolkestein vastasi kysymykseen.

Alexander de Roo käytti puheenvuoron

Kysymys 48 — Othmar Karas: Komission tulevaa direktiiviehdotusta pankkien omien varojen riittävyydestä (Basel II) koskevat parlamentin vaatimukset.

Frits Bolkestein vastasi kysymykseen sekä lisäkysymyksiin, joita esittivät Othmar Karas ja Paul Rübig.

Kysymys 49 — Antonios Trakatellis: Yhteisön oikeuden täytäntöönpano: julkisia hankkeita koskevien sopimusten ja julkisia hankkeita koskevien suunnitelmien toimeksi antamisen järjestelmä Kreikassa.

Frits Bolkestein vastasi kysymykseen sekä lisäkysymykseen, jonka esitti Antonios Trakatellis.

Kysymyksiin 50—103 vastataan kirjallisesti.

Komissiolle varattu kyselytunti julistettiin päättyneeksi.

(Istunto keskeytettiin klo 19.40 ja sitä jatkettiin klo 21.00.)

Puhetta johti

varapuhemies Alejo VIDAL-QUADRAS ROCA

26.   Moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettava vakuutus ***I (keskustelu)

Mietintö: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettavaa vakuutusta koskevien neuvoston direktiivien 72/166/ETY, 84/5/ETY, 88/357/ETY ja 90/232/ETY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/26/EY muuttamisesta [KOM(2002) 244 — C5-0269/2002 — 2002/0124(COD)] — Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta.

Esittelijä: Willi Rothley

(A5-0346/2003)

Frits Bolkestein (komission jäsen) käytti puheenvuoron.

Willi Rothley esitteli laatimansa mietinnön.

Puheenvuorot: Giuseppe Gargani (JURI-valiokunnan puheenjohtaja) PPE-DE-ryhmän puolesta, Toine Manders ELDR-ryhmän puolesta, James (Jim) Fitzsimons UEN-ryhmän puolesta, Othmar Karas, Malcolm Harbour, Paolo Bartolozzi ja Frits Bolkestein.

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

Äänestys: istunnon pöytäkirja 22.10.2003, kohta 8.

27.   Naisten oikeudet (keskustelu)

Mietintö: Naisten oikeuksien loukkaaminen ja Euroopan unionin kansainväliset suhteet [2002/2286(INI)] — Naisten oikeuksien ja tasa-arvoasioiden valiokunta.

Esittelijä: Miet Smet

(A5-0334/2003)

Miet Smet esitteli laatimansa mietinnön.

Christopher Patten (komission jäsen) käytti puheenvuoron.

Puheenvuorot: Regina Bastos PPE-DE-ryhmän puolesta, María Elena Valenciano Martínez-Orozco PSE-ryhmän puolesta, Lone Dybkjær ELDR-ryhmän puolesta, Marianne Eriksson GUE/NGL-ryhmän puolesta, Patsy Sörensen Verts/ALE-ryhmän puolesta, sitoutumaton Philip Claeys, Thomas Mann, Olga Zrihen, Armonia Bordes, Catherine Stihler ja Proinsias De Rossa.

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

Äänestys: istunnon pöytäkirja 22.10.2003, kohta 6.

28.   Rakennerahastot (keskustelu)

Mietintö: Rakennerahastot: maksamatta olevien määrien ja vuoden 2004 tarpeiden arviointi [2002/2272(INI)] — Budjettivaliokunta.

Esittelijä: Giovanni Pittella

(A5-0286/2003)

Giovanni Pittella esitteli laatimansa mietinnön.

Michel Barnier (komission jäsen) käytti puheenvuoron

Puheenvuorot: Samuli Pohjamo (RETT-valiokunnan lausunnon valmistelija), Anne-Karin Glase PPE-DE-ryhmän puolesta, Manuel António dos Santos PSE-ryhmän puolesta, Helmuth Markov GUE/NGL-ryhmän puolesta, Rijk van Dam EDD-ryhmän puolesta, Joaquim Piscarreta, Ilda Figueiredo ja Michel Barnier.

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

Äänestys: istunnon pöytäkirja 22.10.2003, kohta 10.

29.   Elintarvikkeissa käytettäväksi tarkoitetut makeutusaineet ***II (keskustelu)

Suositus toiseen käsittelyyn: Neuvoston yhteinen kanta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi elintarvikkeissa käytettäväksi tarkoitetuista makeutusaineista annetun direktiivin 94/35/EY muuttamisesta [9714/1/2003 — C5-0299/2003 — 2002/0152(COD)] — Ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunta.

Esittelijä: Anne Ferreira

(A5-0345/2003)

Anne Ferreira esitteli suosituksen toiseen käsittelyyn.

David Byrne (komission jäsen) käytti puheenvuoron.

Puheenvuorot: Ria G.H.C. Oomen-Ruijten PPE-DE-ryhmän puolesta, Phillip Whitehead PSE-ryhmän puolesta, Frédérique Ries ELDR-ryhmän puolesta, Christel Fiebiger GUE/NGL-ryhmän puolesta, Inger Schörling Verts/ALE-ryhmän puolesta ja John Bowis.

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

Äänestys: istunnon pöytäkirja 22.10.2003, kohta 7.

30.   Saksan panttijärjestelmä (suullinen kysymys, josta keskustellaan)

Suullinen kysymys: Giuseppe Gargani, Willi Rothley, Klaus-Heiner Lehne ja Toine Manders JURI-valiokunnan puolesta komissiolle: Saksan panttijärjestelmä (B5-0281/2003)

Klaus-Heiner Lehne esitteli suullisen kysymyksen.

Frits Bolkestein (komission jäsen) vastasi suulliseen kysymykseen.

Puheenvuorot: Ria G.H.C. Oomen-Ruijten PPE-DE-ryhmän puolesta, Manuel Medina Ortega PSE-ryhmän puolesta, Toine Manders ELDR-ryhmän puolesta, Hiltrud Breyer Verts/ALE-ryhmän puolesta, John Bowis, Dorette Corbey, Alexander de Roo ja Frits Bolkestein

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

31.   Seuraavan istunnon esityslista

Huomisen istunnon esityslista on vahvistettu (ks. ”Esityslista” PE 336.401/OJME).

32.   Istunnon päättäminen

Istunto päättyi klo 0.15.

Julian Priestley

pääsihteeri

José Pacheco Pereira

varapuhemies

---

LÄSNÄOLOLISTA

Allekirjoittaneet:

Aaltonen, Abitbol, Adam, Nuala Ahern, Ainardi, Alavanos, Almeida Garrett, Alyssandrakis, Andersen, Andersson, Andreasen, André-Léonard, Andrews, Andria, Angelilli, Aparicio Sánchez, Arvidsson, Atkins, Attwooll, Auroi, Averoff, Ayuso González, Bakopoulos, Balfe, Baltas, Banotti, Barón Crespo, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Bébéar, Belder, Berend, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Bergaz Conesa, Berger, Bernié, Berthu, Bertinotti, Beysen, Bigliardo, Blokland, Bodrato, Böge, Bösch, von Boetticher, Bonde, Bonino, Boogerd-Quaak, Booth, Bordes, Borghezio, van den Bos, Boselli, Boudjenah, Boumediene-Thiery, Bouwman, Bowe, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Breyer, Brie, Brienza, Brok, Brunetta, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Butel, Callanan, Calò, Camisón Asensio, Campos, Camre, Carlotti, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Caudron, Cauquil, Cederschiöld, Celli, Cercas, Cerdeira Morterero, Cesaro, Ceyhun, Chichester, Claeys, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Collins, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Cornillet, Corrie, Cossutta, Paolo Costa, Raffaele Costa, Coûteaux, Cox, Crowley, van Dam, Darras, Dary, Daul, De Clercq, Decourrière, Dehousse, De Keyser, Dell'Alba, Della Vedova, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deva, De Veyrac, Dhaene, Díez González, Di Lello Finuoli, Dillen, Dimitrakopoulos, Di Pietro, Doorn, Dover, Doyle, Dührkop Dührkop, Duff, Duhamel, Duin, Dupuis, Dybkjær, Ebner, Echerer, El Khadraoui, Elles, Eriksson, Esclopé, Ettl, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert J.E. Evans, Färm, Farage, Fatuzzo, Fava, Ferber, Fernández Martín, Ferreira, Ferrer, Ferri, Fiebiger, Figueiredo, Fiori, Fitzsimons, Flemming, Flesch, Florenz, Folias, Ford, Formentini, Foster, Fourtou, Frahm, Frassoni, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gahrton, Garaud, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garot, Garriga Polledo, Gasòliba i Böhm, de Gaulle, Gawronski, Gebhardt, Gemelli, Ghilardotti, Gill, Gillig, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Gobbo, Goebbels, Goepel, Görlach, Gollnisch, Gomolka, Goodwill, Gorostiaga Atxalandabaso, Gouveia, Graefe zu Baringdorf, Graça Moura, Gröner, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Hänsch, Hager, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedkvist Petersen, Helmer, Hernández Mollar, Herranz García, Herzog, Hieronymi, Honeyball, Hortefeux, Howitt, Hudghton, Hughes, Huhne, van Hulten, Hyland, Iivari, Ilgenfritz, Imbeni, Inglewood, Isler Béguin, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Jöns, Jové Peres, Junker, Karamanou, Karas, Karlsson, Katiforis, Kaufmann, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Keßler, Kindermann, Glenys Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korakas, Korhola, Koukiadis, Koulourianos, Krarup, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Krivine, Kronberger, Kuckelkorn, Kuhne, Kuntz, Lage, Laguiller, Lalumière, Lamassoure, Lambert, Lang, Lange, Langen, Lannoye, de La Perriere, Laschet, Lavarra, Lechner, Lehne, Leinen, Liese, Linkohr, Lisi, Lucas, Ludford, Lulling, Lund, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McCartin, MacCormick, McKenna, McMillan-Scott, McNally, Maes, Malliori, Manders, Manisco, Thomas Mann, Mantovani, Marchiani, Marinho, Marini, Marinos, Markov, Marques, Marset Campos, Martens, David W. Martin, Hans-Peter Martin, Hugues Martin, Martinez, Martínez Martínez, Mastorakis, Mathieu, Matikainen-Kallström, Mauro, Hans-Peter Mayer, Xaver Mayer, Mayol i Raynal, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Mennea, Mennitti, Menrad, Messner, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Modrow, Mombaur, Monsonís Domingo, Montfort, Moraes, Morgantini, Morillon, Müller, Mulder, Murphy, Muscardini, Musotto, Mussa, Musumeci, Myller, Napoletano, Napolitano, Naranjo Escobar, Nassauer, Newton Dunn, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, Nisticò, Nobilia, Nogueira Román, Nordmann, Obiols i Germà, Ojeda Sanz, Olsson, Ó Neachtain, Onesta, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Ortuondo Larrea, O'Toole, Paasilinna, Pacheco Pereira, Paciotti, Pack, Pannella, Papayannakis, Parish, Pasqua, Pastorelli, Patakis, Paulsen, Pérez Álvarez, Pérez Royo, Perry, Pesälä, Pex, Piecyk, Piétrasanta, Pirker, Piscarreta, Pittella, Plooijvan Gorsel, Podestà, Poettering, Pohjamo, Poignant, Pomés Ruiz, Poos, Posselt, Prets, Procacci, Provan, Puerta, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Randzio-Plath, Rapkay, Raschhofer, Raymond, Read, Redondo Jiménez, Ribeiro e Castro, Ries, Riis-Jørgensen, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rocard, Rod, Rodríguez Ramos, de Roo, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Rovsing, Rübig, Rühle, Rutelli, Sacconi, Sacrédeus, Sakellariou, Salafranca Sánchez-Neyra, Sandberg-Fries, Sandbæk, Sanders-ten Holte, Santer, Santini, dos Santos, Sartori, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Sbarbati, Scallon, Scarbonchi, Schaffner, Scheele, Schierhuber, Schleicher, Gerhard Schmid, Herman Schmid, Olle Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schörling, Ilka Schröder, Jürgen Schröder, Schroedter, Schulz, Schwaiger, Segni, Seppänen, Sichrovsky, Simpson, Sjöstedt, Skinner, Smet, Soares, Sörensen, Sommer, Sornosa Martínez, Souchet, Souladakis, Sousa Pinto, Speroni, Staes, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stirbois, Stockmann, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Swiebel, Swoboda, Sylla, Sørensen, Tajani, Tannock, Terrón i Cusí, Theato, Theorin, Thomas-Mauro, Thorning-Schmidt, Thors, Thyssen, Titford, Titley, Torres Marques, Trakatellis, Trentin, Turchi, Turmes, Uca, Vachetta, Väyrynen, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vallvé, Van Hecke, Van Orden, Varaut, Varela Suanzes-Carpegna, Vattimo, Veltroni, van Velzen, Vermeer, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vinci, Virrankoski, Vlasto, Voggenhuber, Volcic, Wachtmeister, Wallis, Walter, Watson, Watts, Weiler, Wenzel-Perillo, Whitehead, Wieland, Wiersma, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Wuori, Wurtz, Wyn, Wynn, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimeray, Zimmerling, Zissener, Zorba, Zrihen

Tarkkailijat

Bagó Zoltán, Balsai István, Bastys Mindaugas, Bekasovs Martijans, Beneš Miroslav, Berg Eiki, Biela Adam, Bielan Adam, Bobelis Kazys Jaunutis, Bonnici Josef, Brejc Mihael, Chronowski Andrzej, Chrzanowski Zbigniew, Ciemniak Grażyna, Cybulski Zygmunt, Czinege Imre, Demetriou Panayiotis, Didžiokas Gintaras, Ekert Milan, Ékes József, Fajmon Hynek, Falbr Richard, Fazakas Szabolcs, Fenech Antonio, Filipek Krzysztof, Gałażewski Andrzej, Giertych Maciej, Grabowska Genowefa, Gruber Attila, Grzebisz-Nowicka Zofia, Grzyb Andrzej, Gyürk András, Horvat Franc, Ilves Toomas Hendrik, Jaskiernia Jerzy, Kamiński Michał Tomasz, Kelemen András, Kiršteins Aleksandrs, Kļaviņš Paulis, Klich Bogdan, Klopotek Eugeniusz, Klukowski Wacław, Kósa Kovács Magda, Kowalska Bronisława, Kreitzberg Peeter, Kriščiūnas Kęstutis, Kuzmickas Kęstutis, Kvietkauskas Vytautas, Laar Mart, Landsbergis Vytautas, Lewandowski Janusz Antoni, Libicki Marcin, Lisak Janusz, Litwiniec Bogusław, Lydeka Arminas, Lyżwiński Stanisław, Macierewicz Antoni, Maldeikis Eugenijus, Mallotová Helena, Manninger Jenő, Matsakis Marios, Mavrou Eleni, Őry Csaba, Ouzký Miroslav, Pasternak Agnieszka, Pęczak Andrzej, Pieniążek Jerzy, Pīks Rihards, Plokšto Artur, Podgórski Bogdan, Podobnik Janez, Pospíšil Jiří, Protasiewicz Jacek, Reiljan Janno, Savi Toomas, Sefzig Luděk, Siekierski Czesław, Smorawiński Jerzy, Surján László, Svoboda Pavel, Szájer József, Szczygło Aleksander, Tabajdi Csaba, Tomaka Jan, Tomczak Witold, Vaculík Josef, Valys Antanas, Vareikis Egidijus, Vastagh Pál, Vella George, Vėsaitė Birutė, Widuch Marek, Winiarczyk-Kossakowska Małgorzata, Wiśniowska Genowefa, Wittbrodt Edmund, Wojciechowski Janusz, Żenkiewicz Marian

---

LIITE I

ÄÄNESTYSTEN TULOKSET

Käytettyjen merkkien ja lyhenteiden selitykset

| + | hyväksytty |
| --- | --- |
| - | hylätty |
| ↓ | rauennut |
| per. | peruutettu |
| NHÄ (..., ..., ...) | nimenhuutoäänestys (puolesta, vastaan, tyhjää) |
| KÄ (..., ..., ...) | koneäänestys (puolesta, vastaan, tyhjää) |
| osat | kohta kohdalta -äänestys |
| eä | erillinen äänestys |
| tark. | tarkistus |
| KT | kompromissitarkistus |
| vo | vastaava osa |
| P | tekstiä poistava tarkistus |
| = | identtiset tarkistukset |
| § | kohta |
| art. | artikla |
| kappale | johdanto-osan kappale |
| PR | päätöslauselmaesitys |
| PRC | yhteinen päätöslauselmaesitys |
| SEC | salainen äänestys |

+

hyväksytty

-

hylätty

↓

rauennut

per.

peruutettu

NHÄ (..., ..., ...)

nimenhuutoäänestys (puolesta, vastaan, tyhjää)

KÄ (..., ..., ...)

koneäänestys (puolesta, vastaan, tyhjää)

osat

kohta kohdalta -äänestys

eä

erillinen äänestys

tark.

tarkistus

KT

kompromissitarkistus

vo

vastaava osa

P

tekstiä poistava tarkistus

=

identtiset tarkistukset

§

kohta

art.

artikla

kappale

johdanto-osan kappale

PR

päätöslauselmaesitys

PRC

yhteinen päätöslauselmaesitys

SEC

salainen äänestys

1.   Kaksipyöräisten moottoriajoneuvojen matkustajan kädensija

Mietintö: GARGANI (A5-0339/2003) [***I]

| Kohde | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ — huomautukset |
| --- | --- | --- | --- |
| kertaäänestys | | + | |

Kohde

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ — huomautukset

kertaäänestys

+

2.   Kaksipyöräisten moottoriajoneuvojen seisontatuki

Mietintö: GARGANI (A5-0340/2003) [***I]

| Kohde | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ — huomautukset |
| --- | --- | --- | --- |
| kertaäänestys | | + | |

Kohde

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ — huomautukset

kertaäänestys

+

3.   Tietyllä jännitealueella toimivat sähkölaitteet

Mietintö: GARGANI (A5-0338/2003) [***I]

| Kohde | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ — huomautukset |
| --- | --- | --- | --- |
| kertaäänestys | | + | |

Kohde

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ — huomautukset

kertaäänestys

+

4.   Kieltokanteet

Mietintö: GARGANI (A5-0337/2003) [***I]

| Kohde | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ — huomautukset |
| --- | --- | --- | --- |
| kertaäänestys | NHÄ | + | 438, 1, 21 |

Kohde

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ — huomautukset

kertaäänestys

NHÄ

+

438, 1, 21

Nimenhuutoäänestyksiä koskevat pyynnöt

PPE-DE: lopullinen äänestys

5.   Rahoitustilejä koskeva julkisyhteisöjen neljännesvuositilinpito

Mietintö: LULLING (A5-0320/2003) [***I]

| Kohde | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ — huomautukset |
| --- | --- | --- | --- |
| kertaäänestys | | + | |

Kohde

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ — huomautukset

kertaäänestys

+

6.   Sähkö- ja elektroniikkalaiteromu

Mietintö: FLORENZ (A5-0324/2003) [***I]

| Kohde | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ — huomautukset |
| --- | --- | --- | --- |
| kertaäänestys | | + | |

Kohde

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ — huomautukset

kertaäänestys

+

7.   Alennettu valmisteverokanta Korsikan saarella markkinoille saatetuille tupakkatuotteille

Mietintö: PURVIS (A5-0322/2003) [*]

| Kohde | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ — huomautukset |
| --- | --- | --- | --- |
| kertaäänestys | NHÄ | + | 452, 35, 22 |

Kohde

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ — huomautukset

kertaäänestys

NHÄ

+

452, 35, 22

Nimenhuutoäänestyksiä koskevat pyynnöt

GUE/NGL: lopullinen äänestys

8.   Forest Focus (metsien ja ympäristövuorovaikutusten seuranta)

Suositus toiseen käsittelyyn: REDONDO JIMÉNEZ (A5-0343/2003) [***II]

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ — huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ryhmä 1


  (kompromissi) | 22-33 | PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, UEN | | + | |
| ryhmä 2 | 1-11
  13-21 | valiokunta | | ↓ | |
| | 12 | valiokunta | eä | ↓ | |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ — huomautukset

ryhmä 1

(kompromissi)

22-33

PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, UEN

+

ryhmä 2

1-11

13-21

valiokunta

↓

12

valiokunta

eä

↓

Erillisiä äänestyksiä koskevat pyynnöt

PPE-DE: tark. 12

9.   Erasmus Mundus -ohjelma (2004-2008)

Suositus toiseen käsittelyyn: DE SARNEZ (A5-0336/2003) [***II]

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ — huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset | 1-7 | valiokunta | | + | |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ — huomautukset

asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset

1-7

valiokunta

+

10.   eLearning-ohjelma (2004-2006)

Suositus toiseen käsittelyyn: MAURO (A5-0314/2003) [***II]

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ — huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset | 1 | valiokunta | | + | |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ — huomautukset

asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset

1

valiokunta

+

11.   Uimaveden laatu

Mietintö: MAATEN (A5-0335/2003) [***I]

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ — huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| hylkäämis-ehdotus | 59 | ELDR | NHÄ | - | 81, 421, 4 |
| asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset — yhtenä ryhmänä | 8
  10
  18
  27
  34-35 | valiokunta | | + | |
| asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset — erilliset äänestykset | 1 | valiokunta | eä | + | |
| 4 | valiokunta | eä/KÄ | + | 287, 226, 4 |
| 5 | valiokunta | osat | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 9 | valiokunta | NHÄ | - | 246, 266, 8 |
| 11 | valiokunta | eä | + | |
| 12 | valiokunta | eä | + | |
| 16 | valiokunta | eä/KÄ | + | 286, 224, 4 |
| 17 | valiokunta | eä | + | |
| 19 | valiokunta | osat/NHÄ | | |
| 1 | + | 302, 199, 17 |
| 2 | - | 121, 350, 16 |
| 24 | valiokunta | eä | + | |
| 29 | valiokunta | eä | + | |
| 30 | valiokunta | eä/KÄ | + | 284, 224, 2 |
| 31 | valiokunta | eä | + | |
| 32 | valiokunta | eä | + | |
| 33 | valiokunta | eä | + | |
| art. 1 | 65 | PSE+ELDR | osat | | |
| 1 | + | |
| 2 / KÄ | + | 281, 225, 4 |
| 3 | + | |
| 3 | valiokunta | | ↓ | |
| art. 2 | 38 | PPE-DE | | - | |
| art. 3, § 1 | 76 | MYLLER ym. | NHÄ | - | 48, 461, 11 |
| 6 | valiokunta | KÄ | + | 259, 250, 2 |
| 39 | PPE-DE | | - | |
| 7 | valiokunta | KÄ | + | 275, 232, 1 |
| art. 3, § 6 | 40 | PPE-DE | | - | |
| art. 4 | 67 | PSE | KÄ | - | 239, 264, 2 |
| art. 5, § 2 | 41 | PPE-DE | | - | |
| art. 5, § 3 | 42 P | PPE-DE | | - | |
| art. 7, § 1 | 70 | Verts/ALE | | - | |
| art. 7, jälkeen § 1 | 68 | PSE | KÄ | - | 232, 275, 3 |
| art. 7, jälkeen § 2 | 54 | PPE-DE | | + | |
| art. 8 | 69 | PSE | | - | |
| art. 10, §§ 2 ja 3 | 43 P | PPE-DE | | - | |
| 44 P | PPE-DE | | - | |
| art. 10, jälkeen § 4 | 60 | ELDR | NHÄ | - | 110, 403, 10 |
| art. 11 | 61 | ELDR | | - | |
| art. 12, §§ 1 ja 2 | 45 | PPE-DE | | - | |
| 14 | valiokunta | KÄ | - | 247, 264, 5 |
| 15 | valiokunta | | + | |
| art. 15 | 55 | PPE-DE | KÄ | - | 246, 267, 7 |
| 20 | valiokunta | | + | |
| art. 16, § 1, alakohta a | 46 | PPE-DE | | - | |
| 21 | valiokunta | | + | |
| art. 16, § 1, alakohta b | 47 P | PPE-DE | NHÄ | - | 243, 276, 5 |
| 22 | valiokunta | | + | |
| art. 16, § 1, alakohta c | 48 | PPE-DE | | - | |
| 23 | valiokunta | | + | |
| art. 16, § 2, johdanto | 72/rev | Verts/ALE | | - | |
| 25 | valiokunta | | + | |
| art. 16, § 2, alakohta a | 49 | PPE-DE | | - | |
| 26 | valiokunta | | + | |
| art. 16, § 2, alakohta b | 56 | PPE-DE | | - | |
| art. 16, § 2, jälkeen alakohdan c | 71 | Verts/ALE | | ↓ | |
| jälkeen art. 23 | 64 | ELDR | | - | |
| 28 | valiokunta | | + | |
| Liite 1 | 57 | PPE-DE | KÄ | + | 263, 241, 7 |
| 62 | ELDR | NHÄ | - | 107, 397, 6 |
| 63 | ELDR | NHÄ | - | 87, 421, 6 |
| Liite 2 | 66 | ELDR | NHÄ | - | 109, 401, 11 |
| 50 | PPE-DE | | - | |
| Liite 3 | 51 | PPE-DE | | - | |
| Liite 4 | 73 | Verts/ALE | | - | |
| Liite 5, § 1 | 52 | PPE-DE | KÄ | + | 304, 209, 6 |
| Liite 5, § 4, luetelma 1 | 74 | Verts/ALE | KÄ | - | 247, 253, 6 |
| Liite 5, § 4, luetelma 3 | 75 | Verts/ALE | | + | |
| 36 | valiokunta | | ↓ | |
| kappale 4 | 37 | PPE-DE | | - | |
| kappale 7 | 2 | valiokunta | | + | |
| 58 | PPE-DE | KÄ | + | 258, 249, 4 |
| kappale 10 | 53 S | PPE-DE | | - | |
| äänestys: muutettu ehdotus | KÄ | + | 290, 221, 8 |
| äänestys: lainsäädäntöpäätöslauselma | | + | |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ — huomautukset

hylkäämis-ehdotus

59

ELDR

NHÄ

-

81, 421, 4

asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset — yhtenä ryhmänä

8

10

18

27

34-35

valiokunta

+

asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset — erilliset äänestykset

1

valiokunta

eä

+

4

valiokunta

eä/KÄ

+

287, 226, 4

5

valiokunta

osat

1

+

2

+

9

valiokunta

NHÄ

-

246, 266, 8

11

valiokunta

eä

+

12

valiokunta

eä

+

16

valiokunta

eä/KÄ

+

286, 224, 4

17

valiokunta

eä

+

19

valiokunta

osat/NHÄ

1

+

302, 199, 17

2

-

121, 350, 16

24

valiokunta

eä

+

29

valiokunta

eä

+

30

valiokunta

eä/KÄ

+

284, 224, 2

31

valiokunta

eä

+

32

valiokunta

eä

+

33

valiokunta

eä

+

art. 1

65

PSE+ELDR

osat

1

+

2 / KÄ

+

281, 225, 4

3

+

3

valiokunta

↓

art. 2

38

PPE-DE

-

art. 3, § 1

76

MYLLER ym.

NHÄ

-

48, 461, 11

6

valiokunta

KÄ

+

259, 250, 2

39

PPE-DE

-

7

valiokunta

KÄ

+

275, 232, 1

art. 3, § 6

40

PPE-DE

-

art. 4

67

PSE

KÄ

-

239, 264, 2

art. 5, § 2

41

PPE-DE

-

art. 5, § 3

42 P

PPE-DE

-

art. 7, § 1

70

Verts/ALE

-

art. 7, jälkeen § 1

68

PSE

KÄ

-

232, 275, 3

art. 7, jälkeen § 2

54

PPE-DE

+

art. 8

69

PSE

-

art. 10, §§ 2 ja 3

43 P

PPE-DE

-

44 P

PPE-DE

-

art. 10, jälkeen § 4

60

ELDR

NHÄ

-

110, 403, 10

art. 11

61

ELDR

-

art. 12, §§ 1 ja 2

45

PPE-DE

-

14

valiokunta

KÄ

-

247, 264, 5

15

valiokunta

+

art. 15

55

PPE-DE

KÄ

-

246, 267, 7

20

valiokunta

+

art. 16, § 1, alakohta a

46

PPE-DE

-

21

valiokunta

+

art. 16, § 1, alakohta b

47 P

PPE-DE

NHÄ

-

243, 276, 5

22

valiokunta

+

art. 16, § 1, alakohta c

48

PPE-DE

-

23

valiokunta

+

art. 16, § 2, johdanto

72/rev

Verts/ALE

-

25

valiokunta

+

art. 16, § 2, alakohta a

49

PPE-DE

-

26

valiokunta

+

art. 16, § 2, alakohta b

56

PPE-DE

-

art. 16, § 2, jälkeen alakohdan c

71

Verts/ALE

↓

jälkeen art. 23

64

ELDR

-

28

valiokunta

+

Liite 1

57

PPE-DE

KÄ

+

263, 241, 7

62

ELDR

NHÄ

-

107, 397, 6

63

ELDR

NHÄ

-

87, 421, 6

Liite 2

66

ELDR

NHÄ

-

109, 401, 11

50

PPE-DE

-

Liite 3

51

PPE-DE

-

Liite 4

73

Verts/ALE

-

Liite 5, § 1

52

PPE-DE

KÄ

+

304, 209, 6

Liite 5, § 4, luetelma 1

74

Verts/ALE

KÄ

-

247, 253, 6

Liite 5, § 4, luetelma 3

75

Verts/ALE

+

36

valiokunta

↓

kappale 4

37

PPE-DE

-

kappale 7

2

valiokunta

+

58

PPE-DE

KÄ

+

258, 249, 4

kappale 10

53 S

PPE-DE

-

äänestys: muutettu ehdotus

KÄ

+

290, 221, 8

äänestys: lainsäädäntöpäätöslauselma

+

Tarkistus 13 ei koske kaikkia kieliversioita, eikä siitä siten äänestetty (työjärjestyksen 140 artiklan 1 kohdan d alakohta)

Nimenhuutoäänestyksiä koskevat pyynnöt

PSE tark. 9, 59

Verts/ALE tark. 9, 19, 47S, 59, 60, 62, 63, 66

GUE/NGL tark. 76

Erillisiä äänestyksiä koskevat pyynnöt

PPE-DE tark. 2, 4, 11, 12, 16, 22, 24, 30, 32, 33

PSE tark. 19

ELDR tark. 9, 17, 19, 29, 31

Verts/ALE tark. 1

EDD tark. 19

Kohta kohdalta -äänestyksiä koskevat pyynnöt

PPE-DE

tark. 65

1. osa: teksti ilman sanoja ”kemialliselta ja mikrobiologiselta” ja ”ja veden muun virkistyskäytön”

2. osa: sanat ”kemialliselta ja mikrobiologiselta”

3. osa: sanat ”ja veden muun virkistyskäytön”

tark. 5

1. osa: ”vesi, jota käytetään ... aikaisesta rannasta”

2. osa: ”tai joita harjoitetaan ... ei ole erityisen suuri”

Verts/ALE

tark. 19

1. osa: teksti ilman 2 kohtaa, 3 kohdan a alakohtaa, 4 kohdan a alakohtaa ja 5 kohtaa

2. osa: 2 kohta, 3 kohdan a alakohta, 4 kohdan a alakohta ja 5 kohta

12.   Kasvihuonekaasupäästöjen seuranta ja Kioton pöytäkirjan täytäntöönpano

Mietintö: SACCONI (A5-0290/2003) [***I]

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ — huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ryhmä 1


  (kompromissi) | 19-46 | PSE, PPE-DE, ELDR, GUE/NGL, Verts/ALE | | + | |
| ryhmä 2 | 1-18 | valiokunta | | ↓ | |
| äänestys: muutettu ehdotus | | + | |
| äänestys: lainsäädäntöpäätöslauselma | | + | |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ — huomautukset

ryhmä 1

(kompromissi)

19-46

PSE, PPE-DE, ELDR, GUE/NGL, Verts/ALE

+

ryhmä 2

1-18

valiokunta

↓

äänestys: muutettu ehdotus

+

äänestys: lainsäädäntöpäätöslauselma

+

13.   Liikkuviin työkoneisiin asennettavien polttomoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöt

Mietintö: LANGE (A5-0296/2003) [***I]

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ — huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ryhmä 1


  (kompromissi) | 5-6
  43-70
  72-74
  76-81
  83-87
  90-106 | valiokunta


  PSE, PPE-DE, ELDR, Verts/ALE | | + | |
| 71 | PSE, PPE-DE, ELDR, Verts/ALE | NHÄ | + | 252, 143, 6 |
| 75 | PSE, PPE-DE, ELDR, Verts/ALE | NHÄ | + | 262, 150, 5 |
| 82 | PSE, PPE-DE, ELDR, Verts/ALE | NHÄ | + | 247, 159, 29 |
| 88 | PSE, PPE-DE, ELDR, Verts/ALE | NHÄ | + | 276, 169, 5 |
| 89 | PSE, PPE-DE, ELDR, Verts/ALE | NHÄ | + | 267, 175, 22 |
| ryhmä 2 | 1-4
  7-41 | valiokunta | | ↓ | |
| jälkeen kappaleen 8 | 42 | Verts/ALE | | per. | |
| äänestys: muutettu ehdotus | NHÄ | + | 465, 8, 7 |
| äänestys: lainsäädäntöpäätöslauselma | NHÄ | + | 458, 2, 7 |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ — huomautukset

ryhmä 1

(kompromissi)

5-6

43-70

72-74

76-81

83-87

90-106

valiokunta

PSE, PPE-DE, ELDR, Verts/ALE

+

71

PSE, PPE-DE, ELDR, Verts/ALE

NHÄ

+

252, 143, 6

75

PSE, PPE-DE, ELDR, Verts/ALE

NHÄ

+

262, 150, 5

82

PSE, PPE-DE, ELDR, Verts/ALE

NHÄ

+

247, 159, 29

88

PSE, PPE-DE, ELDR, Verts/ALE

NHÄ

+

276, 169, 5

89

PSE, PPE-DE, ELDR, Verts/ALE

NHÄ

+

267, 175, 22

ryhmä 2

1-4

7-41

valiokunta

↓

jälkeen kappaleen 8

42

Verts/ALE

per.

äänestys: muutettu ehdotus

NHÄ

+

465, 8, 7

äänestys: lainsäädäntöpäätöslauselma

NHÄ

+

458, 2, 7

Tarkistukset 43—106 on ELDR-ryhmän puolesta allekirjoittanut Sterckx eikä Davies.

Verts/ALE-ryhmä on peruuttanut tarkistuksensa 42.

Nimenhuutoäänestyksiä koskevat pyynnöt

PPE-DE: tark. 71, 75, 82, 88, 89, muutettu ehdotus ja lopullinen äänestys.

---

LIITE II

NIMENHUUTOÄÄNESTYSTEN TULOKSET

1.   Mietintö: Gargani A5-0337/2003

Puolesta: 438

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Calò, De Clercq, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Dary, Eriksson, Fiebiger, Frahm, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Papayannakis, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Garaud, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, Mennea, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Costa Raffaele, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Sartori, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Stauner, Stenmarck, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Villiers, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Boselli, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Ford, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Napoletano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Dhaene, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Messner, Nogueira Román, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 1

UEN: Mussa

Tyhjää: 21

EDD: Bernié, Booth, Butel, Coûteaux, Farage, Kuntz, Mathieu, Raymond, Titford

GUE/NGL: Cossutta, Di Lello Finuoli

NI: Bonino, Claeys, Dillen, de Gaulle, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martinez, Pannella, Stirbois

2.   Mietintö: Purvis A5-0322/2003

Puolesta: 452

EDD: Bernié, Butel, Coûteaux, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Raymond

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Calò, De Clercq, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Bakopoulos, Bertinotti, Blak, Brie, Caudron, Cossutta, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Marset Campos, Papayannakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vinci

NI: Berthu, Beysen, Bonino, Dell'Alba, Della Vedova, Hager, Kronberger, de La Perriere, Mennea, Pannella, Raschhofer, Souchet

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mombaur, Montfort, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Boselli, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napolitano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Poos, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Caullery, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Ó Neachtain

Verts/ALE: Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 35

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Blokland, Bonde, Booth, van Dam, Farage, Sandbæk, Titford

GUE/NGL: Ainardi, Boudjenah, Frahm, Manisco, Markov, Meijer, Wurtz

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Martinez, Stirbois

UEN: Bigliardo, Camre, Marchiani, Mussa, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Tyhjää: 22

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bergaz Conesa, Bordes, Cauquil, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Patakis, Schröder Ilka, Vachetta

NI: Borghezio, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gorostiaga Atxalandabaso, Speroni

PPE-DE: Costa Raffaele, Schierhuber

PSE: Bösch, Carlotti

UEN: Collins

3.   Mietintö: Maaten A5-0335/2003

Puolesta: 81

EDD: Abitbol, Andersen, Bernié, Bonde, Booth, Butel, Coûteaux, Esclopé, Farage, Kuntz, Mathieu, Raymond, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Busk, Calò, De Clercq, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Nordmann, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Blak, Eriksson, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Vinci

NI: Borghezio, Claeys, Dell'Alba, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Hager, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Speroni, Stirbois

PPE-DE: Hermange, Jackson, Maat, Oostlander, Pirker, Sacrédeus, Schmitt

PSE: Müller Rosemarie, Volcic

UEN: Camre, Caullery, Marchiani, Musumeci, Pasqua, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Gahrton

Vastaan: 421

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Boogerd-Quaak, Dybkjær, Flesch, Olsson, Paulsen, Ries, Sbarbati, Schmidt, Thors

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Papayannakis, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schröder Ilka, Uca, Vachetta, Wurtz

NI: Beysen, Gorostiaga Atxalandabaso, Mennea

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Costa Raffaele, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schierhuber, Schleicher, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Boselli, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Bigliardo, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Segni, Turchi

Verts/ALE: Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 4

ELDR: Attwooll

GUE/NGL: Krarup

NI: Berthu

Verts/ALE: Hudghton

4.   Mietintö: Maaten A5-0335/2003

Puolesta: 246

EDD: Abitbol, Andersen, Bernié, Bonde, Booth, Butel, Coûteaux, Esclopé, Farage, Kuntz, Mathieu, Raymond, Sandbæk, Titford

ELDR: Flesch, Ries, Sbarbati, Thors

GUE/NGL: Eriksson, Krarup, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Costa Raffaele, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Hedkvist Petersen, Karlsson, Katiforis, Moraes, O'Toole, Pérez Royo, Sandberg-Fries, Theorin

UEN: Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Mussa, Musumeci, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Celli, Evans Jillian, Hudghton, MacCormick, Wyn

Vastaan: 266

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Calò, De Clercq, Dybkjær, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Papayannakis, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schröder Ilka, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, Raschhofer

PPE-DE: Averoff, Dimitrakopoulos, Folias, Hatzidakis, Klaß, Liese, Trakatellis, Xarchakos, Zacharakis

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Boselli, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Paasilinna, Paciotti, Piecyk, Poignant, Poos, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lambert, Lannoye, Lucas, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori

Tyhjää: 8

NI: Bonino, Borghezio, Dell'Alba, Della Vedova, Gobbo, Pannella, Speroni

Verts/ALE: Schörling

5.   Mietintö: Maaten A5-0335/2003

Puolesta: 302

EDD: Coûteaux, Kuntz

ELDR: Attwooll, Lynne, Wallis

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Papayannakis, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schröder Ilka, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, de La Perriere, Mennea, Souchet, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Costa Raffaele, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Berès, Bowe, Carnero González, Cashman, Corbett, Dehousse, Dührkop Dührkop, Evans Robert J.E., Garot, Gill, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Karlsson, Kinnock, McAvan, McCarthy, McNally, Martin David W., Martin Hans-Peter, Miguélez Ramos, Miller, Moraes, Murphy, O'Toole, Paasilinna, Poignant, Poos, Randzio-Plath, Read, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Simpson, Skinner, Soares, Sousa Pinto, Stihler, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn

UEN: Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Evans Jillian, Hudghton, MacCormick, Staes, Wyn

Vastaan: 199

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Booth, Butel, van Dam, Esclopé, Farage, Mathieu, Raymond, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, Busk, Calò, De Clercq, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Blak, Eriksson, Frahm, Krarup, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Kronberger, Lang, Martinez, Raschhofer, Stirbois

PPE-DE: Ferrer

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Boselli, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carraro, Carrilho, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbey, Darras, De Keyser, De Rossa, Díez González, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Fava, Ferreira, Fruteau, Gebhardt, Ghilardotti, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, Malliori, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miranda de Lage, Napoletano, Napolitano, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Rapkay, Rocard, Rodríguez Ramos, Sakellariou, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Sornosa Martínez, Souladakis, Stockmann, Swiebel, Thorning-Schmidt, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Bigliardo, Camre, Mussa, Musumeci, Nobilia, Segni, Turchi

Verts/ALE: Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lambert, Lannoye, Lucas, McKenna, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Turmes, Voggenhuber, Wuori

Tyhjää: 17

NI: Bonino, Dell'Alba, Della Vedova, Gobbo, Pannella

PSE: Barón Crespo, Casaca, Iivari, Jöns, Lage, Müller Rosemarie, Myller, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Swoboda, Torres Marques

6.   Mietintö: Maaten A5-0335/2003

Puolesta: 121

ELDR: Attwooll, Lynne

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bertinotti, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Papayannakis, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schröder Ilka, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Hager

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Chichester, Corrie, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Flemming, Foster, Goodwill, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Inglewood, Jackson, Kirkhope, Lamassoure, Mauro, Nicholson, Parish, Perry, Pirker, Poettering, Purvis, Rack, Rübig, Scallon, Schierhuber, Stenzel, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Adam, Andersson, Corbett, Dehousse, Ford, Gill, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Karlsson, Kinnock, McAvan, McCarthy, McNally, Martin David W., Miller, Moraes, Murphy, O'Toole, Poignant, Sandberg-Fries, dos Santos, Simpson, Skinner, Soares, Sousa Pinto, Stihler, Theorin, Titley, Watts, Whitehead

UEN: Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Ó Neachtain, Pasqua, Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Evans Jillian, Hudghton, MacCormick, Mayol i Raynal, Staes, Wyn

Vastaan: 350

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Booth, Butel, Esclopé, Farage, Mathieu, Raymond, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, Busk, Calò, De Clercq, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Blak, Eriksson, Frahm, Krarup, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Raschhofer, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Ayuso González, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Brienza, Brok, Camisón Asensio, Cederschiöld, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hatzidakis, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Boselli, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carnero González, Carraro, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbey, Darras, De Keyser, De Rossa, Díez González, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Fava, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lalumière, Lange, Lavarra, Lund, Malliori, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Napoletano, Napolitano, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Poos, Randzio-Plath, Rocard, Rodríguez Ramos, Rothe, Roure, Sakellariou, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schulz, Sornosa Martínez, Souladakis, Stockmann, Swiebel, Thorning-Schmidt, Trentin, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Weiler, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Bigliardo, Camre, Caullery, Mussa, Musumeci, Nobilia, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lambert, Lannoye, Lucas, McKenna, Maes, Messner, Nogueira Román, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Turmes, Voggenhuber, Wuori

Tyhjää: 16

GUE/NGL: Herzog

NI: Bonino, Dell'Alba, Della Vedova, Gobbo, Pannella, Speroni

PSE: Casaca, Iivari, Lage, Müller Rosemarie, Myller, Roth-Behrendt, Swoboda, Torres Marques, Vairinhos

7.   Mietintö: Maaten A5-0335/2003

Puolesta: 48

ELDR: Nicholson of Winterbourne, Pohjamo, Thors, Väyrynen, Vallvé, Virrankoski

GUE/NGL: Blak, Caudron, Eriksson, Frahm, Krarup, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

PPE-DE: Flemming, Kauppi, Lulling, Matikainen-Kallström, Pirker, Posselt, Rack, Rübig, Sacrédeus, Schierhuber, Stenzel, Suominen, Wijkman

PSE: Andersson, Hedkvist Petersen, Iivari, Medina Ortega, Myller, Paasilinna, Sandberg-Fries, Theorin, Trentin, Volcic

UEN: Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Ó Neachtain

Verts/ALE: Dhaene, Evans Jillian, Hudghton, MacCormick, Wuori, Wyn

Vastaan: 461

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Booth, Butel, Coûteaux, van Dam, Esclopé, Farage, Kuntz, Mathieu, Raymond, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Calò, De Clercq, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Bordes, Boudjenah, Brie, Cauquil, Cossutta, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Papayannakis, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schröder Ilka, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Hager, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Raschhofer, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Costa Raffaele, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Folias, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martens, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Boselli, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Honeyball, Howitt, Hughes, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Napoletano, Napolitano, O'Toole, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Bigliardo, Camre, Caullery, Marchiani, Mussa, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lambert, Lannoye, Lucas, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber

Tyhjää: 11

NI: Bonino, Borghezio, Dell'Alba, Della Vedova, Gobbo, Gorostiaga Atxalandabaso, Pannella, Speroni

PSE: Corbey, van Hulten

Verts/ALE: Gahrton

8.    Mietintö: Maaten A5-0335/2003

Puolesta: 110

EDD: Abitbol, Kuntz

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, Busk, Calò, De Clercq, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sandersten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Speroni, Stirbois

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Corrie, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Flemming, Goodwill, Harbour, Heaton-Harris, Inglewood, Jackson, Kirkhope, Nicholson, Parish, Perry, Pirker, Provan, Purvis, Rack, Rübig, Scallon, Schierhuber, Stenzel, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Andersson, Dehousse, Hedkvist Petersen, Karlsson, Pérez Royo, Sandberg-Fries, Theorin

UEN: Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Vastaan: 403

EDD: Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Booth, Butel, Coûteaux, van Dam, Esclopé, Farage, Mathieu, Raymond, Sandbæk, Titford

ELDR: Dybkjær

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Papayannakis, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Beysen, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, Mennea, Raschhofer

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Ayuso González, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Brok, Camisón Asensio, Cederschiöld, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Folias, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hatzidakis, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marini, Marinos, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Sudre, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Boselli, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Bigliardo, Mussa, Musumeci, Nobilia, Segni, Turchi

Verts/ALE: Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 10

ELDR: Attwooll

NI: Bonino, Dell'Alba, Della Vedova, Pannella

PPE-DE: Marques

PSE: Müller Rosemarie

UEN: Marchiani

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Gahrton

9.   Mietintö: Maaten A5-0335/2003

Puolesta: 243

EDD: Abitbol, Andersen, Bernié, Bonde, Booth, Butel, Coûteaux, Esclopé, Farage, Kuntz, Mathieu, Raymond, Sandbæk, Titford

ELDR: Flesch, Ries, Thors

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Souchet, Speroni, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Costa Raffaele, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Dehousse, Hedkvist Petersen, Karlsson, Sandberg-Fries, Theorin

UEN: Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Mussa, Musumeci, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Evans Jillian, Hudghton, MacCormick, Wyn

Vastaan: 276

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Calò, De Clercq, Dybkjær, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Papayannakis, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Raschhofer

PPE-DE: Averoff, Dimitrakopoulos, Folias, Hatzidakis, Lamassoure, Trakatellis, Xarchakos, Zacharakis

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Boselli, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori

Tyhjää: 5

NI: Bonino, Dell'Alba, Della Vedova, Pannella

PSE: Müller Rosemarie

10.   Mietintö: Maaten A5-0335/2003

Puolesta: 107

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Coûteaux, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Raymond

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Busk, Calò, De Clercq, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Corrie, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Foster, García-Orcoyen Tormo, Goodwill, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Inglewood, Jackson, Kirkhope, Konrad, Nicholson, Parish, Perry, Provan, Purvis, Sartori, Scallon, Sturdy, Tannock, Van Orden, Villiers, Zappalà

PSE: Andersson, Hedkvist Petersen, Karlsson, Sandberg-Fries, Theorin, Zimeray

UEN: Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Mayol i Raynal

Vastaan: 397

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, Booth, van Dam, Farage, Sandbæk, Titford

ELDR: Boogerd-Quaak, Dybkjær, Olsson, Paulsen, Schmidt, Vermeer

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Papayannakis, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Beysen, Borghezio, Gobbo, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, Mennea, Raschhofer, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Ayuso González, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Brok, Camisón Asensio, Cederschiöld, Coelho, Cornillet, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Lamassoure, Langen, Laschet, Lehne, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Boselli, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Rossa, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Goebbels, Görlach, Gröner, Hänsch, Haug, Honeyball, Howitt, Hughes, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Bigliardo, Musumeci, Nobilia, Segni, Turchi

Verts/ALE: Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Messner, Nogueira Román, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 6

ELDR: Attwooll

NI: Bonino, Dell'Alba, Della Vedova, Pannella

PSE: Müller Rosemarie

11.   Mietintö: Maaten A5-0335/2003

Puolesta: 87

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Coûteaux, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Raymond

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Busk, Calò, De Clercq, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Garaud, de La Perriere, Souchet

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Corrie, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Foster, Goodwill, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Inglewood, Kirkhope, Nicholson, Parish, Perry, Provan, Purvis, Scallon, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Andersson, Hedkvist Petersen, Karlsson, Sandberg-Fries, Theorin

UEN: Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Ó Neachtain

Vastaan: 421

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, Booth, van Dam, Farage, Sandbæk, Titford

ELDR: Boogerd-Quaak, Dybkjær, Olsson, Paulsen, Procacci, Schmidt

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Papayannakis, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, Lang, Martinez, Mennea, Raschhofer, Speroni, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Ayuso González, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Brok, Camisón Asensio, Cederschiöld, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Boselli, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Bigliardo, Camre, Caullery, Marchiani, Mussa, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Buitenweg, Celli, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Frassoni, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 6

ELDR: Attwooll

NI: Bonino, Dell'Alba, Della Vedova, Pannella

PSE: Müller Rosemarie

12.   Mietintö: Maaten A5-0335/2003

Puolesta: 109

EDD: Abitbol, Andersen, Bonde, Coûteaux, Kuntz, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Busk, Calò, De Clercq, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Corrie, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Flemming, Foster, Goodwill, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Inglewood, Jackson, Kirkhope, Nicholson, Parish, Perry, Pirker, Provan, Purvis, Rack, Rübig, Scallon, Schierhuber, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Andersson, Hedkvist Petersen, Karlsson, Sandberg-Fries, Theorin

UEN: Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Musumeci, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Evans Jillian, Hudghton, MacCormick, Wyn

Vastaan: 401

EDD: Belder, Blokland, Booth, van Dam, Farage, Titford

ELDR: Boogerd-Quaak, Dybkjær, Olsson, Paulsen, Schmidt

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Papayannakis, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Gobbo, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, Mennea, Raschhofer, Souchet, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Ayuso González, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Brok, Camisón Asensio, Cederschiöld, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Laschet, Lehne, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Boselli, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Bigliardo, Mussa, Nobilia, Segni, Turchi

Verts/ALE: Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori

Tyhjää: 11

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Mathieu, Raymond

ELDR: Attwooll

NI: Bonino, Dell'Alba, Della Vedova, Pannella

PSE: Müller Rosemarie

13.   Mietintö: Lange A5-0296/2003

Puolesta: 252

EDD: Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Raymond, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Calò, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bertinotti, Blak, Boudjenah, Caudron, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Frahm, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Krivine, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Papayannakis, Patakis, Puerta, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Hager, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Speroni, Stirbois

PPE-DE: Dimitrakopoulos, McCartin, Marques

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carnero González, Carraro, Carrilho, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, Duhamel, El Khadraoui, Evans Robert J.E., Ferreira, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Goebbels, Guy-Quint, Hänsch, Hazan, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zrihen

UEN: Camre, Caullery, Collins, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Ó Neachtain, Pasqua, Segni, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Vastaan: 143

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller

NI: Beysen

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Costa Raffaele, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Doorn, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hernández Mollar, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Lamassoure, Langen, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Marini, Marinos, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Provan, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, von Wogau, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling

Tyhjää: 6

EDD: Titford

NI: Bonino, Dell'Alba, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Schierhuber

14.   Mietintö: Lange A5-0296/2003

Puolesta: 262

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, van Dam, Kuntz, Mathieu, Raymond, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Calò, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bertinotti, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Papayannakis, Patakis, Puerta, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Hager, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Bourlanges, Deprez, Grosch, Schnellhardt

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, Duhamel, El Khadraoui, Evans Robert J.E., Ferreira, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, O'Toole, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zrihen

UEN: Camre, Caullery, Collins, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Ó Neachtain, Pasqua, Segni, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 150

EDD: Booth, Farage, Titford

NI: Beysen, Borghezio, Gobbo, Mennea, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Costa Raffaele, Daul, De Sarnez, Descamps, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Lamassoure, Langen, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Provan, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, von Wogau, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling

Tyhjää: 5

NI: Bonino, Dell'Alba, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Schierhuber

15.   Mietintö: Lange A5-0296/2003

Tarkistus 82

Puolesta: 247

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Kuntz, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Calò, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bertinotti, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Patakis, Puerta, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Hager, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Deprez, Grosch, Schnellhardt

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carraro, Carrilho, Casaca, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, Duhamel, El Khadraoui, Ferreira, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Goebbels, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hazan, Hedkvist Petersen, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, Malliori, Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Myller, Napoletano, Napolitano, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Weiler, Wiersma, Zrihen

UEN: Camre, Caullery, Collins, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Ó Neachtain, Pasqua, Segni, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 159

EDD: Booth, Farage, Titford

NI: Beysen, Borghezio, Gobbo, Mennea, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Costa Raffaele, Daul, De Sarnez, Descamps, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Lamassoure, Langen, Lechner, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, von Wogau, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling

Tyhjää: 29

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Mathieu, Raymond

NI: Bonino, Dell'Alba, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Florenz, Schierhuber

PSE: Evans Robert J.E., Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McNally, Martin David W., Miller, Moraes, Murphy, O'Toole, Read, Stihler, Titley, Watts, Whitehead, Wynn

16.   Mietintö: Lange A5-0296/2003

Puolesta: 276

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Raymond, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Calò, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bertinotti, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Papayannakis, Patakis, Puerta, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Hager, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Deprez, Grosch, Oomen-Ruijten, Sacrédeus

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Rossa, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, O'Toole, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zrihen

UEN: Camre, Caullery, Collins, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Ó Neachtain, Pasqua, Segni, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 169

EDD: Booth, Farage, Titford

NI: Beysen, Borghezio, Gobbo, Mennea, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Costa Raffaele, Daul, De Sarnez, Descamps, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Lamassoure, Langen, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nisticò, Ojeda Sanz, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling

Tyhjää: 5

NI: Bonino, Dell'Alba, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Schnellhardt

17.   Mietintö: Lange A5-0296/2003

Puolesta: 267

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Raymond, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Calò, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bertinotti, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Papayannakis, Patakis, Puerta, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Hager, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Deprez, Grosch, Sacrédeus, Schnellhardt

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Rossa, Duhamel, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Goebbels, Görlach, Gröner, Hänsch, Hedkvist Petersen, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Myller, Napoletano, Napolitano, Paasilinna, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Weiler, Wiersma, Zrihen

UEN: Camre, Caullery, Collins, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 175

EDD: Booth, Farage, Titford

NI: Beysen, Borghezio, Gobbo, Mennea, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Costa Raffaele, Daul, De Sarnez, Descamps, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Lamassoure, Langen, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling

Tyhjää: 22

NI: Bonino, Dell'Alba, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso

PSE: Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McNally, Martin David W., Miller, Moraes, Murphy, O'Toole, Read, Simpson, Stihler, Titley, Watts, Whitehead, Wynn

18.   Mietintö: Lange A5-0296/2003

Puolesta: 465

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Mathieu, Raymond, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Calò, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bertinotti, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Papayannakis, Patakis, Puerta, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Hager, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Speroni, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Costa Raffaele, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Rossa, Dührkop Dührkop, Duhamel, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, O'Toole, Paasilinna, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zrihen

UEN: Camre, Caullery, Collins, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 8

EDD: Booth, Farage, Titford

PPE-DE: Averoff, Hermange, Oostlander, Zacharakis, Zappalà

Tyhjää: 7

NI: Bonino, Dell'Alba, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Foster, Gawronski, Helmer

19.   Mietintö: Lange A5-0296/2003

Päätöslauselma

Puolesta: 458

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Kuntz, Raymond, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Calò, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bertinotti, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Figueiredo, Frahm, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Papayannakis, Patakis, Puerta, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Hager, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Souchet, Speroni, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Costa Raffaele, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Florenz, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Lamassoure, Langen, Lechner, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Rossa, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, O'Toole, Paasilinna, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zrihen

UEN: Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Lambert, Lannoye, Lucas, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Vastaan: 2

EDD: Booth, Titford

Tyhjää: 7

NI: Bonino, Dell'Alba, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Fiori, Helmer, Konrad

---

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

P5_TA(2003)0432

Kaksipyöräisten moottoriajoneuvojen matkustajan kädensija *** I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kaksipyöräisten moottoriajoneuvojen matkustajan kädensijasta (kodifioitu toisinto) (KOM(2003) 145 — C5-0146/2003 — 2003/0058(COD))

(Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka,

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2003) 145 (1)), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2003) 145 (1)),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 95 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C5-0146/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 95 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C5-0146/2003),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, 89 artiklan ja 158 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, 89 artiklan ja 158 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnan mietinnön (A5-0339/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnan mietinnön (A5-0339/2003),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

P5_TA(2003)0433

Kaksipyöräisten moottoriajoneuvojen seisontatuki *** I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kaksipyöräisten moottoriajoneuvojen seisontatuesta (kodifioitu toisinto) (KOM(2003) 147 — C5-0147/2003 — 2003/0059(COD))

(Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka,

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2003) 147) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2003) 147) (1),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 95 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C5-0147/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 95 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C5-0147/2003),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, 89 artiklan ja 158 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, 89 artiklan ja 158 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnan mietinnön (A5-0340/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnan mietinnön (A5-0340/2003),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

P5_TA(2003)0434

Tietyllä jännitealueella toimivat sähkölaitteet *** I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tietyllä jännitealueella toimivia sähkölaitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (kodifioitu toisinto) (KOM(2003) 252 — C5-0231/2003 — 2003/0094(COD))

(Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka,

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2003) 252) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2003) 252) (1),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 95 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C5-0231/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 95 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C5-0231/2003),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, 89 artiklan ja 158 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, 89 artiklan ja 158 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnan mietinnön (A5-0338/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnan mietinnön (A5-0338/2003),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

P5_TA(2003)0435

Kieltokanteet *** I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kuluttajien etujen suojaamista tarkoittavista kieltokanteista (kodifioitu toisinto) (KOM(2003) 241 — C5-0230/2003 — 2003/0099(COD))

(Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka,

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2003) 241) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2003) 241) (1),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 95 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C5-0230/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 95 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C5-0230/2003),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 ja 89 artiklan sekä 158 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 ja 89 artiklan sekä 158 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnan mietinnön (A5-0337/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnan mietinnön (A5-0337/2003),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

P5_TA(2003)0436

Rahoitustilejä koskeva julkisyhteisöjen neljännesvuositilinpito *** I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rahoitustilejä koskevasta julkisyhteisöjen neljännesvuositilinpidosta (KOM(2003) 242 — C5-0222/2003 — 2003/0095(COD))

(Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka,

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2003) 242) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2003) 242) (1),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 285 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C5-0222/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 285 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C5-0222/2003),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A5-0320/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A5-0320/2003),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

P5_TC1-COD(2003)0095

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. lokakuuta 2003, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2003 antamiseksi rahoitustilejä koskevasta julkisyhteisöjen neljännesvuositilinpidosta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 285 artiklan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen (1),

ottavat huomioon Euroopan keskuspankin lausunnon (2),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä yhteisössä (EKT 1995) 25 päivänä kesäkuuta 1996 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2223/96
   (4) sisältää yhteiset standardit, määritelmät, luokittelut ja tilinpitosäännöt, jotka on tarkoitettu noudatettaviksi laadittaessa jäsenvaltioiden tilejä Euroopan yhteisön tilastotarpeisiin ja joiden avulla jäsenvaltioiden tiedot saadaan keskenään vertailukelpoisiksi. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä yhteisössä (EKT 1995) 25 päivänä kesäkuuta 1996 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2223/96
   (4) sisältää yhteiset standardit, määritelmät, luokittelut ja tilinpitosäännöt, jotka on tarkoitettu noudatettaviksi laadittaessa jäsenvaltioiden tilejä Euroopan yhteisön tilastotarpeisiin ja joiden avulla jäsenvaltioiden tiedot saadaan keskenään vertailukelpoisiksi.

| (2) | Tietotarpeita käsittelevässä talous- ja rahoituskomitean raportissa, jonka Ecofin-neuvosto hyväksyi 18 päivänä tammikuuta 1999, korostettiin, että tehokas valvonta ja talouspolitiikkojen koordinointi ovat erittäin tärkeitä talous- ja rahaliiton ja yhtenäismarkkinoiden moitteettoman toiminnan kannalta ja että tämä edellyttää kattavaa tilastotietojärjestelmää, joka tarjoaa poliittisille päättäjille tarpeellisia tietoja päätöstensä perustaksi. Raportissa todettiin myös, että julkisen rahoituksen lyhyen aikavälin tilastoille olisi annettava etusija erityisesti niissä jäsenvaltioissa, jotka osallistuvat talous- ja rahaliittoon, ja että tavoitteena oli laatia vaiheittain rahoitustilejä koskeva julkisyhteisöjen neljännesvuositilinpito. |
| --- | --- |

(2)

Tietotarpeita käsittelevässä talous- ja rahoituskomitean raportissa, jonka Ecofin-neuvosto hyväksyi 18 päivänä tammikuuta 1999, korostettiin, että tehokas valvonta ja talouspolitiikkojen koordinointi ovat erittäin tärkeitä talous- ja rahaliiton ja yhtenäismarkkinoiden moitteettoman toiminnan kannalta ja että tämä edellyttää kattavaa tilastotietojärjestelmää, joka tarjoaa poliittisille päättäjille tarpeellisia tietoja päätöstensä perustaksi. Raportissa todettiin myös, että julkisen rahoituksen lyhyen aikavälin tilastoille olisi annettava etusija erityisesti niissä jäsenvaltioissa, jotka osallistuvat talous- ja rahaliittoon, ja että tavoitteena oli laatia vaiheittain rahoitustilejä koskeva julkisyhteisöjen neljännesvuositilinpito.

| (3) | Julkisyhteisöjen rahoitustilinpitoa (taloustoimia ja taseita) koskevat neljännesvuosittaiset kansalliset tiedot kattavat suuren osan euroalueen kaikista rahoitustaloustoimista ja rahoitustaseista ja niillä on tärkeä asema rahapolitiikan toteuttamisen tukemisessa. Euroopan keskuspankin neuvosto on tämän vuoksi sekä omiin tarkoituksiinsa antanut sääntöjä ja suuntaviivoja turvatakseen rahoitustilastoja ja kansallisia rahoitustilejä koskevien, vuotta lyhyemmältä aikaväliltä kerättyjen tietojen toimittamisen Euroopan keskuspankille. |
| --- | --- |

(3)

Julkisyhteisöjen rahoitustilinpitoa (taloustoimia ja taseita) koskevat neljännesvuosittaiset kansalliset tiedot kattavat suuren osan euroalueen kaikista rahoitustaloustoimista ja rahoitustaseista ja niillä on tärkeä asema rahapolitiikan toteuttamisen tukemisessa. Euroopan keskuspankin neuvosto on tämän vuoksi sekä omiin tarkoituksiinsa antanut sääntöjä ja suuntaviivoja turvatakseen rahoitustilastoja ja kansallisia rahoitustilejä koskevien, vuotta lyhyemmältä aikaväliltä kerättyjen tietojen toimittamisen Euroopan keskuspankille.

| (4) | Julkisyhteisöjen rahoitustaloustoimien ja taseiden vastasektoreita koskevat tiedot ovat välttämättömiä, jotta julkisyhteisöjen rahoitusta ja vastasektorin rahoitusinvestointeja koskevat tiedot voidaan analysoida kattavasti vastasektori- ja instrumenttikohtaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Julkisyhteisöjen rahoitustaloustoimien ja taseiden vastasektoreita koskevat tiedot ovat välttämättömiä, jotta julkisyhteisöjen rahoitusta ja vastasektorin rahoitusinvestointeja koskevat tiedot voidaan analysoida kattavasti vastasektori- ja instrumenttikohtaisesti.

| (5) | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 2223/96 täytäntöönpanosta julkisen rahoituksen lyhyen aikavälin tilastojen osalta
  3 päivänä helmikuuta 2000 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 264/2000 (5) ja muita kuin rahoitustilejä koskevasta julkisyhteisöjen neljännesvuositilinpidosta10 päivänä kesäkuuta 2002 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1221/2002 (6) täsmennetään muita kuin rahoitustilejä koskevat julkisyhteisöjen neljännesvuosittaiset tiedot, jotka jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle (Eurostatille). |
| --- | --- |

(5)

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 2223/96 täytäntöönpanosta julkisen rahoituksen lyhyen aikavälin tilastojen osalta
  3 päivänä helmikuuta 2000 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 264/2000 (5) ja muita kuin rahoitustilejä koskevasta julkisyhteisöjen neljännesvuositilinpidosta10 päivänä kesäkuuta 2002 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1221/2002 (6) täsmennetään muita kuin rahoitustilejä koskevat julkisyhteisöjen neljännesvuosittaiset tiedot, jotka jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle (Eurostatille).

| (6) | Asetuksen (EY) N:o 2223/96 2 ja 3 artiklassa säädetään edellytyksistä, joilla komissio voi päättää muutoksista EKT 1995:n menetelmiin niiden sisällön selkiyttämiseksi tai parantamiseksi. Julkisyhteisöjen neljännesvuosittainen rahoitustilinpito edellyttää jäsenvaltioilta lisäresursseja, joten aiheesta ei voi antaa komission päätöstä, vaan siitä olisi hyväksyttävä erillinen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EY) N:o 2223/96 2 ja 3 artiklassa säädetään edellytyksistä, joilla komissio voi päättää muutoksista EKT 1995:n menetelmiin niiden sisällön selkiyttämiseksi tai parantamiseksi. Julkisyhteisöjen neljännesvuosittainen rahoitustilinpito edellyttää jäsenvaltioilta lisäresursseja, joten aiheesta ei voi antaa komission päätöstä, vaan siitä olisi hyväksyttävä erillinen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus.

| (7) | Neuvoston päätöksellä 89/382/ETY Euratom
   (7) perustettu tilasto-ohjelmakomitea ja neuvoston päätöksellä 91/115/ETY (8) perustettu raha-, rahoitus- ja maksutasetilastokomitea ovat ilmoittaneet puoltavansa tämän asetusluonnoksen antamista, |
| --- | --- |

(7)

Neuvoston päätöksellä 89/382/ETY Euratom
   (7) perustettu tilasto-ohjelmakomitea ja neuvoston päätöksellä 91/115/ETY (8) perustettu raha-, rahoitus- ja maksutasetilastokomitea ovat ilmoittaneet puoltavansa tämän asetusluonnoksen antamista,

OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tavoite

Tämän asetuksen tavoitteena on luetella ja määritellä keskeiset ominaispiirteet Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän (EKT 1995:n) julkisyhteisöjen sektorin ja sen kunkin alasektorin rahoitustaloustoimien sekä rahoitusvarojen ja velkojen luokille, joita koskevat neljännesvuosittaiset tiedot on toimitettava vaiheittain komissiolle (Eurostatille).

2 artikla

Neljännesvuosittaisten tietojen keruu: lähteet ja menetelmät

1.   Korkealaatuisten tilastojen laatimiseksi rahoitustaloustoimia sekä rahoitusvaroja ja velkoja koskevien neljännesvuosittaisten tietojen on perustuttava mahdollisimman pitkälti julkisyhteisöissä sellaisinaan saatavilla oleviin tietoihin. Neljännesvuosittaiset tiedot julkisyhteisöjen yksikköjen hallussa olevista noteeraamattomista osakkeista (AF.512) ja muista osuuksista (AF.513), sellaisina kuin ne on määritelty ja koodattu EKT 1995:ssä, voidaan kuitenkin estimoida interpoloimalla ja ekstrapoloimalla vuosittaisista tiedoista.

2.   Rahoitustaloustoimia sekä rahoitusvaroja ja velkoja koskevien neljännesvuosittaisten tietojen keruussa on noudatettava EKT 1995:n sääntöjä ja erityisesti institutionaalisten yksikköjen sektorikohtaista luokitusta ja konsolidointia koskevia sääntöjä ja rahoitustaloustoimien sekä rahoitusvarojen ja velkojen luokitusta, kirjausajankohtaa ja arvotusta koskevia sääntöjä.

3.   Neljännesvuosittaisten tietojen ja niitä vastaavien, asetuksen (EY) N:o 2223/96 mukaisesti komissiolle toimitettavien tietojen on oltava keskenään johdonmukaisia.

4.   Rahoitusvaroja ja velkoja koskevat neljännesvuosittaiset tiedot ilmoittavat rahoitusvarojen ja velkapääoman määrät kunkin vuosineljänneksen päättyessä.

3 artikla

Rahoitustaloustoimia, rahoitusvaroja ja velkoja koskevien neljännesvuosittaisten tietojen toimittaminen

1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle (Eurostatille) rahoitustaloustoimia (F.) sekä rahoitusvaroja ja velkoja (AF.) koskevat neljännesvuosittaiset tiedot seuraavista instrumenteista, sellaisina kuin ne on määritelty ja koodattu EKT 1995:ssä:

| a) | monetaarinen kulta ja erityiset nosto-oikeudet (SDR) (F.1 ja AF.1) |
| --- | --- |

a)

monetaarinen kulta ja erityiset nosto-oikeudet (SDR) (F.1 ja AF.1)

| b) | käteisraha ja talletukset (F.2 ja AF.2) |
| --- | --- |

b)

käteisraha ja talletukset (F.2 ja AF.2)

| c) | muut lyhytaikaiset arvopaperit kuin osakkeet ja johdannaiset (F.331 ja AF.331) |
| --- | --- |

c)

muut lyhytaikaiset arvopaperit kuin osakkeet ja johdannaiset (F.331 ja AF.331)

| d) | muut pitkäaikaiset arvopaperit kuin osakkeet ja johdannaiset (F.332 ja AF.332) |
| --- | --- |

d)

muut pitkäaikaiset arvopaperit kuin osakkeet ja johdannaiset (F.332 ja AF.332)

| e) | johdannaiset (F.34 ja AF.34) |
| --- | --- |

e)

johdannaiset (F.34 ja AF.34)

| f) | lyhytaikaiset lainat (F.41 ja AF.41) |
| --- | --- |

f)

lyhytaikaiset lainat (F.41 ja AF.41)

| g) | pitkäaikaiset lainat (F.42 ja AF.42) |
| --- | --- |

g)

pitkäaikaiset lainat (F.42 ja AF.42)

| h) | osakkeet ja muut osuudet (F.5 ja AF.5) |
| --- | --- |

h)

osakkeet ja muut osuudet (F.5 ja AF.5)

| i) | kotitalouksien osuus henkivakuutus- ja eläkerahastoista (F.61 ja AF.61) |
| --- | --- |

i)

kotitalouksien osuus henkivakuutus- ja eläkerahastoista (F.61 ja AF.61)

| j) | vakuutusmaksu- ja korvausvastuu (F.62 ja AF.62) |
| --- | --- |

j)

vakuutusmaksu- ja korvausvastuu (F.62 ja AF.62)

| k) | muut saamiset ja velat (F.7 ja AF.7). |
| --- | --- |

k)

muut saamiset ja velat (F.7 ja AF.7).

2.   Jäsenvaltioiden on myös toimitettava komissiolle (Eurostatille) 4 artiklassa tarkoitettua valtionhallinnon alasektoria (S.1311) koskevat neljännesvuosittaiset tiedot seuraavasti:

| a) | noteeratut osakkeet paitsi rahasto-osuudet (F.511 ja AF.511) rahoitusvaroihin kohdistuvien taloustoimien ja rahoitusvarojen osalta |
| --- | --- |

a)

noteeratut osakkeet paitsi rahasto-osuudet (F.511 ja AF.511) rahoitusvaroihin kohdistuvien taloustoimien ja rahoitusvarojen osalta

| b) | käteisraha (F.21 ja AF.21) velkoihin kohdistuvien taloustoimien ja velkojen osalta. |
| --- | --- |

b)

käteisraha (F.21 ja AF.21) velkoihin kohdistuvien taloustoimien ja velkojen osalta.

4 artikla

Julkisyhteisöjen sektorin ja alasektoreiden kattavuus

Jäsenvaltioiden on toimitettava neljännesvuosittaiset tiedot julkisyhteisöjen sektorista ja sen seuraavista alasektoreista, jotka on EKT 1995:ssä määritelty ja koodattu julkisyhteisöihin (S.13) kuuluviksi:

| — | valtionhallinto (S.1311) |
| --- | --- |

—

valtionhallinto (S.1311)

| — | osavaltiohallinto (S.1312) |
| --- | --- |

—

osavaltiohallinto (S.1312)

| — | paikallishallinto (S.1313) |
| --- | --- |

—

paikallishallinto (S.1313)

| — | sosiaaliturvarahastot (S.1314). |
| --- | --- |

—

sosiaaliturvarahastot (S.1314).

5 artikla

Toimitettavien neljännesvuosittaisten tietojen luonne

1.   Edellä 3 artiklassa tarkoitetut neljännesvuosittaiset tiedot on toimitettava sulautettuina (konsolidoituina) 4 artiklassa tarkoitettujen julkisyhteisöjen sektorin alasektoreiden osalta.

2.   Edellä 3 artiklassa tarkoitetut neljännesvuosittaiset tiedot on toimitettava sekä sulautettuina (konsolidoituina) että sulauttamattomina 4 artiklassa tarkoitetun julkisyhteisöjen sektorin (S.13) osalta.

3.   Vastasektoreittain eritellyt neljännesvuosittaiset tiedot on toimitettava 4 artiklassa tarkoitettujen valtionhallinnon (S.1311) ja sosiaaliturvarahastojen (S.1314) alasektoreiden osalta tämän asetuksen liitteessä esitetyn kuvauksen mukaisesti.

6 artikla

Neljännesvuosittaisten tietojen toimittamisen aikataulu

1.   Edellä 3, 4 ja 5 artiklassa tarkoitetut neljännesvuosittaiset tiedot on toimitettava komissiolle (Eurostatille) viimeistään kolmen kuukauden kuluttua sen vuosineljänneksen päättymisestä, jota tiedot koskevat.

2.   Kaikki tarkistukset edellisten vuosineljännesten tietoihin on toimitettava samanaikaisesti.

3.   Edellä 3, 4 ja 5 artiklassa tarkoitetut neljännesvuosittaiset tiedot, lukuun ottamatta muita saamisia ja velkoja (F.7 ja AF.7), on toimitettava ensimmäisen kerran seuraavan aikataulun mukaisesti:

| a) | valtionhallinnon alasektoria (S.1311) ja sosiaaliturvarahastojen alasektoria (S.1314) koskevat tiedot on toimitettava
  31 päivään joulukuuta 2003
  mennessä;
  komissio voi myöntää enintään kahden vuoden poikkeuksen vastasektoreittain eriteltyjen tietojen toimittamisen aloitusajankohtaan, jos kansalliseen tilastojärjestelmään on tehtävä huomattavia mukautuksia. |
| --- | --- |

a)

valtionhallinnon alasektoria (S.1311) ja sosiaaliturvarahastojen alasektoria (S.1314) koskevat tiedot on toimitettava
  31 päivään joulukuuta 2003
  mennessä;
  komissio voi myöntää enintään kahden vuoden poikkeuksen vastasektoreittain eriteltyjen tietojen toimittamisen aloitusajankohtaan, jos kansalliseen tilastojärjestelmään on tehtävä huomattavia mukautuksia.

| b) | osavaltiohallinnon (S.1312) ja paikallishallinnon (S.1313) alasektoreita koskevat tiedot on toimitettava:






  — | 31 päivään joulukuuta 2003
  mennessä 3 artiklan 1 kohdassa eriteltyjen velkoihin kohdistuvien taloustoimien ja velkojen osalta; komissio voi myöntää enintään kahden vuoden poikkeuksen tietojen toimittamisen aloitusajankohdan osalta, jos kansalliseen tilastojärjestelmään on tehtävä huomattavia mukautuksia |
| --- | --- | --- |

b)

osavaltiohallinnon (S.1312) ja paikallishallinnon (S.1313) alasektoreita koskevat tiedot on toimitettava:

—

31 päivään joulukuuta 2003
  mennessä 3 artiklan 1 kohdassa eriteltyjen velkoihin kohdistuvien taloustoimien ja velkojen osalta; komissio voi myöntää enintään kahden vuoden poikkeuksen tietojen toimittamisen aloitusajankohdan osalta, jos kansalliseen tilastojärjestelmään on tehtävä huomattavia mukautuksia

| — | 30 päivään kesäkuuta 2005 mennessä 3 artiklan 1 kohdassa eriteltyjen rahoitusvaroihin kohdistuvien taloustoimien ja varojen osalta. |
| --- | --- |

—

30 päivään kesäkuuta 2005 mennessä 3 artiklan 1 kohdassa eriteltyjen rahoitusvaroihin kohdistuvien taloustoimien ja varojen osalta.

| c) | julkisyhteisöjen sektoria (S.13) koskevat tiedot on toimitettava 30 päivään kesäkuuta 2005 mennessä. |
| --- | --- |

c)

julkisyhteisöjen sektoria (S.13) koskevat tiedot on toimitettava 30 päivään kesäkuuta 2005 mennessä.

4.   Edellä 4 artiklassa tarkoitettuja muita saamisia ja velkoja (F.7 ja AF.7) sekä julkisyhteisöjen sektoria (S.13) ja sen alasektoreita koskevat neljännesvuosittaiset tiedot on toimitettava komissiolle (Eurostatille) ensimmäisen kerran 30 päivään kesäkuuta 2005 mennessä.

7 artikla

Takautuvia tietoja koskevat säännökset

1.   Edellä 6 artiklassa tarkoitettujen neljännesvuosittaisten tietojen on katettava rahoitustaloustoimia koskevat takautuvat tiedot vuoden 1999 ensimmäiseltä neljännekseltä ja rahoitustaseita koskevat takautuvat tiedot vuoden 1998 neljänneltä neljännekseltä 6 artiklan 3 ja 4 kohdassa ensimmäisen kerran toimitettaville tiedoille vahvistetun aikataulun mukaisesti.

2.   Takautuvat tiedot voivat tarvittaessa perustua ”parhaisiin estimaatteihin”, joiden osalta on noudatettava erityisesti 2 artiklan 2 ja 3 kohtaa.

8 artikla

Täytäntöönpano

1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle (Eurostatille) kuvaus 3 artiklassa tarkoitettujen neljännesvuosittaisten tietojen keruussa käytettävistä lähteistä ja menetelmistä (ensimmäinen kuvaus) samalla, kun ne aloittavat neljännesvuosittaisten tietojen toimittamisen 6 artiklan 3 ja 4 kohdassa säädetyn aikataulun mukaisesti.

2.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle (Eurostatille) kaikki muutokset tähän ensimmäiseen kuvaukseen, kun tarkistetut tiedot toimitetaan.

3.   Komissio (Eurostat) tiedottaa tilasto-ohjelmakomitealle ja raha-, rahoitus- ja maksutasetilastokomitealle kunkin jäsenvaltion käyttämistä lähteistä ja menetelmistä.

9 artikla

Raportti

Edellä 3, 4 ja 5 artiklassa tarkoitettujen tulosten perusteella ja tilasto-ohjelmakomiteaa sekä raha-, rahoitusja maksutasetilastokomiteaa kuultuaan komissio (Eurostat) antaa 31 päivään joulukuuta 2005 mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle raportin, joka sisältää jäsenvaltioiden toimittamien neljännesvuosittaisten tietojen luotettavuuden arvioinnin.

10 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty ...ssa/ssä ... päivänä ...kuuta ...

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

1

Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä

(2)  
  EUVL C 165, 16.7.2003, s. 6
  .

2

EUVL

165, 16.7.2003, s. 6

(3)  Euroopan parlamentin kanta 21. lokakuuta 2003.

3

Euroopan parlamentin kanta 21. lokakuuta 2003

(4)  EYVL L 310, 30.11.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1267/2003 (EUVL L 180, 18.7.2003, s. 1).

4

Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1267/2003 (EUVL L 180, 18.7.2003, s. 1).

(5)  
  EYVL L 29, 4.2.2000, s. 4.

5

EYVL L 29, 4.2.2000, s. 4.

(6)  
  EYVL L 179, 9.7.2002, s. 1.

6

EYVL L 179, 9.7.2002, s. 1.

(7)  EYVL L 181, 28.6.1989, s. 47.

7

(8)  EYVL L 59, 6.3.1991, s. 19.

8

LIITE

Image

P5_TA(2003)0437

Sähkö- ja elektroniikkalaiteromu *** I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta annetun direktiivin 2002/96/EY muuttamisesta (KOM(2003) 219 — C5-0191/2003 — 2003/0084(COD))

(Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka,

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2003) 219) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2003) 219) (1),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 175 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C5-0191/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 175 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C5-0191/2003),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnan mietinnön (A5-0324/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnan mietinnön (A5-0324/2003),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

P5_TA(2003)0438

Alennettu valmisteverokanta Korsikan saarella markkinoille saatetuille tupakkatuotteille *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi direktiivien 92/79/ETY ja 92/80/ETY muuttamisesta luvan antamiseksi Ranskalle jatkaa alennetun valmisteverokannan soveltamista Korsikan saarella markkinoille saatettuihin tupakkatuotteisiin (KOM(2003) 186 — C5-0197/2003 — 2003/0075(CNS))

(Kuulemismenettely)

Euroopan parlamentti, joka,

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2003) 186) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2003) 186) (1),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C5-0197/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C5-0197/2003),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A5-0322/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A5-0322/2003),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| 3. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

3.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 4. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen; |
| --- | --- |

4.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

| KOMISSION TEKSTI | PARLAMENTIN TARKISTUKSET |
| --- | --- |
| Tarkistus 1 |
| JOHDANTO-OSAN 6 KAPPALE |
| (6) Kun otetaan huomioon, että mainitun siirtymäkauden päätyttyä Korsikan saarella markkinoille saatetun valmistetun tupakan verotuksen on oltava täysin yhdenmukainen Manner-Ranskassa sovellettavan verotuksen kanssa, on liian rajun muutoksen välttämiseksi
  kauden lopussa
  paikallaan
  toteuttaa
  Korsikan saarella
  sovellettavan
  savukkeiden
  valmisteveron välikorotus
  . | (6) Kun otetaan huomioon, että mainitun siirtymäkauden päätyttyä Korsikan saarella markkinoille saatetun valmistetun tupakan verotuksen on oltava täysin yhdenmukainen Manner-Ranskassa sovellettavan verotuksen kanssa, on liian rajun muutoksen välttämiseksi paikallaan
  korottaa siirtymäkauden aikana vuosittain
  Korsikan saarella
  sovellettavaa
  savukkeiden
  valmisteveroa vaiheittain ja suhteellisesti
  . |
| Tarkistus 2 |
| 1 ARTIKLA
  3 artiklan 4 kohta (direktiivi 92/79/ETY) |
| 4. Poiketen siitä, mitä 2 artiklassa säädetään, Ranska voi jatkaa alennetun valmisteverokannan soveltamista Korsikan saarella markkinoille saatettuihin savukkeisiin 1 päivän tammikuuta 2003 ja 31 päivän joulukuuta 2009 välisen ajan. Alennetun verokannan soveltaminen rajoitetaan 1 200 tonnin vuotuiseen kiintiöön. | 4. Poiketen siitä, mitä 2 artiklassa säädetään, Ranska voi jatkaa alennetun valmisteverokannan soveltamista Korsikan saarella markkinoille saatettuihin savukkeisiin 1 päivän tammikuuta 2003 ja 31 päivän joulukuuta 2009 välisen ajan. Alennetun verokannan soveltaminen rajoitetaan 1 200 tonnin vuotuiseen kiintiöön. |
| Aikana 1 päivästä tammikuuta 2003
  31 päivään joulukuuta 2007
  alennetun verokannan on oltava vähintään 35 prosenttia Korsikan saarella kysytyimmän hintaluokan savukkeiden hinnasta. | Aikana 1 päivästä tammikuuta 2003
  31 päivään joulukuuta 2003
  alennetun verokannan on oltava vähintään 35 prosenttia Korsikan saarella kysytyimmän hintaluokan savukkeiden hinnasta.


  Aikana 1 päivästä tammikuuta 200431 päivään joulukuuta 2004 alennetun verokannan on oltava vähintään 38 prosenttia Korsikan saarella kysytyimmän hintaluokan savukkeiden hinnasta.




  Aikana 1 päivästä tammikuuta 200531 päivään joulukuuta 2005 alennetun verokannan on oltava vähintään 41 prosenttia Korsikan saarella kysytyimmän hintaluokan savukkeiden hinnasta.




  Aikana 1 päivästä tammikuuta 200631 päivään joulukuuta 2006 alennetun verokannan on oltava vähintään 44 prosenttia Korsikan saarella kysytyimmän hintaluokan savukkeiden hinnasta.




  Aikana 1 päivästä tammikuuta 200731 päivään joulukuuta 2007 alennetun verokannan on oltava vähintään 47 prosenttia Korsikan saarella kysytyimmän hintaluokan savukkeiden hinnasta.




  Aikana 1 päivästä tammikuuta 200831 päivään joulukuuta 2008 alennetun verokannan on oltava vähintään 50 prosenttia Korsikan saarella kysytyimmän hintaluokan savukkeiden hinnasta. |
| Aikana
  1 päivästä tammikuuta 2008
  31 päivään joulukuuta 2009 alennetun verokannan on oltava vähintään
  44 prosenttia
  Korsikan saarella kysytyimmän hintaluokan savukkeiden hinnasta. | Aikana
  1 päivästä tammikuuta 2009
  31 päivään joulukuuta 2009 alennetun verokannan on oltava vähintään
  53 prosenttia
  Korsikan saarella kysytyimmän hintaluokan savukkeiden hinnasta. |

KOMISSION TEKSTI

PARLAMENTIN TARKISTUKSET

Tarkistus 1

JOHDANTO-OSAN 6 KAPPALE

(6) Kun otetaan huomioon, että mainitun siirtymäkauden päätyttyä Korsikan saarella markkinoille saatetun valmistetun tupakan verotuksen on oltava täysin yhdenmukainen Manner-Ranskassa sovellettavan verotuksen kanssa, on liian rajun muutoksen välttämiseksi
  kauden lopussa
  paikallaan
  toteuttaa
  Korsikan saarella
  sovellettavan
  savukkeiden
  valmisteveron välikorotus
  .

(6) Kun otetaan huomioon, että mainitun siirtymäkauden päätyttyä Korsikan saarella markkinoille saatetun valmistetun tupakan verotuksen on oltava täysin yhdenmukainen Manner-Ranskassa sovellettavan verotuksen kanssa, on liian rajun muutoksen välttämiseksi paikallaan
  korottaa siirtymäkauden aikana vuosittain
  Korsikan saarella
  sovellettavaa
  savukkeiden
  valmisteveroa vaiheittain ja suhteellisesti
  .

Tarkistus 2

1 ARTIKLA

3 artiklan 4 kohta (direktiivi 92/79/ETY)

4. Poiketen siitä, mitä 2 artiklassa säädetään, Ranska voi jatkaa alennetun valmisteverokannan soveltamista Korsikan saarella markkinoille saatettuihin savukkeisiin 1 päivän tammikuuta 2003 ja 31 päivän joulukuuta 2009 välisen ajan. Alennetun verokannan soveltaminen rajoitetaan 1 200 tonnin vuotuiseen kiintiöön.

4. Poiketen siitä, mitä 2 artiklassa säädetään, Ranska voi jatkaa alennetun valmisteverokannan soveltamista Korsikan saarella markkinoille saatettuihin savukkeisiin 1 päivän tammikuuta 2003 ja 31 päivän joulukuuta 2009 välisen ajan. Alennetun verokannan soveltaminen rajoitetaan 1 200 tonnin vuotuiseen kiintiöön.

Aikana 1 päivästä tammikuuta 2003
  31 päivään joulukuuta 2007
  alennetun verokannan on oltava vähintään 35 prosenttia Korsikan saarella kysytyimmän hintaluokan savukkeiden hinnasta.

Aikana 1 päivästä tammikuuta 2003
  31 päivään joulukuuta 2003
  alennetun verokannan on oltava vähintään 35 prosenttia Korsikan saarella kysytyimmän hintaluokan savukkeiden hinnasta.

Aikana 1 päivästä tammikuuta 200431 päivään joulukuuta 2004 alennetun verokannan on oltava vähintään 38 prosenttia Korsikan saarella kysytyimmän hintaluokan savukkeiden hinnasta.

Aikana 1 päivästä tammikuuta 200531 päivään joulukuuta 2005 alennetun verokannan on oltava vähintään 41 prosenttia Korsikan saarella kysytyimmän hintaluokan savukkeiden hinnasta.

Aikana 1 päivästä tammikuuta 200631 päivään joulukuuta 2006 alennetun verokannan on oltava vähintään 44 prosenttia Korsikan saarella kysytyimmän hintaluokan savukkeiden hinnasta.

Aikana 1 päivästä tammikuuta 200731 päivään joulukuuta 2007 alennetun verokannan on oltava vähintään 47 prosenttia Korsikan saarella kysytyimmän hintaluokan savukkeiden hinnasta.

Aikana 1 päivästä tammikuuta 200831 päivään joulukuuta 2008 alennetun verokannan on oltava vähintään 50 prosenttia Korsikan saarella kysytyimmän hintaluokan savukkeiden hinnasta.

Aikana
  1 päivästä tammikuuta 2008
  31 päivään joulukuuta 2009 alennetun verokannan on oltava vähintään
  44 prosenttia
  Korsikan saarella kysytyimmän hintaluokan savukkeiden hinnasta.

Aikana
  1 päivästä tammikuuta 2009
  31 päivään joulukuuta 2009 alennetun verokannan on oltava vähintään
  53 prosenttia
  Korsikan saarella kysytyimmän hintaluokan savukkeiden hinnasta.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

P5_TA(2003)0439

Forest Focus (metsien ja ympäristövuorovaikutusten seuranta) *** II

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi metsien ja ympäristövuorovaikutusten seurannasta yhteisössä (Forest Focus) (8243/1/2003 — C5-0292/2003 — 2002/0164(COD))

Yhteispäätösmenettely: toinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka,

| — | ottaa huomioon neuvoston yhteisen kannan (8243/1/2003 — C5-0292/2003) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston yhteisen kannan (8243/1/2003 — C5-0292/2003) (1),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä esittämänsä kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2002) 404 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä esittämänsä kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2002) 404 (3),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 80 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 80 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A5-0343/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A5-0343/2003),

| 1. | tarkistaa yhteistä kantaa seuraavasti; |
| --- | --- |

1.

tarkistaa yhteistä kantaa seuraavasti;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle

---

(1)  EUVL C 233 E, 30.9.2003, s. 1.

(2)  Hyväksytyt tekstit 13.2.2003, P5_TA(2003)0059.

(3)  EYVL C 20, 28.1.2003, s. 67.

P5_TC2-COD(2002)0164

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 21. lokakuuta 2003, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2003 antamiseksi metsien ja ympäristövuorovaikutusten seurannasta yhteisössä (Forest Focus)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 175 artiklan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen (1),

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (3),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (4)

sekä katsovat seuraavaa:

| 1) | Metsillä on tärkeä monitahoinen tehtävä yhteiskunnan kannalta. Sen lisäksi, että metsät ovat tärkeitä maaseutualueiden kehitykselle, ne ovat arvokkaita luonnonsuojelun kannalta, niillä on merkittävä osuus ympäristön säilyttämisessä, ne ovat hiilen kierron keskeisiä osatekijöitä ja merkittäviä hiilinieluja, ja ne säätelevät ratkaisevan tärkeällä tavalla veden kiertoa. |
| --- | --- |

1)

Metsillä on tärkeä monitahoinen tehtävä yhteiskunnan kannalta. Sen lisäksi, että metsät ovat tärkeitä maaseutualueiden kehitykselle, ne ovat arvokkaita luonnonsuojelun kannalta, niillä on merkittävä osuus ympäristön säilyttämisessä, ne ovat hiilen kierron keskeisiä osatekijöitä ja merkittäviä hiilinieluja, ja ne säätelevät ratkaisevan tärkeällä tavalla veden kiertoa.

| 2) | Erilaiset luonnolliset tekijät, kuten poikkeukselliset sääolosuhteet tai loiset ja taudit, taikka ihmisen toiminnan seuraukset, kuten ilmastonmuutos, tulipalot ja ilmansaasteet, voivat vaikuttaa haitallisesti metsien tilaan. Tällaiset tekijät voivat vahingoittaa vakavasti tai jopa tuhota metsiä. Useimmilla metsiin vaikuttavilla luonnollisilla ja ihmisen toiminnasta aiheutuvilla tekijöillä voi olla valtioiden rajojen yli ulottuvia vaikutuksia. |
| --- | --- |

2)

Erilaiset luonnolliset tekijät, kuten poikkeukselliset sääolosuhteet tai loiset ja taudit, taikka ihmisen toiminnan seuraukset, kuten ilmastonmuutos, tulipalot ja ilmansaasteet, voivat vaikuttaa haitallisesti metsien tilaan. Tällaiset tekijät voivat vahingoittaa vakavasti tai jopa tuhota metsiä. Useimmilla metsiin vaikuttavilla luonnollisilla ja ihmisen toiminnasta aiheutuvilla tekijöillä voi olla valtioiden rajojen yli ulottuvia vaikutuksia.

| 3) | Komission Euroopan parlamentille ja neuvostolle antamassa tiedonannossa Euroopan unionin metsästrategiasta korostettiin tarvetta suojella luonnonympäristöä ja metsäperintöä, hoitaa ja käyttää metsiä kestävällä tavalla sekä tukea kansainvälistä ja yleiseurooppalaista metsänsuojeluyhteistyötä. Tiedonannossa viitattiin metsien seurantaan ja niiden tehostettuun käyttöön hiilinieluina. Neuvosto kehotti Euroopan unionin metsästrategiasta 15 päivänä joulukuuta 1998 antamassaan päätöslauselmassa (5) komissiota arvioimaan ja jatkuvasti parantamaan metsien terveyttä koskevan eurooppalaisen seurantajärjestelmän tehokkuutta sekä ottamaan huomioon kaikki metsäekosysteemeihin mahdollisesti vaikuttavat tekijät. Lisäksi se kehotti komissiota kiinnittämään erityistä huomiota metsäpaloja koskevan yhteisön tiedotusjärjestelmän kehittämiseen, jotta sen avulla voidaan arvioida paremmin metsäpalojen torjumistoimenpiteiden tehokkuutta. |
| --- | --- |

3)

Komission Euroopan parlamentille ja neuvostolle antamassa tiedonannossa Euroopan unionin metsästrategiasta korostettiin tarvetta suojella luonnonympäristöä ja metsäperintöä, hoitaa ja käyttää metsiä kestävällä tavalla sekä tukea kansainvälistä ja yleiseurooppalaista metsänsuojeluyhteistyötä. Tiedonannossa viitattiin metsien seurantaan ja niiden tehostettuun käyttöön hiilinieluina. Neuvosto kehotti Euroopan unionin metsästrategiasta 15 päivänä joulukuuta 1998 antamassaan päätöslauselmassa (5) komissiota arvioimaan ja jatkuvasti parantamaan metsien terveyttä koskevan eurooppalaisen seurantajärjestelmän tehokkuutta sekä ottamaan huomioon kaikki metsäekosysteemeihin mahdollisesti vaikuttavat tekijät. Lisäksi se kehotti komissiota kiinnittämään erityistä huomiota metsäpaloja koskevan yhteisön tiedotusjärjestelmän kehittämiseen, jotta sen avulla voidaan arvioida paremmin metsäpalojen torjumistoimenpiteiden tehokkuutta.

| 4) | Kuudennesta ympäristöä koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta 22 päivänä heinäkuuta 2002 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1600/2002/EY (6) todetaan tarve soveltaa ympäristöpolitiikan laadinnassa, toteutuksessa ja arvioinnissa tietämykseen perustuvaa lähestymistapaa sekä erityisesti tarve seurata metsien toimintaa niiden moninaisissa tehtävissä Euroopan metsien suojelua käsitelleen ministerikonferenssin, Yhdistyneiden Kansakuntien metsäfoorumin, biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen sekä muiden foorumien suositusten mukaisesti. |
| --- | --- |

4)

Kuudennesta ympäristöä koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta 22 päivänä heinäkuuta 2002 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1600/2002/EY (6) todetaan tarve soveltaa ympäristöpolitiikan laadinnassa, toteutuksessa ja arvioinnissa tietämykseen perustuvaa lähestymistapaa sekä erityisesti tarve seurata metsien toimintaa niiden moninaisissa tehtävissä Euroopan metsien suojelua käsitelleen ministerikonferenssin, Yhdistyneiden Kansakuntien metsäfoorumin, biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen sekä muiden foorumien suositusten mukaisesti.

| 5) | Yhteisö ja jäsenvaltiot ovat sitoutuneet toteuttamaan kansainvälisesti sovittuja toimia, jotka liittyvät metsien suojeluun; näitä ovat erityisesti ehdotukset hallitusten välisen metsäpaneelin ja -foorumin toimiksi, biologista monimuotoisuutta koskevaan yleissopimukseen liittyvä metsien biologista monimuotoisuutta koskeva laajennettu työohjelma sekä ilmastonmuutosta koskeva Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimus ja Kioton pöytäkirja. |
| --- | --- |

5)

Yhteisö ja jäsenvaltiot ovat sitoutuneet toteuttamaan kansainvälisesti sovittuja toimia, jotka liittyvät metsien suojeluun; näitä ovat erityisesti ehdotukset hallitusten välisen metsäpaneelin ja -foorumin toimiksi, biologista monimuotoisuutta koskevaan yleissopimukseen liittyvä metsien biologista monimuotoisuutta koskeva laajennettu työohjelma sekä ilmastonmuutosta koskeva Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimus ja Kioton pöytäkirja.

| 6) | Yhteisö on jo toteuttanut toimia kahden metsäekosysteemien tilaan haitallisesti vaikuttavan tekijän osalta yhteisön metsien suojelusta ilmansaasteilta 17 päivänä marraskuuta 1986 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 3528/86 (7) ja metsäpalojen torjunnasta yhteisössä 23 päivänä heinäkuuta 1992 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2158/92 (8). |
| --- | --- |

6)

Yhteisö on jo toteuttanut toimia kahden metsäekosysteemien tilaan haitallisesti vaikuttavan tekijän osalta yhteisön metsien suojelusta ilmansaasteilta 17 päivänä marraskuuta 1986 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 3528/86 (7) ja metsäpalojen torjunnasta yhteisössä 23 päivänä heinäkuuta 1992 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2158/92 (8).

| 7) | Kummankin asetuksen voimassaolo päättyi 31 päivänä joulukuuta 2002, ja on yhteisön yleisen edun mukaista jatkaa ja kehittää edelleen mainituilla asetuksilla käyttöön otettuja seurantatoimia sisällyttämällä ne uuteen ”Forest Focus” -toimintasuunnitelmaan. |
| --- | --- |

7)

Kummankin asetuksen voimassaolo päättyi 31 päivänä joulukuuta 2002, ja on yhteisön yleisen edun mukaista jatkaa ja kehittää edelleen mainituilla asetuksilla käyttöön otettuja seurantatoimia sisällyttämällä ne uuteen ”Forest Focus” -toimintasuunnitelmaan.

| 8) | Toimintasuunnitelma olisi sovitettava yhteen olemassa olevien kansallisten, eurooppalaisten ja kansainvälisten järjestelmien kanssa, ottaen asianmukaisesti huomioon yhteisöllä sen metsästrategian mukaisesti oleva toimivalta metsien osalta, rajoittamatta kuitenkaan toissijaisuusperiaatteen soveltamista. |
| --- | --- |

8)

Toimintasuunnitelma olisi sovitettava yhteen olemassa olevien kansallisten, eurooppalaisten ja kansainvälisten järjestelmien kanssa, ottaen asianmukaisesti huomioon yhteisöllä sen metsästrategian mukaisesti oleva toimivalta metsien osalta, rajoittamatta kuitenkaan toissijaisuusperiaatteen soveltamista.

| 9) | Toimintasuunnitelmaan sisältyvien metsäpalonseurantaa koskevien toimenpiteiden olisi täydennettävä niitä toimenpiteitä, jotka toteutetaan erityisesti pelastuspalvelun alan toimintaohjelman perustamisesta 9 päivänä joulukuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/847/EY (9); Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999 (10) ja Euroopan metsätalouden tieto- ja viestintäjärjestelmän (Efics) käyttöönottamisesta 29 päivänä toukokuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1615/89 (11) säännösten nojalla. |
| --- | --- |

9)

Toimintasuunnitelmaan sisältyvien metsäpalonseurantaa koskevien toimenpiteiden olisi täydennettävä niitä toimenpiteitä, jotka toteutetaan erityisesti pelastuspalvelun alan toimintaohjelman perustamisesta 9 päivänä joulukuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/847/EY (9); Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999 (10) ja Euroopan metsätalouden tieto- ja viestintäjärjestelmän (Efics) käyttöönottamisesta 29 päivänä toukokuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1615/89 (11) säännösten nojalla.

| 10) | Toimintasuunnitelman olisi edistettävä tietojen vaihtoa metsien tilasta ja niihin kohdistuvista haitallisista vaikutuksista yhteisössä, ja sen avulla olisi voitava arvioida nykyisiä toimenpiteitä, joilla edistetään metsien säilyttämistä ja suojelua kestävän kehityksen hyväksi, painottaen erityisesti sellaisia toimia, joilla pyritään vähentämään metsiin kohdistuvia haitallisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

10)

Toimintasuunnitelman olisi edistettävä tietojen vaihtoa metsien tilasta ja niihin kohdistuvista haitallisista vaikutuksista yhteisössä, ja sen avulla olisi voitava arvioida nykyisiä toimenpiteitä, joilla edistetään metsien säilyttämistä ja suojelua kestävän kehityksen hyväksi, painottaen erityisesti sellaisia toimia, joilla pyritään vähentämään metsiin kohdistuvia haitallisia vaikutuksia.

| 11) | Metsäpalojen torjunta on yhteisölle erityisen kiireellinen ja tärkeä kysymys muun ohessa aavikoitumisen torjumiseksi ja jotta metsäpalojen kielteiset vaikutukset ilmastonmuutokseen voidaan välttää. On erittäin tärkeää jatkaa rauenneen asetuksen (ETY) N:o 2158/92 mukaisia jäsenvaltioiden toimia keskeytymättä. Ennalta ehkäisevien toimien, joita ei tueta asetuksella (EY) N:o 1257/1999 ja jotka eivät sisälly kansallisiin tai alueellisiin maaseudun kehittämisohjelmiin, olisi siten kuuluttava tämän asetuksen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

11)

Metsäpalojen torjunta on yhteisölle erityisen kiireellinen ja tärkeä kysymys muun ohessa aavikoitumisen torjumiseksi ja jotta metsäpalojen kielteiset vaikutukset ilmastonmuutokseen voidaan välttää. On erittäin tärkeää jatkaa rauenneen asetuksen (ETY) N:o 2158/92 mukaisia jäsenvaltioiden toimia keskeytymättä. Ennalta ehkäisevien toimien, joita ei tueta asetuksella (EY) N:o 1257/1999 ja jotka eivät sisälly kansallisiin tai alueellisiin maaseudun kehittämisohjelmiin, olisi siten kuuluttava tämän asetuksen soveltamisalaan.

| 12) | Jotta kyettäisiin ymmärtämään laajasti metsien ja ympäristön välistä suhdetta, toimintasuunnitelmaan olisi sisällyttävä myös muiden tärkeiden tekijöiden, kuten biologisen monimuotoisuuden, hiilen sitomisen, ilmastonmuutoksen, maaperän sekä metsien suojaavan tehtävän seuranta. Sen vuoksi toimintasuunnitelmaan, joka perustuu asetuksen (ETY) N:o 3528/86 ja asetuksen (ETY) N:o 2158/92 tuloksiin, olisi kuuluttava toimia, joiden avulla voidaan pyrkiä entistä laajemmin eri tavoitteisiin ja jotka mahdollistavat joustavan toteutuksen. Toimintasuunnitelman olisi mahdollistettava metsien ja ympäristövuorovaikutusten asianmukainen ja kustannustehokas seuranta. |
| --- | --- |

12)

Jotta kyettäisiin ymmärtämään laajasti metsien ja ympäristön välistä suhdetta, toimintasuunnitelmaan olisi sisällyttävä myös muiden tärkeiden tekijöiden, kuten biologisen monimuotoisuuden, hiilen sitomisen, ilmastonmuutoksen, maaperän sekä metsien suojaavan tehtävän seuranta. Sen vuoksi toimintasuunnitelmaan, joka perustuu asetuksen (ETY) N:o 3528/86 ja asetuksen (ETY) N:o 2158/92 tuloksiin, olisi kuuluttava toimia, joiden avulla voidaan pyrkiä entistä laajemmin eri tavoitteisiin ja jotka mahdollistavat joustavan toteutuksen. Toimintasuunnitelman olisi mahdollistettava metsien ja ympäristövuorovaikutusten asianmukainen ja kustannustehokas seuranta.

| 13) | Jäsenvaltioiden olisi toteutettava toimintasuunnitelma kansallisilla ohjelmilla, jotka komissio hyväksyy noudattaen tätä varten luotavaa menettelyä. |
| --- | --- |

13)

Jäsenvaltioiden olisi toteutettava toimintasuunnitelma kansallisilla ohjelmilla, jotka komissio hyväksyy noudattaen tätä varten luotavaa menettelyä.

| 14) | Komission olisi huolehdittava yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa toimintasuunnitelman yhteensovittamisesta, seurannasta ja kehittämisestä sekä annettava sitä koskevia kertomuksia erityisesti neuvoston päätöksellä 89/367/ETY (12) perustetulle pysyvälle metsäkomitealle. |
| --- | --- |

14)

Komission olisi huolehdittava yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa toimintasuunnitelman yhteensovittamisesta, seurannasta ja kehittämisestä sekä annettava sitä koskevia kertomuksia erityisesti neuvoston päätöksellä 89/367/ETY (12) perustetulle pysyvälle metsäkomitealle.

| 15) | Metsien ja ympäristövuorovaikutusten seuranta voi tuottaa yhteisön metsien suojelua tukevaa luotettavaa ja vertailukelpoista tietoa ainoastaan, jos tiedot kerätään yhdenmukaisia menetelmiä noudattaen. Tällainen yhteisön tasolla vertailtavissa oleva tieto voi osaltaan auttaa luomaan yhteisen tietoalustan, joka sisältää yhteisten ympäristötietojärjestelmien eri lähteistä peräisin olevaa paikkatietoa. Sen vuoksi on aiheellista laatia käsikirjoja, joissa määritetään metsän tilan seurannassa sovellettavat menetelmät, käytettävät tietomuodot sekä tietojen käsittelyä koskevat säännöt. |
| --- | --- |

15)

Metsien ja ympäristövuorovaikutusten seuranta voi tuottaa yhteisön metsien suojelua tukevaa luotettavaa ja vertailukelpoista tietoa ainoastaan, jos tiedot kerätään yhdenmukaisia menetelmiä noudattaen. Tällainen yhteisön tasolla vertailtavissa oleva tieto voi osaltaan auttaa luomaan yhteisen tietoalustan, joka sisältää yhteisten ympäristötietojärjestelmien eri lähteistä peräisin olevaa paikkatietoa. Sen vuoksi on aiheellista laatia käsikirjoja, joissa määritetään metsän tilan seurannassa sovellettavat menetelmät, käytettävät tietomuodot sekä tietojen käsittelyä koskevat säännöt.

| 16) | Komission olisi käytettävä tämän toimintasuunnitelman mukaisesti hiilen sitomisesta, ilmastonmuutoksesta ja biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuvista vaikutuksista kerättyjä tietoja edistääkseen niiden sitoumusten noudattamista, jotka koskevat asiaa koskeviin yleissopimuksiin ja pöytäkirjoihin sisältyvää raportointia kyseisten yleissopimusten ja pöytäkirjojen määräysten mukaisesti. Jos epäjohdonmukaisuuksia ilmenee, komission olisi toteutettava kaikki mahdolliset toimenpiteet myönteiseen ratkaisuun pääsemiseksi. |
| --- | --- |

16)

Komission olisi käytettävä tämän toimintasuunnitelman mukaisesti hiilen sitomisesta, ilmastonmuutoksesta ja biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuvista vaikutuksista kerättyjä tietoja edistääkseen niiden sitoumusten noudattamista, jotka koskevat asiaa koskeviin yleissopimuksiin ja pöytäkirjoihin sisältyvää raportointia kyseisten yleissopimusten ja pöytäkirjojen määräysten mukaisesti. Jos epäjohdonmukaisuuksia ilmenee, komission olisi toteutettava kaikki mahdolliset toimenpiteet myönteiseen ratkaisuun pääsemiseksi.

| 17) | Komission ja jäsenvaltioiden olisi tehtävä yhteistyötä muiden metsien seurannan alalla toimivien kansainvälisten tai yleiseurooppalaisten elinten ja erityisesti ilmansaasteiden metsävaikutusten arviointia ja seurantaa koskevan kansainvälisen yhteistyöohjelman, jäljempänä ”ICP:n metsäohjelma”, kanssa, jotta voidaan edistää metsien säilyttämistä ja suojelua kestävän kehityksen hyväksi. |
| --- | --- |

17)

Komission ja jäsenvaltioiden olisi tehtävä yhteistyötä muiden metsien seurannan alalla toimivien kansainvälisten tai yleiseurooppalaisten elinten ja erityisesti ilmansaasteiden metsävaikutusten arviointia ja seurantaa koskevan kansainvälisen yhteistyöohjelman, jäljempänä ”ICP:n metsäohjelma”, kanssa, jotta voidaan edistää metsien säilyttämistä ja suojelua kestävän kehityksen hyväksi.

| 18) | Tässä asetuksessa vahvistetaan toimintasuunnitelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (13) 33 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeena vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. |
| --- | --- |

18)

Tässä asetuksessa vahvistetaan toimintasuunnitelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (13) 33 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeena vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.

| 19) | On aiheellista määrittää, minkä suuruisella osuudella yhteisö osallistuu toimintasuunnitelman nojalla toteutettavien toimien rahoitukseen. |
| --- | --- |

19)

On aiheellista määrittää, minkä suuruisella osuudella yhteisö osallistuu toimintasuunnitelman nojalla toteutettavien toimien rahoitukseen.

| 20) | Seurantatoimien jatkuvuuden varmistamiseksi on tarpeen poikkeuksellisesti sallia jäsenvaltion itselleen aiheuttamien menojen ottaminen mukaan yhteisrahoituksen piiriin, jos kyseessä ovat 1 päivän tammikuuta 2003 jälkeen ja ennen tämän asetuksen voimaantuloa käynnistetyt toimet edellyttäen, että niitä ei ole saatu päätökseen silloin, kun komissio hyväksyy asiaan liittyvän kansallisen ohjelman. |
| --- | --- |

20)

Seurantatoimien jatkuvuuden varmistamiseksi on tarpeen poikkeuksellisesti sallia jäsenvaltion itselleen aiheuttamien menojen ottaminen mukaan yhteisrahoituksen piiriin, jos kyseessä ovat 1 päivän tammikuuta 2003 jälkeen ja ennen tämän asetuksen voimaantuloa käynnistetyt toimet edellyttäen, että niitä ei ole saatu päätökseen silloin, kun komissio hyväksyy asiaan liittyvän kansallisen ohjelman.

| 21) | Jäsenvaltioiden olisi nimettävä viranomaiset ja elimet, jotka huolehtivat tietojen käsittelystä ja välittämisestä sekä yhteisön rahoitusosuuden hallinnoinnista. |
| --- | --- |

21)

Jäsenvaltioiden olisi nimettävä viranomaiset ja elimet, jotka huolehtivat tietojen käsittelystä ja välittämisestä sekä yhteisön rahoitusosuuden hallinnoinnista.

| 22) | Jäsenvaltioiden olisi myös laadittava kertomuksia eri seurantatoimista, ja toimitettava ne komissiolle. |
| --- | --- |

22)

Jäsenvaltioiden olisi myös laadittava kertomuksia eri seurantatoimista, ja toimitettava ne komissiolle.

| 23) | Tietoja olisi levitettävä ottaen huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission yleissopimus tiedon saannista, kansalaisten osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksen-haku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa (Århusin yleissopimus) ja asiaan kuuluvat yhteisön säännökset ympäristöä koskevan tiedon saannista. |
| --- | --- |

23)

Tietoja olisi levitettävä ottaen huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission yleissopimus tiedon saannista, kansalaisten osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksen-haku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa (Århusin yleissopimus) ja asiaan kuuluvat yhteisön säännökset ympäristöä koskevan tiedon saannista.

| 24) | Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista laajakantoisista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (14) mukaisesti. |
| --- | --- |

24)

Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista laajakantoisista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (14) mukaisesti.

| 25) | Pysyvän metsäkomitean olisi avustettava komissiota noudattaen sääntelymenettelyä mainitun päätöksen 2 artiklan b alakohdassa säädettyjen perusteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

25)

Pysyvän metsäkomitean olisi avustettava komissiota noudattaen sääntelymenettelyä mainitun päätöksen 2 artiklan b alakohdassa säädettyjen perusteiden mukaisesti.

| 26) | On tärkeää seurata toimintasuunnitelmaa ja arvioida sen vaikuttavuutta, jotta kyetään havaitsemaan toimenpiteitä kaipaavat tarpeet. Komission olisi annettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimintasuunnitelman toteutusta koskevia kertomuksia erityisesti sitä silmällä pitäen, että sitä jatketaan tässä asetuksessa säädetyn toteutusajan jälkeen. |
| --- | --- |

26)

On tärkeää seurata toimintasuunnitelmaa ja arvioida sen vaikuttavuutta, jotta kyetään havaitsemaan toimenpiteitä kaipaavat tarpeet. Komission olisi annettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimintasuunnitelman toteutusta koskevia kertomuksia erityisesti sitä silmällä pitäen, että sitä jatketaan tässä asetuksessa säädetyn toteutusajan jälkeen.

| 27) | Koska suunnitellun toiminnan tavoitteita eli metsien, niiden tilan sekä ympäristövuorovaikutusten seurantaa ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, ne voidaan saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

27)

Koska suunnitellun toiminnan tavoitteita eli metsien, niiden tilan sekä ympäristövuorovaikutusten seurantaa ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, ne voidaan saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen.

| 28) | Euroopan yhteisöjen ja sen jäsenvaltioiden sekä Keski- ja Itä-Euroopan ehdokasmaiden välillä tehdyissä Eurooppa-sopimuksissa määrätään näiden maiden osallistumisesta yhteisön ohjelmiin erityisesti ympäristöalalla. Myös muiden Euroopan maiden olisi voitava osallistua toimintasuunnitelmaan. |
| --- | --- |

28)

Euroopan yhteisöjen ja sen jäsenvaltioiden sekä Keski- ja Itä-Euroopan ehdokasmaiden välillä tehdyissä Eurooppa-sopimuksissa määrätään näiden maiden osallistumisesta yhteisön ohjelmiin erityisesti ympäristöalalla. Myös muiden Euroopan maiden olisi voitava osallistua toimintasuunnitelmaan.

| 29) | Asetuksen (ETY) N:o 3528/86 ja asetuksen (ETY) N:o 2158/92 voimassaolon päättymisen takia ja päällekkäisyyksien tai lainsäädännöllisen välitilan välttämiseksi tätä asetusta on aiheellista soveltaa 1 päivästä tammikuuta 2003, |
| --- | --- |

29)

Asetuksen (ETY) N:o 3528/86 ja asetuksen (ETY) N:o 2158/92 voimassaolon päättymisen takia ja päällekkäisyyksien tai lainsäädännöllisen välitilan välttämiseksi tätä asetusta on aiheellista soveltaa 1 päivästä tammikuuta 2003,

OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 jakso

Tavoitteet, sisältö ja määritelmät

1 artikla

1.   Perustetaan yhteisön toimintasuunnitelma, joka koskee laajapohjaista, yhdenmukaista, kattavaa ja pitkäaikaista metsien tilan seurantaa, jäljempänä ”toimintasuunnitelma”. Suunnitelman tarkoituksena on:

| a) | jatkaa ja kehittää edelleen






  — | ilman epäpuhtauksien ja ilman epäpuhtauksien vaikutusten sekä muiden metsiin vaikuttavien tekijöiden, kuten bioottisten ja abioottisten tekijöiden sekä ihmisistä johtuvien tekijöiden seurantaa, ja |
| --- | --- | --- |

a)

jatkaa ja kehittää edelleen

—

ilman epäpuhtauksien ja ilman epäpuhtauksien vaikutusten sekä muiden metsiin vaikuttavien tekijöiden, kuten bioottisten ja abioottisten tekijöiden sekä ihmisistä johtuvien tekijöiden seurantaa, ja

| — | metsäpalojen ja niiden syiden ja seurausten seurantaa, |
| --- | --- |

—

metsäpalojen ja niiden syiden ja seurausten seurantaa,

| — | metsäpalojen ehkäisyä; |
| --- | --- |

—

metsäpalojen ehkäisyä;

| b) | arvioida maaperän, hiilen sitomisen, ilmastonmuutoksen vaikutusten, biologisen monimuotoisuuden sekä metsien suojaavien tehtävien seurannalle asetettavia vaatimuksia ja kehittää tätä seurantaa; |
| --- | --- |

b)

arvioida maaperän, hiilen sitomisen, ilmastonmuutoksen vaikutusten, biologisen monimuotoisuuden sekä metsien suojaavien tehtävien seurannalle asetettavia vaatimuksia ja kehittää tätä seurantaa;

| c) | arvioida jatkuvasti metsien tilan arvioimiseksi toteutettavien seurantatoimien tehokkuutta ja seurantatoiminnan edelleen kehittämistä. |
| --- | --- |

c)

arvioida jatkuvasti metsien tilan arvioimiseksi toteutettavien seurantatoimien tehokkuutta ja seurantatoiminnan edelleen kehittämistä.

Toimintasuunnitelma tuottaa luotettavaa ja vertailukelpoista tietoa metsien tilasta ja metsiin haitallisesti vaikuttavista tekijöistä yhteisön tasolla. Lisäksi se on apuna arvioitaessa meneillään olevia toimenpiteitä, joilla edistetään metsien säilyttämistä ja suojelua kestävän kehityksen hyväksi, erityisesti sellaisia toimia, joilla pyritään vähentämään metsiin kohdistuvia haitallisia vaikutuksia. Toimintasuunnitelmassa otetaan huomioon nykyiset ja suunnitteilla olevat kansalliset, eurooppalaiset ja maailmanlaajuiset seurantamekanismit ja tarvittaessa luodaan yhteys niihin, ja se on asiaa koskevien kansainvälisten sopimusten mukainen.

2.   Kun tässä asetuksessa viitataan metsiin, jäsenvaltiot voivat sisällyttää niihin myös muun puustoisen maan. Kun tässä asetuksessa viitataan metsiin metsäpalojen yhteydessä, jäsenvaltiot voivat lisäksi sisällyttää niihin muussa käytössä olevaa maata.

3.   Toimintasuunnitelmaa ei Ranskan osalta sovelleta sen merentakaisiin departementteihin.

2 artikla

1.   Toimintasuunnitelman puitteissa toteutetaan toimia, joilla:

| a) | edistetään tietojen yhdenmukaista keruuta, käsittelyä ja validointia; |
| --- | --- |

a)

edistetään tietojen yhdenmukaista keruuta, käsittelyä ja validointia;

| b) | parannetaan tietojen arviointia ja edistetään yhteisön tasolla tapahtuvaa yhdistettyjen tietojen arviointia; |
| --- | --- |

b)

parannetaan tietojen arviointia ja edistetään yhteisön tasolla tapahtuvaa yhdistettyjen tietojen arviointia;

| c) | parannetaan toimintasuunnitelman mukaisesti kerättävän tiedon laatua; |
| --- | --- |

c)

parannetaan toimintasuunnitelman mukaisesti kerättävän tiedon laatua;

| d) | kehitetään edelleen toimintasuunnitelmaan kuuluvaa seurantatoimintaa; |
| --- | --- |

d)

kehitetään edelleen toimintasuunnitelmaan kuuluvaa seurantatoimintaa;

| e) | lisätään tietämystä metsistä ja erityisesti luonnollisten tekijöiden ja ihmisen toiminnan aiheuttaman kuormituksen vaikutuksesta; |
| --- | --- |

e)

lisätään tietämystä metsistä ja erityisesti luonnollisten tekijöiden ja ihmisen toiminnan aiheuttaman kuormituksen vaikutuksesta;

| f) | tarkastellaan metsäpalojen dynamiikkaa ja syitä sekä niiden vaikutuksia metsiin; |
| --- | --- |

f)

tarkastellaan metsäpalojen dynamiikkaa ja syitä sekä niiden vaikutuksia metsiin;

| g) | kehitetään indikaattoreita sekä menetelmiä riskien arviointiin, joka koskee metsiin kohdistuvia monitahoisia ajallisia ja paikallisia paineita. |
| --- | --- |

g)

kehitetään indikaattoreita sekä menetelmiä riskien arviointiin, joka koskee metsiin kohdistuvia monitahoisia ajallisia ja paikallisia paineita.

2.   Edellä 1 kohdassa luetelluilla toimilla täydennetään yhteisön tutkimusohjelmia.

3 artikla

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| a) | ”metsällä” maata, jolla puiden latvuspeittävyys (tai vastaava tiheys) on yli 10 prosenttia ja jonka pinta-ala on yli 0,5 hehtaaria. Puiden olisi täysikasvuisina saavutettava vähintään 5 metrin korkeus in situ. Metsä voi muodostua joko suljetuista metsämuodostelmista, joissa eri puujaksojen puut ja aluskasvillisuus peittävät suuren osan maasta, tai avoimista metsämuodostelmista, joilla on yhtenäinen kasvillisuuspeite ja joilla puiden latvuspeittävyys on yli 10 prosenttia. Nuoret luonnonmetsiköt ja kaikki viljelymetsiköt, joiden latvuspeittävyys on vielä alle 10 prosenttia tai joissa puiden korkeus on vielä alle 5 metriä, luetaan metsiksi samoin kuin sellaiset tavallisesti metsäalueen osan muodostavat alueet, joilla ihmisen toiminnan seurauksena tai luonnollisista syistä ei tilapäisesti ole puustoa mutta joiden on määrä palautua metsäksi. Metsän määritelmään sisältyvät metsätaimitarhat ja siemenviljelykset, jotka muodostavat kiinteän osan metsästä; metsätiet, raivatut alueet, palonkatkaisulinjat ja muut pienet aukiot metsän sisällä; metsät kansallispuistoissa, luonnonsuojelualueilla ja muilla suojelluilla alueilla kuten erityistä ympäristöllistä, tieteellistä, historiallista, kulttuurillista tai hengellistä mielenkiintoa omaavilla alueilla; puiden muodostamat tuulenmurtajat, joiden ala on yli 0,5 hehtaaria ja leveys yli 20 metriä. Kumipuuviljelykset ja korkkitammimetsiköt kuuluvat mukaan. Pääasiallisesti maanviljelyskäyttöön tarkoitettu maa ei kuitenkaan kuulu metsän määritelmän piiriin. |
| --- | --- |

a)

”metsällä” maata, jolla puiden latvuspeittävyys (tai vastaava tiheys) on yli 10 prosenttia ja jonka pinta-ala on yli 0,5 hehtaaria. Puiden olisi täysikasvuisina saavutettava vähintään 5 metrin korkeus in situ. Metsä voi muodostua joko suljetuista metsämuodostelmista, joissa eri puujaksojen puut ja aluskasvillisuus peittävät suuren osan maasta, tai avoimista metsämuodostelmista, joilla on yhtenäinen kasvillisuuspeite ja joilla puiden latvuspeittävyys on yli 10 prosenttia. Nuoret luonnonmetsiköt ja kaikki viljelymetsiköt, joiden latvuspeittävyys on vielä alle 10 prosenttia tai joissa puiden korkeus on vielä alle 5 metriä, luetaan metsiksi samoin kuin sellaiset tavallisesti metsäalueen osan muodostavat alueet, joilla ihmisen toiminnan seurauksena tai luonnollisista syistä ei tilapäisesti ole puustoa mutta joiden on määrä palautua metsäksi. Metsän määritelmään sisältyvät metsätaimitarhat ja siemenviljelykset, jotka muodostavat kiinteän osan metsästä; metsätiet, raivatut alueet, palonkatkaisulinjat ja muut pienet aukiot metsän sisällä; metsät kansallispuistoissa, luonnonsuojelualueilla ja muilla suojelluilla alueilla kuten erityistä ympäristöllistä, tieteellistä, historiallista, kulttuurillista tai hengellistä mielenkiintoa omaavilla alueilla; puiden muodostamat tuulenmurtajat, joiden ala on yli 0,5 hehtaaria ja leveys yli 20 metriä. Kumipuuviljelykset ja korkkitammimetsiköt kuuluvat mukaan. Pääasiallisesti maanviljelyskäyttöön tarkoitettu maa ei kuitenkaan kuulu metsän määritelmän piiriin.

| b) | ”muulla puustoisella maalla” maata, jolla puiden latvuspeittävyys (tai vastaava tiheys) on 5—10 prosenttia ja jonka puut saavuttavat täysikasvuisina 5 metrin korkeuden in situ, tai maata, jolla täysikasvuisina in situ alle 5 metrin korkuisten puiden (esimerkiksi kääpiö- tai kitukasvuisten puiden) tai pensaikkojen tai tiheikköjen latvuspeittävyys (tai vastaava tiheys) on yli 10 prosenttia. Muun puustoisen maan määritelmään eivät sisälly ”muuksi maaksi” luokiteltavat alueet, joilla on edellä määritetty puiden, pensaikkojen tai tiheikköjen peittävyys, mutta joiden pinta-ala on alle 0,5 hehtaaria ja leveys alle 20 metriä, eikä pääasiallisesti maanviljelyskäyttöön tarkoitettu maa. |
| --- | --- |

b)

”muulla puustoisella maalla” maata, jolla puiden latvuspeittävyys (tai vastaava tiheys) on 5—10 prosenttia ja jonka puut saavuttavat täysikasvuisina 5 metrin korkeuden in situ, tai maata, jolla täysikasvuisina in situ alle 5 metrin korkuisten puiden (esimerkiksi kääpiö- tai kitukasvuisten puiden) tai pensaikkojen tai tiheikköjen latvuspeittävyys (tai vastaava tiheys) on yli 10 prosenttia. Muun puustoisen maan määritelmään eivät sisälly ”muuksi maaksi” luokiteltavat alueet, joilla on edellä määritetty puiden, pensaikkojen tai tiheikköjen peittävyys, mutta joiden pinta-ala on alle 0,5 hehtaaria ja leveys alle 20 metriä, eikä pääasiallisesti maanviljelyskäyttöön tarkoitettu maa.

| c) | ”muulla maalla” maata, jota ei luokitella metsäksi tai muuksi puustoiseksi maaksi tämän asetuksen määrittelemällä tavalla, mutta joka on siitä huolimatta sisällytetty kansallisen lainsäädännön mukaisesti metsäpalotilastoihin. Tällaiseen maahan voi kuulua nummea, joutomaata tai maanviljelymaata, joka on metsämaan vieressä tai metsämaan ympäröimä; |
| --- | --- |

c)

”muulla maalla” maata, jota ei luokitella metsäksi tai muuksi puustoiseksi maaksi tämän asetuksen määrittelemällä tavalla, mutta joka on siitä huolimatta sisällytetty kansallisen lainsäädännön mukaisesti metsäpalotilastoihin. Tällaiseen maahan voi kuulua nummea, joutomaata tai maanviljelymaata, joka on metsämaan vieressä tai metsämaan ympäröimä;

| d) | ”metsäpalolla” tulipaloa, joka syttyy metsässä ja muulla puustoisella maalla ja leviää niihin tai joka syttyy muulla maalla ja leviää metsään ja muuhun puustoiseen maahan. Metsäpalon määritelmään ei sisälly säädetty tai valvottu polttaminen, jonka tarkoituksena on tavallisesti vähentää tai poistaa maahan kerääntynyttä polttoainetta. |
| --- | --- |

d)

”metsäpalolla” tulipaloa, joka syttyy metsässä ja muulla puustoisella maalla ja leviää niihin tai joka syttyy muulla maalla ja leviää metsään ja muuhun puustoiseen maahan. Metsäpalon määritelmään ei sisälly säädetty tai valvottu polttaminen, jonka tarkoituksena on tavallisesti vähentää tai poistaa maahan kerääntynyttä polttoainetta.

| e) | ”paikannetulla” viittausta tiettyyn maantieteelliseen alueeseen, jolta tietoja kerätään. Alue, johon viitataan, voi olla laajempi kuin se alue tai kohde, josta tietoja kerätään, esimerkiksi kerättyjen tietojen lähteen nimettömyyden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

e)

”paikannetulla” viittausta tiettyyn maantieteelliseen alueeseen, jolta tietoja kerätään. Alue, johon viitataan, voi olla laajempi kuin se alue tai kohde, josta tietoja kerätään, esimerkiksi kerättyjen tietojen lähteen nimettömyyden varmistamiseksi.

2 jakso

Seuranta ja toimintasuunnitelman parantamis- ja kehittämisvälineet

4 artikla

1.   Toimintasuunnitelma perustuu asetuksen (ETY) N:o 3528/86 tuloksiin, ja sen myötä:

| a) | pidetään yllä ja kehitetään edelleen järjestelmällistä havaintoalaverkostoa, jotta voidaan tehdä määräajoin kartoituksia ja kerätä edustavaa tietoa metsien tilasta; |
| --- | --- |

a)

pidetään yllä ja kehitetään edelleen järjestelmällistä havaintoalaverkostoa, jotta voidaan tehdä määräajoin kartoituksia ja kerätä edustavaa tietoa metsien tilasta;

| b) | pidetään yllä ja kehitetään edelleen havaintoalaverkostoa, johon kuuluvilla aloilla suoritetaan jatkuvaa metsien intensiiviseurantaa. |
| --- | --- |

b)

pidetään yllä ja kehitetään edelleen havaintoalaverkostoa, johon kuuluvilla aloilla suoritetaan jatkuvaa metsien intensiiviseurantaa.

2.   Edellä 1 kohdan täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

5 artikla

1.   Toimintasuunnitelma perustuu asetuksen (ETY) N:o 2158/92 tuloksiin, ja siinä ylläpidetään ja kehitetään edelleen tietojärjestelmää, jonka tarkoituksena on yhteisön tasolla koota vertailukelpoista tietoa met äpaloista.

2.   Toimintasuunnitelma mahdollistaa jäsenvaltioiden tekemät tutkimukset metsäpalojen syistä ja dynamiikasta sekä niiden vaikutuksista metsiin. Nämä tutkimukset täydentävät niitä metsäpaloihin liittyviä toimia ja toimenpiteitä, jotka toteutetaan päätöksen 1999/847/EY, asetuksen (EY) N:o 1257/1999 ja asetuksen (ETY) N:o 1615/89 säännösten nojalla. Lisäksi valistuskampanjoja ja palojen ehkäisytoimiin osallistuvien henkilöiden erikoiskoulutusta rahoitetaan 31 päivään joulukuuta 2005 saakka erikseen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti, jolleivät kyseiset toimenpiteet sisälly maaseudun kehittämisohjelmiin.

3.   Metsäpalojen ehkäisytoimenpiteitä, joille voitiin myöntää rahoitusta asetuksen (ETY) N:o 2158/92 mukaisesti, rahoitetaan 12 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti edellyttäen, että niitä ei tueta asetuksella N:o 1257/1999 ja että ne eivät sisälly kansallisiin tai alueellisiin maaseudun kehittämisohjelmiin.

4.   Jäsenvaltiot voivat halutessaan osallistua 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuihin toimiin ja toimenpiteisiin.

5.   Edellä 1 ja 2 kohdan täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

6 artikla

1.   Edellä 1 artiklan 1 kohdan b alakohdassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi toimintasuunnitelmaa kehitetään tutkimusten, kokeiden, demonstraatiohankkeiden ja pilottihankkeina tapahtuvien testausten avulla sekä perustamalla uusia seurantatoimia. Komissio kehittää toimintasuunnitelmaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa pyrkimyksenä erityisesti:

| a) | lisätä tietämystä metsien ja muun puustoisen maan tilasta sekä tämän tilan sekä luonnollisista tekijöistä ja ihmisen toiminnasta aiheutuvien kuormitustekijöiden välisestä suhteesta; |
| --- | --- |

a)

lisätä tietämystä metsien ja muun puustoisen maan tilasta sekä tämän tilan sekä luonnollisista tekijöistä ja ihmisen toiminnasta aiheutuvien kuormitustekijöiden välisestä suhteesta;

| b) | arvioida ilmastonmuutoksen vaikutuksia metsiin ja muuhun puustoiseen maahan, mukaan luettuina vaikutukset niiden biologiseen monimuotoisuuteen ja näiden vaikutusten yhteyksiä hiilen sitomiseen ja maaperään; |
| --- | --- |

b)

arvioida ilmastonmuutoksen vaikutuksia metsiin ja muuhun puustoiseen maahan, mukaan luettuina vaikutukset niiden biologiseen monimuotoisuuteen ja näiden vaikutusten yhteyksiä hiilen sitomiseen ja maaperään;

| c) | yksilöidä olemassaolevat asiaan kuuluvat indikaattorit huomioon ottaen keskeisiä rakenteellisia ja toiminnallisia ekosysteemien osatekijöitä, joita voidaan käyttää indikaattoreina arvioitaessa metsien biologisen monimuotoisuuden tilaa ja kehitystä sekä metsien suojaavia tehtäviä. |
| --- | --- |

c)

yksilöidä olemassaolevat asiaan kuuluvat indikaattorit huomioon ottaen keskeisiä rakenteellisia ja toiminnallisia ekosysteemien osatekijöitä, joita voidaan käyttää indikaattoreina arvioitaessa metsien biologisen monimuotoisuuden tilaa ja kehitystä sekä metsien suojaavia tehtäviä.

2.   Jäsenvaltiot voivat komission pyynnöstä tai omasta aloitteestaan toteuttaa 1 kohdassa mainittujen toimenpiteiden rinnalla tutkimuksia, kokeita, demonstraatiohankkeita tai seurannan testausjakson.

3.   Edellä 1 ja 2 kohdassa mainittujen toimenpiteiden tarkoituksena on auttaa määrittämään vaihtoehtoja uusien seurantatoimien perustamiseksi toimintasuunnitelman puitteissa, minkä pitäisi edistää merkittävästi 1 artiklan 1 kohdan b alakohdassa lueteltuja aloja koskevaa tietotarpeiden tyydyttämistä ja seurannan kehittämistä. Näiden toimien täytäntöönpanoa käsitellään 18 artiklassa mainitun uudelleentarkastelun yhteydessä. Komissio ottaa toimintasuunnitelmaa kehittäessään huomioon sekä tieteelliset että rahoitukseen liittyvät tarpeet ja rajoitukset.

4.   Edellä 1, 2 ja 3 kohdan täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt, mukaan luettuna uusien seurantatoimien täytäntöönpanoa koskevat päätökset, annetaan 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

7 artikla

1.   Edellä 1 artiklan 1 kohdan c alakohdassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi komissio toteuttaa tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa 6 artiklassa mainittujen toimien lisäksi tutkimuksia, kokeita ja demonstraatiohankkeita, joiden tarkoituksena on erityisesti:

| a) | edistää tietojen yhdenmukaista keruuta, käsittelyä ja validointia yhteisön tasolla; |
| --- | --- |

a)

edistää tietojen yhdenmukaista keruuta, käsittelyä ja validointia yhteisön tasolla;

| b) | parantaa tietojen arviointia yhteisön tasolla; |
| --- | --- |

b)

parantaa tietojen arviointia yhteisön tasolla;

| c) | parantaa toimintasuunnitelman puitteissa kerättävän tiedon laatua. |
| --- | --- |

c)

parantaa toimintasuunnitelman puitteissa kerättävän tiedon laatua.

2.   Edellä 1 artiklan 1 kohdan c alakohdassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi ja 6 artiklassa mainittujen toimien lisäksi jäsenvaltiot voivat sisällyttää kansallisiin ohjelmiinsa tutkimuksia, kokeita ja demonstraatiohankkeita 1 kohdassa mainituilla aloilla.

3.   Edellä olevan 1 kohdan täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

3 jakso

Kansalliset ohjelmat, yhteensovittaminen ja yhteistyö

8 artikla

1.   Edellä 4 ja 5 artiklassa, 6 artiklan 2 ja 3 kohdassa sekä 7 artiklan 2 kohdassa säädetyt toimenpiteet toteutetaan kansallisilla ohjelmilla, jotka jäsenvaltiot laativat kahden vuoden jaksoiksi.

2.   Kansalliset ohjelmat on toimitettava komission hyväksyttäviksi 60 päivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta ja sen jälkeen ennen marraskuun 1 päivää sinä vuonna, joka edeltää kunkin kolmen vuoden jakson alkamispäivää.

3.   Jäsenvaltioiden on komission suostumuksella mukautettava kansallisia ohjelmiaan erityisesti siten, että niitä voidaan laajentaa 6 artiklan mukaisesti jo kehitettyjen ja vahvistettujen seurantatoimien huomioon ottamiseksi.

4.   Kansallisiin ohjelmiin on liitettävä ennakkoarviointi, kun ne toimitetaan komissiolle. Jäsenvaltioiden on lisäksi suoritettava väliarviointi 12 artiklassa säädetyn ajanjakson kolmannen vuoden lopussa sekä jälkikäteisarviointi kyseisen ajanjakson lopussa.

5.   Komissio päättää osallistumisestaan tukikelpoisten kustannusten rahoitukseen sille toimitettujen kansallisten ohjelmien tai näiden ohjelmien hyväksyttyjen mukautusten perusteella.

6.   Edellä 1—5 kohdan täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen ottaen ylimääräisen hallinnollisen taakan välttämiseksi huomioon kansalliset, eurooppalaiset ja kansainväliset seurantamekanismit.

9 artikla

1.   Komissio sovittaa yhteen, seuraa ja kehittää toimintasuunnitelmaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa sekä laatii siitä kertomuksia erityisesti pysyvälle metsäkomitealle.

2.   Komissio validoi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tietoja yhteisön tasolla ja huolehtii siitä, että koottu tieto arvioidaan yhteisön tasolla 15 artiklan mukaisesti.

3.   Komissio perustaa tieteellisen neuvoa-antavan ryhmän, joka avustaa pysyvää metsäkomiteaa sen työskentelyn valmistelussa ja erityisesti 6 artiklassa tarkoitetun toimintasuunnitelman kehittämisessä.

4.   Komissio perustaa 1 ja 2 kohdassa säädettyjen tehtävien suorittamista varten Yhteisessä tutkimuskeskuksessa toimivan tieteellisen koordinointielimen. Komissio voi kuulla tutkimuslaitoksia ja asiantuntijoita sekä tehdä näiden kanssa sopimuksia ottaen samalla täysimääräisesti huomioon yhteisön erilaiset metsäekosysteemit.

5.   Euroopan ympäristökeskus avustaa komissiota 1 kohdassa säädetyssä kertomusten laatimisessa.

6.   Edellä 3 kohdan täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

10 artikla

1.   Edellä 4 ja 5 artiklassa sekä 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen toimien yhdenmukaistamiseksi sekä tietojen vertailukelpoisuuden varmistamiseksi käytetään käsikirjoja, joissa yksilöidään pakolliset ja vapaavalintaiset muuttujat sekä vahvistetaan seurantamenetelmät ja tietojen siirrossa käytettävät tietomuodot. Käsikirjojen olisi perustuttava olemassa oleviin järjestelmiin, jos niitä on käytettävissä ja ne ovat asianmukaisia.

2.   Edellä 1 kohdan täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

11 artikla

1.   Komissio ja jäsenvaltiot toimivat yhteistyössä 1 artiklassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi sekä kehittävät ja edistävät synergioita muiden kansainvälisten tai yleiseurooppalaisten elinten kanssa edistääkseen metsien säilyttämistä ja suojelua kestävän kehityksen hyväksi.

2.   Komissio toimii 4 artiklan osalta yhteistyössä ICP:n metsäohjelman kanssa, jotta voidaan täyttää valtiosta toiseen tapahtuvasta ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumisesta tehdyssä yleissopimuksessa asetetut velvollisuudet.

3.   Yhteisö voi 1 ja 2 kohdassa tarkoitettua yhteistyötä varten tukea seuraavia toimia:

| a) | tarkoituksenmukaisten yhteyksien luominen tieteelliselle koordinointielimelle, |
| --- | --- |

a)

tarkoituksenmukaisten yhteyksien luominen tieteelliselle koordinointielimelle,

| b) | tutkimukset ja tietojen arvioinnit. |
| --- | --- |

b)

tutkimukset ja tietojen arvioinnit.

4 jakso

Toteutusaika ja rahoitukseen liittyvät näkökohdat

12 artikla

1.   Toimintasuunnitelman toteutusaika on neljä vuotta siten, että se alkaa 1 päivänä tammikuuta 2003 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2006.

2.   Yhteisö voi toimintasuunnitelman toteuttamista varten myöntää rahoitustukea kansallisten ohjelmien tukikelpoisiin kustannuksiin enintään seuraavasti:

| a) | 4 artiklan nojalla toteutettavat toimet: 50 prosenttia; |
| --- | --- |

a)

4 artiklan nojalla toteutettavat toimet: 50 prosenttia;

| b) | 5 artiklan nojalla toteutettavat toimet: 50 prosenttia; |
| --- | --- |

b)

5 artiklan nojalla toteutettavat toimet: 50 prosenttia;

| c) | 6 artiklan 2 kohdan nojalla toteutettavat toimet: 75 prosenttia; |
| --- | --- |

c)

6 artiklan 2 kohdan nojalla toteutettavat toimet: 75 prosenttia;

| d) | 6 artiklan 3 kohdan nojalla toteutettavat toimet: 50 prosenttia; |
| --- | --- |

d)

6 artiklan 3 kohdan nojalla toteutettavat toimet: 50 prosenttia;

| e) | 7 artiklan 2 kohdan nojalla toteutettavat toimet: 50 prosenttia. |
| --- | --- |

e)

7 artiklan 2 kohdan nojalla toteutettavat toimet: 50 prosenttia.

3.   Komissio maksaa yhteisön tukikelpoisiin kustannuksiin myöntämän rahoitusosuuden jäsenvaltioille.

4.   Jäsenvaltion itselleen aiheuttamat menot komission hyväksymien kansallisten ohjelmien toteuttamiseksi voidaan poikkeuksellisesti hyväksyä mukaan yhteisrahoitukseen, jos kyseessä ovat 1 päivän tammikuuta 2003 jälkeen ja ennen tämän asetuksen voimaantuloa aloitetut toimet edellyttäen, että niitä ei ole saatu päätökseen silloin, kun komissio päättää asiaan liittyvistä kansallisista ohjelmista.

5.   Komissio rahoittaa 6 artiklan 1 kohdan, 7 artiklan 1 kohdan sekä 9 artiklan 1, 2 ja 4 kohdan nojalla toteutettavia toimia julkisia hankintoja koskevien soveltuvien sääntöjen mukaisesti.

6.   Yhteisö voi antaa Euroopan ympäristökeskukselle rahoitusta 9 artiklan 5 kohdassa ja 18 artiklassa säädettyjen tehtävien suorittamista varten.

7.   Komissio voi rahoittaa 9 artiklan 3 kohdassa mainitun tieteellisen neuvoa-antavan ryhmän toimintaa yksityiskohtaisissa säännöissä määriteltyjen tehtävien täyttämiseksi.

8.   Yhteisö voi antaa ICP:n metsäohjelmalle rahoitusta 11 artiklan 2 kohdassa mainittujen yhteisön velvollisuuksien täyttämistä varten.

13 artikla

1.   Rahoituspuitteet toimintasuunnitelman toteuttamiseksi kautena 2003—2006 ovat 61 miljoonaa euroa, josta 9 miljoonaa euroa voidaan käyttää palojen torjuntatoimenpiteisiin. Tämän määrän lisäksi 5 artiklan 2 kohdan kolmannessa virkkeessä mainittuja toimenpiteitä varten käytettävissä olevat rahoitusvarat ovat 500 000 euroa vuodessa. Ajanjaksona 2007—2008 rahoitusvarat osoitetaan uusien rahoitusnäkymien mukaisesti.

2.   Edellä 1 kohdassa vahvistettuja rahoitusvaroja lisätään, jos Euroopan unioniin liittyy uusia jäsenvaltioita.

3.   Budjettivallan käyttäjä hyväksyy vuotuiset määrärahat vuotuisessa talousarviomenettelyssä ja rahoitusnäkymien puitteissa.

5 jakso

Toteutus, jäsenvaltioiden kertomukset, pysyvä metsäkomitea

14 artikla

1.   Jäsenvaltioiden on nimettävä kyseisten elinten taloudellisten ja toiminnallisten valmiuksien pohjalta toimivaltaiset elimet hallinnoimaan hyväksyttyihin kansallisiin ohjelmiin sisältyviä toimia. Nämä elimet voivat olla joko kansallisia hallintoelimiä tai muita toimijoita. Komission on kuitenkin hyväksyttävä yksityiset toimijat, joilla on julkisen palvelun tehtävä edellyttäen, että niillä on riittävät rahoitustakuut ja että ne noudattavat tämän kohdan täytäntöönpanoa koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä asetettuja vaatimuksia.

2.   Jäsenvaltioiden on nimettävä ne viranomaiset ja elimet, joilla on toimivalta toteuttaa tämän asetuksen nojalla päätetyt toimenpiteet, sanotun kuitenkaan rajoittamatta olemassa olevien toimivaltaisten viranomaisten toimintaa.

3.   Jäsenvaltiot vastaavat siitä, että yhteisön rahoitusta hallinnoidaan moitteettomasti ja tehokkaasti. Tätä varten niiden on annettava tarvittavat säännökset, joilla:

| a) | varmistetaan, että yhteisön rahoittamat toimet todella toteutetaan, että ne toteutetaan asianmukaisesti ja että yhteisön rahoitus tuodaan selvästi julki; |
| --- | --- |

a)

varmistetaan, että yhteisön rahoittamat toimet todella toteutetaan, että ne toteutetaan asianmukaisesti ja että yhteisön rahoitus tuodaan selvästi julki;

| b) | estetään väärinkäytökset; |
| --- | --- |

b)

estetään väärinkäytökset;

| c) | voidaan periä takaisin väärinkäytösten tai laiminlyöntien vuoksi menetetyt määrät; |
| --- | --- |

c)

voidaan periä takaisin väärinkäytösten tai laiminlyöntien vuoksi menetetyt määrät;

| d) | varmistetaan. että 1 kohdassa mainituilla elimillä on asianmukaiset sisäiset hallinto- ja valvontajärjestelmät; |
| --- | --- |

d)

varmistetaan. että 1 kohdassa mainituilla elimillä on asianmukaiset sisäiset hallinto- ja valvontajärjestelmät;

| e) | varmistetaan, että jos 1 kohdassa mainitut elimet ovat muita kuin julkisoikeudellisia yhteisöjä, jäsenvaltiot antavat niille takauksen. |
| --- | --- |

e)

varmistetaan, että jos 1 kohdassa mainitut elimet ovat muita kuin julkisoikeudellisia yhteisöjä, jäsenvaltiot antavat niille takauksen.

4.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kaikki tarvittavat tiedot sekä toteutettava kaikki järjestelyt, jotka voivat helpottaa sellaisten tarkastusten, mukaan luettuina komission tai Euroopan tilintarkastustuomioistuimen paikan päällä tekemät tarkastukset, tekemistä, jotka komissio katsoo aiheellisiksi yhteisön varainhoidon kannalta. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tätä varten toteutetuista järjestelyistä.

5.   Edellä 1—4 kohdan täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

15 artikla

1.   Jäsenvaltioiden on vuosittain toimitettava nimettyjen viranomaisten ja elinten välityksellä komissiolle toimintasuunnitelman puitteissa kerätyt tiedot sekä tietoihin liitettävä kertomus.

Tietojen on oltava paikannettuja ja ne on lähettävä komissiolle tietoverkkojen ja/tai sähköisten välineiden avulla. Komissio vahvistaa läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tietojen siirrossa sovellettavan tietomuodon sekä muut siirtoon liittyvät yksityiskohdat.

2.   Jäsenvaltioiden on aktiivisesti levitettävä kerättyjä tietoja soveltaen yleisiä tietomuotoja ja standardeja sekä käyttäen sähköisiä paikkatiedot sisältäviä tietokantoja, joita hallinnoidaan Århusin yleissopimuksen periaatteiden ja ympäristöä koskevan tiedon saannista annettujen yhteisön säännösten mukaisesti.

3.   Jotta voidaan edistää tietojen arviointia ja saada tietojen käytöstä mahdollisimman paljon lisäarvoa, Århusin yleissopimuksen periaatteiden ja ympäristöä koskevan tiedon saannista annettujen yhteisön säännösten mukaista komission oikeutta käyttää ja levittää kerättyjä tietoja ei rajoiteta. Jäsenvaltiosta kerättyjä tietoja levitettäessä on kyseinen jäsenvaltio mainittava tiedon lähteenä.

4.   Edellä 1 kohdan täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

16 artikla

1.   Kunkin jäsenvaltion on laadittava erityisesti 4 artiklan 1 kohdassa mainittujen toimien pohjalta kertomus metsiensä tilasta.

Kertomus on toimitettava komissiolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2005.

2.   Kunkin 5 artiklassa mainittuihin toimiin osallistuvan jäsenvaltion on laadittava kertomus tulipalojen vaikutuksista metsiinsä.

Kertomus on toimitettava komissiolle joka vuosi viimeistään 31 päivänä joulukuuta vuodesta 2003 alkaen.

3.   Kunkin jäsenvaltion on laadittava kertomus tilanteestaan niillä osa-alueilla, joita varten toteutetaan 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja seurantatoimia, sen jälkeen kun ne on perustettu.

Kertomuksen laatimisen suuntaviivat ja kertomuksessa tarkasteltava jakso määritetään 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

17 artikla

1.   Komissiota avustaa pysyvä metsäkomitea.

2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kahdeksi kuukaudeksi.

3.   Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.

6 jakso

Komission laatimat kertomukset, uudelleentarkastelu, ehdokasmaat

18 artikla

Komissio antaa Euroopan ympäristökeskuksen avustamana kuuden kuukauden kuluttua 16 artiklassa tarkoitetusta kertomusten toimittamisen määräpäivästä, ja ottaen huomioon kaikki sille 16 artiklan mukaisesti toimitetut kertomukset, Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen toimintasuunnitelman toteutuksesta ja tarkastelee suunnitelman tehokkuutta, jotta saataisiin perusteita päätöksille näiden toimien mahdollisesta jatkamisesta vuoden 2006 jälkeen. Komissiota kehotetaan tätä varten tekemään asiaa koskeva ehdotus.

19 artikla

Komissio antaa ennen 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ajanjakson päättymistä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen toimintasuunnitelman toteutuksesta ja ottaa tässä yhteydessä huomioon 18 artiklassa tarkoitetun välivaiheen uudelleentarkastelun.

20 artikla

Tähän toimintasuunnitelmaan voivat osallistua:

| a) | Keski- ja Itä-Euroopan ehdokasmaat Eurooppa-sopimuksissa, niiden lisäpöytäkirjoissa ja asianomaisten assosiaationeuvostojen päätöksissä vahvistettujen edellytysten mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

Keski- ja Itä-Euroopan ehdokasmaat Eurooppa-sopimuksissa, niiden lisäpöytäkirjoissa ja asianomaisten assosiaationeuvostojen päätöksissä vahvistettujen edellytysten mukaisesti;

| b) | Kypros, Malta ja Turkki näiden maiden kanssa tehtävien kahdenvälisten sopimusten perusteella; |
| --- | --- |

b)

Kypros, Malta ja Turkki näiden maiden kanssa tehtävien kahdenvälisten sopimusten perusteella;

| c) | muut Euroopan maat vapaaehtoisesti ja omalla kustannuksellaan. |
| --- | --- |

c)

muut Euroopan maat vapaaehtoisesti ja omalla kustannuksellaan.

21 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2003.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EYVL C 20 E, 28.1.2003, s. 67.

1

(2)  EUVL C 85, 8.4.2003, s. 83.

2

(3)  Lausunto annettu 22. tammikuuta 2003 (EUVL C 128, 29.5.2003, s. 41).

3

(4)  Euroopan parlamentin kanta, 13. helmikuuta 2003 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 13. kesäkuuta 2003 (EUVL C 233 E, 30.9.2003, s. 1) ja Euroopan parlamentin kanta 21. lokakuuta 2003.

4

(5)  EYVL C 56, 26.2.1999, s. 1.

5

(6)  EYVL L 242, 10.9.2002, s. 1.

6

(7)  EYVL L 326, 21.11.1986, s. 2, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 804/2002 (EYVL L 132, 17.5.2002, s. 1).

7

(8)  EYVL L 217, 31.7.1992, s. 3, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 805/2002 (EYVL L 132, 17.5.2002, s. 3).

8

(9)  EYVL L 327, 21.12.1999, s. 53.

9

(10)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 80.

10

(11)  EYVL L 165, 15.6.1989, s. 12, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1100/98 (EYVL L 157, 30.5.1998, s. 10).

11

(12)  EYVL L 165, 15.6.1989, s. 14.

12

(13)  EYVL C 172, 18.6.1999, s.1.

13

(14)  EYVL L184, 17.7.1999, s. 23.

14

P5_TA(2003)0440

Erasmus Mundus -ohjelma 2004—2008 *** II

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen tekemiseksi ohjelman käynnistämisestä korkea-asteen koulutuksen laadun parantamiseksi ja kulttuurien välisen ymmärtämyksen edistämiseksi kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön avulla (Erasmus Mundus) (2004—2008) (8644/1/2003 — C5-0294/2003 — 2002/0165(COD))

(Yhteispäätösmenettely: toinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka,

| — | ottaa huomioon neuvoston yhteisen kannan (8644/1/2003 — C5-0294/2003) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston yhteisen kannan (8644/1/2003 — C5-0294/2003) (1),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä esittämänsä kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2002) 401) (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä esittämänsä kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2002) 401) (3),

| — | ottaa huomioon komission muutetun ehdotuksen (KOM(2003) 239) (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission muutetun ehdotuksen (KOM(2003) 239) (4),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 80 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 80 artiklan,

| — | ottaa huomioon kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A5-0336/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A5-0336/2003),

| 1. | tarkistaa yhteistä kantaa seuraavasti; |
| --- | --- |

1.

tarkistaa yhteistä kantaa seuraavasti;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

(2)  Hyväksytyt tekstit, 8.4.2003, P5_TA(2003)0145.

(3)  EYVL C 331 E, 31.12.2002, s. 25.

(4)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

P5_TC2-COD(2002)0165

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 21. lokakuuta 2003, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2003/EY tekemiseksi ohjelman käynnistämisestä korkea-asteen koulutuksen laadun parantamiseksi ja kulttuurien välisen ymmärtämyksen edistämiseksi kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön avulla (Erasmus Mundus) (2004—2008)

EUROOPAN PARLAMENTTI ja EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 149 artiklan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen (1),

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (3),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (4),

sekä katsovat seuraavaa:

| 1) | Euroopan yhteisön olisi edistettävä korkeatasoisen koulutuksen kehittämistä muun muassa kolmansien maiden kanssa toteutettavan yhteistyön avulla. |
| --- | --- |

1)

Euroopan yhteisön olisi edistettävä korkeatasoisen koulutuksen kehittämistä muun muassa kolmansien maiden kanssa toteutettavan yhteistyön avulla.

| 2) | Lissabonin Eurooppa-neuvoston (23 ja 24 päivänä maaliskuuta 2000) päätelmissä korostetaan, että jos Euroopan unioni haluaa vastata maailmanlaajuistumisen haasteeseen, jäsenvaltioiden on mukautettava yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmänsä osaamisyhteiskunnan vaatimuksiin. |
| --- | --- |

2)

Lissabonin Eurooppa-neuvoston (23 ja 24 päivänä maaliskuuta 2000) päätelmissä korostetaan, että jos Euroopan unioni haluaa vastata maailmanlaajuistumisen haasteeseen, jäsenvaltioiden on mukautettava yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmänsä osaamisyhteiskunnan vaatimuksiin.

| 3) | Tukholman Eurooppa-neuvosto (23 ja 24 päivänä maaliskuuta 2001) toi esiin, että koulutusjärjestelmien tavoitteiden seurantaa olisi arvioitava maailmanlaajuisesta näkökulmasta. Barcelonan Eurooppaneuvosto (15 ja 16 päivänä maaliskuuta 2002) vahvisti, että avautuminen ympäröivään maailmaan on yksi koulutusjärjestelmiä koskevan vuoteen 2010 ulottuvan työohjelman kolmesta perusperiaatteesta. |
| --- | --- |

3)

Tukholman Eurooppa-neuvosto (23 ja 24 päivänä maaliskuuta 2001) toi esiin, että koulutusjärjestelmien tavoitteiden seurantaa olisi arvioitava maailmanlaajuisesta näkökulmasta. Barcelonan Eurooppaneuvosto (15 ja 16 päivänä maaliskuuta 2002) vahvisti, että avautuminen ympäröivään maailmaan on yksi koulutusjärjestelmiä koskevan vuoteen 2010 ulottuvan työohjelman kolmesta perusperiaatteesta.

| 4) | Bolognassa (19 päivänä kesäkuuta 1999) kokoontuneet Euroopan opetusministerit totesivat yhteisessä julistuksessaan, että on välttämätöntä varmistaa, että Euroopan korkeakoulujärjestelmällä on Euroopan suuria kulttuurisia ja tieteellisiä saavutuksia vastaava maailmanlaajuinen vetovoima. |
| --- | --- |

4)

Bolognassa (19 päivänä kesäkuuta 1999) kokoontuneet Euroopan opetusministerit totesivat yhteisessä julistuksessaan, että on välttämätöntä varmistaa, että Euroopan korkeakoulujärjestelmällä on Euroopan suuria kulttuurisia ja tieteellisiä saavutuksia vastaava maailmanlaajuinen vetovoima.

| 5) | Prahassa (19 päivänä toukokuuta 2001) kokoontuneet korkea-asteen koulutuksesta vastaavat eurooppalaiset ministerit korostivat edelleen muun muassa sitä, että Euroopan korkeakoulujen vetovoimaa on lisättävä Euroopasta ja muualta maailmasta tulevien opiskelijoiden keskuudessa. |
| --- | --- |

5)

Prahassa (19 päivänä toukokuuta 2001) kokoontuneet korkea-asteen koulutuksesta vastaavat eurooppalaiset ministerit korostivat edelleen muun muassa sitä, että Euroopan korkeakoulujen vetovoimaa on lisättävä Euroopasta ja muualta maailmasta tulevien opiskelijoiden keskuudessa.

| 6) | Tiedonannossaan yhteistyön vahvistamisesta kolmansien maiden kanssa korkea-asteen koulutuksen alalla komissio toteaa, että korkea-asteen koulutuksen kansainvälistymistä on edistettävä, jotta voidaan vastata maailmanlaajuistumisprosessin haasteisiin, kartoittaa alan yleiset tavoitteet kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön strategiaa varten ja ehdottaa konkreettisia toimia näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

6)

Tiedonannossaan yhteistyön vahvistamisesta kolmansien maiden kanssa korkea-asteen koulutuksen alalla komissio toteaa, että korkea-asteen koulutuksen kansainvälistymistä on edistettävä, jotta voidaan vastata maailmanlaajuistumisprosessin haasteisiin, kartoittaa alan yleiset tavoitteet kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön strategiaa varten ja ehdottaa konkreettisia toimia näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

| 7) | Kielellisen monimuotoisuuden ja kielten oppimisen edistämisestä Euroopan kielten teemavuoden 2001 tavoitteiden mukaisesti 14 päivänä helmikuuta 2002 annetussa neuvoston päätöslauselmassa (5) korostetaan, että Euroopan unionin on otettava kielellisen monimuotoisuuden periaate huomioon suhteissaan kolmansiin maihin. |
| --- | --- |

7)

Kielellisen monimuotoisuuden ja kielten oppimisen edistämisestä Euroopan kielten teemavuoden 2001 tavoitteiden mukaisesti 14 päivänä helmikuuta 2002 annetussa neuvoston päätöslauselmassa (5) korostetaan, että Euroopan unionin on otettava kielellisen monimuotoisuuden periaate huomioon suhteissaan kolmansiin maihin.

| 8) | Euroopan unionin korkeakoulut pyrkivät lisäämään kansainvälisesti liikkuvien opiskelijoiden osuutta. Laajalti myönnetään, että Euroopan korkeakouluissa piilee niiden yksilöllisiin vahvuuksiin, koulutuksen monimuotoisuuteen ja verkottumisesta ja yhteistyöstä kolmansien maiden kanssa hankittuun laajaan kokemukseen liittyviä suuria mahdollisuuksia, joiden avulla ne voivat tarjota ainutlaatuisia korkeatasoisia kursseja ja voidaan jakaa kansainvälisestä liikkuvuudesta koituva hyöty laajemmalle yhteisössä ja sen kumppanuusmaissa. |
| --- | --- |

8)

Euroopan unionin korkeakoulut pyrkivät lisäämään kansainvälisesti liikkuvien opiskelijoiden osuutta. Laajalti myönnetään, että Euroopan korkeakouluissa piilee niiden yksilöllisiin vahvuuksiin, koulutuksen monimuotoisuuteen ja verkottumisesta ja yhteistyöstä kolmansien maiden kanssa hankittuun laajaan kokemukseen liittyviä suuria mahdollisuuksia, joiden avulla ne voivat tarjota ainutlaatuisia korkeatasoisia kursseja ja voidaan jakaa kansainvälisestä liikkuvuudesta koituva hyöty laajemmalle yhteisössä ja sen kumppanuusmaissa.

| 9) | Euroopan korkeakoulujen on pysyttävä kehityksen kärjessä. Tämän vuoksi niiden olisi edistettävä yhteistyötä sellaisten kolmansissa maissa toimivien oppilaitosten kanssa, jotka ovat kehittyneet yhteisön korkeakouluja vastaavalle tasolle. Korkea-asteen koulutus olisi nähtävä kokonaisuutena, johon ammatillinen korkea-asteen koulutus kuuluu erottamattomasti, ottaen huomioon, että on olemassa erityisiä koulutuslinjoja, kuten korkeakoulu- tai opistoinsinöörien koulutus. |
| --- | --- |

9)

Euroopan korkeakoulujen on pysyttävä kehityksen kärjessä. Tämän vuoksi niiden olisi edistettävä yhteistyötä sellaisten kolmansissa maissa toimivien oppilaitosten kanssa, jotka ovat kehittyneet yhteisön korkeakouluja vastaavalle tasolle. Korkea-asteen koulutus olisi nähtävä kokonaisuutena, johon ammatillinen korkea-asteen koulutus kuuluu erottamattomasti, ottaen huomioon, että on olemassa erityisiä koulutuslinjoja, kuten korkeakoulu- tai opistoinsinöörien koulutus.

| 10) | Tämän ohjelman tavoitteena on parantaa osaltaan korkea-asteen koulutuksen laatua Euroopassa ja samalla vaikuttaa Euroopan unionin näkyvyyteen ja siitä vallitseviin käsityksiin kaikkialla maailmassa sekä myötämielisyyden syntymiseen niiden keskuudessa, jotka ovat osallistuneet ohjelmaan. |
| --- | --- |

10)

Tämän ohjelman tavoitteena on parantaa osaltaan korkea-asteen koulutuksen laatua Euroopassa ja samalla vaikuttaa Euroopan unionin näkyvyyteen ja siitä vallitseviin käsityksiin kaikkialla maailmassa sekä myötämielisyyden syntymiseen niiden keskuudessa, jotka ovat osallistuneet ohjelmaan.

| 11) | Ohjelman puitteissa järjestetään Erasmus Mundus master -kursseja, jotka mahdollistavat sen, että opiskelijat voivat tehdä ”Euroopan kiertomatkan” useissa korkeakouluissa. Tämä korkea-asteen koulutuksen uusi eurooppalainen ulottuvuus pitäisi ottaa huomioon tarkistettaessa olemassa olevia ohjelmia, kuten Sokrates (Erasmus), jotta voidaan ryhtyä asianmukaisiin toimiin sen edistämiseksi, että eurooppalaiset opiskelijat pääsevät mukaan tähän ohjelmaan. |
| --- | --- |

11)

Ohjelman puitteissa järjestetään Erasmus Mundus master -kursseja, jotka mahdollistavat sen, että opiskelijat voivat tehdä ”Euroopan kiertomatkan” useissa korkeakouluissa. Tämä korkea-asteen koulutuksen uusi eurooppalainen ulottuvuus pitäisi ottaa huomioon tarkistettaessa olemassa olevia ohjelmia, kuten Sokrates (Erasmus), jotta voidaan ryhtyä asianmukaisiin toimiin sen edistämiseksi, että eurooppalaiset opiskelijat pääsevät mukaan tähän ohjelmaan.

| 12) | Yhteisön toimintaa olisi hallinnoitava avoimella, käyttäjäystävällisellä ja ymmärrettävällä tavalla. |
| --- | --- |

12)

Yhteisön toimintaa olisi hallinnoitava avoimella, käyttäjäystävällisellä ja ymmärrettävällä tavalla.

| 13) | Kansainvälistä liikkuvuutta edistäessään yhteisön olisi otettava huomioon ”aivovuotona” yleisesti tunnettu ilmiö. |
| --- | --- |

13)

Kansainvälistä liikkuvuutta edistäessään yhteisön olisi otettava huomioon ”aivovuotona” yleisesti tunnettu ilmiö.

| 14) | Yhteisön on tehostettava toimiaan edistääkseen maailmanlaajuisesti kulttuurien välistä vuoropuhelua ja ymmärtämystä pitäen mielessä korkea-asteen koulutuksen sosiaalisen ulottuvuuden sekä demokratian ihanteet ja ihmisoikeuksien kunnioituksen, sukupuolten tasa-arvo mukaan lukien, etenkin koska liikkuvuus edistää uusiin yhteiskunnallisiin ja kulttuuriympäristöihin tutustumista ja helpottaa niiden ymmärtämistä, ja yhteisön on varmistettava tällöin, että mitään kolmansien maiden kansalaisryhmää ei syrjitä tai aseteta epäedulliseen asemaan, kuten Euroopan unionin perusoikeuskirjan 21 artiklan 1 kohdassa todetaan. |
| --- | --- |

14)

Yhteisön on tehostettava toimiaan edistääkseen maailmanlaajuisesti kulttuurien välistä vuoropuhelua ja ymmärtämystä pitäen mielessä korkea-asteen koulutuksen sosiaalisen ulottuvuuden sekä demokratian ihanteet ja ihmisoikeuksien kunnioituksen, sukupuolten tasa-arvo mukaan lukien, etenkin koska liikkuvuus edistää uusiin yhteiskunnallisiin ja kulttuuriympäristöihin tutustumista ja helpottaa niiden ymmärtämistä, ja yhteisön on varmistettava tällöin, että mitään kolmansien maiden kansalaisryhmää ei syrjitä tai aseteta epäedulliseen asemaan, kuten Euroopan unionin perusoikeuskirjan 21 artiklan 1 kohdassa todetaan.

| 15) | Yhteisön toimien lisäarvon kohottamiseksi on varmistettava tämän päätöksen nojalla toteutettavien toimien yhdenmukaisuus ja keskinäinen täydentävyys muiden vastaavien yhteisön poliitikkojen, välineiden ja toimien kanssa, erityisesti päätöksellä N:o 1513/2002/EY (6) vahvistetun tutkimuksen kuudennen puiteohjelman ja korkea-asteen koulutuksen alan ulkoista yhteistyötä koskevien ohjelmien kanssa. |
| --- | --- |

15)

Yhteisön toimien lisäarvon kohottamiseksi on varmistettava tämän päätöksen nojalla toteutettavien toimien yhdenmukaisuus ja keskinäinen täydentävyys muiden vastaavien yhteisön poliitikkojen, välineiden ja toimien kanssa, erityisesti päätöksellä N:o 1513/2002/EY (6) vahvistetun tutkimuksen kuudennen puiteohjelman ja korkea-asteen koulutuksen alan ulkoista yhteistyötä koskevien ohjelmien kanssa.

| 16) | Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa (ETA-sopimus) lisätään yleissivistävää ja ammatillista koulutusta sekä nuorisoa koskevaa yhteistyötä yhtäältä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ja toisaalta Euroopan talousalueeseen (ETA) kuuluvien Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) valtioiden kanssa. Ehdot ja yksityiskohtaiset säännöt, joiden perusteella edellä mainitut maat voivat osallistua tähän ohjelmaan, olisi vahvistettava ETA-sopimuksen vastaavien määräysten edellyttämällä tavalla. |
| --- | --- |

16)

Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa (ETA-sopimus) lisätään yleissivistävää ja ammatillista koulutusta sekä nuorisoa koskevaa yhteistyötä yhtäältä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ja toisaalta Euroopan talousalueeseen (ETA) kuuluvien Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) valtioiden kanssa. Ehdot ja yksityiskohtaiset säännöt, joiden perusteella edellä mainitut maat voivat osallistua tähän ohjelmaan, olisi vahvistettava ETA-sopimuksen vastaavien määräysten edellyttämällä tavalla.

| 17) | Ehdot ja yksityiskohtaiset säännöt, joiden perusteella assosioituneet Keski- ja Itä-Euroopan maat (KIEmaat) voivat osallistua tähän ohjelmaan, olisi vahvistettava niiden määräysten mukaisesti, jotka sisältyvät Eurooppa-sopimuksiin, niiden lisäpöytäkirjoihin ja kunkin assosiaationeuvoston tekemiin päätöksiin. Kyproksen osalta osallistuminen olisi rahoitettava myöntämällä lisämäärärahoja tämän maan kanssa sovittavien menettelyjen mukaisesti. Maltan ja Turkin osalta osallistuminen olisi rahoitettava myöntämällä lisämäärärahoja perustamissopimuksen määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

17)

Ehdot ja yksityiskohtaiset säännöt, joiden perusteella assosioituneet Keski- ja Itä-Euroopan maat (KIEmaat) voivat osallistua tähän ohjelmaan, olisi vahvistettava niiden määräysten mukaisesti, jotka sisältyvät Eurooppa-sopimuksiin, niiden lisäpöytäkirjoihin ja kunkin assosiaationeuvoston tekemiin päätöksiin. Kyproksen osalta osallistuminen olisi rahoitettava myöntämällä lisämäärärahoja tämän maan kanssa sovittavien menettelyjen mukaisesti. Maltan ja Turkin osalta osallistuminen olisi rahoitettava myöntämällä lisämäärärahoja perustamissopimuksen määräysten mukaisesti.

| 18) | Komission ja jäsenvaltioiden olisi yhteistyössä seurattava ja arvioitava säännöllisesti tämän ohjelman toteuttamista, jotta sitä voidaan mukauttaa erityisesti toimenpiteiden toteutuksen tärkeysjärjestyksen osalta. Ohjelman arviointiin olisi kuuluttava ulkopuolinen riippumaton arvio. |
| --- | --- |

18)

Komission ja jäsenvaltioiden olisi yhteistyössä seurattava ja arvioitava säännöllisesti tämän ohjelman toteuttamista, jotta sitä voidaan mukauttaa erityisesti toimenpiteiden toteutuksen tärkeysjärjestyksen osalta. Ohjelman arviointiin olisi kuuluttava ulkopuolinen riippumaton arvio.

| 19) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa suunnitellun toiminnan tavoitteita, jotka koskevat korkeatasoisen koulutuksen edistämistä Euroopan tason yhteistyöllä, muun muassa siksi, että siihen tarvitaan monenvälisiä kumppanuuksia ja monenvälistä liikkuvuutta sekä yhteisön ja kolmansien maiden välistä tietojenvaihtoa, vaan nämä tavoitteet voidaan saavuttaa paremmin yhteisön tasolla yhteisön toimien kansainvälisen ulottuvuuden ansiosta, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Kyseisessä artiklassa tarkoitetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

19)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa suunnitellun toiminnan tavoitteita, jotka koskevat korkeatasoisen koulutuksen edistämistä Euroopan tason yhteistyöllä, muun muassa siksi, että siihen tarvitaan monenvälisiä kumppanuuksia ja monenvälistä liikkuvuutta sekä yhteisön ja kolmansien maiden välistä tietojenvaihtoa, vaan nämä tavoitteet voidaan saavuttaa paremmin yhteisön tasolla yhteisön toimien kansainvälisen ulottuvuuden ansiosta, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Kyseisessä artiklassa tarkoitetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen.

| 20) | Tässä päätöksessä vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (7) 33 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. |
| --- | --- |

20)

Tässä päätöksessä vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (7) 33 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.

| 21) | Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (8) mukaisesti, |
| --- | --- |

21)

Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (8) mukaisesti,

OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:

1 artikla

Ohjelman käynnistäminen

1.   Tällä päätöksellä käynnistetään Erasmus Mundus -ohjelma, jäljempänä ”ohjelma”, korkea-asteen koulutuksen laadun parantamiseksi Euroopan unionissa ja kulttuurien välisen ymmärtämyksen edistämiseksi kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön avulla.

2.   Ohjelma toteutetaan 1 päivänä tammikuuta 2004 alkavana ja 31 päivänä joulukuuta 2008 päättyvänä ajanjaksona.

3.   Ohjelmalla tuetaan ja täydennetään jäsenvaltioiden toteuttamaa ja jäsenvaltioissa toteutettua toimintaa, ja siinä pidetään täysin arvossa jäsenvaltioiden vastuuta opetuksen sisällöstä ja koulutusjärjestelmien järjestämisestä sekä niiden kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta.

2 artikla

Määritelmät

Tässä päätöksessä tarkoitetaan:

| 1) | ”korkeakoululla” mitä tahansa oppilaitosta, joka kansallisen lainsäädännön tai käytännön mukaisesti tarjoaa mahdollisuuden korkea-asteen tutkintoihin, kyseisen oppilaitoksen nimestä riippumatta; |
| --- | --- |

1)

”korkeakoululla” mitä tahansa oppilaitosta, joka kansallisen lainsäädännön tai käytännön mukaisesti tarjoaa mahdollisuuden korkea-asteen tutkintoihin, kyseisen oppilaitoksen nimestä riippumatta;

| 2) | ”kolmansien maiden jatko-opiskelijalla” muiden kolmansien maiden kuin ETAan kuuluvien EFTA-maiden tai Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneiden ehdokasmaiden kansalaista, joka on korkeakouluasteen perustutkinnon jo suorittanut, joka ei asu missään jäsenvaltiossa tai muussa ohjelmaan osallistuvassa valtiossa siten kuin 11 artiklassa on säädetty, joka ei ole ollut edeltäneiden viiden vuoden aikana yhteensä yli 12:ta kuukautta päätoimisesti opiskelemassa, työssä tai muussa toimessa missään jäsenvaltiossa tai muussa ohjelmaan osallistuvassa valtiossa ja joka on hyväksytty kirjoittautumaan tai on kirjoittautunut Erasmus Mundus master -kurssille liitteessä esitetyllä tavalla; |
| --- | --- |

2)

”kolmansien maiden jatko-opiskelijalla” muiden kolmansien maiden kuin ETAan kuuluvien EFTA-maiden tai Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneiden ehdokasmaiden kansalaista, joka on korkeakouluasteen perustutkinnon jo suorittanut, joka ei asu missään jäsenvaltiossa tai muussa ohjelmaan osallistuvassa valtiossa siten kuin 11 artiklassa on säädetty, joka ei ole ollut edeltäneiden viiden vuoden aikana yhteensä yli 12:ta kuukautta päätoimisesti opiskelemassa, työssä tai muussa toimessa missään jäsenvaltiossa tai muussa ohjelmaan osallistuvassa valtiossa ja joka on hyväksytty kirjoittautumaan tai on kirjoittautunut Erasmus Mundus master -kurssille liitteessä esitetyllä tavalla;

| 3) | ”kolmansien maiden tutkijalla” muiden kolmansien maiden kuin ETAan kuuluvien EFTA-maiden tai Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneiden ehdokasmaiden kansalaista, joka ei asu missään jäsenvaltiossa tai muussa ohjelmaan osallistuvassa valtiossa siten kuin 11 artiklassa säädetään, joka ei ole ollut edeltäneiden viiden vuoden aikana yhteensä yli 12:ta kuukautta päätoimisesti opiskelemassa, työssä tai muussa toimessa missään jäsenvaltiossa tai muussa ohjelmaan osallistuvassa valtiossa ja jolla on huomattava akateeminen ja/tai ammatillinen kokemus; |
| --- | --- |

3)

”kolmansien maiden tutkijalla” muiden kolmansien maiden kuin ETAan kuuluvien EFTA-maiden tai Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneiden ehdokasmaiden kansalaista, joka ei asu missään jäsenvaltiossa tai muussa ohjelmaan osallistuvassa valtiossa siten kuin 11 artiklassa säädetään, joka ei ole ollut edeltäneiden viiden vuoden aikana yhteensä yli 12:ta kuukautta päätoimisesti opiskelemassa, työssä tai muussa toimessa missään jäsenvaltiossa tai muussa ohjelmaan osallistuvassa valtiossa ja jolla on huomattava akateeminen ja/tai ammatillinen kokemus;

| 4) | ”jatko-opiskelulla” opiskelua korkea-asteen koulutukseen kuuluvilla kursseilla, jotka seuraavat vähintään kolmivuotista perusasteen tutkintoa ja johtavat toisen tai korkeamman asteen tutkintoon. |
| --- | --- |

4)

”jatko-opiskelulla” opiskelua korkea-asteen koulutukseen kuuluvilla kursseilla, jotka seuraavat vähintään kolmivuotista perusasteen tutkintoa ja johtavat toisen tai korkeamman asteen tutkintoon.

3 artikla

Ohjelman tavoitteet

1.   Ohjelman yleisenä tavoitteena on kehittää Euroopan korkea-asteen koulutuksen laatua edistämällä yhteistyötä kolmansien maiden kanssa henkilöstöresurssien kehittämiseksi ja kansojen ja kulttuurien välisen vuoropuhelun ja ymmärtämyksen edistämiseksi.

2.   Ohjelman erityistavoitteet ovat seuraavat:

| a) | Edistetään korkea-asteen koulutuksessa tarjottavaa korkealaatuista vaihtoehtoa, jolla on erityistä eurooppalaista lisäarvoa ja joka on vetovoimainen sekä Euroopan unionin sisällä että sen rajojen ulkopuolella. |
| --- | --- |

a)

Edistetään korkea-asteen koulutuksessa tarjottavaa korkealaatuista vaihtoehtoa, jolla on erityistä eurooppalaista lisäarvoa ja joka on vetovoimainen sekä Euroopan unionin sisällä että sen rajojen ulkopuolella.

| b) | Kannustetaan hyvin pätevöityneitä tutkinnon suorittaneita ja yliopiston opettajia ja tutkijoita kaikkialta maailmasta hankkimaan tutkintotodistus ja/tai kokemusta Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

b)

Kannustetaan hyvin pätevöityneitä tutkinnon suorittaneita ja yliopiston opettajia ja tutkijoita kaikkialta maailmasta hankkimaan tutkintotodistus ja/tai kokemusta Euroopan unionissa.

| c) | Kehitetään jäsennellympää yhteistyötä Euroopan unionin ja kolmansien maiden korkeakoulujen välillä ja lisätään Euroopan unionista ulospäin suuntautuvaa liikkuvuutta osana eurooppalaisia opinto-ohjelmia. |
| --- | --- |

c)

Kehitetään jäsennellympää yhteistyötä Euroopan unionin ja kolmansien maiden korkeakoulujen välillä ja lisätään Euroopan unionista ulospäin suuntautuvaa liikkuvuutta osana eurooppalaisia opinto-ohjelmia.

| d) | Helpotetaan Euroopan unionissa annettavan korkea-asteen koulutuksen saatavuutta, nostetaan sen profiilia ja lisätään sen näkyvyyttä. |
| --- | --- |

d)

Helpotetaan Euroopan unionissa annettavan korkea-asteen koulutuksen saatavuutta, nostetaan sen profiilia ja lisätään sen näkyvyyttä.

3.   Komissio noudattaa ohjelman tavoitteisiin pyrkiessään naisten ja miesten yhdenvertaisia mahdollisuuksia koskevaa yhteisön yleistä politiikkaa. Komissio myös varmistaa, että mitään henkilöryhmää tai kolmansien maiden kansalaisryhmää ei suljeta ohjelman ulkopuolelle tai saateta muita epäedullisempaan asemaan.

4 artikla

Ohjelman toimet

1.   Edellä 3 artiklassa tarkoitettuihin ohjelman tavoitteisiin pyritään seuraavin toimin:

| a) | Erasmus Mundus master -kurssit, jotka valitaan tarjotun koulutuksen ja opiskelijoiden vastaanotto-olosuhteiden laadun perusteella; |
| --- | --- |

a)

Erasmus Mundus master -kurssit, jotka valitaan tarjotun koulutuksen ja opiskelijoiden vastaanotto-olosuhteiden laadun perusteella;

| b) | apurahajärjestelmä; |
| --- | --- |

b)

apurahajärjestelmä;

| c) | kumppanuussopimukset kolmansien maiden korkeakoulujen kanssa; |
| --- | --- |

c)

kumppanuussopimukset kolmansien maiden korkeakoulujen kanssa;

| d) | toimenpiteet Euroopan vetovoiman lisäämiseksi opiskelupaikkana; |
| --- | --- |

d)

toimenpiteet Euroopan vetovoiman lisäämiseksi opiskelupaikkana;

| e) | tekniset tukitoimet. |
| --- | --- |

e)

tekniset tukitoimet.

2.   Nämä toimet toteutetaan liitteessä kuvatuilla menettelyillä ja seuraavankaltaisin lähestymistavoin, joita voidaan tarvittaessa yhdistellä:

| a) | Tuetaan kokemusten ja hyvien toimintatapojen vaihtoa helpottavien yhteisten koulutusohjelmien ja yhteistyöverkkojen kehittämistä. |
| --- | --- |

a)

Tuetaan kokemusten ja hyvien toimintatapojen vaihtoa helpottavien yhteisten koulutusohjelmien ja yhteistyöverkkojen kehittämistä.

| b) | Tuetaan tehokkaammin korkea-asteen koulutuksen alalla toimivien henkilöiden liikkuvuutta Euroopan yhteisön ja kolmansien maiden välillä. |
| --- | --- |

b)

Tuetaan tehokkaammin korkea-asteen koulutuksen alalla toimivien henkilöiden liikkuvuutta Euroopan yhteisön ja kolmansien maiden välillä.

| c) | Edistetään kielitaitoa ensisijaisesti siten, että opiskelijoille annetaan mahdollisuus oppia vähintään kahta Erasmus Mundus master -kursseja tarjoavien korkeakoulujen sijaintimaissa käytettyä kieltä, ja edistetään erilaisten kulttuurien tuntemusta. |
| --- | --- |

c)

Edistetään kielitaitoa ensisijaisesti siten, että opiskelijoille annetaan mahdollisuus oppia vähintään kahta Erasmus Mundus master -kursseja tarjoavien korkeakoulujen sijaintimaissa käytettyä kieltä, ja edistetään erilaisten kulttuurien tuntemusta.

| d) | Tuetaan valtioiden rajat ylittävään yhteistyökumppanuuteen perustuvia pilottihankkeita, joilla kehitetään korkea-asteen koulutuksen innovointia ja laatua. |
| --- | --- |

d)

Tuetaan valtioiden rajat ylittävään yhteistyökumppanuuteen perustuvia pilottihankkeita, joilla kehitetään korkea-asteen koulutuksen innovointia ja laatua.

| e) | Tuetaan korkea-asteen koulutuksen suuntausten ja kehityksen analyysi- ja seurantamenetelmien kehittämistä kansainvälisestä näkökulmasta. |
| --- | --- |

e)

Tuetaan korkea-asteen koulutuksen suuntausten ja kehityksen analyysi- ja seurantamenetelmien kehittämistä kansainvälisestä näkökulmasta.

5 artikla

Ohjelman kohderyhmät

Liitteessä eriteltyjen täytäntöönpanoehtojen ja -järjestelyjen mukaisesti ja pitäen mielessä 2 artiklassa olevat määritelmät ohjelman kohderyhmiä ovat erityisesti:

| a) | korkeakoulut; |
| --- | --- |

a)

korkeakoulut;

| b) | opiskelijat, joilla on korkeakoulussa suoritettu perustutkinto; |
| --- | --- |

b)

opiskelijat, joilla on korkeakoulussa suoritettu perustutkinto;

| c) | luennoivat tai tutkimustyötä tekevät tutkijat tai muut alan ammattilaiset; |
| --- | --- |

c)

luennoivat tai tutkimustyötä tekevät tutkijat tai muut alan ammattilaiset;

| d) | korkea-asteen koulutukseen suoraan osallistuva henkilöstö; |
| --- | --- |

d)

korkea-asteen koulutukseen suoraan osallistuva henkilöstö;

| e) | korkea-asteen koulutuksen alalla toimivat muut julkiset tai yksityiset elimet, jotka voivat osallistua vain liitteessä esitettyihin toimiin 4 ja 5. |
| --- | --- |

e)

korkea-asteen koulutuksen alalla toimivat muut julkiset tai yksityiset elimet, jotka voivat osallistua vain liitteessä esitettyihin toimiin 4 ja 5.

6 artikla

Ohjelman täytäntöönpano ja yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa

1.   Komissio:

| a) | takaa ohjelmaan kuuluvien yhteisön toimien tehokkaan toteuttamisen liitteen mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

takaa ohjelmaan kuuluvien yhteisön toimien tehokkaan toteuttamisen liitteen mukaisesti;

| b) | ottaa huomioon jäsenvaltioiden kolmansien maiden kanssa harjoittaman kahdenvälisen yhteistyön; |
| --- | --- |

b)

ottaa huomioon jäsenvaltioiden kolmansien maiden kanssa harjoittaman kahdenvälisen yhteistyön;

| c) | kuulee kyseeseen tulevia korkea-asteen koulutuksen alan yhteenliittymiä ja organisaatioita Euroopan tasolla ja tiedottaa 8 artiklassa tarkoitetulle komitealle niiden lausunnoista; |
| --- | --- |

c)

kuulee kyseeseen tulevia korkea-asteen koulutuksen alan yhteenliittymiä ja organisaatioita Euroopan tasolla ja tiedottaa 8 artiklassa tarkoitetulle komitealle niiden lausunnoista;

| d) | pyrkii yhteisvaikutuksiin ja kehittää yhteisiä toimia muiden koulutus- ja tutkimusalaa koskevien yhteisön ohjelmien ja toimien kanssa. |
| --- | --- |

d)

pyrkii yhteisvaikutuksiin ja kehittää yhteisiä toimia muiden koulutus- ja tutkimusalaa koskevien yhteisön ohjelmien ja toimien kanssa.

2.   Jäsenvaltioiden on:

| a) | ryhdyttävä tarvittaviin toimiin taatakseen ohjelman tehokkaan toiminnan jäsenvaltiotasolla ja kaikkien asianomaisten koulutusalan osapuolten osallistumisen kansallisen käytännön mukaisesti ja pyrittävä toteuttamaan asianmukaisiksi katsottavat toimenpiteet lainsäädännöllisten ja hallinnollisten esteiden poistamiseksi; |
| --- | --- |

a)

ryhdyttävä tarvittaviin toimiin taatakseen ohjelman tehokkaan toiminnan jäsenvaltiotasolla ja kaikkien asianomaisten koulutusalan osapuolten osallistumisen kansallisen käytännön mukaisesti ja pyrittävä toteuttamaan asianmukaisiksi katsottavat toimenpiteet lainsäädännöllisten ja hallinnollisten esteiden poistamiseksi;

| b) | osoitettava asianmukaiset tahot, joiden tulee olla tiiviissä yhteistyössä komission kanssa; |
| --- | --- |

b)

osoitettava asianmukaiset tahot, joiden tulee olla tiiviissä yhteistyössä komission kanssa;

| c) | edistää mahdollista yhteisvaikutusta jäsenvaltiotasolla toteuttavien muiden yhteisön ohjelmien ja mahdollisten vastaavien kansallisten aloitteiden kanssa. |
| --- | --- |

c)

edistää mahdollista yhteisvaikutusta jäsenvaltiotasolla toteuttavien muiden yhteisön ohjelmien ja mahdollisten vastaavien kansallisten aloitteiden kanssa.

3.   Komissio varmistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa:

| a) | ohjelmasta tuettavista toimista tiedottamisen, niitä koskevan julkisuuden ja jatkotoimet tarkoituksenmukaisella tavalla; |
| --- | --- |

a)

ohjelmasta tuettavista toimista tiedottamisen, niitä koskevan julkisuuden ja jatkotoimet tarkoituksenmukaisella tavalla;

| b) | ohjelman puitteissa toteutettujen toimien tulosten levittämisen. |
| --- | --- |

b)

ohjelman puitteissa toteutettujen toimien tulosten levittämisen.

7 artikla

Täytäntöönpanotoimet

1.   Seuraavista tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä päätetään 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua hallintomenettelyä noudattaen:

| a) | vuosittainen toimintasuunnitelma ja siihen liittyvät painopisteet; |
| --- | --- |

a)

vuosittainen toimintasuunnitelma ja siihen liittyvät painopisteet;

| b) | valintaperusteet ja -menettelyt sekä valintalautakunnan kokoonpano ja työjärjestys samoin kuin valintojen tulokset toimi 1:n osalta liitteessä olevat säännökset asianmukaisesti huomioon ottaen; |
| --- | --- |

b)

valintaperusteet ja -menettelyt sekä valintalautakunnan kokoonpano ja työjärjestys samoin kuin valintojen tulokset toimi 1:n osalta liitteessä olevat säännökset asianmukaisesti huomioon ottaen;

| c) | ohjelman täytäntöönpanoa koskevat yleiset suuntaviivat; |
| --- | --- |

c)

ohjelman täytäntöönpanoa koskevat yleiset suuntaviivat;

| d) | vuosittainen talousarvio, varojen jakautuminen ohjelman eri toimien kesken ja tuen ohjeelliset määrät; |
| --- | --- |

d)

vuosittainen talousarvio, varojen jakautuminen ohjelman eri toimien kesken ja tuen ohjeelliset määrät;

| e) | ohjelman seuranta- ja arviointijärjestelyt sekä tulosten levitykseen ja siirtoon liittyvät järjestelyt. |
| --- | --- |

e)

ohjelman seuranta- ja arviointijärjestelyt sekä tulosten levitykseen ja siirtoon liittyvät järjestelyt.

2.   Valintojen tuloksia koskevat päätösehdotukset muiden kuin toimi 1:n osalta ja kaikki tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavat muut toimenpiteet hyväksytään 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

8 artikla

Komitea

1.   Komissiota avustaa komitea.

2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kahdeksi kuukaudeksi.

3.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

4.   Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.

9 artikla

Rahoitus

1.   Rahoituspuitteet tämän ohjelman toteuttamiseksi 1 artiklassa tarkoitetuksi kaudeksi ovat 230 miljoonaa euroa. Joulukuun 31 päivän 2006 jälkeisen ajanjakson osalta edellä mainittu määrä katsotaan vahvistetuksi, jos se on kyseisen ajanjakson osalta vuonna 2007 alkavalla jaksolla voimassa olevien rahoitusnäkymien mukainen.

2.   Budjettivallan käyttäjä myöntää vuotuiset määrärahat rahoitusnäkymien rajoissa.

10 artikla

Johdonmukaisuus ja täydentävyys

1.   Komissio varmistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, että ohjelma on kaikkiaan johdonmukainen asiaa koskevien muiden yhteisön politiikkojen, välineiden ja toimien, erityisesti tutkimuksen kuudennen puiteohjelman ja korkea-asteen koulutuksen alan ulkoista yhteistyötä koskevien ohjelmien kanssa, ja että se täydentää niitä.

2.   Komissio ilmoittaa 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulle komitealle säännöllisesti asiaankuuluvilla aloilla tehdyistä yhteisön aloitteista, huolehtii ohjelman tehokkaasta niveltämisestä ja tarvittaessa yhteishankkeista sellaisten koulutusalan ohjelmien ja toimien kanssa, joita yhteisö toteuttaa kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyönsä puitteissa, kahdenväliset sopimukset ja alan kansainväliset organisaatiot mukaan luettuina.

11 artikla

Euroopan talousalueeseen kuuluvien EFTA-valtioiden ja Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneiden ehdokasmaiden osallistuminen

Ehdot ja yksityiskohtaiset säännöt, joiden perusteella Euroopan talousalueeseen kuuluvat EFTA-valtiot ja Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneet ehdokasmaat voivat osallistua ohjelmaan, vahvistetaan Euroopan yhteisön ja kyseisten maiden suhteita sääntelevien välineiden asiaa koskevien säännösten mukaisesti.

12 artikla

Seuranta ja arviointi

1.   Komissio seuraa säännöllisesti ohjelman toteutumista yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Ohjelman täytäntöönpanossa on käytettävä seuranta- ja arviointiprosessin tuloksia.

Seuranta käsittää 3 kohdassa tarkoitetut kertomukset sekä erityistoimia.

2.   Komissio arvioi säännöllisesti ohjelman edistymistä ottaen huomioon 3 artiklassa tarkoitetut tavoitteet, ohjelman kokonaisvaikutukset sekä sen, että ohjelman mukaiset toimet ja yhteisön muun politiikan, välineiden ja toiminnan mukaiset toimet täydentävät toisiaan.

3.   Komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle:

| a) | uusien jäsenmaiden liityttyä kertomuksen liittymisten taloudellisista vaikutuksista ohjelmaan ja tarvittaessa ehdotuksia kyseisten vaikutusten edellyttämistä toimista. Euroopan parlamentti ja neuvosto päättävät kyseisistä ehdotuksista mahdollisimman pikaisesti; |
| --- | --- |

a)

uusien jäsenmaiden liityttyä kertomuksen liittymisten taloudellisista vaikutuksista ohjelmaan ja tarvittaessa ehdotuksia kyseisten vaikutusten edellyttämistä toimista. Euroopan parlamentti ja neuvosto päättävät kyseisistä ehdotuksista mahdollisimman pikaisesti;

| b) | väliarvion ohjelmalla saavutetuista tuloksista ja sen täytäntöönpanon laadullisista näkökohdista 30 päivään kesäkuuta 2007 mennessä; |
| --- | --- |

b)

väliarvion ohjelmalla saavutetuista tuloksista ja sen täytäntöönpanon laadullisista näkökohdista 30 päivään kesäkuuta 2007 mennessä;

| c) | tiedonannon ohjelman mahdollisesta jatkamisesta 31 päivään joulukuuta 2007 mennessä; |
| --- | --- |

c)

tiedonannon ohjelman mahdollisesta jatkamisesta 31 päivään joulukuuta 2007 mennessä;

| d) | jälkiarvion 31 päivään joulukuuta 2009 mennessä. |
| --- | --- |

d)

jälkiarvion 31 päivään joulukuuta 2009 mennessä.

13 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan 20. päivänä sen päivän jälkeen, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EYVL C 331 E, 31.12.2002, s. 25
  ja EUVL C ...

1

ja EUVL C ...

(2)  EUVL C 95, 23.4.2003, s. 35.

2

(3)  EUVL C 244, 10.10.2003, s. 14.

3

(4)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu8. huhtikuuta 2003 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 16. kesäkuuta 2003 (EUVL C 240 E, 7.10.2003, s. 1), ja Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 21. lokakuuta 2003.

4

kanta, vahvistettu

2003

(5)  EYVL C 50, 23.2.2002, s. 1.

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1513/2002/EY, tehty 27 päivänä kesäkuuta 2002, eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista ja innovointia tukevasta Euroopan yhteisön kuudennesta tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn puiteohjelmasta (2002—2006) (EYVL L 232, 29.8.2002, s. 1).

6

(7)  EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1, sopimus sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä 2003/429/EY (EUVL L 147, 14.6.2003, s. 25).

7

sopimus

(8)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

8

LIITE

YHTEISÖN TOIMET JA VALINTAMENETTELYT

| TOIMI 1: | ERASMUS MUNDUS MASTER -KURSSIT |
| --- | --- |
| TOIMI 2: | APURAHAT |
| TOIMI 3: | KUMPPANUUSSOPIMUKSET KOLMANSIEN MAIDEN KORKEAKOULUJEN KANSSA |
| TOIMI 4: | VETOVOIMAN LISÄÄMINEN |
| TOIMI 5: | TEKNISET TUKITOIMET |

TOIMI 1:

ERASMUS MUNDUS MASTER -KURSSIT

TOIMI 2:

APURAHAT

TOIMI 3:

KUMPPANUUSSOPIMUKSET KOLMANSIEN MAIDEN KORKEAKOULUJEN KANSSA

TOIMI 4:

VETOVOIMAN LISÄÄMINEN

TOIMI 5:

TEKNISET TUKITOIMET

VALINTAMENETTELYT

TOIMI 1:   ERASMUS MUNDUS MASTER -KURSSIT

| 1. | Yhteisö valitsee Euroopan unionin jatkotutkintoon tähtäävät kurssit, joita tässä ohjelmassa nimitetään Erasmus Mundus master -kursseiksi ja jotka valitaan tarjotun koulutuksen ja opiskelijoiden vastaanotto-olosuhteiden laadun perusteella tämän liitteen osassa ”Valintamenettelyt” säädetyn mukaisesti. |
| --- | --- |

1.

Yhteisö valitsee Euroopan unionin jatkotutkintoon tähtäävät kurssit, joita tässä ohjelmassa nimitetään Erasmus Mundus master -kursseiksi ja jotka valitaan tarjotun koulutuksen ja opiskelijoiden vastaanotto-olosuhteiden laadun perusteella tämän liitteen osassa ”Valintamenettelyt” säädetyn mukaisesti.

| 2. | Ohjelman toteuttamiseksi Erasmus Mundus master -kurssit järjestetään siten, että






  a) | mukana on vähintään kolme korkeakoulua kolmesta eri jäsenvaltiosta; |
| --- | --- | --- |

2.

Ohjelman toteuttamiseksi Erasmus Mundus master -kurssit järjestetään siten, että

a)

mukana on vähintään kolme korkeakoulua kolmesta eri jäsenvaltiosta;

| b) | opinto-ohjelmaan sisältyy opiskelujakso vähintään kahdessa edellä a kohdassa tarkoitetuista kolmesta korkeakoulusta; |
| --- | --- |

b)

opinto-ohjelmaan sisältyy opiskelujakso vähintään kahdessa edellä a kohdassa tarkoitetuista kolmesta korkeakoulusta;

| c) | niillä on kumppanuuslaitoksissa suoritettujen opintojaksojen tunnustamiseksi opintosuoritusten ja arvosanojen eurooppalaiseen siirtojärjestelmään ECTS:ään perustuva tai sen kanssa yhteensopiva sisäinen mekanismi; |
| --- | --- |

c)

niillä on kumppanuuslaitoksissa suoritettujen opintojaksojen tunnustamiseksi opintosuoritusten ja arvosanojen eurooppalaiseen siirtojärjestelmään ECTS:ään perustuva tai sen kanssa yhteensopiva sisäinen mekanismi;

| d) | tuloksena on useampia jäsenvaltioiden tunnustamia tai hyväksymiä yhteisiä tutkintoja ohjelmaan osallistuvissa korkeakouluissa; |
| --- | --- |

d)

tuloksena on useampia jäsenvaltioiden tunnustamia tai hyväksymiä yhteisiä tutkintoja ohjelmaan osallistuvissa korkeakouluissa;

| e) | kolmansien maiden opiskelijoille, joille on myönnetty rahoitustukea tästä ohjelmasta, varataan vähintään tietty määrä opiskelupaikkoja ja huolehditaan heidän vastaanotto-olosuhteistaan; |
| --- | --- |

e)

kolmansien maiden opiskelijoille, joille on myönnetty rahoitustukea tästä ohjelmasta, varataan vähintään tietty määrä opiskelupaikkoja ja huolehditaan heidän vastaanotto-olosuhteistaan;

| f) | hyväksymisedellytykset ovat avoimet ja niissä otetaan asianmukaisesti huomioon muun muassa sukupuolten välinen tasa-arvo ja oikeudenmukainen kohtelu; |
| --- | --- |

f)

hyväksymisedellytykset ovat avoimet ja niissä otetaan asianmukaisesti huomioon muun muassa sukupuolten välinen tasa-arvo ja oikeudenmukainen kohtelu;

| g) | hyväksymisessä noudatetaan apurahansaajien (opiskelijoiden ja tutkijoiden) valintamenettelyssä sovellettavia sääntöjä; |
| --- | --- |

g)

hyväksymisessä noudatetaan apurahansaajien (opiskelijoiden ja tutkijoiden) valintamenettelyssä sovellettavia sääntöjä;

| h) | toteutetaan asianmukaiset järjestelyt, joilla helpotetaan kolmansien maiden opiskelijoiden mahdollisuuksia päästä opiskelemaan ja parannetaan heidän vastaanotto-olosuhteitaan (tiedottaminen, asunto jne.); |
| --- | --- |

h)

toteutetaan asianmukaiset järjestelyt, joilla helpotetaan kolmansien maiden opiskelijoiden mahdollisuuksia päästä opiskelemaan ja parannetaan heidän vastaanotto-olosuhteitaan (tiedottaminen, asunto jne.);

| i) | suodaan mahdollisuus käyttää vähintään kahta niissä jäsenvaltioissa puhuttua Euroopan unionin kieltä, joissa Erasmus Mundus master -kursseihin osallistuvat korkeakoulut sijaitsevat, ja opiskelijoille annetaan tarvittaessa kielivalmennusta ja -apua, erityisesti kyseisten korkeakoulujen järjestämien kurssien avulla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta opetuskieltä. |
| --- | --- |

i)

suodaan mahdollisuus käyttää vähintään kahta niissä jäsenvaltioissa puhuttua Euroopan unionin kieltä, joissa Erasmus Mundus master -kursseihin osallistuvat korkeakoulut sijaitsevat, ja opiskelijoille annetaan tarvittaessa kielivalmennusta ja -apua, erityisesti kyseisten korkeakoulujen järjestämien kurssien avulla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta opetuskieltä.

| 3. | Erasmus Mundus master -kurssit valitaan viiden vuoden ajanjaksoksi, ja vuosittain suoritetaan edistymisraportteihin perustuva yksinkertaistettu uusintamenettely. Ajanjaksoon voidaan sisällyttää vuoden pituinen valmistelujakso ennen varsinaisen kurssin aloittamista. Ohjelman keston aikana pyritään eri opintoalojen tasapuoliseen edustukseen. Yhteisö voi antaa Erasmus Mundus master -kursseille rahoitustukea, ja rahoitus edellyttää vuosittaista uusintamenettelyä. |
| --- | --- |

3.

Erasmus Mundus master -kurssit valitaan viiden vuoden ajanjaksoksi, ja vuosittain suoritetaan edistymisraportteihin perustuva yksinkertaistettu uusintamenettely. Ajanjaksoon voidaan sisällyttää vuoden pituinen valmistelujakso ennen varsinaisen kurssin aloittamista. Ohjelman keston aikana pyritään eri opintoalojen tasapuoliseen edustukseen. Yhteisö voi antaa Erasmus Mundus master -kursseille rahoitustukea, ja rahoitus edellyttää vuosittaista uusintamenettelyä.

TOIMI 2:   APURAHAT

| 1. | Yhteisö perustaa yhtenäisen ja kattavan apurahajärjestelmän, joka on tarkoitettu kolmansien maiden jatko-opiskelijoille ja tutkijoille.






  a) | Yhteisö voi myöntää taloudellista tukea kolmansien maiden opiskelijoille, jotka on kilpailuprosessin kautta hyväksytty Erasmus Mundus master -kursseille. |
| --- | --- | --- |

1.

Yhteisö perustaa yhtenäisen ja kattavan apurahajärjestelmän, joka on tarkoitettu kolmansien maiden jatko-opiskelijoille ja tutkijoille.

a)

Yhteisö voi myöntää taloudellista tukea kolmansien maiden opiskelijoille, jotka on kilpailuprosessin kautta hyväksytty Erasmus Mundus master -kursseille.

| b) | Yhteisö voi myöntää taloudellista tukea Erasmus Mundus master -kursseilla vieraileville kolmansien maiden tutkijoille, jotka auttavat opetus- ja tutkimustehtävien suorittamisessa kyseisiin masterkursseihin osallistuvissa oppilaitoksissa. |
| --- | --- |

b)

Yhteisö voi myöntää taloudellista tukea Erasmus Mundus master -kursseilla vieraileville kolmansien maiden tutkijoille, jotka auttavat opetus- ja tutkimustehtävien suorittamisessa kyseisiin masterkursseihin osallistuvissa oppilaitoksissa.

| 2. | Apurahat ovat kolmansien maiden jatko-opiskelijoiden ja tutkijoiden haettavissa 2 artiklassa esitetyllä tavalla ilman muuta ennakkoehtoa, kuin että Euroopan unionin ja kyseisten opiskelijoiden tai tutkijoiden kotimaan välillä on diplomaattisuhteet. |
| --- | --- |

2.

Apurahat ovat kolmansien maiden jatko-opiskelijoiden ja tutkijoiden haettavissa 2 artiklassa esitetyllä tavalla ilman muuta ennakkoehtoa, kuin että Euroopan unionin ja kyseisten opiskelijoiden tai tutkijoiden kotimaan välillä on diplomaattisuhteet.

| 3. | Komissio toteuttaa toimia sen varmistamiseksi, että kukaan opiskelija tai tutkija ei saa taloudellista tukea samaan tarkoitukseen useammasta kuin yhdestä yhteisön ohjelmasta. |
| --- | --- |

3.

Komissio toteuttaa toimia sen varmistamiseksi, että kukaan opiskelija tai tutkija ei saa taloudellista tukea samaan tarkoitukseen useammasta kuin yhdestä yhteisön ohjelmasta.

TOIMI 3:   KUMPPANUUSSOPIMUKSET KOLMANSIEN MAIDEN KORKEAKOULUJEN KANSSA

| 1. | Yhteisö voi tukea rakenteellisten suhteiden luomista Erasmus Mundus master -kurssien ja kolmansien maiden korkeakoulujen välillä. Keskeisen laatuvaatimuksen lisäksi huomioon olisi otettava myös ohjelmaan osallistuvien kolmansien maiden oppilaitosten vaihteleva maantieteellinen jakauma. Kumppanuuksilla luodaan puitteet Erasmus Mundus master -kursseille osallistuvien Euroopan unionin opiskelijoiden ja tutkijoiden ulospäin suuntautuvalle liikkuvuudelle. |
| --- | --- |

1.

Yhteisö voi tukea rakenteellisten suhteiden luomista Erasmus Mundus master -kurssien ja kolmansien maiden korkeakoulujen välillä. Keskeisen laatuvaatimuksen lisäksi huomioon olisi otettava myös ohjelmaan osallistuvien kolmansien maiden oppilaitosten vaihteleva maantieteellinen jakauma. Kumppanuuksilla luodaan puitteet Erasmus Mundus master -kursseille osallistuvien Euroopan unionin opiskelijoiden ja tutkijoiden ulospäin suuntautuvalle liikkuvuudelle.

| 2. | Kumppanuus edellyttää seuraavaa:






  — | Siinä ovat mukana jokin Erasmus Mundus master -kurssi ja vähintään yksi kolmannen maan korkeakoulu. |
| --- | --- | --- |

2.

Kumppanuus edellyttää seuraavaa:

—

Siinä ovat mukana jokin Erasmus Mundus master -kurssi ja vähintään yksi kolmannen maan korkeakoulu.

| — | Kumppanuutta tuetaan enintään kolmen vuoden pituisina ajanjaksoina. |
| --- | --- |

—

Kumppanuutta tuetaan enintään kolmen vuoden pituisina ajanjaksoina.

| — | Sopimus muodostaa kehyksen Erasmus Mundus master -kursseille osallistuvien opiskelijoiden ja kurssien opettajien ulospäin suuntautuvalle liikkuvuudelle. Jotta opiskelija tai tutkija voidaan kelpuuttaa osallistumaan tällaiseen ulospäin suuntautuvaan liikkuvuuteen, häneltä edellytetään, että hän on ennen liikkuvuusjakson alkua ollut Euroopan unionin kansalainen tai, jos hän on kolmannen maan kansalainen, että hän on asunut laillisesti Euroopan unionissa vähintään kolme vuotta (muuta tarkoitusta kuin opiskelua varten). |
| --- | --- |

—

Sopimus muodostaa kehyksen Erasmus Mundus master -kursseille osallistuvien opiskelijoiden ja kurssien opettajien ulospäin suuntautuvalle liikkuvuudelle. Jotta opiskelija tai tutkija voidaan kelpuuttaa osallistumaan tällaiseen ulospäin suuntautuvaan liikkuvuuteen, häneltä edellytetään, että hän on ennen liikkuvuusjakson alkua ollut Euroopan unionin kansalainen tai, jos hän on kolmannen maan kansalainen, että hän on asunut laillisesti Euroopan unionissa vähintään kolme vuotta (muuta tarkoitusta kuin opiskelua varten).

| — | Sopimuksessa taataan opiskelujaksojen tunnustaminen vastaanottavassa (toisin sanoen muussa kuin Euroopan unionin) oppilaitoksessa. |
| --- | --- |

—

Sopimuksessa taataan opiskelujaksojen tunnustaminen vastaanottavassa (toisin sanoen muussa kuin Euroopan unionin) oppilaitoksessa.

| 3. | Kumppanuushankkeeseen voi kuulua myös seuraavia toimia:






  — | hankkeen opinto-ohjelman kehittämistä tukevat opetustehtävät kumppanuusoppilaitoksessa; |
| --- | --- | --- |

3.

Kumppanuushankkeeseen voi kuulua myös seuraavia toimia:

—

hankkeen opinto-ohjelman kehittämistä tukevat opetustehtävät kumppanuusoppilaitoksessa;

| — | opettajien, kouluttajien, hallintohenkilöstön ja muiden kyseeseen tulevien asiantuntijoiden vaihto; |
| --- | --- |

—

opettajien, kouluttajien, hallintohenkilöstön ja muiden kyseeseen tulevien asiantuntijoiden vaihto;

| — | uusien korkea-asteen koulutuksessa käytettävien menetelmien kehittäminen ja levittäminen, myös tieto- ja viestintäteknologian käyttö, verkko-opiskelu sekä avoin ja etäopiskelu; |
| --- | --- |

—

uusien korkea-asteen koulutuksessa käytettävien menetelmien kehittäminen ja levittäminen, myös tieto- ja viestintäteknologian käyttö, verkko-opiskelu sekä avoin ja etäopiskelu;

| — | yhteistyöjärjestelmien kehittäminen kolmansien maiden korkeakoulujen kanssa kurssin järjestämiseksi kyseisessä maassa. |
| --- | --- |

—

yhteistyöjärjestelmien kehittäminen kolmansien maiden korkeakoulujen kanssa kurssin järjestämiseksi kyseisessä maassa.

TOIMI 4:   VETOVOIMAN LISÄÄMINEN

| 1. | Tämän toimen avulla yhteisö voi tukea toimia, joiden tarkoituksena on eurooppalaisen koulutuksen profiilin nostaminen ja sen näkyvyyden ja saatavuuden parantaminen. Euroopan yhteisö myöntää tukea myös täydentäviin toimiin, jotka edistävät ohjelman tavoitteita, mukaan luettuina toimet, joissa käsitellään laadunvarmistuksen kansainvälistä ulottuvuutta, opintosuoritusten tunnustamista, eurooppalaisten tutkintojen tunnustamista ulkomailla ja tutkintojen vastavuoroista tunnustamista kolmansien maiden kanssa, opinto-ohjelmien kehittämistä ja liikkuvuutta. |
| --- | --- |

1.

Tämän toimen avulla yhteisö voi tukea toimia, joiden tarkoituksena on eurooppalaisen koulutuksen profiilin nostaminen ja sen näkyvyyden ja saatavuuden parantaminen. Euroopan yhteisö myöntää tukea myös täydentäviin toimiin, jotka edistävät ohjelman tavoitteita, mukaan luettuina toimet, joissa käsitellään laadunvarmistuksen kansainvälistä ulottuvuutta, opintosuoritusten tunnustamista, eurooppalaisten tutkintojen tunnustamista ulkomailla ja tutkintojen vastavuoroista tunnustamista kolmansien maiden kanssa, opinto-ohjelmien kehittämistä ja liikkuvuutta.

| 2. | Tukikelpoisiin oppilaitoksiin voi kuulua julkisia tai yksityisiä organisaatioita, jotka toimivat korkea-asteen koulutuksen alalla kansallisella tai kansainvälisellä tasolla. Toimet toteutetaan verkostoissa, joihin kuuluu vähintään kolme organisaatiota kolmesta eri jäsenvaltiosta; mukana voi olla kolmansien maiden organisaatioita. Toimet (joihin voi kuulua seminaareja, konferensseja, työpajoja, tieto- ja viestintäteknisten välineiden kehittämistä, julkaisuaineiston tuotantoa jne.) voidaan toteuttaa jäsenvaltioissa tai kolmansissa maissa. |
| --- | --- |

2.

Tukikelpoisiin oppilaitoksiin voi kuulua julkisia tai yksityisiä organisaatioita, jotka toimivat korkea-asteen koulutuksen alalla kansallisella tai kansainvälisellä tasolla. Toimet toteutetaan verkostoissa, joihin kuuluu vähintään kolme organisaatiota kolmesta eri jäsenvaltiosta; mukana voi olla kolmansien maiden organisaatioita. Toimet (joihin voi kuulua seminaareja, konferensseja, työpajoja, tieto- ja viestintäteknisten välineiden kehittämistä, julkaisuaineiston tuotantoa jne.) voidaan toteuttaa jäsenvaltioissa tai kolmansissa maissa.

| 3. | Tiedotustoimilla pyritään luomaan yhteyksiä korkea-asteen koulutuksen ja tutkimuksen välille, ja niissä hyödynnetään tarjoutuvia yhteisvaikutuksia mahdollisuuksien mukaan. |
| --- | --- |

3.

Tiedotustoimilla pyritään luomaan yhteyksiä korkea-asteen koulutuksen ja tutkimuksen välille, ja niissä hyödynnetään tarjoutuvia yhteisvaikutuksia mahdollisuuksien mukaan.

| 4. | Toimintansa avulla yhteisö voi auttaa kansainvälisiä aihekohtaisia verkostoja käsittelemään näitä kysymyksiä. |
| --- | --- |

4.

Toimintansa avulla yhteisö voi auttaa kansainvälisiä aihekohtaisia verkostoja käsittelemään näitä kysymyksiä.

| 5. | Yhteisö voi tarvittaessa tukea kolmansien maiden kanssa toteutettavia kokeiluhankkeita, joiden tarkoituksena on yhteistyön kehittäminen edelleen korkea-asteen koulutuksen alalla kyseisten maiden kanssa. |
| --- | --- |

5.

Yhteisö voi tarvittaessa tukea kolmansien maiden kanssa toteutettavia kokeiluhankkeita, joiden tarkoituksena on yhteistyön kehittäminen edelleen korkea-asteen koulutuksen alalla kyseisten maiden kanssa.

| 6. | Yhteisö myöntää tukea kaikkien Erasmus Mundus master -tutkinnon suorittaneiden kolmansien maiden ja Euroopan maiden opiskelijoiden alumniyhdistykselle. |
| --- | --- |

6.

Yhteisö myöntää tukea kaikkien Erasmus Mundus master -tutkinnon suorittaneiden kolmansien maiden ja Euroopan maiden opiskelijoiden alumniyhdistykselle.

TOIMI 5:   TEKNISET TUKITOIMET

Komissio voi ohjelmaa toteuttaessaan käyttää asiantuntijoita, toimeenpanevaa elintä, jäsenvaltioissa olevia toimivaltaisia hallintoelimiä ja tarvittaessa muunlaisia teknisiä tukiorganisaatioita, joiden palvelut voidaan rahoittaa ohjelman yleisestä rahoituskehyksestä.

VALINTAMENETTELYT

Valintamenettelyt ovat 7 artiklan 1 kohdan mukaisia. Menettelyissä noudatetaan seuraavia säännöksiä:

| a) | Toimen 1 ja toimen 3 mukaisten ehdotusten valinnan suorittaa valintalautakunta, jonka puheenjohtajana toimii sen valitsema henkilö ja jonka jäseninä on korkean tason akateemisia henkilöitä, jotka edustavat Euroopan unionin korkea-asteen koulutuksen monimuotoisuutta. Valintalautakunta varmistaa, että Erasmus Mundus master -kurssit ja kumppanuudet ovat korkeinta akateemista laatua. |
| --- | --- |

a)

Toimen 1 ja toimen 3 mukaisten ehdotusten valinnan suorittaa valintalautakunta, jonka puheenjohtajana toimii sen valitsema henkilö ja jonka jäseninä on korkean tason akateemisia henkilöitä, jotka edustavat Euroopan unionin korkea-asteen koulutuksen monimuotoisuutta. Valintalautakunta varmistaa, että Erasmus Mundus master -kurssit ja kumppanuudet ovat korkeinta akateemista laatua.

| b) | Kullekin valitulle Erasmus Mundus master -kurssille myönnetään tietty määrä toimen 2 mukaisia apurahoja. Erasmus Mundus master -kursseihin osallistuvat oppilaitokset suorittavat kolmansien maiden opiskelijoiden valinnan. Valintamenettelyillä huolehditaan Euroopan tasolla tehtävästä esivalinnasta, jotta ehkäistään eri opintoalojen, opiskelijoiden ja tutkijoiden lähtöalueiden sekä kohteena olevien jäsenvaltioiden välinen huomattava epätasapaino. |
| --- | --- |

b)

Kullekin valitulle Erasmus Mundus master -kurssille myönnetään tietty määrä toimen 2 mukaisia apurahoja. Erasmus Mundus master -kursseihin osallistuvat oppilaitokset suorittavat kolmansien maiden opiskelijoiden valinnan. Valintamenettelyillä huolehditaan Euroopan tasolla tehtävästä esivalinnasta, jotta ehkäistään eri opintoalojen, opiskelijoiden ja tutkijoiden lähtöalueiden sekä kohteena olevien jäsenvaltioiden välinen huomattava epätasapaino.

| c) | Toimen 4 mukaiset ehdotukset valitsee komissio. |
| --- | --- |

c)

Toimen 4 mukaiset ehdotukset valitsee komissio.

| d) | Valintamenettelyihin kuuluu 6 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti nimettyjen tahojen kuuleminen. |
| --- | --- |

d)

Valintamenettelyihin kuuluu 6 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti nimettyjen tahojen kuuleminen.

P5_TA(2003)0441

eLearning-ohjelma 2004—2006 *** II

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen tekemiseksi monivuotisesta ohjelmasta (2004—2006) tieto- ja viestintätekniikan tehokkaaksi integroimiseksi yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmiin Euroopassa (”eLearning”-ohjelma) (8642/1/2003 — C5-0293/2003 — 2002/0303(COD))

(Yhteispäätösmenettely: toinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka,

| — | ottaa huomioon neuvoston yhteisen kannan (8642/1/2003 — C5-0293/2003) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston yhteisen kannan (8642/1/2003 — C5-0293/2003) (1),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä esittämänsä kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2002) 751) (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä esittämänsä kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2002) 751) (3),

| — | ottaa huomioon komission muutetun ehdotuksen (KOM(2003) 245) (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission muutetun ehdotuksen (KOM(2003) 245) (4),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 80 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 80 artiklan,

| — | ottaa huomioon kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A5-0314/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A5-0314/2003),

| 1. | tarkistaa yhteistä kantaa seuraavasti; |
| --- | --- |

1.

tarkistaa yhteistä kantaa seuraavasti;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL C 233 E, 30.9.2003, s. 24.

(2)  Hyväksytyt tekstit 8.4.2003, P5_TA(2003)0146.

(3)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

(4)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

P5_TC2-COD(2002)0303

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 21. lokakuuta 2003, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2003/EY tekemiseksi monivuotisesta ohjelmasta (2004—2006) tieto- ja viestintätekniikan tehokkaaksi integroimiseksi yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmiin Euroopassa (eLearning-ohjelma)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 149 artiklan 4 kohdan ja 150 artiklan 4 kohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen (1),

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (3),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (4)

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Päätöksellä N:o 253/2000/EY vahvistetun yleissivistävää koulutusta koskevan Sokrates-ohjelman (5) ja päätöksellä 1999/382/EY vahvistetun ammatillista koulutusta koskevan Leonardo da Vinci -ohjelman (6) tavoitteisiin kuuluvat avoimen ja etäopetuksen kehittäminen sekä tieto- ja viestintätekniikan käyttö. |
| --- | --- |

(1)

Päätöksellä N:o 253/2000/EY vahvistetun yleissivistävää koulutusta koskevan Sokrates-ohjelman (5) ja päätöksellä 1999/382/EY vahvistetun ammatillista koulutusta koskevan Leonardo da Vinci -ohjelman (6) tavoitteisiin kuuluvat avoimen ja etäopetuksen kehittäminen sekä tieto- ja viestintätekniikan käyttö.

| (2) | Lissabonissa 23 ja 24 päivänä maaliskuuta 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston (jäljempänä ”Lissabonin Eurooppa-neuvosto”) päätelmissä korostettiin tarvetta mukauttaa Euroopan yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmät tietoon perustuvan talouden tarpeisiin sekä asetettiin uusien perustaitojen, erityisesti tietoteknisten taitojen, edistäminen yhdeksi kolmesta perustekijästä tässä uudessa lähestymistavassa. |
| --- | --- |

(2)

Lissabonissa 23 ja 24 päivänä maaliskuuta 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston (jäljempänä ”Lissabonin Eurooppa-neuvosto”) päätelmissä korostettiin tarvetta mukauttaa Euroopan yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmät tietoon perustuvan talouden tarpeisiin sekä asetettiin uusien perustaitojen, erityisesti tietoteknisten taitojen, edistäminen yhdeksi kolmesta perustekijästä tässä uudessa lähestymistavassa.

| (3) | Komission toukokuussa 2000 vastauksena Lissabonin Eurooppa-neuvoston kehotukseen käynnistämä aloite ”eLearning — katse huomispäivän koulutukseen” sai tuen Feirassa kesäkuussa 2000 kokoontuneelta Eurooppa-neuvostolta. Tukholmassa maaliskuussa 2001 pitämässään kokouksessa Eurooppaneuvosto pani merkille aloitteesta saadut myönteiset tulokset. |
| --- | --- |

(3)

Komission toukokuussa 2000 vastauksena Lissabonin Eurooppa-neuvoston kehotukseen käynnistämä aloite ”eLearning — katse huomispäivän koulutukseen” sai tuen Feirassa kesäkuussa 2000 kokoontuneelta Eurooppa-neuvostolta. Tukholmassa maaliskuussa 2001 pitämässään kokouksessa Eurooppaneuvosto pani merkille aloitteesta saadut myönteiset tulokset.

| (4) | eLearning-toimintasuunnitelmassa kehitettiin eLearning-aloitteen neljästä toimintalinjasta (infrastruktuuri ja laitteisto, koulutus, laadukkaat eurooppalaiset sisällöt ja palvelut sekä yhteistyö kaikilla tasoilla) kymmenen keskeistä toimea, jotka kokoavat yhteen yhteisön eri ohjelmat ja välineet pyrkien lisäämään niiden yhtenäisyyttä ja synergiaa sekä tuomaan ne paremmin käyttäjien ulottuville. |
| --- | --- |

(4)

eLearning-toimintasuunnitelmassa kehitettiin eLearning-aloitteen neljästä toimintalinjasta (infrastruktuuri ja laitteisto, koulutus, laadukkaat eurooppalaiset sisällöt ja palvelut sekä yhteistyö kaikilla tasoilla) kymmenen keskeistä toimea, jotka kokoavat yhteen yhteisön eri ohjelmat ja välineet pyrkien lisäämään niiden yhtenäisyyttä ja synergiaa sekä tuomaan ne paremmin käyttäjien ulottuville.

| (5) | Euroopan parlamentti antoi kummastakin komission tiedonannosta päätöslauselman (7), jossa se totesi, että eLearning-aloite osaltaan vahvistaa ajatusta yhtenäisestä eurooppalaisesta koulutusalueesta, joka täydentää eurooppalaista tutkimusaluetta ja Euroopan yhtenäismarkkinoita. Parlamentti kehottaa kehittämään aloitetta riippumattomasti uuden erityisen ohjelman kautta, jolla on selkeä oikeusperusta, välttämään päällekkäisyyksiä jo toimivien ohjelmien kanssa ja lisäämään yhteisön toimien näkyvyyttä ja lisäarvoa. |
| --- | --- |

(5)

Euroopan parlamentti antoi kummastakin komission tiedonannosta päätöslauselman (7), jossa se totesi, että eLearning-aloite osaltaan vahvistaa ajatusta yhtenäisestä eurooppalaisesta koulutusalueesta, joka täydentää eurooppalaista tutkimusaluetta ja Euroopan yhtenäismarkkinoita. Parlamentti kehottaa kehittämään aloitetta riippumattomasti uuden erityisen ohjelman kautta, jolla on selkeä oikeusperusta, välttämään päällekkäisyyksiä jo toimivien ohjelmien kanssa ja lisäämään yhteisön toimien näkyvyyttä ja lisäarvoa.

| (6) | Neuvosto hyväksyi eLearning-opiskelusta 13 päivänä heinäkuuta 2001 antamassaan päätöslauselmassa (8) tämän aloitteen ja kehotti komissiota jatkamaan ja tehostamaan alalla toteuttamiaan toimia. |
| --- | --- |

(6)

Neuvosto hyväksyi eLearning-opiskelusta 13 päivänä heinäkuuta 2001 antamassaan päätöslauselmassa (8) tämän aloitteen ja kehotti komissiota jatkamaan ja tehostamaan alalla toteuttamiaan toimia.

| (7) | Komissio antoi 21 päivänä marraskuuta 2001 tiedonannon eurooppalaisen elinikäisen oppimisen alueen toteuttamisesta ja toi siinä esiin mahdollisuudet hyödyntää verkko-opiskelua alueen toteuttamisen kannalta hyödyllisten uusien koulutusmahdollisuuksien luomiseen ja hallinnointiin. |
| --- | --- |

(7)

Komissio antoi 21 päivänä marraskuuta 2001 tiedonannon eurooppalaisen elinikäisen oppimisen alueen toteuttamisesta ja toi siinä esiin mahdollisuudet hyödyntää verkko-opiskelua alueen toteuttamisen kannalta hyödyllisten uusien koulutusmahdollisuuksien luomiseen ja hallinnointiin.

| (8) | Barcelonassa maaliskuussa 2002 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä kehotettiin käynnistämään Euroopan laajuista ystävyyskoulutoimintaa, ja sen pohjalta komissio esitti Sevillassa kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle raportin Internetin käytöstä eurooppalaisten toisen asteen oppilaitosten ystävyyskoulutoiminnan kehittämiseksi. Barcelonassa sovittiin myös toisen asteen oppilaiden tietotekniikka- ja Internet-todistuksesta. |
| --- | --- |

(8)

Barcelonassa maaliskuussa 2002 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä kehotettiin käynnistämään Euroopan laajuista ystävyyskoulutoimintaa, ja sen pohjalta komissio esitti Sevillassa kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle raportin Internetin käytöstä eurooppalaisten toisen asteen oppilaitosten ystävyyskoulutoiminnan kehittämiseksi. Barcelonassa sovittiin myös toisen asteen oppilaiden tietotekniikka- ja Internet-todistuksesta.

| (9) | Toimia edellyttävä ongelma on joidenkin ihmisten sosiaalinen syrjäytyminen sen vuoksi, etteivät he pysty täysin hyödyntämään tieto- ja viestintätekniikan ja Internetin tarjoamia mahdollisuuksia osaamisyhteiskunnassa. Tämä niin kutsuttu digitaalinen kahtiajako koskee usein nuoria, vammaisia ja ikääntyneitä sekä sellaisia yhteiskuntaryhmiä, jotka ovat jo jollain muulla tavoin syrjäytyneitä. |
| --- | --- |

(9)

Toimia edellyttävä ongelma on joidenkin ihmisten sosiaalinen syrjäytyminen sen vuoksi, etteivät he pysty täysin hyödyntämään tieto- ja viestintätekniikan ja Internetin tarjoamia mahdollisuuksia osaamisyhteiskunnassa. Tämä niin kutsuttu digitaalinen kahtiajako koskee usein nuoria, vammaisia ja ikääntyneitä sekä sellaisia yhteiskuntaryhmiä, jotka ovat jo jollain muulla tavoin syrjäytyneitä.

| (10) | Opettajien koulutukseen ja jatkokoulutukseen on kiinnitettävä tarkkaa huomiota, jotta he osaisivat käyttää opetustyössään Internetiä ja tieto- ja viestintätekniikkaa kriittisellä ja kasvatuksellisesti vastuuntuntoisella tavalla. |
| --- | --- |

(10)

Opettajien koulutukseen ja jatkokoulutukseen on kiinnitettävä tarkkaa huomiota, jotta he osaisivat käyttää opetustyössään Internetiä ja tieto- ja viestintätekniikkaa kriittisellä ja kasvatuksellisesti vastuuntuntoisella tavalla.

| (11) | Tarkkaa huomiota olisi kiinnitettävä sukupuolten välisiin eroihin verkko-opiskelun käytössä samoin kuin yhtäläisiin mahdollisuuksiin tällä alalla. |
| --- | --- |

(11)

Tarkkaa huomiota olisi kiinnitettävä sukupuolten välisiin eroihin verkko-opiskelun käytössä samoin kuin yhtäläisiin mahdollisuuksiin tällä alalla.

| (12) | Verkko-opiskelu voi auttaa unionia vastaamaan osaamisyhteiskunnan asettamiin haasteisiin, parantamaan opiskelun laatua, helpottamaan opiskeluresurssien käyttömahdollisuuksia, vastaamaan erityistarpeisiin sekä tehostamaan koulutusta työpaikoilla, varsinkin pienissä ja keskisuurissa yrityksissä. |
| --- | --- |

(12)

Verkko-opiskelu voi auttaa unionia vastaamaan osaamisyhteiskunnan asettamiin haasteisiin, parantamaan opiskelun laatua, helpottamaan opiskeluresurssien käyttömahdollisuuksia, vastaamaan erityistarpeisiin sekä tehostamaan koulutusta työpaikoilla, varsinkin pienissä ja keskisuurissa yrityksissä.

| (13) | Bolognan julistuksessa, jonka 29 eurooppalaista opetusministeriä allekirjoitti 19 päivänä kesäkuuta 1999, tuotiin esiin tarve sisällyttää korkea-asteen opetukseen eurooppalainen ulottuvuus ja pidettiin lisäksi tärkeänä verkko-opiskelun ulottuvuuden kehittämistä. |
| --- | --- |

(13)

Bolognan julistuksessa, jonka 29 eurooppalaista opetusministeriä allekirjoitti 19 päivänä kesäkuuta 1999, tuotiin esiin tarve sisällyttää korkea-asteen opetukseen eurooppalainen ulottuvuus ja pidettiin lisäksi tärkeänä verkko-opiskelun ulottuvuuden kehittämistä.

| (14) | Euroopan unionin olisi kiinnitettävä erityisesti huomiota korkea-asteen koulutuksen virtuaalikampusten tehokkaaseen edistämiseen vaihto-ohjelmien toiminnan täydentämiseksi Euroopan unionissa ja kolmansien maiden kanssa. |
| --- | --- |

(14)

Euroopan unionin olisi kiinnitettävä erityisesti huomiota korkea-asteen koulutuksen virtuaalikampusten tehokkaaseen edistämiseen vaihto-ohjelmien toiminnan täydentämiseksi Euroopan unionissa ja kolmansien maiden kanssa.

| (15) | On tarpeen vahvistaa ja täydentää olemassa olevia välineitä ja tarkastella eLearning-opiskelun merkitystä myös uusien välineiden laatimisen yhteydessä yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen alalla. |
| --- | --- |

(15)

On tarpeen vahvistaa ja täydentää olemassa olevia välineitä ja tarkastella eLearning-opiskelun merkitystä myös uusien välineiden laatimisen yhteydessä yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen alalla.

| (16) | Yhteisön toimien lisäarvon vahvistamiseksi on varmistettava, että tämän päätöksen ja muiden asiaan liittyvien yhteisön toimintalinjojen, välineiden ja toimien puitteissa toteutettavat toimet ovat keskenään johdonmukaisia ja täydentävät toisiaan. Erityisesti on otettava huomioon päätöksellä N:o 1513/2002/EY vahvistetun kuudennen tutkimuksen puiteohjelman (9) tietoyhteiskunnan teknologia -aihealueen yhteydessä toteutettavat toimet. |
| --- | --- |

(16)

Yhteisön toimien lisäarvon vahvistamiseksi on varmistettava, että tämän päätöksen ja muiden asiaan liittyvien yhteisön toimintalinjojen, välineiden ja toimien puitteissa toteutettavat toimet ovat keskenään johdonmukaisia ja täydentävät toisiaan. Erityisesti on otettava huomioon päätöksellä N:o 1513/2002/EY vahvistetun kuudennen tutkimuksen puiteohjelman (9) tietoyhteiskunnan teknologia -aihealueen yhteydessä toteutettavat toimet.

| (17) | Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneiden ehdokasmaiden sekä ETA:n Efta-maiden olisi voitava osallistua eLearning-ohjelmaan. Muiden yhteisön ulkopuolisten maiden asiantuntijoiden ja koulutuslaitosten olisi voitava osallistua kokemustenvaihtoon näiden maiden kanssa tehtyjen yhteistyöjärjestelyjen puitteissa. |
| --- | --- |

(17)

Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneiden ehdokasmaiden sekä ETA:n Efta-maiden olisi voitava osallistua eLearning-ohjelmaan. Muiden yhteisön ulkopuolisten maiden asiantuntijoiden ja koulutuslaitosten olisi voitava osallistua kokemustenvaihtoon näiden maiden kanssa tehtyjen yhteistyöjärjestelyjen puitteissa.

| (18) | Komission ja jäsenvaltioiden olisi yhdessä jatkuvasti seurattava ja arvioitava eLearning-ohjelmaa, jotta siihen voidaan tehdä mukautuksia erityisesti toimenpiteiden täytäntöönpanoa koskevien painotusten osalta. Arviointiin pitäisi sisältyä riippumattomien ja puolueettomien tahojen tekemä ulkoinen arviointi. |
| --- | --- |

(18)

Komission ja jäsenvaltioiden olisi yhdessä jatkuvasti seurattava ja arvioitava eLearning-ohjelmaa, jotta siihen voidaan tehdä mukautuksia erityisesti toimenpiteiden täytäntöönpanoa koskevien painotusten osalta. Arviointiin pitäisi sisältyä riippumattomien ja puolueettomien tahojen tekemä ulkoinen arviointi.

| (19) | Jäsenvaltiot eivät toimien kansainvälisen luonteen ja tarvittavien toimenpiteiden vuoksi voi saavuttaa ehdotetun toiminnan tavoitetta eli eurooppalaisen yhteistyön edistämistä koulutuksen laadun ja saatavuuden parantamiseksi tehokkaalla verkko-opetuksen käytöllä, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa määritellyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Samassa artiklassa määritellyn suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

(19)

Jäsenvaltiot eivät toimien kansainvälisen luonteen ja tarvittavien toimenpiteiden vuoksi voi saavuttaa ehdotetun toiminnan tavoitetta eli eurooppalaisen yhteistyön edistämistä koulutuksen laadun ja saatavuuden parantamiseksi tehokkaalla verkko-opetuksen käytöllä, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa määritellyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Samassa artiklassa määritellyn suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen.

| (20) | Tällä päätöksellä vahvistetaan eLearning-ohjelman koko voimassaoloajaksi ohjelman rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (10) 33 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(20)

Tällä päätöksellä vahvistetaan eLearning-ohjelman koko voimassaoloajaksi ohjelman rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (10) 33 kohdan mukaisesti.

| (21) | Tämän päätöksen täytäntöönpanon edellyttämistä toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (11) mukaisesti, |
| --- | --- |

(21)

Tämän päätöksen täytäntöönpanon edellyttämistä toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (11) mukaisesti,

OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:

1 artikla

Ohjelman perustaminen

1.   Tällä päätöksellä perustetaan eLearning-ohjelma, jäljempänä ”ohjelma”, jonka tavoitteena on parantaa eurooppalaisten koulutusjärjestelmien laatua ja käytettävyyttä tehokkaalla tieto- ja viestintätekniikan käytöllä.

2.   Ohjelma toteutetaan 1 päivänä tammikuuta 2004 alkavana ja 31 päivänä joulukuuta 2006 päättyvänä ajanjaksona.

2 artikla

Ohjelman tavoitteet

1.   Ohjelman yleisenä tavoitteena on tukea ja kehittää edelleen tieto- ja viestintätekniikan tehokasta käyttöä eurooppalaisissa koulutusjärjestelmissä koulutuksen laatua lisäävänä tekijänä ja keskeisenä osana järjestelmien mukauttamista osaamisyhteiskunnan tarpeisiin elinikäisen oppimisen yhteydessä.

2.   Ohjelmalla on seuraavat erityiset tavoitteet:

| a) | määritetään asiaankuuluvat toimijat ja tiedotetaan niille keinoista käyttää verkko-opiskelua edistämään tietoteknisiä taitoja ja siten vahvistamaan sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja henkilökohtaista kehittämistä ja edistämään kulttuurienvälistä vuoropuhelua |
| --- | --- |

a)

määritetään asiaankuuluvat toimijat ja tiedotetaan niille keinoista käyttää verkko-opiskelua edistämään tietoteknisiä taitoja ja siten vahvistamaan sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja henkilökohtaista kehittämistä ja edistämään kulttuurienvälistä vuoropuhelua

| b) | hyödynnetään verkko-opiskelun mahdollisuuksia koulutuksen eurooppalaisen ulottuvuuden tehostamisessa |
| --- | --- |

b)

hyödynnetään verkko-opiskelun mahdollisuuksia koulutuksen eurooppalaisen ulottuvuuden tehostamisessa

| c) | luodaan järjestelyjä, joilla tuetaan eurooppalaisten tuotteiden ja palvelujen laadun kehittämistä sekä hyvien toimintamallien vaihtoa ja siirtoa |
| --- | --- |

c)

luodaan järjestelyjä, joilla tuetaan eurooppalaisten tuotteiden ja palvelujen laadun kehittämistä sekä hyvien toimintamallien vaihtoa ja siirtoa

| d) | hyödynnetään verkko-opiskelun mahdollisuuksia opetusmenetelmien uudistamisen yhteydessä oppimisprosessin laadun parantamiseksi ja opiskelijoiden itsenäisyyden edistämiseksi. |
| --- | --- |

d)

hyödynnetään verkko-opiskelun mahdollisuuksia opetusmenetelmien uudistamisen yhteydessä oppimisprosessin laadun parantamiseksi ja opiskelijoiden itsenäisyyden edistämiseksi.

3 artikla

Ohjelman toiminta-alat

1.   Ohjelman tavoitteita pyritään toteuttamaan seuraavilla toiminta-aloilla liitteessä kuvattujen toimintalinjojen mukaisesti:

| a) | Tietoteknisten taitojen edistäminen:
  Alaan liittyvät toimet kohdistuvat tieto- ja viestintätekniikan hyödyntämiseen kouluissa ja laajemmin elinikäisessä oppimisessa erityisesti niiden osalta, jotka maantieteellisen sijaintinsa, yhteiskunnallisen asemansa tai erityistarpeidensa vuoksi eivät pysty helposti käyttämään hyväkseen niitä tekniikkoja. Tarkoituksena on kartoittaa hyviä esimerkkejä ja luoda synergiaa niiden lukuisten kansallisten ja eurooppalaisten toimien välillä, joita toteutetaan näiden kohderyhmien hyväksi. |
| --- | --- |

a)

Tietoteknisten taitojen edistäminen:

Alaan liittyvät toimet kohdistuvat tieto- ja viestintätekniikan hyödyntämiseen kouluissa ja laajemmin elinikäisessä oppimisessa erityisesti niiden osalta, jotka maantieteellisen sijaintinsa, yhteiskunnallisen asemansa tai erityistarpeidensa vuoksi eivät pysty helposti käyttämään hyväkseen niitä tekniikkoja. Tarkoituksena on kartoittaa hyviä esimerkkejä ja luoda synergiaa niiden lukuisten kansallisten ja eurooppalaisten toimien välillä, joita toteutetaan näiden kohderyhmien hyväksi.

| b) | Eurooppalaiset virtuaalikampukset:
  Alan toimilla pyritään nivomaan virtuaalinen malli paremmin korkea-asteen koulutukseen. Tavoitteena on rohkaista uusien organisaatiomallien kehittämistä korkeammalle koulutukselle Euroopassa (virtuaalikampukset) ja eurooppalaisille vaihto- ja yhteistyöjärjestelyille (virtuaaliliikkuvuus) käyttäen perustana nykyisiä eurooppalaisia yhteistyöjärjestelyjä (Erasmus-ohjelma, Bolognan prosessi) ja antaen toimintavälineille (tutkintojen tunnustamisjärjestelmä ECTS, eurooppalaiset master-tutkinnot, laadunvarmistus sekä liikkuvuus) ”verkko-opiskelu-ulottuvuus”. |
| --- | --- |

b)

Eurooppalaiset virtuaalikampukset:

Alan toimilla pyritään nivomaan virtuaalinen malli paremmin korkea-asteen koulutukseen. Tavoitteena on rohkaista uusien organisaatiomallien kehittämistä korkeammalle koulutukselle Euroopassa (virtuaalikampukset) ja eurooppalaisille vaihto- ja yhteistyöjärjestelyille (virtuaaliliikkuvuus) käyttäen perustana nykyisiä eurooppalaisia yhteistyöjärjestelyjä (Erasmus-ohjelma, Bolognan prosessi) ja antaen toimintavälineille (tutkintojen tunnustamisjärjestelmä ECTS, eurooppalaiset master-tutkinnot, laadunvarmistus sekä liikkuvuus) ”verkko-opiskelu-ulottuvuus”.

| c) | e-ystävyyskoulutoiminta Euroopassa ja opettajien jatkokoulutuksen edistäminen:
  Alan toimilla tuetaan ja kehitetään verkottumista kouluissa, jotta kaikki eurooppalaiset koulut pystyisivät luomaan pedagogisia kumppanuuksia jossakin muualla Euroopassa sijaitsevien koulujen kanssa, ja edistetään innovatiivisia yhteistyömenetelmiä ja vaihdetaan koulutusta koskevia laadukkaita lähestymistapoja sekä tehostetaan kieltenopiskelua ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua. Alan toimilla ajantasaistetaan myös opettajien ja kouluttajien ammattitaitoja tieto- ja viestintätekniikan käytössä opetuksessa ja yhteistyössä hyvien käytäntöjen vaihdon ja levityksen sekä valtioiden välisten ja monialaisten yhteistyöhankkeiden toteuttamisen avulla. |
| --- | --- |

c)

e-ystävyyskoulutoiminta Euroopassa ja opettajien jatkokoulutuksen edistäminen:

Alan toimilla tuetaan ja kehitetään verkottumista kouluissa, jotta kaikki eurooppalaiset koulut pystyisivät luomaan pedagogisia kumppanuuksia jossakin muualla Euroopassa sijaitsevien koulujen kanssa, ja edistetään innovatiivisia yhteistyömenetelmiä ja vaihdetaan koulutusta koskevia laadukkaita lähestymistapoja sekä tehostetaan kieltenopiskelua ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua. Alan toimilla ajantasaistetaan myös opettajien ja kouluttajien ammattitaitoja tieto- ja viestintätekniikan käytössä opetuksessa ja yhteistyössä hyvien käytäntöjen vaihdon ja levityksen sekä valtioiden välisten ja monialaisten yhteistyöhankkeiden toteuttamisen avulla.

| d) | Laaja-alaiset toimenpiteet:
  Alan toimilla tuetaan verkko-opiskelua Euroopassa, ja niiden perustana on eLearning-toimintasuunnitelman seuranta. Tavoitteena on levittää, edistää ja vaihtaa hankkeista ja ohjelmista saatuja hyviä ja innovatiivisia toimintamalleja ja tuloksia sekä tehostaa eri osapuolten yhteistyötä erityisesti tukemalla julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä. |
| --- | --- |

d)

Laaja-alaiset toimenpiteet:

Alan toimilla tuetaan verkko-opiskelua Euroopassa, ja niiden perustana on eLearning-toimintasuunnitelman seuranta. Tavoitteena on levittää, edistää ja vaihtaa hankkeista ja ohjelmista saatuja hyviä ja innovatiivisia toimintamalleja ja tuloksia sekä tehostaa eri osapuolten yhteistyötä erityisesti tukemalla julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä.

2.   Toimet pannaan täytäntöön liitteessä esitettyjen menettelyjen mukaisesti ja seuraavia tarvittaessa yhdisteltäviä lähestymistapoja käyttäen:

| a) | tuki pilottihankkeille, joilla on mahdollisuuksia strategiseen vaikutukseen koulutuksessa ja selvät edellytykset pitkäkestoisuuteen |
| --- | --- |

a)

tuki pilottihankkeille, joilla on mahdollisuuksia strategiseen vaikutukseen koulutuksessa ja selvät edellytykset pitkäkestoisuuteen

| b) | tuki menetelmien, välineiden ja käytäntöjen kehittämiselle sekä koulutuksessa käytettävien verkko-opiskelun mallien suunnittelua ja käyttöä koskevien suuntausten analysoinnille |
| --- | --- |

b)

tuki menetelmien, välineiden ja käytäntöjen kehittämiselle sekä koulutuksessa käytettävien verkko-opiskelun mallien suunnittelua ja käyttöä koskevien suuntausten analysoinnille

| c) | tuki eurooppalaisten verkkojen ja yhteistyökumppanuuksien innovatiivisille toimille, joilla edistetään innovointia ja laatua tuotteiden ja palvelujen suunnittelussa ja käytössä; perustana on tieto- ja viestintätekniikan mielekäs käyttö koulutuksessa |
| --- | --- |

c)

tuki eurooppalaisten verkkojen ja yhteistyökumppanuuksien innovatiivisille toimille, joilla edistetään innovointia ja laatua tuotteiden ja palvelujen suunnittelussa ja käytössä; perustana on tieto- ja viestintätekniikan mielekäs käyttö koulutuksessa

| d) | tuki eurooppalaisille verkoille ja yhteistyökumppanuuksille, jotka edistävät ja vahvistavat Internetin sekä tieto- ja viestintätekniikan pedagogista käyttöä ja opetuskäyttöä, sekä hyvien toimintamallien vaihdolle. Näiden toimien tarkoituksena on varmistaa, että opettajilla ja oppilailla on tekniset taidot käyttää Internetiä ja tieto- ja viestintätekniikkaa ja että he kykenevät käyttämään taitojaan pedagogisella, kriittisellä ja vastuullisella tavalla. |
| --- | --- |

d)

tuki eurooppalaisille verkoille ja yhteistyökumppanuuksille, jotka edistävät ja vahvistavat Internetin sekä tieto- ja viestintätekniikan pedagogista käyttöä ja opetuskäyttöä, sekä hyvien toimintamallien vaihdolle. Näiden toimien tarkoituksena on varmistaa, että opettajilla ja oppilailla on tekniset taidot käyttää Internetiä ja tieto- ja viestintätekniikkaa ja että he kykenevät käyttämään taitojaan pedagogisella, kriittisellä ja vastuullisella tavalla.

| e) | tuki eurooppalaiselle yhteistyölle, verkko-opetustuotteiden siirto sekä hyvien toimintamallien levittäminen ja vaihto |
| --- | --- |

e)

tuki eurooppalaiselle yhteistyölle, verkko-opetustuotteiden siirto sekä hyvien toimintamallien levittäminen ja vaihto

| f) | tekninen ja hallinnollinen tuki. |
| --- | --- |

f)

tekninen ja hallinnollinen tuki.

4 artikla

Ohjelman toteuttaminen ja yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa

1.   Komissio

| a) | huolehtii ohjelmaan kuuluvien yhteisön toimien toteuttamisesta liitteen mukaisesti |
| --- | --- |

a)

huolehtii ohjelmaan kuuluvien yhteisön toimien toteuttamisesta liitteen mukaisesti

| b) | varmistaa synergian toteutumisen koulutuksen, tutkimuksen, sosiaalipolitiikan ja aluekehityksen alalla toteutettavien muiden yhteisön ohjelmien ja toimien kanssa |
| --- | --- |

b)

varmistaa synergian toteutumisen koulutuksen, tutkimuksen, sosiaalipolitiikan ja aluekehityksen alalla toteutettavien muiden yhteisön ohjelmien ja toimien kanssa

| c) | edistää ja helpottaa yhteistyötä verkko-opiskeluun liittyviä toimia kehittävien kansainvälisten organisaatioiden kanssa. |
| --- | --- |

c)

edistää ja helpottaa yhteistyötä verkko-opiskeluun liittyviä toimia kehittävien kansainvälisten organisaatioiden kanssa.

2.   Jäsenvaltioiden on nimettävä tarvittavat yhteyshenkilöt, jotka toimivat tiiviissä yhteistyössä komission kanssa verkko-opiskelun käyttöön ja käytäntöön liittyvien tietojen osalta.

5 artikla

Täytäntöönpanotoimenpiteet

1.   Seuraavista tämän päätöksen täytäntöönpanon edellyttämistä toimenpiteistä päätetään 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua hallintomenettelyä käyttäen:

| a) | vuosittainen työohjelma, siihen liittyvät painopisteet sekä valintakriteerit ja -menettelyt sekä tulokset |
| --- | --- |

a)

vuosittainen työohjelma, siihen liittyvät painopisteet sekä valintakriteerit ja -menettelyt sekä tulokset

| b) | vuosittainen talousarvio sekä varojen jakautuminen ohjelman eri toimien kesken 9 ja 10 artiklan mukaisesti |
| --- | --- |

b)

vuosittainen talousarvio sekä varojen jakautuminen ohjelman eri toimien kesken 9 ja 10 artiklan mukaisesti

| c) | toimenpiteet ohjelman seurantaa ja arviointia sekä tulosten levittämistä ja siirtämistä varten. |
| --- | --- |

c)

toimenpiteet ohjelman seurantaa ja arviointia sekä tulosten levittämistä ja siirtämistä varten.

2.   Kaikista muista tämän päätöksen täytäntöönpanon edellyttämistä toimenpiteistä päätetään 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä käyttäen.

6 artikla

Komitea

1.   Komissiota avustaa komitea.

2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artikla.

Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kahdeksi kuukaudeksi.

3.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artikla.

4.   Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.

7 artikla

Johdonmukaisuus ja täydentävyys

1.   Komissio varmistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ohjelman yleisen johdonmukaisuuden ja täydentävyyden toisten kysymykseen tulevien yhteisön toimintalinjojen, säännösten ja toimien kanssa, erityisesti yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen alalla toteutettavien Sokrates- ja Leonardo da Vinci -ohjelmien sekä Nuoriso-ohjelman kanssa.

2.   Komissio huolehtii tämän ohjelman tehokkaasta niveltämisestä ja tarvittaessa koordinoiduista toimista uuden teknologian käyttöä yleissivistävässä ja ammatillisessa koulutuksessa koskevien ohjelmien kanssa ja erityisesti kuudenteen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn puiteohjelmaan liittyvien kyseeseen tulevien toimien kanssa.

8 artikla

Rahoitus

1.   Ohjelman täytäntöönpanoon osoitetuiksi rahoituspuitteiksi 1 artiklassa tarkoitettuna ajanjaksona vahvistetaan 44 miljoonaa euroa.

2.   Budjettivallan käyttäjä myöntää vuotuiset määrärahat rahoitusnäkymien rajoissa.

9 artikla

Määrärahojen jakautuminen

Määrärahat jaetaan toimien kesken seuraavasti:

| a) | verkko-opiskelu tietoteknisten taitojen edistämisessä: noin 10 prosenttia määrärahojen kokonaismäärästä |
| --- | --- |

a)

verkko-opiskelu tietoteknisten taitojen edistämisessä: noin 10 prosenttia määrärahojen kokonaismäärästä

| b) | eurooppalaiset virtuaalikampukset: noin 30 prosenttia määrärahojen kokonaismäärästä |
| --- | --- |

b)

eurooppalaiset virtuaalikampukset: noin 30 prosenttia määrärahojen kokonaismäärästä

| c) | eurooppalaisten koulujen e-ystävyystoiminta ja opettajien jatkokoulutuksen edistäminen: noin 45 prosenttia määrärahojen kokonaismäärästä |
| --- | --- |

c)

eurooppalaisten koulujen e-ystävyystoiminta ja opettajien jatkokoulutuksen edistäminen: noin 45 prosenttia määrärahojen kokonaismäärästä

| d) | laaja-alaiset toimet ja eLearning-toimintasuunnitelman seuranta: enintään 7,5 prosenttia määrärahojen kokonaismäärästä |
| --- | --- |

d)

laaja-alaiset toimet ja eLearning-toimintasuunnitelman seuranta: enintään 7,5 prosenttia määrärahojen kokonaismäärästä

| e) | tekninen ja hallinnollinen tuki: enintään 7,5 prosenttia määrärahojen kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

e)

tekninen ja hallinnollinen tuki: enintään 7,5 prosenttia määrärahojen kokonaismäärästä.

10 artikla

Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneiden ehdokasmaiden ja ETA:n Efta-valtioiden osallistuminen

Ehdot ja yksityiskohtaiset säännöt, joiden perusteella Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneet ehdokasmaat ja ETA:n Efta-valtiot voivat osallistua ohjelmaan, vahvistetaan Euroopan yhteisön ja kyseisten maiden suhteita sääntelevien asianmukaisten säännösten perusteella.

11 artikla

Yhteistyö kolmansien maiden kanssa

Komission aloitteesta voidaan kutsua muista kuin 10 artiklassa tarkoitetuista kolmansista maista asiantuntijoita konferensseihin ja kokouksiin 6 artiklassa tarkoitetun komitean kokouksia lukuun ottamatta.

Matka- ja oleskelukulujen korvaamiseen komission asiaa koskevien säännösten mukaisesti osoitettavien varojen osuuden on oltava enintään 0,5 prosenttia ohjelman kokonaistalousarviosta.

12 artikla

Seuranta ja arviointi

1.   Komissio seuraa säännöllisesti tämän ohjelman toteutumista yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Seuranta käsittää 2 kohdassa tarkoitetun raportin ja erityisiä toimia.

2.   Komissio huolehtii, että ohjelmasta tehdään ulkoinen arviointi ohjelmakauden päättyessä. Arvioinnissa mitataan eri toimien asianmukaisuus, tehokkuus ja vaikutus ja selvitetään ohjelman kokonaisvaikutukset. Erityistä huomiota kiinnitetään sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen ja yhtäläisiin mahdollisuuksiin.

Arvioinnissa tarkastellaan myös ohjelman mukaisen toiminnan sekä yhteisön muun politiikan, säännöstön ja toiminnan mukaisten toimien toisiaan täydentävyyttä.

Komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle jälkiarviointiraportin vuoden 2007 loppuun mennessä.

13 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EYVL C

1

(2)  EUVL C 133, 6.6.2003, s. 33.

2

(3)  EUVL C 244, 10.10.2003, s. 42.

3

(4)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 8. huhtikuuta 2003 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 16. kesäkuuta 2003 (EUVL C 233 E, 30.9.2003, s. 24), ja Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 21. lokakuuta 2003.

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 253/2000/EY, tehty 24 päivänä tammikuuta 2000, yhteisön koulutusalan Sokrates-toimintaohjelman toisesta vaiheesta, (EYVL L 28, 3.2.2000, s. 1). Päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä N:o 451/2003/EY (EUVL L 69, 13.3.2003, s. 6).

5

253/2000/EY, tehty 24 päivänä tammikuuta 2000,

(6)  Neuvoston päätös 1999/382/EY, tehty 26. huhtikuuta 1999, yhteisön ammatillista koulutusta koskevasta Leonardo da Vinci-toimintaohjelmasta (EYVL L 146, 11.6.1999, s. 33).

6

1999

382/EY, tehty 26. huhtikuuta 1999

(7)  EUVL C 34 E, 7.2.2002, s. 153.

7

(8)  EYVL C 204, 20.7.2001, s. 3.

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1513/2002/EY, tehty 27 päivänä kesäkuuta 2002, eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista ja innovointia tukevasta Euroopan yhteisön kuudennesta tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn puiteohjelmasta (2002—2006) (EYVL L 232, 29.8.2002, s. 1).

9

päivänä kesäkuuta

(10)  EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1. Sopimus sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä 2003/429/EY (EUVL L 147, 14.6.2003, s. 25).

10

(11)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

11

LIITE

1.   TOIMINTALINJAT

Toimintalinjat ovat väline, joilla toteutetaan ohjelman yleistavoite: edistää verkko-opiskelun kehittämistä ja asianmukaista käyttöä Euroopassa sekä täydentää jäsenvaltioiden toimia tällä alalla. Toimintalinjat on rakennettu ohjelman neljän toiminta-alan mukaisesti.

Toimintalinja 1:   ”Tietoteknisten taitojen edistäminen”

Tämän alan toimien on katettava sekä käsitteellisiä että käytännön kysymyksiä, jotka ulottuvat tietoteknisten taitojen ymmärtämisestä tietyille kohderyhmille suunnattuihin korjaaviin toimiin. Tietotekniset taidot kuuluvat niihin olennaisiin taitoihin ja valmiuksiin, joita aktiivinen osallistuminen tietoyhteiskuntaan ja uuteen mediakulttuuriin edellyttää. Tietotekniset taidot liittyvät myös medianlukutaitoon ja sosiaalisiin valmiuksiin, koska niillä kaikilla on yhteisiä tavoitteita, kuten kansalaisaktiivisuus ja vastuuntuntoinen tietotekniikan käyttö.

| a) | Hyvien toimintamallien kartoittaminen ja levittäminen tietoteknisten taitojen edistämisessä. Erityisesti painotetaan opiskelumahdollisuuksien tuomista paremmin niiden ulottuville, jotka eivät voi vaivatta käyttää tieto- ja viestintätekniikkaa, erilaisia kognitiivisia ja didaktisia toimintamalleja ja erilaisia oppimistyylejä sekä vastaamista esimerkiksi maahanmuuttajien, sairaalahoidossa olevien lasten tai vammaisten erityistarpeisiin sekä kiinnostavien ja motivoivien lähestymistapojen hyödyntämistä. |
| --- | --- |

a)

Hyvien toimintamallien kartoittaminen ja levittäminen tietoteknisten taitojen edistämisessä. Erityisesti painotetaan opiskelumahdollisuuksien tuomista paremmin niiden ulottuville, jotka eivät voi vaivatta käyttää tieto- ja viestintätekniikkaa, erilaisia kognitiivisia ja didaktisia toimintamalleja ja erilaisia oppimistyylejä sekä vastaamista esimerkiksi maahanmuuttajien, sairaalahoidossa olevien lasten tai vammaisten erityistarpeisiin sekä kiinnostavien ja motivoivien lähestymistapojen hyödyntämistä.

| b) | Tiedotustoimet alalla toimivien eurooppalaisten verkkojen kautta. Ohjelmasta tuetaan toimintaa, jota toteuttavat eurooppalaiset verkot, järjestöt, viranomaiset, julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyökumppanuudet jne. Tukea annetaan mainittujen tahojen keskinäisiin yhteyksiin ja hyvien toimintamallien vaihtoon. |
| --- | --- |

b)

Tiedotustoimet alalla toimivien eurooppalaisten verkkojen kautta. Ohjelmasta tuetaan toimintaa, jota toteuttavat eurooppalaiset verkot, järjestöt, viranomaiset, julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyökumppanuudet jne. Tukea annetaan mainittujen tahojen keskinäisiin yhteyksiin ja hyvien toimintamallien vaihtoon.

Toimintalinja 2:   ”Eurooppalaiset virtuaalikampukset”

Toimintalinjan tavoitteena on tuoda eurooppalaisiin korkea-asteen koulutuksen liittyviin aloitteisiin ”eLearning-ulottuvuus”, ja sillä edistetään eurooppalaisen korkea-asteen koulutuksen alueen luomista.

| a) | Nykyisten välineiden kehittäminen, etenkin niiden, jotka koskevat virtuaaliliikkuvuutta fyysistä liikkuvuutta täydentävänä ja vahvistavana tekijänä (virtuaali-Erasmus), tunnustamis- ja validointijärjestelmiä (ECTS:ään perustuvia), tieto- ja opastuspalveluja tai muuta synergiaa, joka syntyy virtuaalisten ja perinteisten mallien yhdistelemisestä. Hankkeiden olisi perustuttava laitosten sopimuksiin ja mahdollisuuksien mukaan yhteisön vaihto-ohjelmien puitteissa jo tehtyjen yhteistyösopimusten laajentamiseen tai täydentämiseen. |
| --- | --- |

a)

Nykyisten välineiden kehittäminen, etenkin niiden, jotka koskevat virtuaaliliikkuvuutta fyysistä liikkuvuutta täydentävänä ja vahvistavana tekijänä (virtuaali-Erasmus), tunnustamis- ja validointijärjestelmiä (ECTS:ään perustuvia), tieto- ja opastuspalveluja tai muuta synergiaa, joka syntyy virtuaalisten ja perinteisten mallien yhdistelemisestä. Hankkeiden olisi perustuttava laitosten sopimuksiin ja mahdollisuuksien mukaan yhteisön vaihto-ohjelmien puitteissa jo tehtyjen yhteistyösopimusten laajentamiseen tai täydentämiseen.

| b) | Kansainväliset virtuaalikampukset. Ohjelmasta tuetaan strategisia hankkeita, joita ehdottavat korkea-asteen oppilaitokset vähintään kolmesta jäsenvaltiosta. Verkko-opiskeluun liittyvän yhteistyön malleja olisi kehitettävä seuraavilla aloilla: yhteisten opetussuunnitelmien kehittämisen suunnittelu, johon osallistuu useita korkeakouluja (tähän kuuluu sopiminen hankitun pätevyyden arvioimisesta, vahvistamisesta ja tunnustamisesta kansallisten menettelyjen mukaisesti), laajat kokeilut virtuaaliliikkuvuudesta fyysisen liikkuvuuden lisänä ja innovatiivisten opetussuunnitelmien kehittäminen perinteisten ja verkko-oppimismenetelmien pohjalta. |
| --- | --- |

b)

Kansainväliset virtuaalikampukset. Ohjelmasta tuetaan strategisia hankkeita, joita ehdottavat korkea-asteen oppilaitokset vähintään kolmesta jäsenvaltiosta. Verkko-opiskeluun liittyvän yhteistyön malleja olisi kehitettävä seuraavilla aloilla: yhteisten opetussuunnitelmien kehittämisen suunnittelu, johon osallistuu useita korkeakouluja (tähän kuuluu sopiminen hankitun pätevyyden arvioimisesta, vahvistamisesta ja tunnustamisesta kansallisten menettelyjen mukaisesti), laajat kokeilut virtuaaliliikkuvuudesta fyysisen liikkuvuuden lisänä ja innovatiivisten opetussuunnitelmien kehittäminen perinteisten ja verkko-oppimismenetelmien pohjalta.

| c) | Korkea-asteen opetuksen eurooppalaiset verkko-opiskelumallit. Hankkeissa pitäisi kehittää eurooppalaisten korkea-asteen oppilaitosten yhteistyölle uusia malleja. Tällöin on otettava huomioon erityisesti seuraavat seikat: täydennyskoulutus ja ammatillinen kehittäminen, opiskelun tukipalvelujen kehittäminen, opettajien, kouluttajien ja muun koulutushenkilöstön kouluttaminen verkko-opetuksen käytössä, laadunvarmistusmenetelmien tutkiminen, tarkemman käsityksen saaminen organisatorisista muutoksista ja mahdollisista riskeistä, jotka liittyvät verkko-opiskelun nivomiseen korkea-asteen opetukseen, verkko-opiskeluun korkea-asteen koulutuksessa liittyvien eurooppalaisten julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyömallien kehittäminen sekä uusien kumppanuus- ja rahoitusmallien tarjoamien mahdollisuuksien kehittäminen. |
| --- | --- |

c)

Korkea-asteen opetuksen eurooppalaiset verkko-opiskelumallit. Hankkeissa pitäisi kehittää eurooppalaisten korkea-asteen oppilaitosten yhteistyölle uusia malleja. Tällöin on otettava huomioon erityisesti seuraavat seikat: täydennyskoulutus ja ammatillinen kehittäminen, opiskelun tukipalvelujen kehittäminen, opettajien, kouluttajien ja muun koulutushenkilöstön kouluttaminen verkko-opetuksen käytössä, laadunvarmistusmenetelmien tutkiminen, tarkemman käsityksen saaminen organisatorisista muutoksista ja mahdollisista riskeistä, jotka liittyvät verkko-opiskelun nivomiseen korkea-asteen opetukseen, verkko-opiskeluun korkea-asteen koulutuksessa liittyvien eurooppalaisten julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyömallien kehittäminen sekä uusien kumppanuus- ja rahoitusmallien tarjoamien mahdollisuuksien kehittäminen.

Toimintalinja 3:   ”Verkkopohjainen e-ystävyyskoulutoiminta perusasteella ja keskiasteella sekä opettajainkoulutuksen edistäminen”

Toimintalinjan tarkoituksena on helpottaa Internetin kautta toteutettavaa ystävyyskoulutoimintaa ja edistää opettajainkoulutusta sekä samalla rohkaista eurooppalaisia kouluja rakentamaan pedagogisia kumppanuuksia jossakin muualla Euroopassa sijaitsevien koulujen kanssa sekä edistää kieltenopiskelua ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua. Toiminta kohdistuu perusasteen ja toisen asteen koulutukseen.

| a) | Olemassa olevien toimien kartoittaminen ja analysointi. Tehtävänä on analysoida käynnissä olevaa toimintaa. Tällöin kartoitetaan hyvät esittelyhankkeet opetusmultimedian ja tietoverkkojen hyödyntämisestä ystävyyskoulutoiminnan tukena erityisesti monikielisissä ja -kulttuurisissa projekteissa. Tuloksena saadaan tapaustutkimuksia, aineistoa arviointia varten sekä menetelmiä opettajia varten tieto- ja viestintätekniikan mahdollisuuksien hyödyntämiseksi innovatiivisessa yhteistyössä, esimerkiksi virtuaaliluokkahuoneissa, yhteisten opinto-ohjelmien kehittämisessä opettajien jatkokoulutukseen sekä monitieteellisten menetelmien tai yhteisten opetusvälineiden ja -resurssien käytössä. |
| --- | --- |

a)

Olemassa olevien toimien kartoittaminen ja analysointi. Tehtävänä on analysoida käynnissä olevaa toimintaa. Tällöin kartoitetaan hyvät esittelyhankkeet opetusmultimedian ja tietoverkkojen hyödyntämisestä ystävyyskoulutoiminnan tukena erityisesti monikielisissä ja -kulttuurisissa projekteissa. Tuloksena saadaan tapaustutkimuksia, aineistoa arviointia varten sekä menetelmiä opettajia varten tieto- ja viestintätekniikan mahdollisuuksien hyödyntämiseksi innovatiivisessa yhteistyössä, esimerkiksi virtuaaliluokkahuoneissa, yhteisten opinto-ohjelmien kehittämisessä opettajien jatkokoulutukseen sekä monitieteellisten menetelmien tai yhteisten opetusvälineiden ja -resurssien käytössä.

| b) | e-ystävyyskoulutoiminnan tukiverkko. Tukiverkko muodostuu opettajista tai muista koulutusalan ammattilaisista, joilla on kokemusta eurooppalaisesta yhteistyöstä. Verkko tarjoaa pedagogista tukea ja opastusta, välineitä ja palveluja kumppanin etsimiseen sekä menetelmiä kokemustenvaihtoon ja jo olemassa oleviin www-sivustoihin perustuvan Internet-navan ystävyyskoulutoiminnalle. |
| --- | --- |

b)

e-ystävyyskoulutoiminnan tukiverkko. Tukiverkko muodostuu opettajista tai muista koulutusalan ammattilaisista, joilla on kokemusta eurooppalaisesta yhteistyöstä. Verkko tarjoaa pedagogista tukea ja opastusta, välineitä ja palveluja kumppanin etsimiseen sekä menetelmiä kokemustenvaihtoon ja jo olemassa oleviin www-sivustoihin perustuvan Internet-navan ystävyyskoulutoiminnalle.

| c) | Opettajien ja muiden koulutusalan ammattilaisten jatkokoulutuksen yhteistyöverkostojen tukeminen. Nämä verkostot perustuvat tieto- ja viestintätekniikan pedagogisesta käytöstä vastaaviin laitoksiin. Verkostojen toiminnassa keskitytään koulutusjärjestelmien konkreettisia tulevaisuuden tavoitteita koskevassa selvityksessä esitettyihin painopistealueisiin. Erityistä huomiota kiinnitetään suotuisten olosuhteiden luomiseen tieto- ja viestintätekniikan tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämiselle innovatiivisissa yhteistyömenetelmissä, koulutuksen resurssien ja lähestymistapojen vaihdossa ja koulutusaineiston yhteisessä kehittämisessä. |
| --- | --- |

c)

Opettajien ja muiden koulutusalan ammattilaisten jatkokoulutuksen yhteistyöverkostojen tukeminen. Nämä verkostot perustuvat tieto- ja viestintätekniikan pedagogisesta käytöstä vastaaviin laitoksiin. Verkostojen toiminnassa keskitytään koulutusjärjestelmien konkreettisia tulevaisuuden tavoitteita koskevassa selvityksessä esitettyihin painopistealueisiin. Erityistä huomiota kiinnitetään suotuisten olosuhteiden luomiseen tieto- ja viestintätekniikan tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämiselle innovatiivisissa yhteistyömenetelmissä, koulutuksen resurssien ja lähestymistapojen vaihdossa ja koulutusaineiston yhteisessä kehittämisessä.

| d) | Tiedotus- ja viestintätoimet. Aloitteen onnistuminen edellyttää dynaamista viestintää, jonka perustana on verkkosivusto ja johon kuuluvat muiden muassa houkuttelevan visuaalisen ulkoasun suunnitteleminen, julkaisut, lehdistötiedotteet, esitteet koulujen hankkeista, aloitus- ja päätöstapahtumat sekä kilpailut ja palkinnot. |
| --- | --- |

d)

Tiedotus- ja viestintätoimet. Aloitteen onnistuminen edellyttää dynaamista viestintää, jonka perustana on verkkosivusto ja johon kuuluvat muiden muassa houkuttelevan visuaalisen ulkoasun suunnitteleminen, julkaisut, lehdistötiedotteet, esitteet koulujen hankkeista, aloitus- ja päätöstapahtumat sekä kilpailut ja palkinnot.

Toimintalinja 4:   ”Laaja-alaiset toimet ja eLearning-toimintasuunnitelman seuranta”

Rahoitusta annetaan edellisten lisäksi mm. seuraavanlaisille laaja-alaisille toimille:

| a) | Tuki eLearning-toimintasuunnitelman aktiiviselle seurannalle. Toimi lisää verkko-opiskeluun liittyvien EU:n toimien yhtenäisyyttä ja näkyvyyttä seuraavin keinoin: asiaan liittyvän aineiston, kuten raporttien ja tutkimusten, levittäminen, tavoitteiltaan tai menetelmiltään samankaltaisten projektien kokoaminen yhteen ja tuki kokemustenvaihdolle, verkottumiselle ja muulle mahdolliselle toimintasuunnitelman eri toimien synergialle. |
| --- | --- |

a)

Tuki eLearning-toimintasuunnitelman aktiiviselle seurannalle. Toimi lisää verkko-opiskeluun liittyvien EU:n toimien yhtenäisyyttä ja näkyvyyttä seuraavin keinoin: asiaan liittyvän aineiston, kuten raporttien ja tutkimusten, levittäminen, tavoitteiltaan tai menetelmiltään samankaltaisten projektien kokoaminen yhteen ja tuki kokemustenvaihdolle, verkottumiselle ja muulle mahdolliselle toimintasuunnitelman eri toimien synergialle.

| b) | eLearning-portaalin ylläpito. Portaalin kautta pääsee vaivattomasti ja keskitetysti tarkastelemaan eurooppalaista verkko-opiskeluun liittyviä toimintaa ja käyttämään tietolähteitä, hakemistoja, tietokantoja tai tietämysvarastoja. Lisäksi portaali tuo EU:n ohjelmat, hankkeet, tutkimukset, raportit ja työryhmät helppokäyttöisellä tavalla käyttäjän ulottuville. |
| --- | --- |

b)

eLearning-portaalin ylläpito. Portaalin kautta pääsee vaivattomasti ja keskitetysti tarkastelemaan eurooppalaista verkko-opiskeluun liittyviä toimintaa ja käyttämään tietolähteitä, hakemistoja, tietokantoja tai tietämysvarastoja. Lisäksi portaali tuo EU:n ohjelmat, hankkeet, tutkimukset, raportit ja työryhmät helppokäyttöisellä tavalla käyttäjän ulottuville.

| c) | Tiedotustoimet eurooppalaisten verkkojen kautta. Tarkoituksena on tukea eurooppalaisia verkko-opiskelun verkkoja ja muuta asiaan liittyvää toimintaa, kuten teemakohtaisia konferensseja ja seminaareja, joissa käsitellään verkko-opiskelun kannalta keskeisiä aiheita, esimerkiksi laadunvarmistusta. Lisäksi tuetaan muita järjestelyjä, joilla edistetään eurooppalaista keskustelua ja hyvien toimintatapojen vaihtoa alalla. |
| --- | --- |

c)

Tiedotustoimet eurooppalaisten verkkojen kautta. Tarkoituksena on tukea eurooppalaisia verkko-opiskelun verkkoja ja muuta asiaan liittyvää toimintaa, kuten teemakohtaisia konferensseja ja seminaareja, joissa käsitellään verkko-opiskelun kannalta keskeisiä aiheita, esimerkiksi laadunvarmistusta. Lisäksi tuetaan muita järjestelyjä, joilla edistetään eurooppalaista keskustelua ja hyvien toimintatapojen vaihtoa alalla.

| d) | Seuranta-, analyysi- ja ennustusvälineiden suunnitteleminen ja kehittäminen eurooppalaista verkkoopiskelua varten yhteistyössä Eurostatin ja Euroopan investointipankin kanssa. |
| --- | --- |

d)

Seuranta-, analyysi- ja ennustusvälineiden suunnitteleminen ja kehittäminen eurooppalaista verkkoopiskelua varten yhteistyössä Eurostatin ja Euroopan investointipankin kanssa.

Ohjelma voi myös edistää osallistumista kansainvälisiin hankkeisiin, jotka liittyvät tieto- ja viestintätekniikan mielekkääseen ja tehokkaaseen käyttöön opetuksessa. Esimerkkeinä mainittakoon OECD:n ja UNESCO: n käynnissä olevat hankkeet.

Tekninen tuki

Ohjelman täytäntöönpanoa tuetaan toimilla, joiden tavoitteena on tulosten levittäminen (esim. julkaisut, Internet-linkitykset, hankkeiden ja tapahtumien esittely) ja vaihto, tarvittaessa käyttäen strategisia tutkimuksia esiintyvistä ongelmista tai uusista mahdollisuuksista tai muista seikoista, jotka ovat merkittäviä verkkoopiskelun kehittymiselle Euroopassa. Ohjelmasta tuetaan lisäksi käyttäjien ja osallistujien jatkuvaa palautteenantamista ja loppuarviointia.

2.   TOTEUTTAMISMENETELMÄT JA RAHOITUSJÄRJESTELYT

Rahoitus myönnetään tarjouspyyntöjen ja ehdotuspyyntöjen perusteella.

100 prosentin rahoitus myönnetään ostopalveluihin (kuten tapaustutkimuksiin ja asiantuntijapalveluihin) sekä mahdollisesti rahoitusosuuteen tulevaa toimeenpanotoimistoa varten, jonka perustamista selvitetään parhaillaan.

Toimille annetaan seuraavantyyppistä rahoitusta:

| — | Enintään 80 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista kattava avustus yhdessä muun julkisen tai yksityisen rahoituksen kanssa yhteistyöprojekteihin, esimerkiksi rakenteita luoviin innovatiivisiin hankkeisiin (kaikki toimintalinjat). |
| --- | --- |

—

Enintään 80 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista kattava avustus yhdessä muun julkisen tai yksityisen rahoituksen kanssa yhteistyöprojekteihin, esimerkiksi rakenteita luoviin innovatiivisiin hankkeisiin (kaikki toimintalinjat).

| — | Enintään 80 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista kattava avustus korkea-asteen oppilaitosten vetämiin eLearning-kumppanuuksiin, joilla pyritään luomaan ”verkko-opiskelu-ulottuvuus” sekä eurooppalaisen korkea-asteen opetuksen uusia malleja (toimintalinja 2). |
| --- | --- |

—

Enintään 80 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista kattava avustus korkea-asteen oppilaitosten vetämiin eLearning-kumppanuuksiin, joilla pyritään luomaan ”verkko-opiskelu-ulottuvuus” sekä eurooppalaisen korkea-asteen opetuksen uusia malleja (toimintalinja 2).

| — | 100-prosenttinen rahoitus ystävyyskoulutoiminnan tukirakenteisiin, joihin kuuluu keskusverkkosivusto, yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa perustettava eurooppalainen pedagogisen tuen verkko, edistämis- ja tiedonlevitystoimia ja muita tarpeellisia tukitoimia, kuten jo käynnissä olevien ystävyyskoulujärjestelmien uudelleentarkastelu tai kumppaninhakuvälineen laatiminen. Jäsenvaltioiden edistämis- ja tiedonlevitystoimiin on saatavissa avustusta 50—80 prosenttia (toimintalinja 3). |
| --- | --- |

—

100-prosenttinen rahoitus ystävyyskoulutoiminnan tukirakenteisiin, joihin kuuluu keskusverkkosivusto, yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa perustettava eurooppalainen pedagogisen tuen verkko, edistämis- ja tiedonlevitystoimia ja muita tarpeellisia tukitoimia, kuten jo käynnissä olevien ystävyyskoulujärjestelmien uudelleentarkastelu tai kumppaninhakuvälineen laatiminen. Jäsenvaltioiden edistämis- ja tiedonlevitystoimiin on saatavissa avustusta 50—80 prosenttia (toimintalinja 3).

| — | 50—80 prosenttia kustannuksista kattava avustus tiedotus- ja viestintätoimiin, kuten seminaareihin, vierailuihin, yhteisiin raportteihin, vertaisarviointeihin ja muihin vastaaviin tiedonlevitys- ja tiedonjakotoimiin (kaikki toimintalinjat). |
| --- | --- |

—

50—80 prosenttia kustannuksista kattava avustus tiedotus- ja viestintätoimiin, kuten seminaareihin, vierailuihin, yhteisiin raportteihin, vertaisarviointeihin ja muihin vastaaviin tiedonlevitys- ja tiedonjakotoimiin (kaikki toimintalinjat).

Ehdotuksessa esitetyt toimien toteuttamista koskevat järjestelyt noudattelevat laajasti ottaen yhteisön tavanomaista menettelytapaa tukien ja osarahoituksen yhteydessä: myöntäminen perustuu yksityiskohtaisiin rahoituspyyntöihin. Joillekin toiminnan osille annetaan täysi yhteisön rahoitus, kuten ystävyyskoulutoimintaan kuuluville tukiverkolle ja keskusverkkosivustolle. Rahoitus myönnetään tarjouspyynnön ja ehdotuspyyntöjen perusteella.

Ohjelman hallinnosta huolehtii komissio, jolle antaa mahdollisesti tukea tuleva toimeenpanotoimisto, jonka perustamista selvitetään parhaillaan. Määrärahoilla on tarkoitus kattaa kulut, jotka syntyvät ohjelman tavoitteeseen suoraan liittyvistä tutkimuksista, asiantuntijakokouksista, tiedottamisesta, konferensseista ja julkaisuista, sekä muut mahdolliset kulut teknisestä ja hallinnollisesta avusta, johon ei kuulu viranomaistehtäviä.

P5_TA(2003)0442

Uimaveden laatu *** I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi uimaveden laadusta (KOM(2002) 581 — C5-0508/2002 — 2002/0254(COD))

(Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka,

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2002) 581 (1)), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2002) 581 (1)),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 175 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C5-0508/2002), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 175 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C5-0508/2002),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnan mietinnön sekä aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnon (A5-0335/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnan mietinnön sekä aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnon (A5-0335/2003),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää saada ehdotuksen uudelleen käsiteltäväksi, jos komissio aikoo tehdä siihen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää saada ehdotuksen uudelleen käsiteltäväksi, jos komissio aikoo tehdä siihen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL C 45 E, 25.2.2003, s. 127.

P5_TC1-COD(2002)0254

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. lokakuuta 2003, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/.../EY antamiseksi uimaveden laadusta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 175 artiklan 1 kohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen (1),

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (3),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (4),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Kestävää kehitystä koskevan komission tiedonannon (5) perusteella Eurooppa-neuvosto on määritellyt tavoitteita, joiden perusteella tulevaa kehitystä olisi suunniteltava esimerkiksi luonnonvarojen ja kansanterveyden ensisijaisilla alueilla. |
| --- | --- |

(1)

Kestävää kehitystä koskevan komission tiedonannon (5) perusteella Eurooppa-neuvosto on määritellyt tavoitteita, joiden perusteella tulevaa kehitystä olisi suunniteltava esimerkiksi luonnonvarojen ja kansanterveyden ensisijaisilla alueilla.

| (2) | Vesi on luonnonvara, jota on suojeltava ja jonka niukkuus on otettava huomioon. Erityisesti pintavedet ovat uusiutuvia luonnonvaroja, joiden kapasiteetti selviytyä ihmistoiminnan haittavaikutuksista on rajallinen. |
| --- | --- |

(2)

Vesi on luonnonvara, jota on suojeltava ja jonka niukkuus on otettava huomioon. Erityisesti pintavedet ovat uusiutuvia luonnonvaroja, joiden kapasiteetti selviytyä ihmistoiminnan haittavaikutuksista on rajallinen.

| (3) | EU:n ympäristöpolitiikan tavoitteena on oltava korkea
  ihmisten terveyden
  suojelun taso, ja sen on myötävaikutettava ympäristön laadun säilyttämistä, suojelemista ja
  parantamista koskevien
  tavoitteiden saavuttamiseen. |
| --- | --- |

(3)

EU:n ympäristöpolitiikan tavoitteena on oltava korkea
  ihmisten terveyden
  suojelun taso, ja sen on myötävaikutettava ympäristön laadun säilyttämistä, suojelemista ja
  parantamista koskevien
  tavoitteiden saavuttamiseen.

| (4) | Uimaveden laatua koskevien EU:n toimenpiteiden jatkuva merkitys käy selväksi kunkin uintikauden aikana, koska toimenpiteillä suojellaan kansalaisia sekä satunnaispäästöistä aiheutuvalta että pitkäaikaiselta veden pilaantumiselta Euroopan uimarannoilla tai niiden lähellä, ja uimaveden laatu on yleisesti ottaen parantunut huomattavasti uimaveden laadusta 8 päivänä joulukuuta 1975
  annetun neuvoston direktiivin 76/160/ETY (6) voimaantulon jälkeen. Kyseinen direktiivi kuitenkin heijastaa 1970-luvun alussa käytettävissä olleita tietoja ja kokemuksia. Vesien virkistyskäytön muodot sekä tieteellinen ja tekninen tietämys ovat kuitenkin muuttuneet. |
| --- | --- |

(4)

Uimaveden laatua koskevien EU:n toimenpiteiden jatkuva merkitys käy selväksi kunkin uintikauden aikana, koska toimenpiteillä suojellaan kansalaisia sekä satunnaispäästöistä aiheutuvalta että pitkäaikaiselta veden pilaantumiselta Euroopan uimarannoilla tai niiden lähellä, ja uimaveden laatu on yleisesti ottaen parantunut huomattavasti uimaveden laadusta 8 päivänä joulukuuta 1975
  annetun neuvoston direktiivin 76/160/ETY (6) voimaantulon jälkeen. Kyseinen direktiivi kuitenkin heijastaa 1970-luvun alussa käytettävissä olleita tietoja ja kokemuksia. Vesien virkistyskäytön muodot sekä tieteellinen ja tekninen tietämys ovat kuitenkin muuttuneet.

| (5) | Komissio antoi joulukuussa 2000 tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle uuden uimavesipolitiikan laatimisesta (7) ja aloitti kaikkien niiden tahojen laajan konsultoinnin, joiden etu on kysymyksessä ja joita asia koskee. Konsultoinnin perusteella todettiin, että tukea annettiin yleisesti uusimpaan tieteellisesti todistettuun tietoon perustuvan uuden direktiivin laatimiselle, jossa kiinnitetään erityisesti huomiota kansalaisten laajempaan osallistumiseen. |
| --- | --- |

(5)

Komissio antoi joulukuussa 2000 tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle uuden uimavesipolitiikan laatimisesta (7) ja aloitti kaikkien niiden tahojen laajan konsultoinnin, joiden etu on kysymyksessä ja joita asia koskee. Konsultoinnin perusteella todettiin, että tukea annettiin yleisesti uusimpaan tieteellisesti todistettuun tietoon perustuvan uuden direktiivin laatimiselle, jossa kiinnitetään erityisesti huomiota kansalaisten laajempaan osallistumiseen.

| (6) | Kuudennesta ympäristöä koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta 22 päivänä heinäkuuta 2002 tehtyyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseen N:o 1600/2002/EY (8)
  sisältyy sitoumus ehdotuksen tekemisestä direktiivin 76/160/ETY tarkistamiseksi. |
| --- | --- |

(6)

Kuudennesta ympäristöä koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta 22 päivänä heinäkuuta 2002 tehtyyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseen N:o 1600/2002/EY (8)
  sisältyy sitoumus ehdotuksen tekemisestä direktiivin 76/160/ETY tarkistamiseksi.

| (7) | Direktiivissä olisi otettava huomioon tieteellinen näyttö päätettäessä siitä, mitkä osoitinmuuttujat ovat luotettavimpia bakteerien
  ja fysikaalis-kemiallisten tekijöiden
  aiheuttamien terveysriskien arvioinnissa. Direktiivillä olisi saavutettava suojelun korkea taso.
  Olisi myös tarkasteltava kustannushyötysuhdetta sen takaamiseksi, että tämän menettelyn toteuttamisesta aiheutuvat kustannukset ovat perusteltuja. |
| --- | --- |

(7)

Direktiivissä olisi otettava huomioon tieteellinen näyttö päätettäessä siitä, mitkä osoitinmuuttujat ovat luotettavimpia bakteerien
  ja fysikaalis-kemiallisten tekijöiden
  aiheuttamien terveysriskien arvioinnissa. Direktiivillä olisi saavutettava suojelun korkea taso.
  Olisi myös tarkasteltava kustannushyötysuhdetta sen takaamiseksi, että tämän menettelyn toteuttamisesta aiheutuvat kustannukset ovat perusteltuja.

| (8) | Jotta voimavaroja käytettäisiin tehokkaammin ja viisaammin, tämä direktiivi on koordinoitava tiiviisti yhteisön muun vesilainsäädännön, kuten yhteisön vesipolitiikan puitteista 23 päivänä lokakuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/60/EY (9), yhdyskuntajätevesien käsittelystä 21 päivänä toukokuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/271/ETY (10) ja vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta 12 päivänä joulukuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY (11), kanssa. |
| --- | --- |

(8)

Jotta voimavaroja käytettäisiin tehokkaammin ja viisaammin, tämä direktiivi on koordinoitava tiiviisti yhteisön muun vesilainsäädännön, kuten yhteisön vesipolitiikan puitteista 23 päivänä lokakuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/60/EY (9), yhdyskuntajätevesien käsittelystä 21 päivänä toukokuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/271/ETY (10) ja vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta 12 päivänä joulukuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY (11), kanssa.

| (9) | Sidosryhmille olisi levitettävä asianmukaista tietoa suunnitelluista toimenpiteistä ja täytäntöönpanossa tapahtuneesta edistymisestä. Tässä olisi käytettävä uusia tekniikoita, joiden avulla yleisölle voidaan tiedottaa tehokkaasti ja vertailukelpoisella tavalla koko yhteisön uimavesistä. |
| --- | --- |

(9)

Sidosryhmille olisi levitettävä asianmukaista tietoa suunnitelluista toimenpiteistä ja täytäntöönpanossa tapahtuneesta edistymisestä. Tässä olisi käytettävä uusia tekniikoita, joiden avulla yleisölle voidaan tiedottaa tehokkaasti ja vertailukelpoisella tavalla koko yhteisön uimavesistä.

| (10) | Direktiivissä olisi otettava huomioon vesien virkistyskäytön uudet muodot, joiden suosio on kasvanut yhteiskunnallisista muutoksista sekä uusista urheiluvarusteista ja niiden materiaaleista johtuen. |
| --- | --- |

(10)

Direktiivissä olisi otettava huomioon vesien virkistyskäytön uudet muodot, joiden suosio on kasvanut yhteiskunnallisista muutoksista sekä uusista urheiluvarusteista ja niiden materiaaleista johtuen.

| (11) | Seurantatarkoituksiin on sovellettava yhdenmukaistettuja analyysimenetelmiä ja käytäntöjä. Realistisen luokituksen mahdollistamiseksi uimavesiä on seurattava ja niiden laatua arvioitava pitkän ajanjakson kuluessa. Seurantatoimien ja niiden toteuttamistiheyden olisi puolestaan vastattava uimaveden historiaa ja luokitusta, ja erityisesti sellaisia uimavesiä olisi seurattava, joissa riskejä saattaa esiintyä. Vaatimustenmukaisuuden olisi perustuttava asianmukaisiin hallintatoimenpiteisiin ja laadunvarmistukseen, ei ainoastaan mittauksiin ja laskentaan. Samalla on kiinnitettävä erityistä huomiota laatuvaatimusten täyttymiseen ja johdonmukaiseen siirtymiseen direktiivistä 76/160/ETY uuteen direktiiviin. |
| --- | --- |

(11)

Seurantatarkoituksiin on sovellettava yhdenmukaistettuja analyysimenetelmiä ja käytäntöjä. Realistisen luokituksen mahdollistamiseksi uimavesiä on seurattava ja niiden laatua arvioitava pitkän ajanjakson kuluessa. Seurantatoimien ja niiden toteuttamistiheyden olisi puolestaan vastattava uimaveden historiaa ja luokitusta, ja erityisesti sellaisia uimavesiä olisi seurattava, joissa riskejä saattaa esiintyä. Vaatimustenmukaisuuden olisi perustuttava asianmukaisiin hallintatoimenpiteisiin ja laadunvarmistukseen, ei ainoastaan mittauksiin ja laskentaan. Samalla on kiinnitettävä erityistä huomiota laatuvaatimusten täyttymiseen ja johdonmukaiseen siirtymiseen direktiivistä 76/160/ETY uuteen direktiiviin.

| (12) | Jotta kansalaisia voidaan suojella ja jotta heille voidaan tiedottaa oikeaan aikaan poikkeuksellisista tilanteista kuten tulvista tai infrastruktuurin häiriöistä, olisi laadittava asianmukaisia hätätilasuunnitelmia, joihin sisältyy varhaisvaroitusjärjestelmiä. |
| --- | --- |

(12)

Jotta kansalaisia voidaan suojella ja jotta heille voidaan tiedottaa oikeaan aikaan poikkeuksellisista tilanteista kuten tulvista tai infrastruktuurin häiriöistä, olisi laadittava asianmukaisia hätätilasuunnitelmia, joihin sisältyy varhaisvaroitusjärjestelmiä.

| (13) | Tiedon saannista, kansalaisten osallistumisoikeudesta sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa tehdyssä Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission yleissopimuksessa (Århusin yleissopimuksessa (12)) liitetään ”ympäristötieto” ihmisten terveyteen ja turvallisuuteen ja ”sosiaaliset ja taloudelliset tekijät” ympäristöä koskevaan päätöksentekoon. Tämän direktiivin olisi oltava yhdenmukainen ympäristötiedon julkisesta saatavuudesta 28 päivänä tammikuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/4/EY (13)
  kanssa. |
| --- | --- |

(13)

Tiedon saannista, kansalaisten osallistumisoikeudesta sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa tehdyssä Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission yleissopimuksessa (Århusin yleissopimuksessa (12)) liitetään ”ympäristötieto” ihmisten terveyteen ja turvallisuuteen ja ”sosiaaliset ja taloudelliset tekijät” ympäristöä koskevaan päätöksentekoon. Tämän direktiivin olisi oltava yhdenmukainen ympäristötiedon julkisesta saatavuudesta 28 päivänä tammikuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/4/EY (13)
  kanssa.

| (14) | Tämän direktiivin täytäntöönpanon kannalta tarpeelliset toimenpiteet olisi vahvistettava menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (14) mukaisesti. |
| --- | --- |

(14)

Tämän direktiivin täytäntöönpanon kannalta tarpeelliset toimenpiteet olisi vahvistettava menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (14) mukaisesti.

| (15) | Koska tämän direktiivin tavoitteita, jotka ovat hyvä uimaveden laatu ja suojelun korkea taso koko yhteisössä, ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin ilman yhteisiä vaatimuksia, ja ne voidaan tästä syystä toteuttaa paremmin yhteisön tasolla, yhteisö voi ryhtyä toimiin perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Sanotussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

(15)

Koska tämän direktiivin tavoitteita, jotka ovat hyvä uimaveden laatu ja suojelun korkea taso koko yhteisössä, ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin ilman yhteisiä vaatimuksia, ja ne voidaan tästä syystä toteuttaa paremmin yhteisön tasolla, yhteisö voi ryhtyä toimiin perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Sanotussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen.

| (16) | Direktiivi 76/160/ETY olisi kumottava, |
| --- | --- |

(16)

Direktiivi 76/160/ETY olisi kumottava,

OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Tavoitteet

Tämän direktiivin tarkoituksena on ympäristön
  laadun
  säilyttäminen
  ,
  suojeleminen
  ja
  parantaminen, jotta kansalaisten terveyttä suojellaan kemialliselta ja mikrobiologiselta kontaminaatiolta uimisen ja veden muun virkistyskäytön yhteydessä. Tässä
  direktiivissä säädetään
  sen vuoksi terveysnormeista
  , uimaveden laadun seurannasta,
  ylläpidosta
  ja luokituksesta sekä uimavettä koskevasta tiedottamisesta yleisölle.

Direktiivillä täydennetään
  ja edistetään direktiivissä
  2000/60/EY
  vahvistettuja
  tavoitteita ja toimenpiteitä
  sekä kyseisen direktiivin mukaista yhteisten kemiallisten laatustandardien asettamista
  painottamalla erityisesti ympäristö- ja terveysnäkökohtia.

2 artikla

Soveltamisala

Tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvat uimavedet, lukuun ottamatta

| 1. | hoitotarkoituksiin käytettävää vettä, |
| --- | --- |

1.

hoitotarkoituksiin käytettävää vettä,

| 2. | uima- ja porealtaiden vettä, |
| --- | --- |

2.

uima- ja porealtaiden vettä,

| 3. | suljetussa tilassa olevaa vettä, jota on tarkoitus käsitellä, |
| --- | --- |

3.

suljetussa tilassa olevaa vettä, jota on tarkoitus käsitellä,

| 4. | suljetussa tilassa olevaa pintavettä, joka on keinotekoisesti aikaansaatu ja erotettu luonnonvesistä (esimerkiksi pohja-, pinta- tai rannikkovesistä), |
| --- | --- |

4.

suljetussa tilassa olevaa pintavettä, joka on keinotekoisesti aikaansaatu ja erotettu luonnonvesistä (esimerkiksi pohja-, pinta- tai rannikkovesistä),

| 5. | vettä, jota käytetään muihin virkistystoimintoihin, jotka tapahtuvat yli 100 metrin päässä laskuveden aikaisesta rannasta tai joita harjoitetaan uimakauden ulkopuolella, edellyttäen, että yhdyskuntajätevesien tai muiden saastumislähteiden näille vesille aiheuttama saastumisriski ei ole erityisen suuri. |
| --- | --- |

5.

vettä, jota käytetään muihin virkistystoimintoihin, jotka tapahtuvat yli 100 metrin päässä laskuveden aikaisesta rannasta tai joita harjoitetaan uimakauden ulkopuolella, edellyttäen, että yhdyskuntajätevesien tai muiden saastumislähteiden näille vesille aiheuttama saastumisriski ei ole erityisen suuri.

3 artikla

Määritelmät

Tässä direktiivissä käytetään seuraavia määritelmiä:

| 1. | Uimavesi: kaikki virtaavat tai seisovat makeat pintavedet, jokisuiden vaihettumisalueet ja rannikkovedet (tai niiden osat),






  a) | joissa uiminen ei ole kiellettyä ja joissa
  uimakauden aikana
  ui säännöllisesti huomattava määrä ihmisiä, |
| --- | --- | --- |

1.

Uimavesi: kaikki virtaavat tai seisovat makeat pintavedet, jokisuiden vaihettumisalueet ja rannikkovedet (tai niiden osat),

a)

joissa uiminen ei ole kiellettyä ja joissa
  uimakauden aikana
  ui säännöllisesti huomattava määrä ihmisiä,

| b) | joissa harjoitetaan tavallisesti ”muuta virkistyskäyttöä”, edellyttäen, että yhdyskuntajätevesien ja/tai muiden saastumislähteiden aiheuttama saastumisriski on erityisen suuri näillä vesialueilla, tai |
| --- | --- |

b)

joissa harjoitetaan tavallisesti ”muuta virkistyskäyttöä”, edellyttäen, että yhdyskuntajätevesien ja/tai muiden saastumislähteiden aiheuttama saastumisriski on erityisen suuri näillä vesialueilla, tai

| c) | joissa julkiset viranomaiset tai kaupalliset intressit aktiivisesti edistävät uimista. |
| --- | --- |

c)

joissa julkiset viranomaiset tai kaupalliset intressit aktiivisesti edistävät uimista.

| 2. | Uintikausi: kausi, jolloin ihmisten odotetaan paikallisten tapojen ja sääntöjen perusteella, sääolot ja topologiset olosuhteet huomioon ottaen, uivan. |
| --- | --- |

2.

Uintikausi: kausi, jolloin ihmisten odotetaan paikallisten tapojen ja sääntöjen perusteella, sääolot ja topologiset olosuhteet huomioon ottaen, uivan.

| 3. | Hallintatoimenpiteet: seuraavat uimavettä koskevat toimenpiteet:






  a) | uimavesiprofiilin laatiminen ja ylläpitäminen, |
| --- | --- | --- |

3.

Hallintatoimenpiteet: seuraavat uimavettä koskevat toimenpiteet:

a)

uimavesiprofiilin laatiminen ja ylläpitäminen,

| b) | seurantakalenterin laatiminen, |
| --- | --- |

b)

seurantakalenterin laatiminen,

| c) | uimaveden seuranta, |
| --- | --- |

c)

uimaveden seuranta,

| d) | uimaveden laadun arviointi, |
| --- | --- |

d)

uimaveden laadun arviointi,

| e) | uimaveden luokitus, |
| --- | --- |

e)

uimaveden luokitus,

| f) | saastumislähteisiin liittyvien riskien arviointi, |
| --- | --- |

f)

saastumislähteisiin liittyvien riskien arviointi,

| g) | hätätilasuunnitelmien laatiminen ja valvontajärjestelmien perustaminen, |
| --- | --- |

g)

hätätilasuunnitelmien laatiminen ja valvontajärjestelmien perustaminen,

| h) | uimaveden laatua koskeva
  tosiseikkoihin perustuva
  tiedottaminen yleisölle, |
| --- | --- |

h)

uimaveden laatua koskeva
  tosiseikkoihin perustuva
  tiedottaminen yleisölle,

| i) | toimenpiteiden toteuttaminen sen estämiseksi, että ihmiset altistuvat saastumiselle, |
| --- | --- |

i)

toimenpiteiden toteuttaminen sen estämiseksi, että ihmiset altistuvat saastumiselle,

| j) | toimenpiteiden toteuttaminen saastumisen ja kontaminaation riskin vähentämiseksi. |
| --- | --- |

j)

toimenpiteiden toteuttaminen saastumisen ja kontaminaation riskin vähentämiseksi.

| 4. | Muu virkistyskäyttö: toiminta, jossa liikutaan välineiden avulla vedessä ja johon liittyy merkittävä veden nielemisen vaara (kuten laine- ja purjelautailu sekä melonta). |
| --- | --- |

4.

Muu virkistyskäyttö: toiminta, jossa liikutaan välineiden avulla vedessä ja johon liittyy merkittävä veden nielemisen vaara (kuten laine- ja purjelautailu sekä melonta).

| 5. | Pintavedet, jokisuiden
  vaihettumisalueet ja rannikkovedet määritellään samalla tavoin kuin direktiivissä 2000/60/EY. |
| --- | --- |

5.

Pintavedet, jokisuiden
  vaihettumisalueet ja rannikkovedet määritellään samalla tavoin kuin direktiivissä 2000/60/EY.

| 6. | Hätätilaolosuhteet: poikkeukselliset olosuhteet, joilla on vaikutusta veden laatuun ja jotka eivät johdu säännöllisesti (alle viiden vuoden välein) toistuvista tavanomaisista sääoloista, kuten sateesta tai jokivirtojen muutoksista. |
| --- | --- |

6.

Hätätilaolosuhteet: poikkeukselliset olosuhteet, joilla on vaikutusta veden laatuun ja jotka eivät johdu säännöllisesti (alle viiden vuoden välein) toistuvista tavanomaisista sääoloista, kuten sateesta tai jokivirtojen muutoksista.

| 7. | Veden laatua koskevat tiedot: seurannan tuloksena saadut tiedot. |
| --- | --- |

7.

Veden laatua koskevat tiedot: seurannan tuloksena saadut tiedot.

| 8. | Uimaveden laadun arviointi: uimaveden laadun arviointiprosessi, jossa käytetään liitteissä I ja II kuvattua laskentamenetelmää. |
| --- | --- |

8.

Uimaveden laadun arviointi: uimaveden laadun arviointiprosessi, jossa käytetään liitteissä I ja II kuvattua laskentamenetelmää.

4 artikla

Laadullinen tila

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikki uimavedet täyttävät ”hyvää laatua” koskevat vaatimukset. Nämä vaatimukset perustuvat mikrobiologisten muuttujien arvoihin, jotka ovat vähintään yhtä tiukat kuin liitteessä I olevassa C sarakkeessa muuttujille 1 ja 2 asetetut arvot ja perustuvat liitteessä II esitetyllä menetelmällä suoritettuun arviointiin ja laskentaan.

2.   Jäsenvaltioiden on tarpeellisiksi katsomiensa toimenpiteiden avulla edistettävä niiden laatuvaatimusten saavuttamista, jotka vastaavat liitteessä I olevassa B sarakkeessa ”erinomaiselle laadulle” asetettuja vaatimuksia ja perustuvat liitteessä II esitetyllä menetelmällä suoritettuun arviointiin ja laskentaan.

5 artikla

Uimavesien luettelo

1.   Jäsenvaltioiden on laadittava luettelo
  kaikista alueellaan sijaitsevista uimavesistä ja kunkin uimakauden kestosta viimeistään ... päivänä ... kuuta ...
   (15).

2.   Luetteloa on tarkistettava ja se on saatettava ajan tasalle vuosittain,

| a) | jotta siihen voidaan lisätä uudet uimavesiksi määritellyt vedet, |
| --- | --- |

a)

jotta siihen voidaan lisätä uudet uimavesiksi määritellyt vedet,

| b) | jotta siitä voidaan poistaa uimavedet, jotka eivät enää täytä uimavesien määritelmän vaatimuksia. |
| --- | --- |

b)

jotta siitä voidaan poistaa uimavedet, jotka eivät enää täytä uimavesien määritelmän vaatimuksia.

3.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ja yleisölle 1 kohdassa tarkoitettu luettelo vuosittain ennen uintikauden alkua. Jäsenvaltioiden on samalla ilmoitettava komissiolle ja kansalaisille luettelon muutoksista sekä uimavesien luettelosta poistamisen syistä.

Luettelosta poistamisen syitä voivat olla tapojen muuttuminen, uimarannan tai sen käytön muuttuminen tai uimarannan topologisten olosuhteiden muuttuminen.

6 artikla

Uimavesiprofiili

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikille uimavesille laaditaan uimavesiprofiili liitteen III mukaisesti. Uimavesiprofiili on laadittava ensimmäisen kerran viimeistään ... päivänä ... kuuta ...
   (16).
  Siihen asti sovelletaan direktiivissä 76/160/ETY säädettyjä toimia.

2.   Uimavesiprofiilia on tarkistettava liitteessä III olevan f kohdan mukaisesti tai kun uimaveden läheisyydessä on toteutettu merkittäviä rakennustöitä tai infrastruktuurimuutoksia, jotka todennäköisesti vaikuttavat veden laatuluokitukseen.

7 artikla

Seuranta

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että liitteessä I olevassa A sarakkeessa esitettyjä muuttujia seurataan liitteen IV mukaisesti.

2.   Kaikille uimavesille on laadittava seurantakalenteri, joka julkistetaan 17 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti ennen kunkin uintikauden alkua, ensimmäisen kerran ... päivänä ... kuuta ... (17)
  .

3.
     
  Seuranta tehdään neljän päivän kuluessa kalenterissa määrätystä päivästä.

4.   Jäsenvaltiot saavat aloittaa liitteessä I esitettyjen muuttujien seurannan tämän direktiivin voimaantulon jälkeisenä ensimmäisenä täytenä uintikautena ja käyttää tuloksia 8 artiklassa tarkoitettujen veden laatua koskevien tietojen kokoamiseen. Heti kun jäsenvaltiot aloittavat seurannan tämän direktiivin vaatimusten mukaisesti, ne saavat lopettaa direktiivin 76/160/ETY liitteessä esitettyjen muuttujien seurannan.

5.   Edellä 2 kohdassa tarkoitetun seurantakalenterin aikataulun noudattaminen voidaan keskeyttää toistaiseksi hätätilaolosuhteissa. Aikatauluun palataan niin pian kuin se on käytännössä mahdollista hätätilaolosuhteiden päättymisen jälkeen.

6.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava seurantakalenterin väliaikaisesta peruuttamisesta komissiolle mahdollisimman pian. Raportissa on selostettava hätätilaolosuhteet ja, jos hätätila johtuu sääoloista, huonoon veden laatuun johtaneiden sateiden tai äärimmäisten vesivirtojen laskettu toistumisaika.

8 artikla

Uimaveden laadun arviointi

1.   Jäsenvaltioiden on laadittava veden laatua koskevat tiedot liitteessä I olevan A sarakkeen muuttujien 1 ja 2 seurannan perusteella.

2.   Uimaveden laadun arviointi suoritetaan kolmelta edeltävältä uintikaudelta saatujen veden laatua koskevien tietojen perusteella ja liitteessä II esitetyn menettelyn mukaisesti.

3.   Uimaveden laadun arviointi on suoritettava ensimmäisen kerran viimeistään ... päivänä ... kuuta ... (18)
  .

4.   Arviointi on toistettava vuosittain uintikauden lopussa ottaen huomioon kyseistä uintikautta ja kahden edellisen vuoden uintikausia varten kerätyt tiedot.

5.   Kun uimaveden läheisyydessä on toteutettu merkittäviä rakennustöitä tai infrastruktuurimuutoksia, jotka todennäköisesti vaikuttavat veden laatuluokitukseen, kerätään uudet uimaveden laatua koskevat tiedot ja suoritetaan arviointi ottamatta huomioon ennen kyseisen infrastruktuurin valmistumista kerättyjä uimaveden laatutietoja.

9 artikla

Uimaveden laatuluokitus

Veden laatua koskevien tietojen vuosittaisen arvioinnin perusteella jäsenvaltioiden on luokiteltava uimaveden laatu ”huonoksi”, ”hyväksi” tai ”erinomaiseksi” liitteen II perusteiden mukaisesti. Arviointi on suoritettava ensimmäisen kerran viimeistään ... päivänä ... kuuta ... (18)
  .

10 artikla

Luokituksen jälkeiset tutkimukset ja analyysit

1.   ”Huonoiksi” luokitelluista uimavesistä on tutkittava perusteellisesti kaikki lähteet ja olosuhteet, jotka todennäköisesti aiheuttavat niiden saastumisen ja kontaminaation tai myötävaikuttavat niihin. Nämä tutkimukset ja analyysit on toistettava määräajoin, vähintään kerran vuodessa. Tutkimusten ja analyysien tarkoituksena on 6 artiklassa ja liitteessä III tarkoitetun uimavesiprofiilin ajan tasalle saattaminen ja riskien ymmärtäminen, jotta niiden perusteella voidaan toteuttaa 3 artiklan 3 kohdan f-j kohdassa määriteltyjä kohdistettuja hallintatoimenpiteitä.

2.   ”Hyviksi” luokitelluista uimavesistä on tutkittava kahden vuoden välein kaikki lähteet ja olosuhteet, jotka todennäköisesti aiheuttavat niiden saastumisen ja kontaminaation tai myötävaikuttavat niihin. Tämän analyysin tarkoituksena on 6 artiklassa ja liitteessä III tarkoitetun uimavesiprofiilin ajan tasalle saattaminen ja riskien ymmärtäminen, jotta niiden perusteella voidaan toteuttaa kohdistettuja, ehkäiseviä hallintatoimenpiteitä.

3.   ”Erinomaisiksi” luokiteltuihin uimavesiin on sovellettava kolmen vuoden välein suoritettavaa uimavesiprofiilin analyysiä, jotta ymmärretään paremmin kaikki mahdolliset saastumisen ja kontaminaation lähteet ja riskit ja jotta niitä vastaan voidaan toteuttaa asianmukaisia toimenpiteitä.

4.   Edellä 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitetuissa tutkimuksissa ja analyyseissä on käytettävä parhaalla mahdollisella tavalla direktiivin 2000/60/EY vaatimusten mukaisesti toteutetusta seurannasta ja arvioinnista saatuja tietoja, ja niissä on arvioitava ainakin

| a) | virran yläjuoksulla vallitsevia oloja, kun on kyse sisämaan virtaavista vesistä, ja |
| --- | --- |

a)

virran yläjuoksulla vallitsevia oloja, kun on kyse sisämaan virtaavista vesistä, ja

| b) | ympäröiviä oloja, vesien muodostumisalueella vallitsevat olot mukaan luettuna, kun on kyse sisämaan seisovista vesistä ja rannikkovesistä. |
| --- | --- |

b)

ympäröiviä oloja, vesien muodostumisalueella vallitsevat olot mukaan luettuna, kun on kyse sisämaan seisovista vesistä ja rannikkovesistä.

11 artikla

Näytteiden käsittelyn yhdenmukaistetut vaatimukset

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että näytteiden käsittelyyn, analyysiin, varastointiin ja kuljetukseen sovelletaan liitteessä I olevassa D sarakkeessa ja liitteessä V tarkoitettuja yhdenmukaistettuja vaatimuksia, jotta vähennetään näytteiden kontaminaation riskejä.

Komissio voi antaa suuntaviivat näytteiden käsittelyä, analyysiä, varastointia ja kuljetusta koskeviksi yhdenmukaistetuiksi vaatimuksiksi 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.

12 artikla

Hätätilasuunnitelmat

1.   Jäsenvaltioiden on vahvistettava hätätilasuunnitelmat sellaisia tilanteita (kuten tulvia, onnettomuuksia tai infrastruktuurin häiriöitä) varten, jotka saattavat vaikuttaa haitallisesti uimaveden laatuun. Näissä suunnitelmissa on yksilöitävä vaikutusten mahdolliset syyt ja riskit, vahvistettava valvonta- ja/tai varhaisvaroitusjärjestelmät ja annettava ohjeita vahinkojen ehkäisemiseksi tai lieventämiseksi.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että perustetaan, parannetaan tai ylläpidetään kattavia kansallisia ja/tai paikallisia valvonta- ja varhaisvaroitusjärjestelmiä, joilla

| a) | tunnistetaan sellaiset saaste-esiintymät tai niiden merkittävät riskit, jotka saattavat vaikuttaa haitallisesti uimaveden laatuun, mukaan luettuna poikkeukselliset sääolot, |
| --- | --- |

a)

tunnistetaan sellaiset saaste-esiintymät tai niiden merkittävät riskit, jotka saattavat vaikuttaa haitallisesti uimaveden laatuun, mukaan luettuna poikkeukselliset sääolot,

| b) | annetaan asiasta vastaaville viranomaisille viipymättä tarvittavat tiedot näistä esiintymistä ja uhista, |
| --- | --- |

b)

annetaan asiasta vastaaville viranomaisille viipymättä tarvittavat tiedot näistä esiintymistä ja uhista,

| c) | jos kansalaisten terveydelle on välitöntä vaaraa, välitetään kyseisille kansalaisille kaikki viranomaisilla olevat asiaankuuluvat tiedot, joiden avulla kansalaiset voivat estää vahingot tai lieventää niitä, |
| --- | --- |

c)

jos kansalaisten terveydelle on välitöntä vaaraa, välitetään kyseisille kansalaisille kaikki viranomaisilla olevat asiaankuuluvat tiedot, joiden avulla kansalaiset voivat estää vahingot tai lieventää niitä,

| d) | annetaan asiasta vastaaville viranomaisille ja tarpeen vaatiessa kansalaisille suosituksia ehkäiseviksi ja korjaaviksi toimiksi, |
| --- | --- |

d)

annetaan asiasta vastaaville viranomaisille ja tarpeen vaatiessa kansalaisille suosituksia ehkäiseviksi ja korjaaviksi toimiksi,

| e) | varmistetaan, että hätätilanteen sattuessa uimaveden läheisyyteen sijoitetaan väliaikaisia varoitusmerkkejä näkyville paikoille. |
| --- | --- |

e)

varmistetaan, että hätätilanteen sattuessa uimaveden läheisyyteen sijoitetaan väliaikaisia varoitusmerkkejä näkyville paikoille.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että viranomaisilla on tarvittavat valmiudet reagoida näihin esiintymiin ja riskeihin hätätilasuunnitelman mukaisesti.

4.   Uimaveden laatuun liittyviä esiintymiä ja uhkia varten laaditut valvonta- ja varhaisvaroitusjärjestelmät, hätätilasuunnitelmat ja resurssit voidaan yhdistää muihin järjestelmiin ja suunnitelmiin.

13 artikla

Vaatimustenmukaisuus

1.   Uimaveden katsotaan täyttävän tämän direktiivin vaatimukset, jos

| a) | uintikauden lopussa uimavesi luokitellaan vähintään ”hyväksi”, |
| --- | --- |

a)

uintikauden lopussa uimavesi luokitellaan vähintään ”hyväksi”,

| b) | liitteessä I olevassa A sarakkeessa esitettyjä muuttujia on seurattu liitteen IV mukaisesti ja |
| --- | --- |

b)

liitteessä I olevassa A sarakkeessa esitettyjä muuttujia on seurattu liitteen IV mukaisesti ja

| c) | veden laatua koskevat tavoitteet on saavutettu direktiivissä 2000/60/EY vahvistettuja kriteereitä, luokituksia ja määräaikoja noudattaen. |
| --- | --- |

c)

veden laatua koskevat tavoitteet on saavutettu direktiivissä 2000/60/EY vahvistettuja kriteereitä, luokituksia ja määräaikoja noudattaen.

2.   ”Huonoksi” luokitellun uimaveden katsotaan kuitenkin väliaikaisesti täyttävän tämän direktiivin vaatimukset, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | uintikauden aikana on toteutettu hallintatoimenpiteitä,
  mukaan luettuna uintikielto
  , joilla estetään ihmisten altistuminen saastumiselle/kontaminaatiolle ja joilla vähennetään saastumisen/kontaminaation riskiä tai poistetaan se, ja |
| --- | --- |

a)

uintikauden aikana on toteutettu hallintatoimenpiteitä,
  mukaan luettuna uintikielto
  , joilla estetään ihmisten altistuminen saastumiselle/kontaminaatiolle ja joilla vähennetään saastumisen/kontaminaation riskiä tai poistetaan se, ja

| b) | määritellään syyt siihen, miksi vaatimukset eivät täyty, ja |
| --- | --- |

b)

määritellään syyt siihen, miksi vaatimukset eivät täyty, ja

| c) | on toteutettu toimenpiteitä saastumisen/kontaminaation ehkäisemiseksi, vähentämiseksi tai poistamiseksi, ja niiden odotetaan tuottavan myönteisiä tuloksia kolmen vuoden kuluessa, ja |
| --- | --- |

c)

on toteutettu toimenpiteitä saastumisen/kontaminaation ehkäisemiseksi, vähentämiseksi tai poistamiseksi, ja niiden odotetaan tuottavan myönteisiä tuloksia kolmen vuoden kuluessa, ja

| d) | varoitetaan kansalaisia selvällä ja yksinkertaisella varoitusmerkillä ja kerrotaan heille myös
  saastumisen/kontaminaation syistä ja kaikista toteutetuista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

d)

varoitetaan kansalaisia selvällä ja yksinkertaisella varoitusmerkillä ja kerrotaan heille myös
  saastumisen/kontaminaation syistä ja kaikista toteutetuista toimenpiteistä.

Jos uimavesi ei ole vielä kolmen vuoden kuluessakaan saavuttanut luokitusta ”hyvä”, sen ei katsota täyttävän tämän direktiivin vaatimuksia.

14 artikla

Vaatimusten täyttyminen ja väliaikaisen kontaminaation valvonta

1.
     
  Jäsenvaltiot voivat päättää tämän artiklan säännösten soveltamisesta väliaikaisesti kontaminoituneisiin uimavesiin.

2.
     
  Jos uimavesi on kontaminoitunut väliaikaisesti, kontaminaation syy on tiedossa ja sen kesto voidaan ennustaa, uimavedelle on annettava luokitus, jonka se saisi ilman väliaikaista kontaminaatiota, edellyttäen, että uimakauden aikana toteutetaan asianmukaisia toimia, joiden avulla yleisölle tiedotetaan, milloin uimavesiin vaikuttava väliaikainen kontaminaatio on odotettavissa tai milloin se tapahtuu, ja että uiminen on väliaikaisen kontaminaation aikana kiellettyä tai siitä varoitetaan.

3.
     
  Tällaisen uimaveden katsotaan täyttävän tämän direktiivin vaatimukset, jos:

| a) | uimaveden luokittelu ”huonoksi” johtuu pelkästään sen väliaikaisesta kontaminaatiosta, |
| --- | --- |

a)

uimaveden luokittelu ”huonoksi” johtuu pelkästään sen väliaikaisesta kontaminaatiosta,

| b) | asianomainen jäsenvaltio toteuttaa 4 kohdassa säädetyt toimet, ja |
| --- | --- |

b)

asianomainen jäsenvaltio toteuttaa 4 kohdassa säädetyt toimet, ja

| c) | toimet parantavat väliaikaisen kontaminaation ymmärtämistä tai sen valvontaa. |
| --- | --- |

c)

toimet parantavat väliaikaisen kontaminaation ymmärtämistä tai sen valvontaa.

4.
     
  Edellä 3 kohdassa tarkoitetut toimet ovat seuraavat:

| a) | toimet, jotka edistävät väliaikaisen kontaminaation ymmärtämistä tai parantavat sen ennustettavuutta, |
| --- | --- |

a)

toimet, jotka edistävät väliaikaisen kontaminaation ymmärtämistä tai parantavat sen ennustettavuutta,

| b) | parantavat toimet, elleivät ne olisi vastoin yhteisön muuta lainsäädäntöä, suhteettomia tai toteuttamiskelvottomia, |
| --- | --- |

b)

parantavat toimet, elleivät ne olisi vastoin yhteisön muuta lainsäädäntöä, suhteettomia tai toteuttamiskelvottomia,

| c) | toimet, joilla yleisölle tiedotetaan syytä koskevasta käsityksestä ja väliaikaisen kontaminaation ennustettavuudesta sekä toteutettavista hallintaan ja korjaamiseen liittyvistä toimista, ja |
| --- | --- |

c)

toimet, joilla yleisölle tiedotetaan syytä koskevasta käsityksestä ja väliaikaisen kontaminaation ennustettavuudesta sekä toteutettavista hallintaan ja korjaamiseen liittyvistä toimista, ja

| d) | uimakauden aikana toteutettavat asianmukaiset toimet, joilla yleisölle tiedotetaan siitä, että vedet voivat olla väliaikaisesti kontaminoituneet ja että voi olla kausia, jolloin uiminen on kiellettyä tai siitä varoitetaan. |
| --- | --- |

d)

uimakauden aikana toteutettavat asianmukaiset toimet, joilla yleisölle tiedotetaan siitä, että vedet voivat olla väliaikaisesti kontaminoituneet ja että voi olla kausia, jolloin uiminen on kiellettyä tai siitä varoitetaan.

5.
     
  Määritettäessä sitä, onko väliaikaisen kontaminaation korjaavien toimien toteuttaminen suhteetonta, on otettava huomioon seuraavat tekijät:

| a) | väliaikaisen kontaminaation luonne, todennäköinen yleisyys ja kesto, |
| --- | --- |

a)

väliaikaisen kontaminaation luonne, todennäköinen yleisyys ja kesto,

| b) | tällaisten toimien kustannukset, tekninen toteutettavuus ja ympäristövaikutukset, |
| --- | --- |

b)

tällaisten toimien kustannukset, tekninen toteutettavuus ja ympäristövaikutukset,

| c) | komitean 22 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen antamat ohjeet, ja |
| --- | --- |

c)

komitean 22 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen antamat ohjeet, ja

| d) | muut asian kannalta merkitykselliset seikat. |
| --- | --- |

d)

muut asian kannalta merkitykselliset seikat.

6.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että sellaisen uimaveden profiili, johon väliaikainen kontaminaatio vaikuttaa, käsittää seuraavat tiedot:

| a) | nykyisen tietämyksen mahdollistamat tiedot väliaikaisesta kontaminaatiosta ja sen arvioidusta syystä, yleisyydestä, luonteesta ja laajuudesta, |
| --- | --- |

a)

nykyisen tietämyksen mahdollistamat tiedot väliaikaisesta kontaminaatiosta ja sen arvioidusta syystä, yleisyydestä, luonteesta ja laajuudesta,

| b) | tiedot toteutettavista toimista kontaminaation syyn selvittämiseksi tai sen ennustettavuuden parantamiseksi, |
| --- | --- |

b)

tiedot toteutettavista toimista kontaminaation syyn selvittämiseksi tai sen ennustettavuuden parantamiseksi,

| c) | tiedot toteutettavista korjaavista toimista, ja |
| --- | --- |

c)

tiedot toteutettavista korjaavista toimista, ja

| d) | syy siihen, miksi väliaikaisen kontaminaation lähteiden eliminoiminen olisi vastoin yhteisön muuta lainsäädäntöä taikka toimena suhteeton tai toteuttamiskelvoton, sekä tekijät, jotka otetaan huomioon arvioitaessa väliaikaisen kontaminaation jäljelle jäävien lähteiden eliminoinnin oikeasuhteisuutta. |
| --- | --- |

d)

syy siihen, miksi väliaikaisen kontaminaation lähteiden eliminoiminen olisi vastoin yhteisön muuta lainsäädäntöä taikka toimena suhteeton tai toteuttamiskelvoton, sekä tekijät, jotka otetaan huomioon arvioitaessa väliaikaisen kontaminaation jäljelle jäävien lähteiden eliminoinnin oikeasuhteisuutta.

7.
     
  Toimenpiteiden, joita jäsenvaltiot toteuttavat, jotta yleisölle voidaan tiedottaa väliaikaisesta kontaminaatiosta tämän artiklan mukaisesti, on oltava vähintään yhtä kattavia kuin 17 artiklassa vaaditaan.

15 artikla

Kasviplanktonkukintojen ja makrolevän lisääntymisen sekä fysikaalis-kemiallisten muuttujien arviointi

1.   Jos uimavesi on osoittautunut fysikaalisesti herkäksi erityisille myrkyllisille kasviplanktonkukinnoille tai makrolevän lisääntymiselle, on suoritettava analyyttiset mittaukset sen vahvistamiseksi, millainen uimaveden tila on mitattuna liitteessä I olevalla A sarakkeen mikrobiologisella muuttujalla 3. Jos tälle muuttujalle saadaan positiivisia tuloksia liitteessä I olevassa D sarakkeessa tarkoitetuissa testeissä, niihin on reagoitava tutkimuksin ja tarvittaessa korjaavin toimenpitein, joihin liittyy yleisön osallistuminen 16 artiklan mukaisesti.

2.   Liitteen I fysikaalis-kemiallisia muuttujia 4-6 on liitteessä I olevassa D sarakkeessa tarkoitettujen testien mukaisesti tarkasteltava silmämääräisesti ja ne on mitattava uimaveden tilan määrittämiseksi. Jos näille muuttujille saadaan liitteessä I olevan C sarakkeen määritelmistä poikkeavia testituloksia, niihin on reagoitava tutkimuksin ja tarvittaessa korjaavin toimenpitein, joihin liittyy yleisön osallistuminen 16 artiklassa tarkoitetun mukaisesti.

16 artikla

Yleisön osallistuminen

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kuullaan kaikkia osapuolia, joiden etu on kysymyksessä,
  mukaan luettuna paikallisella tasolla toimivat osapuolet
  , ja niiden annetaan osallistua uimavesien luettelon, uimavesiprofiilin ja hallintatoimenpiteiden laatimiseen, tarkistamiseen ja ajan tasalle saattamiseen.
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ja yleisölle, miten tämä järjestetään.

17 artikla

Yleisölle tiedottaminen

1.   Jäsenvaltioiden on asetettava viivytyksettä saataville ja aktiivisesti levitettävä uimaveden läheisyydessä seuraavia uimavettä koskevia tietoja:

| a) | ei-tekninen yhteenveto uimavesiprofiilista ja uimaveden luokituksesta viimeisten kolmen vuoden ajalta,
  mukaan lukien uimaveden tila direktiivin 2000/60/EY mukaisesti. Tietoihin sisältyy komission hyväksymä selkeä symboli, joka ilmaisee käyttäjille uimaveden senhetkisen laadun, |
| --- | --- |

a)

ei-tekninen yhteenveto uimavesiprofiilista ja uimaveden luokituksesta viimeisten kolmen vuoden ajalta,
  mukaan lukien uimaveden tila direktiivin 2000/60/EY mukaisesti. Tietoihin sisältyy komission hyväksymä selkeä symboli, joka ilmaisee käyttäjille uimaveden senhetkisen laadun,

| b) | arviointi siitä, onko seurantatiedoilla merkitystä muun virkistyskäytön kannalta,
  sekä yhteenveto yhdyskuntajätevesien laskemisesta uima-aluetta ympäröiviin vesiin, |
| --- | --- |

b)

arviointi siitä, onko seurantatiedoilla merkitystä muun virkistyskäytön kannalta,
  sekä yhteenveto yhdyskuntajätevesien laskemisesta uima-aluetta ympäröiviin vesiin,

| c) | jos uimavesi on poistettu uimavesien luettelosta, uimaveden välittömään läheisyyteen on sen vuoden uintikauden aikana, jona poisto tapahtuu, ja sitä seuraavana vuonna asetettava ilmoitus, jossa yleisölle tiedotetaan poistosta ja ilmoitetaan sen syyt.
  Kyseisen ilmoituksen on sisällettävä rannalla sijaitsevat varoitusmerkit ja siinä
  on myös tiedotettava kansalaisille, missä lähimmät käytettävissä olevat uimavedet sijaitsevat. |
| --- | --- |

c)

jos uimavesi on poistettu uimavesien luettelosta, uimaveden välittömään läheisyyteen on sen vuoden uintikauden aikana, jona poisto tapahtuu, ja sitä seuraavana vuonna asetettava ilmoitus, jossa yleisölle tiedotetaan poistosta ja ilmoitetaan sen syyt.
  Kyseisen ilmoituksen on sisällettävä rannalla sijaitsevat varoitusmerkit ja siinä
  on myös tiedotettava kansalaisille, missä lähimmät käytettävissä olevat uimavedet sijaitsevat.

2.
     
  Hätätilanteen sattuessa viranomaisten on toimittava yhteistyössä kaikkien asianomaisten osapuolten kanssa varmistaakseen, että kansalaisille tiedotetaan selkeästi ja johdonmukaisesti mahdollisista vaaroista uimavesien läheisyyteen asetettavien väliaikaisten varoituskilpien välityksellä.

3.   Jäsenvaltioiden on käytettävä asianmukaisia viestintävälineitä ja tekniikoita,
  mukaan lukien
  Internetiä, levittääkseen aktiivisesti ja viivytyksettä 1 kohdassa tarkoitettuja uimavettä koskevia tietoja sekä seuraavia tietoja,
  mukaan luettuna ainakin niiden englannin- ja ranskankieliset käännökset
  :

| a) | uimavesiprofiili ja uimaveden luokitus, mukaan luettuna muuta virkistystoimintaa koskevat tiedot.
  Veden tarkastuksen tulosten on oltava saatavissa Internetissä viikon kuluessa
  , |
| --- | --- |

a)

uimavesiprofiili ja uimaveden luokitus, mukaan luettuna muuta virkistystoimintaa koskevat tiedot.
  Veden tarkastuksen tulosten on oltava saatavissa Internetissä viikon kuluessa
  ,

| b) | seurantakalenteri, |
| --- | --- |

b)

seurantakalenteri,

| c) | hallintatoimenpiteitä vaatineet tapahtumat aiemmilta vuosilta: erityisesti kohdistetut, ehkäisevät hallintatoimenpiteet, jotka on toteutettu uimaveden laadun säilyttämiseksi tai parantamiseksi ja vesien suojelemiseksi huononemiselta, ja uintikauden aikana toteutetut toimenpiteet, joilla estetään ihmisten altistuminen saastumiselle/kontaminaatiolle ja joilla vähennetään saastumisen/kontaminaation riskiä tai poistetaan se. |
| --- | --- |

c)

hallintatoimenpiteitä vaatineet tapahtumat aiemmilta vuosilta: erityisesti kohdistetut, ehkäisevät hallintatoimenpiteet, jotka on toteutettu uimaveden laadun säilyttämiseksi tai parantamiseksi ja vesien suojelemiseksi huononemiselta, ja uintikauden aikana toteutetut toimenpiteet, joilla estetään ihmisten altistuminen saastumiselle/kontaminaatiolle ja joilla vähennetään saastumisen/kontaminaation riskiä tai poistetaan se.

4.   Edellä 1 ja 3 kohdassa tarkoitetut tiedot on asetettava saataville ensimmäisen kerran viimeistään ... päivänä ... kuuta ...
   (19).
  Kuultuaan jäsenvaltioita sekä asiaankuuluvia matkailu- ja kuluttajajärjestöjä ja muita asianomaisia osapuolia komissio kehittää kahden vuoden kuluessa yksinkertaisen ja standardoidun symbolijärjestelmän, jossa käytetään esimerkiksi hymyileviä kasvoja ja jota jäsenvaltiot, alueelliset ja paikallisviranomaiset sekä matkailuala voivat käyttää eri tarkoituksiin yhtenä muista tiedottamisvälineistä tiedon välittämiseksi yleisölle. Järjestelmän on oltava saatavissa EU:n verkkosivuilla.

5.   Jäsenvaltioiden on kannustettava kaikkia asianomaisia osapuolia osallistumaan aktiivisesti yleisölle tiedottamiseen ja yleisön rohkaisemiseen osallistumaan toimintaan hyvää uimaveden laatua koskevissa kysymyksissä.

18 artikla

Raportit

1.   Jäsenvaltioiden on kunkin uimaveden osalta toimitettava komissiolle vuosittain, viimeistään 31 päivänä joulukuuta ja ensimmäisen kerran kolmen vuoden kuluessa 24 artiklan 1 kohdassa asetetusta päivämäärästä, seurantatietojen tulokset sekä ilmoitus siitä, onko tiedoilla merkitystä näytteenottopisteiden läheisyydessä sijaitsevilla vesillä harjoitettavan muun virkistyskäytön kannalta. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle uimavesiarvio vuosittain viimeistään 31 päivänä joulukuuta ja ensimmäisen kerran kolme vuotta 24 artiklan 1 kohdassa asetetun päivämäärän jälkeen.

2.   Kun tietojen seuranta on aloitettu tämän direktiivin vaatimusten mukaisesti, 1 kohdassa tarkoitettu vuosittainen raportointi komissiolle toteutetaan edelleen direktiivin 76/160/ETY vaatimusten mukaisesti, kunnes on saatavilla veden laatua koskevat tiedot kolmelta vuodelta ja voidaan suorittaa ensimmäinen arviointi tämän direktiivin vaatimusten mukaisesti.

Kyseisten kolmen vuoden aikana vuosiraportissa ja raportointitarkoituksiin ei oteta huomioon direktiivin 76/160/ETY liitteen muuttujaa 1, ja direktiivin 76/160/ETY liitteen muuttujien 2 ja 3 oletetaan vastaavan tämän direktiivin liitteessä I olevan A sarakkeen muuttujia 2 ja 1.

3.   Komissio julkaisee vuosittain yhteisön uimaveden laatua koskevan raportin, jossa tarkastellaan uimavesien luokitusta, direktiivin vaatimusten täyttämistä ja toteutettuja huomattavia hallintatoimenpiteitä. Komissio julkaisee tämän raportin neljä kuukautta sen jälkeen, kun se on saanut jäsenvaltioiden raportit. Raporttia laatiessaan komissio käyttää mahdollisuuksien mukaan parhaalla mahdollisella tavalla hyväksi asiaa koskevassa yhteisön lainsäädännössä, erityisesti direktiivissä 2000/60/EY, säädettyjä tietojen keräämisen, arvioinnin ja esittämisen järjestelmiä.

Ohjeita tällaisten järjestelmien käyttöön voidaan laatia 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

4.   Jäsenvaltioiden ja komission on mahdollisuuksien mukaan toimitettava kansalaisille paikkatietotekniikan avulla saatuja tietoja ja esitettävä ne yhdenmukaisella tavalla ja yhdenmukaisessa muodossa 17 artiklan mukaisesti.

19 artikla

Yhteistyö rajat ylittävillä vesillä

Kun jäsenvaltioilla on yhteisiä vesistöalueita, joihin liittyy rajat ylittäviä vaikutuksia uimaveden laatuun, niiden on tehtävä asianmukaista yhteistyötä tämän direktiivin täytäntöönpanossa.

20 artikla

Uudelleentarkastelu

Komissio tarkastelee uudelleen tätä direktiiviä viimeistään ... päivänä ... kuuta ... (20) ottaen huomioon erityisesti uimaveden laatuun liittyvät tekijät, ja se esittää tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia perustamissopimuksen 251 artiklan mukaisesti.

21 artikla

Direktiivin tekninen mukauttaminen

1.   Liitteen I muuttujien analysointimenetelmät
  on mukautettava
  tieteen ja tekniikan kehitykseen 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

2.   Virusten osoittamista
  koskevien tieteellisten tulosten pohjalta
  liitteen I muuttujien luetteloa
  täydennetään virusten osoittamiseen liittyvillä muuttujilla 22
  artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

3.   Komissio voi 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vahvistaa teknisiä ohjeita tietyistä täytäntöönpanokysymyksistä, jotka liittyvät uimavesien hallintastrategiaan, tiedottamiseen sekä raportointistrategiaan ja -lähestymistapaan.

22 artikla

Komitea

1.   Komissiota avustaa komitea.

2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi.

3.   Komitea vahvistaa oman työjärjestyksensä.

23 artikla

Kumoaminen

1.   Kumotaan direktiivi 76/160/ETY ... päivästä ... kuuta ... (21)
  . Jollei 2 kohdasta muuta johdu, kumoaminen ei vaikuta jäsenvaltioiden velvollisuuksiin, jotka koskevat aikarajoja, jotka kumotussa direktiivissä asetetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamiselle ja direktiivin soveltamiselle.

2.   Tätä direktiiviä sovelletaan ja se korvaa direktiivin 76/160/ETY heti, kun jäsenvaltiot ovat toteuttaneet kaikki tämän direktiivin vaatimusten noudattamiseksi tarvittavat lainsäädännölliset, hallinnolliset ja käytännön toimenpiteet.

3.   Viittauksia direktiiviin 76/160/ETY pidetään viittauksina tähän direktiiviin.

24 artikla

Täytäntöönpano

1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään ... päivänä ... kuuta ... (22)
  . Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

25 artikla

Voimaantulo

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

26 artikla

Osoitus

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty ... ssa/ssä ... päivänä ... kuuta ...

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EYVL C 45 E, 25.2.2003, s.127
  .

1

45 E, 25.2.2003,

127

(2)  EYVL C 220, 16.9.2003, s. 39
  .

2

220, 16.9.2003,

39

(3)  EYVL C 244, 10.10.2003, s. 31
  .

3

244, 10.10.2003

31

(4)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 21. lokakuuta 2003.

4

Euroopan parlamentin lausunto, annettu 21. lokakuuta 2003.

(5)  KOM(2001) 264.

5

(6)  EYVL L 31, 5.2.1976, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 807/2003 (EYVL L 122, 16.5.2003, s. 36
  ).

6

asetuksella (EY) N:o 807/2003

122, 16.5.2003, s. 36

(7)  KOM(2000) 860.

7

(8)  EYVL L 242, 10.9.2002, s. 1.

8

(9)  EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä N:o 2455/2001/EY (EYVL L 331, 15.12.2001, s. 1).

9

(10)  EYVL L 135, 30.5.1991, s. 40. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 98/15/EY (EYVL L 67, 7.3.1998, s. 29).

10

(11)  EYVL L 375, 31.12.1991, s. 1.

11

(12)  YHDISTYNEET KANSAKUNNAT, EUROOPAN TALOUSKOMISSIO, neljäs ministerikokous, ”Euroopan ympäristö”, Århus, Tanska, 23.—25. kesäkuuta 1998, ECE/CEP/43.

12

(13)  EYVL L 41, 14.2.2003, s. 26.

13

(14)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

14

L

(15)  Kaksi vuotta tämän direktiivin voimaantulosta.

15

aksi vuotta tämän direktiivin voimaantulosta.

(16)  Viisi vuotta tämän direktiivin voimaantulosta.

16

iisi vuotta tämän direktiivin voimaantulosta.

(17)  Kaksi vuotta tämän direktiivin voimaantulosta

17

(18)  Viisi vuotta tämän direktiivin voimaantulosta.

18

(19)  Viisi vuotta tämän direktiivin voimaantulosta.

19

iisi vuotta tämän direktiivin voimaantulosta.

(20)  15 vuotta tämän direktiivin voimaantulosta.

20

(21)  Viisi vuotta tämän direktiivin voimaantulosta.

21

(22)  Kaksi vuotta tämän direktiivin voimaantulosta.

22

LIITE I

Uimaveden laatua osoittavat muuttujat

| | A | B | C | D |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Mikrobiologiset muuttujat | Erinomai nen laatu | Hyvä laatu | Viitteelliset analyysimenetelmät |
| 1 | Suolistoperäiset enterokokit (IE), pmy/100 ml | 100 (1) | 200 (1) | ISO 7899- |
| 2 | Escherichia coli (EC), pmy/100 ml | 250 (1) | 500 (1) | ISO 9308-1 |
| 3 | Kasviplanktonkukinnot tai makrolevän lisääntyminen (2) | Negatiivi-set testi-tulokset | Negatiiviset testitulokset | Mikroskooppinen seuranta (3), toksisuustestit (4), silmämääräinen tarkastus |
| | Fysikaalis-kemialliset muuttujat | Erinomai-nen laatu | Hyvä laatu | Tarkastusmenetelmät |
| 4 | Kivennäisöljyt | — | Ei näkyvää kalvoa vedenpinnalla, ei hajua | Aistinvarainen tarkastus (ulkonäkö, haju) |
| 5 | Tervamaiset jäämät ja kelluvat materiaalit, kuten puu, muovi, lasi, kumi tai muu jäteaine | — | Niitä ei ole | Silmämääräinen tarkastus |
| 6 | pH (5) | — | 6—9
  Ei muutoksia, joita ei voida selittää | Elektrometria ja kalibrointi arvoihin pH 7 ja pH 9 |

A

B

C

D

Mikrobiologiset muuttujat

Erinomai nen laatu

Hyvä laatu

Viitteelliset analyysimenetelmät

1

Suolistoperäiset enterokokit (IE), pmy/100 ml

100 (1)

200 (1)

ISO 7899-

2

Escherichia coli (EC), pmy/100 ml

250 (1)

500 (1)

ISO 9308-1

3

Kasviplanktonkukinnot tai makrolevän lisääntyminen (2)

Negatiivi-set testi-tulokset

Negatiiviset testitulokset

Mikroskooppinen seuranta (3), toksisuustestit (4), silmämääräinen tarkastus

Fysikaalis-kemialliset muuttujat

Erinomai-nen laatu

Hyvä laatu

Tarkastusmenetelmät

4

Kivennäisöljyt

—

Ei näkyvää kalvoa vedenpinnalla, ei hajua

Aistinvarainen tarkastus (ulkonäkö, haju)

5

Tervamaiset jäämät ja kelluvat materiaalit, kuten puu, muovi, lasi, kumi tai muu jäteaine

—

Niitä ei ole

Silmämääräinen tarkastus

6

pH (5)

—

6—9

Ei muutoksia, joita ei voida selittää

Elektrometria ja kalibrointi arvoihin pH 7 ja pH 9

Määritelmän mukaan 95. prosenttipiste lasketaan seuraavasti (6):

95. prosenttipiste perustuu yhdestä uimavedestä saatujen mikrobiologisten tietojen log10-arvon normaalin todennäköisyystiheysfunktion 95. prosenttipisteen arviointiin ja se johdetaan seuraavasti:

| i) | otetaan log10-arvo kaikista arvioitavien mittaustietojen bakteerilaskentatuloksista |
| --- | --- |

i)

otetaan log10-arvo kaikista arvioitavien mittaustietojen bakteerilaskentatuloksista

| ii) | lasketaan log10-arvojen aritmeettinen keskiarvo (ì), |
| --- | --- |

ii)

lasketaan log10-arvojen aritmeettinen keskiarvo (ì),

| iii) | lasketaan log10-arvojen standardipoikkeama (ó). |
| --- | --- |

iii)

lasketaan log10-arvojen standardipoikkeama (ó).

Tietojen todennäköisyystiheysfunktion 95. prosenttipiste saadaan seuraavasta yhtälöstä:

95. prosenttipiste = antilog ((ì)+(1.65 x ó))

---

(1)  Perustuu 95. prosenttipisteen arviointiin.

(2)  Ainoastaan uimavedet, jotka ovat osoittautuneet fysikaalisesti herkiksi erityisille myrkyllisille kukinnoille (esimerkiksi Dinophysis-, Alexandrium- ja sinilevän kukinnoille).

(3)  Solujen määrittäminen ja laskeminen.

(4)  Hiiritesti, ihotesti tai toksiinin suora määritys planktonsoluista tai vedestä.

(5)  Vain makeat vedet.

(6)  Bartram, J. ja Rees, G. (toim.): Monitoring Bathing Waters. E and F N Spon, Lontoo.

LIITE II

Uimavesien arviointi ja luokitus

Uimavedet, joiden mikrobiologisten laskentatulosten 95. prosenttipisteet ovat kolmen edellisen kalenterivuoden jaksolta kerättyjen uimaveden laatua koskevien tietojen perusteella huonommat (1) kuin liitteessä I (C sarake) esitetty mikrobiologisen muuttujan 1 tai 2 ”hyvän laadun” mukainen arvo, luokitellaan laadultaan ”huonoiksi”.

Uimavedet, joiden mikrobiologisten laskentatulosten 95. prosenttipisteet ovat kolmen edellisen kalenterivuoden jaksolta kerättyjen uimaveden laatua koskevien tietojen perusteella samat tai paremmat kuin liitteessä I (C sarake) esitetty mikrobiologisen muuttujan 1 ja 2 ”hyvän laadun” mukainen arvo, luokitellaan laadultaan ”hyviksi”.

Jäsenvaltiot voivat luokitella uimavedet ”erinomaisiksi”, jos

| — | niiden mikrobiologisten laskentatulosten 95. prosenttipisteet ovat kolmen edellisen kalenterivuoden jaksolta kerättyjen tietojen perusteella samat tai paremmat (2) kuin liitteessä I (A sarake) esitetty mikrobiologisen muuttujan 1 ja 2 ”erinomaisen laadun” mukainen arvo ja |
| --- | --- |

—

niiden mikrobiologisten laskentatulosten 95. prosenttipisteet ovat kolmen edellisen kalenterivuoden jaksolta kerättyjen tietojen perusteella samat tai paremmat (2) kuin liitteessä I (A sarake) esitetty mikrobiologisen muuttujan 1 ja 2 ”erinomaisen laadun” mukainen arvo ja

| — | uintikauden pituutta ja hallintatoimenpiteitä määriteltäessä on otettu huomioon myös muu virkistyskäyttö. |
| --- | --- |

—

uintikauden pituutta ja hallintatoimenpiteitä määriteltäessä on otettu huomioon myös muu virkistyskäyttö.

---

(1)  Tarkoittaa: ”suuremmat pitoisuusarvot ilmaistuna pesäkkeitä muodostavina yksikköinä/100 ml”.

(2)  Tarkoittaa: ”pienemmät pitoisuusarvot ilmaistuna pesäkkeitä muodostavina yksikköinä / 100 ml”.

LIITE III

Uimavesiprofiili

6 artiklassa tarkoitetun uimavesiprofiilin osat ovat seuraavat:

| a) | uimaveden fysikaalisten, maantieteellisten ja hydrologisten ominaisuuksien kuvaus, |
| --- | --- |

a)

uimaveden fysikaalisten, maantieteellisten ja hydrologisten ominaisuuksien kuvaus,

| b) | uimaveden fysikaalisten, hydrologisten ja maantieteellisten ominaisuuksien kuvaus suhteessa direktiiviin 2000/60/EY, |
| --- | --- |

b)

uimaveden fysikaalisten, hydrologisten ja maantieteellisten ominaisuuksien kuvaus suhteessa direktiiviin 2000/60/EY,

| c) | kaikkien mahdollisten saastelähteiden määrän ja laadun määrittäminen, |
| --- | --- |

c)

kaikkien mahdollisten saastelähteiden määrän ja laadun määrittäminen,

| d) | sen arvioiminen, millä todennäköisyydellä saasteet pilaavat uimaveden niin, että uimarien terveys vaarantuu,
  sekä uimaveden ympäristölaadun arvioiminen direktiivin 2000/60/EY mukaisesti.
  On arvioitava, onko saastuminen satunnaista vai jatkuvaa, millaisia kaikki saastepäästöt ja mahdolliset saastepäästöt ovat ja mitkä niiden määrät ovat sekä mitkä niiden vaikutukset ovat sen mukaan, kuinka kaukana ne sijaitsevat uimavedestä, |
| --- | --- |

d)

sen arvioiminen, millä todennäköisyydellä saasteet pilaavat uimaveden niin, että uimarien terveys vaarantuu,
  sekä uimaveden ympäristölaadun arvioiminen direktiivin 2000/60/EY mukaisesti.
  On arvioitava, onko saastuminen satunnaista vai jatkuvaa, millaisia kaikki saastepäästöt ja mahdolliset saastepäästöt ovat ja mitkä niiden määrät ovat sekä mitkä niiden vaikutukset ovat sen mukaan, kuinka kaukana ne sijaitsevat uimavedestä,

| e) | seurantapisteiden kuvaus, |
| --- | --- |

e)

seurantapisteiden kuvaus,

| f) | arviointi siitä, saadaanko seurannasta edustavaa tietoa muunlaista virkistyskäyttöä varten, jossa on vastaava riski veden nielemiseen kuin uimisessa (esimerkiksi purjelautailu ja melonta). |
| --- | --- |

f)

arviointi siitä, saadaanko seurannasta edustavaa tietoa muunlaista virkistyskäyttöä varten, jossa on vastaava riski veden nielemiseen kuin uimisessa (esimerkiksi purjelautailu ja melonta).

Osat a),
  b) ja c) olisi esitettävä myös yksityiskohtaisen kartan muodossa.
  Muita asiaan kuuluvia tietoja voidaan liittää tai lisätä tarvittaessa.

Uimavesiprofiili saatetaan ajan tasalle oheisen aikataulun mukaisesti.

| Uimavesiluokitus | Erinomainen | Hyvä | Huono |
| --- | --- | --- | --- |
| Uimavesiprofiilin ajantasaistaminen | Kolmen vuoden välein | Kahden vuoden välein | Määritetään riskin luonteen ja vakavuuden mukaan; ei kuitenkaan harvemmin kuin kerran vuodessa uintikauden alussa. |
| Arvioitavat kohdat | Ajantasais-tetaan a,
  b
  , c ja f kohta | Ajantasais-tetaan a,
  b
  , c ja d kohta | Ajantasaistetaan a,
  b
  , c ja d kohta |

Uimavesiluokitus

Erinomainen

Hyvä

Huono

Uimavesiprofiilin ajantasaistaminen

Kolmen vuoden välein

Kahden vuoden välein

Määritetään riskin luonteen ja vakavuuden mukaan; ei kuitenkaan harvemmin kuin kerran vuodessa uintikauden alussa.

Arvioitavat kohdat

Ajantasais-tetaan a,
  b
  , c ja f kohta

Ajantasais-tetaan a,
  b
  , c ja d kohta

Ajantasaistetaan a,
  b
  , c ja d kohta

LIITE IV

Uimaveden seurantatiheys

Tavanomaisen seurannan tiheydeksi on määritetty 2 analysoitua näytettä kuukaudessa; kuukausi tarkoittaa silloin neljän viikon jaksoa ja jokaista alkanutta viikkoa pidetään kokonaisena. Uimaveden luokituksen funktiona seurantatiheys on seuraava:

| Uimavesiluokitus | Erinomainen
  (näytteitä kuukaudessa) | Hyvä
  (näytteitä kuukaudessa) | Huono
  (näytteitä kuukaudessa) |
| --- | --- | --- | --- |
| Yhden 3-vuotisjakson aikana | 0,5 | 1 | 2 |
| Kahden peräkkäisen 3-vuotisjakson aikana | 0,25 | 0,5 | 2 |

Uimavesiluokitus

Erinomainen

(näytteitä kuukaudessa)

Hyvä

(näytteitä kuukaudessa)

Huono

(näytteitä kuukaudessa)

Yhden 3-vuotisjakson aikana

0,5

1

2

Kahden peräkkäisen 3-vuotisjakson aikana

0,25

0,5

2

Viikkoa ennen uintikauden alkua otetaan yksi ylimääräinen näyte. Tämä ylimääräinen näyte huomioon otettuna on kaikissa olosuhteissa aina otettava ja analysoitava vähintään kaksi näytettä uintikautta kohti.

LIITE V

Näytteiden käsittely

1.   Näytteet on otettava seuraavien ohjeiden mukaisesti

Näytteet otetaan sellaisesta paikasta, jossa useimmat uimarit keskimäärin uintikauden aikana uivat,
  edellyttäen, että kyseistä uimavettä voidaan pitää homogeenisena hydrologisten ja topografisten olosuhteiden, seurantatietojen sekä saastumisen tai kontaminaation lähteiden perusteella. Päinvastaisessa tapauksessa on määrättävä useampia näytteenottopisteitä uimavesiprofiilin perusteella
  .

2.   Näytepullojen sterilointi

| — | Sterilointi autoklaavissa vähintään 15 minuuttia lämpötilassa 121 °C |
| --- | --- |

—

Sterilointi autoklaavissa vähintään 15 minuuttia lämpötilassa 121 °C

| — | tai kuumailmasterilointi lämpötilassa 160—170 °C vähintään 1 tunnin ajan |
| --- | --- |

—

tai kuumailmasterilointi lämpötilassa 160—170 °C vähintään 1 tunnin ajan

| — | tai suoraan valmistajalta saatujen säteilytettyjen näyteastioiden käyttö |
| --- | --- |

—

tai suoraan valmistajalta saatujen säteilytettyjen näyteastioiden käyttö

3.   Näytteenotto

| — | Näytepullon/-astian tilavuus riippuu kutakin testattavaa muuttujaa varten tarvittavasta vesimäärästä. Vähimmäistilavuus on yleensä 250 ml. |
| --- | --- |

—

Näytepullon/-astian tilavuus riippuu kutakin testattavaa muuttujaa varten tarvittavasta vesimäärästä. Vähimmäistilavuus on yleensä 250 ml.

| — | Näyteastioiden on oltava läpinäkyvää ja väritöntä materiaalia (lasi, polyeteeni tai polypropeeni). |
| --- | --- |

—

Näyteastioiden on oltava läpinäkyvää ja väritöntä materiaalia (lasi, polyeteeni tai polypropeeni).

| — | Näytteen tahattoman kontaminaation estämiseksi näytteenottajan on käytettävä aseptista tekniikkaa näytepullojen pitämiseksi steriileinä. Jos tämä tehdään oikein, muita steriilejä varusteita (esimerkiksi ”kirurgin” käsineitä tai pihtejä tai näytesauvaa) ei tarvita. |
| --- | --- |

—

Näytteen tahattoman kontaminaation estämiseksi näytteenottajan on käytettävä aseptista tekniikkaa näytepullojen pitämiseksi steriileinä. Jos tämä tehdään oikein, muita steriilejä varusteita (esimerkiksi ”kirurgin” käsineitä tai pihtejä tai näytesauvaa) ei tarvita.

| — | Näytteen tiedot on merkittävä selvästi liukenemattomalla musteella näytteeseen ja näytteenottolomakkeeseen. |
| --- | --- |

—

Näytteen tiedot on merkittävä selvästi liukenemattomalla musteella näytteeseen ja näytteenottolomakkeeseen.

4.   Näytteiden säilytys ja kuljetus ennen analysointia

| — | Vesinäyte on kuljetuksen kaikissa vaiheissa suojattava valolta ja erityisesti suoralta auringonvalolta. |
| --- | --- |

—

Vesinäyte on kuljetuksen kaikissa vaiheissa suojattava valolta ja erityisesti suoralta auringonvalolta.

| — | Näyte on säilytettävä noin 4 °C:n lämpötilassa kylmälaukussa tai jääkaapissa laboratorioon asti. Jos kuljetus laboratorioon kestää todennäköisesti yli neljä tuntia,
  näyte on säilytettävä
  kuljetuksen ajan jääkaapissa. |
| --- | --- |

—

Näyte on säilytettävä noin 4 °C:n lämpötilassa kylmälaukussa tai jääkaapissa laboratorioon asti. Jos kuljetus laboratorioon kestää todennäköisesti yli neljä tuntia,
  näyte on säilytettävä
  kuljetuksen ajan jääkaapissa.

| — | Näytteenoton ja analysoinnin välisen ajan tulisi olla mahdollisimman lyhyt. On suositeltavaa analysoida näytteet saman työpäivän aikana. Jos se ei ole käytännön syistä mahdollista, näytteet on käsiteltävä 24 tunnin kuluessa. Silloin näytteet on säilytettävä pimeässä ja
  4
  °
  C:n lämpötilassa
  .
  Jos analysointi viivästyy näytteenotosta, mitattu bakteeripitoisuus on mukautettava käyttäen tunnettua T-90-kaavaa, jotta se vastaisi näytteenottohetken bakteeripitoisuutta. |
| --- | --- |

—

Näytteenoton ja analysoinnin välisen ajan tulisi olla mahdollisimman lyhyt. On suositeltavaa analysoida näytteet saman työpäivän aikana. Jos se ei ole käytännön syistä mahdollista, näytteet on käsiteltävä 24 tunnin kuluessa. Silloin näytteet on säilytettävä pimeässä ja
  4
  °
  C:n lämpötilassa
  .
  Jos analysointi viivästyy näytteenotosta, mitattu bakteeripitoisuus on mukautettava käyttäen tunnettua T-90-kaavaa, jotta se vastaisi näytteenottohetken bakteeripitoisuutta.

P5_TA(2003)0443

Kasvihuonekaasupäästöjen seuranta ja Kioton pöytäkirjan täytäntöönpano *** I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön kasvihuonekaasupäästöjen seurantajärjestelmästä ja Kioton pöytäkirjan täytäntöönpanosta (KOM(2003) 51 — C5-0031/2003 — 2003/0029(COD))

(Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2003) 51) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2003) 51) (1),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 175 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C5-0031/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 175 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C5-0031/2003),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnan mietinnön sekä teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnon (A5-0290/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnan mietinnön sekä teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnon (A5-0290/2003),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

P5_TC1-COD(2003)0029

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. lokakuuta 2003, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2004/EY tekemiseksi yhteisön kasvihuonekaasupäästöjen seurantajärjestelmästä ja Kioton pöytäkirjan täytäntöönpanosta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 175 artiklan 1 kohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen (1),

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),

ovat kuulleet alueiden komiteaa,

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Yhteisön CO2-päästöjen ja muiden kasvihuonekaasupäästöjen valvontajärjestelmästä 24 päivänä kesäkuuta 1993 tehdyssä neuvoston päätöksessä 93/389/ETY (4) perustettiin järjestelmä, jolla seurataan ihmisen toiminnasta aiheutuvia kasvihuonekaasujen päästöjä ja arvioidaan edistymistä näitä päästöjä koskevien velvoitteiden täyttämisessä. Kansainvälisen kehityksen huomioon ottamiseksi ja selkeyden takia on asianmukaista korvata kyseinen päätös uudella. |
| --- | --- |

(1)

Yhteisön CO2-päästöjen ja muiden kasvihuonekaasupäästöjen valvontajärjestelmästä 24 päivänä kesäkuuta 1993 tehdyssä neuvoston päätöksessä 93/389/ETY (4) perustettiin järjestelmä, jolla seurataan ihmisen toiminnasta aiheutuvia kasvihuonekaasujen päästöjä ja arvioidaan edistymistä näitä päästöjä koskevien velvoitteiden täyttämisessä. Kansainvälisen kehityksen huomioon ottamiseksi ja selkeyden takia on asianmukaista korvata kyseinen päätös uudella.

| (2) | Ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC), joka hyväksyttiin neuvoston päätöksellä 94/69/EY (5), perimmäisenä tavoitteena on ilmakehän kasvihuonekaasupitoisuuksien vakauttaminen sellaiselle tasolle, että estetään ihmisen toiminnan aiheuttamat vaaralliset vaikutukset ilmastojärjestelmään. |
| --- | --- |

(2)

Ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC), joka hyväksyttiin neuvoston päätöksellä 94/69/EY (5), perimmäisenä tavoitteena on ilmakehän kasvihuonekaasupitoisuuksien vakauttaminen sellaiselle tasolle, että estetään ihmisen toiminnan aiheuttamat vaaralliset vaikutukset ilmastojärjestelmään.

| (3) | UNFCCC velvoittaa yhteisön ja sen jäsenvaltiot laatimaan, saattamaan määräajoin ajan tasalle, julkaisemaan ja toimittamaan osapuolten konferenssille tiedoksi muiden kuin otsonikerrosta heikentäviä aineita koskevan Montrealin pöytäkirjan sääntelemien kasvihuonekaasujen, jäljempänä ”kasvihuonekaasut”, lähteistä syntyviä ihmisen toiminnasta aiheutuvia päästöjä ja nielujen aikaansaamia poistumia koskevat kansalliset inventaariot, joissa käytetään osapuolten konferenssin sopimia vertailukelpoisia menetelmiä. |
| --- | --- |

(3)

UNFCCC velvoittaa yhteisön ja sen jäsenvaltiot laatimaan, saattamaan määräajoin ajan tasalle, julkaisemaan ja toimittamaan osapuolten konferenssille tiedoksi muiden kuin otsonikerrosta heikentäviä aineita koskevan Montrealin pöytäkirjan sääntelemien kasvihuonekaasujen, jäljempänä ”kasvihuonekaasut”, lähteistä syntyviä ihmisen toiminnasta aiheutuvia päästöjä ja nielujen aikaansaamia poistumia koskevat kansalliset inventaariot, joissa käytetään osapuolten konferenssin sopimia vertailukelpoisia menetelmiä.

| (4) | Yhteisön kasvihuonekaasupäästöjen kattava valvonta ja säännölliset arviot ovat tarpeen. Yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ilmastopolitiikan alalla toteuttamat toimet on myös analysoitava ajoissa. |
| --- | --- |

(4)

Yhteisön kasvihuonekaasupäästöjen kattava valvonta ja säännölliset arviot ovat tarpeen. Yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ilmastopolitiikan alalla toteuttamat toimet on myös analysoitava ajoissa.

| (5) | Tämän päätöksen mukainen luotettava raportointi varhaisessa vaiheessa mahdollistaisi päästötasojen aikaisen määrittelyn ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen Kioton pöytäkirjan hyväksymisestä Euroopan yhteisön puolesta sekä sen velvoitteiden täyttämisestä yhteisesti 25 huhtikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/358/EY (6) mukaisesti ja tätä kautta Kioton pöytäkirjan joustaviin järjestelmiin osallistumiskelpoisuuden varhaisen vahvistamisen. |
| --- | --- |

(5)

Tämän päätöksen mukainen luotettava raportointi varhaisessa vaiheessa mahdollistaisi päästötasojen aikaisen määrittelyn ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen Kioton pöytäkirjan hyväksymisestä Euroopan yhteisön puolesta sekä sen velvoitteiden täyttämisestä yhteisesti 25 huhtikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/358/EY (6) mukaisesti ja tätä kautta Kioton pöytäkirjan joustaviin järjestelmiin osallistumiskelpoisuuden varhaisen vahvistamisen.

| (6) | UNFCCC velvoittaa kaikki osapuolet laatimaan, panemaan täytäntöön, julkaisemaan ja saattamaan säännöllisesti ajan tasalle kansallisia ja tarvittaessa alueellisia ohjelmia, jotka sisältävät toimenpiteitä ilmastonmuutoksen lieventämiseksi siten, että niissä keskitytään kaikkien kasvihuonekaasujen lähteistä syntyviin ihmisen toiminnasta aiheutuviin päästöihin ja nielujen aikaansaamiin poistumiin. |
| --- | --- |

(6)

UNFCCC velvoittaa kaikki osapuolet laatimaan, panemaan täytäntöön, julkaisemaan ja saattamaan säännöllisesti ajan tasalle kansallisia ja tarvittaessa alueellisia ohjelmia, jotka sisältävät toimenpiteitä ilmastonmuutoksen lieventämiseksi siten, että niissä keskitytään kaikkien kasvihuonekaasujen lähteistä syntyviin ihmisen toiminnasta aiheutuviin päästöihin ja nielujen aikaansaamiin poistumiin.

| (7) | UNFCCC:n Kioton pöytäkirja hyväksyttiin päätöksellä 2002/358/EY. Kioton pöytäkirjan 3 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että UNFCCC:n liitteessä I mainitut pöytäkirjan osapuolet ovat vuoteen 2005 mennessä osoittaneet edistyneensä pöytäkirjaan perustuvien velvoitteidensa täyttämisessä. |
| --- | --- |

(7)

UNFCCC:n Kioton pöytäkirja hyväksyttiin päätöksellä 2002/358/EY. Kioton pöytäkirjan 3 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että UNFCCC:n liitteessä I mainitut pöytäkirjan osapuolet ovat vuoteen 2005 mennessä osoittaneet edistyneensä pöytäkirjaan perustuvien velvoitteidensa täyttämisessä.

| (8) | Osapuolten konferenssin tekemän päätöksen 19/CP.7 liitteessä olevan II osan A osaston mukaisesti UNFCCC:n liitteessä I mainittujen Kioton pöytäkirjan osapuolten edellytetään perustavan ja ylläpitävän kansallista rekisteriä, jotta varmistetaan, että päästövähennysyksiköiden, sertifioitujen päästövähennysten, sallittujen päästömääräyksiköiden ja poistoyksiköiden myöntäminen, hallinta, siirtäminen, peruuttaminen ja mitätöiminen tilitetään oikealla tavalla. |
| --- | --- |

(8)

Osapuolten konferenssin tekemän päätöksen 19/CP.7 liitteessä olevan II osan A osaston mukaisesti UNFCCC:n liitteessä I mainittujen Kioton pöytäkirjan osapuolten edellytetään perustavan ja ylläpitävän kansallista rekisteriä, jotta varmistetaan, että päästövähennysyksiköiden, sertifioitujen päästövähennysten, sallittujen päästömääräyksiköiden ja poistoyksiköiden myöntäminen, hallinta, siirtäminen, peruuttaminen ja mitätöiminen tilitetään oikealla tavalla.

| (9) | Päätöksen 19/CP.7 mukaisesti kukin päästövähennysyksikkö, sertifioitu päästövähennys, sallittu päästömääräyksikkö ja poistoyksikkö olisi pidettävä ainoastaan yhdellä tilillä samanaikaisesti. |
| --- | --- |

(9)

Päätöksen 19/CP.7 mukaisesti kukin päästövähennysyksikkö, sertifioitu päästövähennys, sallittu päästömääräyksikkö ja poistoyksikkö olisi pidettävä ainoastaan yhdellä tilillä samanaikaisesti.

| (10) | Yhteisön rekisteriä voidaan käyttää tilinä yhteisön rahoittamissa hankkeissa syntyneille päästövähennysyksiköille ja sertifioiduille päästövähennyksille, mikä kannustaisi yhteisön toimia kolmansissa maissa ilmastonmuutoksen käsittelemiseksi laajemmin, ja rekisteriä voidaan ylläpitää konsolidoidussa järjestelmässä yhdessä jäsenvaltioiden rekisterien kanssa. |
| --- | --- |

(10)

Yhteisön rekisteriä voidaan käyttää tilinä yhteisön rahoittamissa hankkeissa syntyneille päästövähennysyksiköille ja sertifioiduille päästövähennyksille, mikä kannustaisi yhteisön toimia kolmansissa maissa ilmastonmuutoksen käsittelemiseksi laajemmin, ja rekisteriä voidaan ylläpitää konsolidoidussa järjestelmässä yhdessä jäsenvaltioiden rekisterien kanssa.

| (11) | Päästövähennysyksiköiden ja sertifioitujen päästövähennysten hankkimista ja käyttöä yhteisön toimesta olisi säänneltävä lisäsäännöksin, jotka Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät komission ehdotuksesta. |
| --- | --- |

(11)

Päästövähennysyksiköiden ja sertifioitujen päästövähennysten hankkimista ja käyttöä yhteisön toimesta olisi säänneltävä lisäsäännöksin, jotka Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät komission ehdotuksesta.

| (12) | Yhteisöllä ja jäsenvaltioilla on velvollisuus päätöksen 2002/358/EY mukaisesti toteuttaa tarvittavat toimenpiteet noudattaakseen kyseisessä päätöksessä asetettuja päästömääriä. Yhteisön rekisterissä olevien päästövähennysyksiköiden ja sertifioitujen päästövähennysten käyttöä koskevissa säännöksissä pitäisi ottaa huomioon jäsenvaltioiden vastuu täyttää omat velvoitteensa päätöksen 2002/358/EY mukaisesti. |
| --- | --- |

(12)

Yhteisöllä ja jäsenvaltioilla on velvollisuus päätöksen 2002/358/EY mukaisesti toteuttaa tarvittavat toimenpiteet noudattaakseen kyseisessä päätöksessä asetettuja päästömääriä. Yhteisön rekisterissä olevien päästövähennysyksiköiden ja sertifioitujen päästövähennysten käyttöä koskevissa säännöksissä pitäisi ottaa huomioon jäsenvaltioiden vastuu täyttää omat velvoitteensa päätöksen 2002/358/EY mukaisesti.

| (13) | Yhteisö ja jäsenvaltiot ovat soveltaneet Kioton pöytäkirjan 4 artiklaa, jonka mukaan pöytäkirjan osapuolet voivat täyttää päästöjen rajoittamista ja vähentämistä koskevat velvoitteensa yhteisesti. Tästä syystä on asianmukaista säätää tehokkaasta yhteistyöstä ja koordinoinnista tämän päätöksen asettamien velvoitteiden alalla, mukaan lukien yhteisön kasvihuonekaasuinventaarion laatiminen, edistymisen arviointi, raporttien valmistelu, sekä tarkistus- ja vaatimustenmukaisuusmenettelyt. Näin mahdollistetaan se, että yhteisö täyttää Kioton pöytäkirjan mukaiset raportointivelvollisuutensa sellaisina kuin niistä määrätään Marrakechissa pidetyssä seitsemännessä UNFCCC:n osapuolten konferenssissa tehdyissä poliittisissa sopimuksissa ja oikeudellisissa päätöksissä, jäljempänä ”Marrakechin sopimukset”. |
| --- | --- |

(13)

Yhteisö ja jäsenvaltiot ovat soveltaneet Kioton pöytäkirjan 4 artiklaa, jonka mukaan pöytäkirjan osapuolet voivat täyttää päästöjen rajoittamista ja vähentämistä koskevat velvoitteensa yhteisesti. Tästä syystä on asianmukaista säätää tehokkaasta yhteistyöstä ja koordinoinnista tämän päätöksen asettamien velvoitteiden alalla, mukaan lukien yhteisön kasvihuonekaasuinventaarion laatiminen, edistymisen arviointi, raporttien valmistelu, sekä tarkistus- ja vaatimustenmukaisuusmenettelyt. Näin mahdollistetaan se, että yhteisö täyttää Kioton pöytäkirjan mukaiset raportointivelvollisuutensa sellaisina kuin niistä määrätään Marrakechissa pidetyssä seitsemännessä UNFCCC:n osapuolten konferenssissa tehdyissä poliittisissa sopimuksissa ja oikeudellisissa päätöksissä, jäljempänä ”Marrakechin sopimukset”.

| (14) | Yhteisö ja jäsenvaltiot ovat UNFCCC:n ja Kioton pöytäkirjan osapuolia ja vastaavat kukin sallittujen päästömääriensä ilmoittamisesta, vahvistamisesta ja myöntämisestä sekä siitä, että ne täyttävät edellytykset Kioton järjestelmiin osallistumiseksi ja ylläpitävät niitä. |
| --- | --- |

(14)

Yhteisö ja jäsenvaltiot ovat UNFCCC:n ja Kioton pöytäkirjan osapuolia ja vastaavat kukin sallittujen päästömääriensä ilmoittamisesta, vahvistamisesta ja myöntämisestä sekä siitä, että ne täyttävät edellytykset Kioton järjestelmiin osallistumiseksi ja ylläpitävät niitä.

| (15) | Päätöksen 19/CP.7 nojalla kunkin UNFCCC:n liitteessä I mainitun osapuolen olisi myönnettävä sellainen määrä päästömääräyksiköitä, joka vastaa sen sallittuja päästömääriä kansallisessa rekisterissä ja joka vastaa sen päästötasoja, jotka on määritelty päätöksen 2002/358/EY ja Kioton pöytäkirjan mukaisesti. |
| --- | --- |

(15)

Päätöksen 19/CP.7 nojalla kunkin UNFCCC:n liitteessä I mainitun osapuolen olisi myönnettävä sellainen määrä päästömääräyksiköitä, joka vastaa sen sallittuja päästömääriä kansallisessa rekisterissä ja joka vastaa sen päästötasoja, jotka on määritelty päätöksen 2002/358/EY ja Kioton pöytäkirjan mukaisesti.

| (16) | Päätöksen 2002/358/EY nojalla yhteisö ei myönnä sallittuja päästömääräyksiköitä. |
| --- | --- |

(16)

Päätöksen 2002/358/EY nojalla yhteisö ei myönnä sallittuja päästömääräyksiköitä.

| (17) | Euroopan ympäristökeskus avustaa tarpeen mukaan komissiota seurannassa, etenkin yhteisön inventaariojärjestelmän yhteydessä, sekä analysoitaessa edistymistä kohti UNFCCC:n ja Kioton pöytäkirjan asettamien velvoitteiden täyttämistä. |
| --- | --- |

(17)

Euroopan ympäristökeskus avustaa tarpeen mukaan komissiota seurannassa, etenkin yhteisön inventaariojärjestelmän yhteydessä, sekä analysoitaessa edistymistä kohti UNFCCC:n ja Kioton pöytäkirjan asettamien velvoitteiden täyttämistä.

| (18) | Ottaen huomioon sen roolin, joka Euroopan ympäristökeskuksella on yhteisön vuotuisen inventaarion laadinnassa, olisi suotavaa, että jäsenvaltiot suunnittelisivat omat kansalliset järjestelmänsä siten, että ne helpottavat keskuksen työtä. |
| --- | --- |

(18)

Ottaen huomioon sen roolin, joka Euroopan ympäristökeskuksella on yhteisön vuotuisen inventaarion laadinnassa, olisi suotavaa, että jäsenvaltiot suunnittelisivat omat kansalliset järjestelmänsä siten, että ne helpottavat keskuksen työtä.

| (19) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa suunnitellun toiminnan tavoitteita eli Kioton pöytäkirjaan perustuvien yhteisön velvoitteiden ja erityisesti pöytäkirjassa säädettyjen seuranta- ja raportointivaatimusten täyttämistä niiden erityisluonteen takia, vaan ne voidaan siksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Kyseisessä artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

(19)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa suunnitellun toiminnan tavoitteita eli Kioton pöytäkirjaan perustuvien yhteisön velvoitteiden ja erityisesti pöytäkirjassa säädettyjen seuranta- ja raportointivaatimusten täyttämistä niiden erityisluonteen takia, vaan ne voidaan siksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Kyseisessä artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen.

| (20) | Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (7) mukaisesti, |
| --- | --- |

(20)

Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (7) mukaisesti,

OVAT TEHNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Tarkoitus

Tällä päätöksellä perustetaan järjestelmä, jolla:

| (a) | seurataan jäsenvaltioissa kaikkien niiden kasvihuonekaasujen lähteistä syntyviä ihmisen toiminnasta aiheutuvia päästöjä ja nielujen aikaansaamia poistumia, joita ei valvota otsonikerrosta heikentäviä aineita koskevalla Montrealin pöytäkirjalla, |
| --- | --- |

(a)

seurataan jäsenvaltioissa kaikkien niiden kasvihuonekaasujen lähteistä syntyviä ihmisen toiminnasta aiheutuvia päästöjä ja nielujen aikaansaamia poistumia, joita ei valvota otsonikerrosta heikentäviä aineita koskevalla Montrealin pöytäkirjalla,

| (b) | arvioidaan edistymistä niiden velvoitteiden täyttämisessä, jotka koskevat kyseisiä lähteistä syntyviä päästöjä ja nielujen aikaansaamia poistumia, |
| --- | --- |

(b)

arvioidaan edistymistä niiden velvoitteiden täyttämisessä, jotka koskevat kyseisiä lähteistä syntyviä päästöjä ja nielujen aikaansaamia poistumia,

| (c) | pannaan täytäntöön UNFCCC ja Kioton pöytäkirja kansallisten ohjelmien, kasvihuonekaasuinventaarioiden, kansallisten järjestelmien, yhteisön ja sen jäsenvaltioiden rekistereiden osalta sekä Kioton pöytäkirjan asiaa koskevat menettelyt, ja |
| --- | --- |

(c)

pannaan täytäntöön UNFCCC ja Kioton pöytäkirja kansallisten ohjelmien, kasvihuonekaasuinventaarioiden, kansallisten järjestelmien, yhteisön ja sen jäsenvaltioiden rekistereiden osalta sekä Kioton pöytäkirjan asiaa koskevat menettelyt, ja

| (d) | varmistetaan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden UNFCCC:n sihteeristölle suorittaman raportoinnin oikea-aikaisuus, täydellisyys, tarkkuus, johdonmukaisuus, vertailtavuus ja avoimuus. |
| --- | --- |

(d)

varmistetaan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden UNFCCC:n sihteeristölle suorittaman raportoinnin oikea-aikaisuus, täydellisyys, tarkkuus, johdonmukaisuus, vertailtavuus ja avoimuus.

2 artikla

Kansalliset ohjelmat ja yhteisön ohjelma

1.   Jäsenvaltioiden on laadittava ja pantava täytäntöön kansallisia ohjelmia ja komission puolestaan yhteisön ohjelma, jotta edistetään:

| a) | kaikkien kasvihuonekaasujen päästöjen rajoittamiseen ja/tai vähentämiseen liittyvien UNFCCC:hen ja Kioton pöytäkirjaan perustuvien yhteisön ja sen jäsenvaltioiden velvoitteiden täyttämistä ja |
| --- | --- |

a)

kaikkien kasvihuonekaasujen päästöjen rajoittamiseen ja/tai vähentämiseen liittyvien UNFCCC:hen ja Kioton pöytäkirjaan perustuvien yhteisön ja sen jäsenvaltioiden velvoitteiden täyttämistä ja

| b) | avointa ja täsmällistä seurantaa, joka koskee jäsenvaltioiden todellista ja ennakoitua edistymistä, yhteisön toimenpiteiden osuus mukaan luettuna, UNFCCC:hen ja Kioton pöytäkirjaan perustuvien yhteisön ja jäsenvaltioiden velvoitteiden täyttämisessä, jotka liittyvät kaikkien kasvihuonekaasujen päästöjen rajoittamiseen ja/tai vähentämiseen. |
| --- | --- |

b)

avointa ja täsmällistä seurantaa, joka koskee jäsenvaltioiden todellista ja ennakoitua edistymistä, yhteisön toimenpiteiden osuus mukaan luettuna, UNFCCC:hen ja Kioton pöytäkirjaan perustuvien yhteisön ja jäsenvaltioiden velvoitteiden täyttämisessä, jotka liittyvät kaikkien kasvihuonekaasujen päästöjen rajoittamiseen ja/tai vähentämiseen.

Näihin ohjelmiin on sisällyttävä 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tiedot, ja ohjelmat on päivitettävä niiden perusteella.

2.   Tätä varten yhteisen toteuttamisen, puhtaan kehityksen mekanismien ja kansainvälisen päästökaupan on täydennettävä sisäisiä toimia Kioton pöytäkirjan ja Marrakechin sopimusten asiaa koskevien määräysten mukaisesti.

3.   Jäsenvaltioiden on asetettava kansalliset ohjelmat ja niiden päivitykset yleisön saataville ja tehtävä komissiolle ilmoitus kolmen kuukauden kuluessa ohjelmien hyväksymisestä.

Jäljempänä 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun komitean seuraavissa kokouksissa komissio ilmoittaa jäsenvaltioille tällaisista kansallisista ohjelmista ja niiden päivityksistä, joista sille on ilmoitettu.

3 artikla

Jäsenvaltioiden raportit

1.   Todellisen edistymisen arvioimiseksi ja yhteisön vuosittaisen raporttien valmistelun mahdollistamiseksi jäsenvaltioiden on UNFCCC:n ja Kioton pöytäkirjan asettamien velvoitteiden mukaisesti määritettävä ja ilmoitettava komissiolle 15 päivään tammikuuta mennessä kunakin vuonna (vuosi X) seuraavat tiedot:

| (a) | Kioton pöytäkirjan liitteessä A lueteltujen kasvihuonekaasujen (hiilidioksidi (CO2), metaani (CH4), typpioksiduuli (N2O), fluorihiilivedyt (HFCs), perfluorihiilivedyt (PFCs) ja rikkiheksafluoridi (SF6)) ihmisen toiminnasta aiheutuvat päästöt viimeistä edelliseltä vuodelta (vuosi X-2), |
| --- | --- |

(a)

Kioton pöytäkirjan liitteessä A lueteltujen kasvihuonekaasujen (hiilidioksidi (CO2), metaani (CH4), typpioksiduuli (N2O), fluorihiilivedyt (HFCs), perfluorihiilivedyt (PFCs) ja rikkiheksafluoridi (SF6)) ihmisen toiminnasta aiheutuvat päästöt viimeistä edelliseltä vuodelta (vuosi X-2),

| b) | alustavat tiedot hiilimonoksidi- (CO), rikkidioksidi- (SO2), typen oksidien (NOx) ja haihtuvien orgaanisten yhdisteiden (VOC) päästöistä viimeistä edelliseltä vuodelta (vuosi X-2) sekä lopulliset tiedot viimeistä edellistä vuotta edeltävältä vuodelta (vuosi X-3), |
| --- | --- |

b)

alustavat tiedot hiilimonoksidi- (CO), rikkidioksidi- (SO2), typen oksidien (NOx) ja haihtuvien orgaanisten yhdisteiden (VOC) päästöistä viimeistä edelliseltä vuodelta (vuosi X-2) sekä lopulliset tiedot viimeistä edellistä vuotta edeltävältä vuodelta (vuosi X-3),

| c) | ihmisen toiminnasta aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt lähteittäin ja nielujen aikaansaamat maankäytöstä, maankäytön muutoksista ja metsätaloudesta peräisin olevat hiilidioksidipoistumat viimeistä edelliseltä vuodelta (vuosi X-2), |
| --- | --- |

c)

ihmisen toiminnasta aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt lähteittäin ja nielujen aikaansaamat maankäytöstä, maankäytön muutoksista ja metsätaloudesta peräisin olevat hiilidioksidipoistumat viimeistä edelliseltä vuodelta (vuosi X-2),

| d) | maankäytöstä, maankäytön muutoksista ja metsätaloudesta peräisin olevien päästöjen ja poistumien tilitystä koskevat tiedot 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti, tai — jäsenvaltion niin päättäessä — Kioton pöytäkirjan 3 artiklan 4 kohdan ja siihen liittyvien päätösten mukaisesti vuodesta 1990 viimeistä edelliseen vuoteen (vuosi X-2), |
| --- | --- |

d)

maankäytöstä, maankäytön muutoksista ja metsätaloudesta peräisin olevien päästöjen ja poistumien tilitystä koskevat tiedot 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti, tai — jäsenvaltion niin päättäessä — Kioton pöytäkirjan 3 artiklan 4 kohdan ja siihen liittyvien päätösten mukaisesti vuodesta 1990 viimeistä edelliseen vuoteen (vuosi X-2),

| e) | a—d alakohdassa tarkoitettuihin tietoihin mahdollisesti tehdyt muutokset vuodesta 1990 viimeistä edellistä vuotta edeltävään vuoteen (vuosi X-3), |
| --- | --- |

e)

a—d alakohdassa tarkoitettuihin tietoihin mahdollisesti tehdyt muutokset vuodesta 1990 viimeistä edellistä vuotta edeltävään vuoteen (vuosi X-3),

| f) | ne kansallisten inventaarioraporttien osat, jotka ovat tarpeen valmisteltaessa yhteisön kasvihuonekaasu-inventaarioraporttia; kyseeseen tulevat jäsenvaltioiden laadunvarmistus- ja/tai laadunohjaussuunnitelma, yleinen epävarmuusarviointi, yleinen kattavuuden arviointi ja tiedot suoritetuista uudelleenlaskennoista, |
| --- | --- |

f)

ne kansallisten inventaarioraporttien osat, jotka ovat tarpeen valmisteltaessa yhteisön kasvihuonekaasu-inventaarioraporttia; kyseeseen tulevat jäsenvaltioiden laadunvarmistus- ja/tai laadunohjaussuunnitelma, yleinen epävarmuusarviointi, yleinen kattavuuden arviointi ja tiedot suoritetuista uudelleenlaskennoista,

| g) | kansallisesta rekisteristä sen perustamisen jälkeen saatavat tiedot, jotka koskevat sallittujen päästömääräyksiköiden, poistoyksiköiden, päästövähennysyksiköiden ja sertifioitujen päästövähennysten myöntämistä, hankkimista, hallintaa, siirtämistä, peruuttamista, mitätöimistä ja luovuttamista edellisenä vuonna (vuosi X-1), |
| --- | --- |

g)

kansallisesta rekisteristä sen perustamisen jälkeen saatavat tiedot, jotka koskevat sallittujen päästömääräyksiköiden, poistoyksiköiden, päästövähennysyksiköiden ja sertifioitujen päästövähennysten myöntämistä, hankkimista, hallintaa, siirtämistä, peruuttamista, mitätöimistä ja luovuttamista edellisenä vuonna (vuosi X-1),

| h) | tiedot oikeushenkilöistä, jotka on valtuutettu osallistumaan Kioton pöytäkirjan 6, 12 ja 17 artiklaan perustuviin järjestelmiin asiaa koskevien kansallisten tai yhteisön säännösten mukaisesti, |
| --- | --- |

h)

tiedot oikeushenkilöistä, jotka on valtuutettu osallistumaan Kioton pöytäkirjan 6, 12 ja 17 artiklaan perustuviin järjestelmiin asiaa koskevien kansallisten tai yhteisön säännösten mukaisesti,

| i) | toteutetut toimenpiteet esimerkiksi niitä inventaarion alueita koskevien arvioiden parantamiseksi, joilla on tapahtunut muutoksia, |
| --- | --- |

i)

toteutetut toimenpiteet esimerkiksi niitä inventaarion alueita koskevien arvioiden parantamiseksi, joilla on tapahtunut muutoksia,

| j) | indikaattoreita koskevat tiedot viimeistä edelliseltä vuodelta (vuosi X-2) ja |
| --- | --- |

j)

indikaattoreita koskevat tiedot viimeistä edelliseltä vuodelta (vuosi X-2) ja

| k) | kansalliseen inventaariojärjestelmään mahdollisesti tehdyt muutokset. |
| --- | --- |

k)

kansalliseen inventaariojärjestelmään mahdollisesti tehdyt muutokset.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava kunkin vuoden (vuosi X) 15 päivään maaliskuuta mennessä täydelliset kansalliset inventaarioraporttinsa.

2.   Ennakoidun edistymisen arvioimiseksi jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle 15 päivään maaliskuuta 2005 mennessä ja joka toinen vuosi sen jälkeen seuraavat tiedot:

| a) | niitä kansallisia politiikkoja ja toimenpiteitä koskevat tiedot, joilla rajoitetaan ja/tai vähennetään kasvihuonekaasujen päästöjä lähteittäin tai lisätään nielujen aikaansaamia poistumia, kunkin kasvihuonekaasun osalta sektoreittain esitettynä, mukaan luettuna seuraavat tiedot:






  i) | politiikkojen ja toimenpiteen tarkoitus, |
| --- | --- | --- |

a)

niitä kansallisia politiikkoja ja toimenpiteitä koskevat tiedot, joilla rajoitetaan ja/tai vähennetään kasvihuonekaasujen päästöjä lähteittäin tai lisätään nielujen aikaansaamia poistumia, kunkin kasvihuonekaasun osalta sektoreittain esitettynä, mukaan luettuna seuraavat tiedot:

i)

politiikkojen ja toimenpiteen tarkoitus,

| ii) | politiikan välineen tyyppi, |
| --- | --- |

ii)

politiikan välineen tyyppi,

| iii) | politiikan tai toimenpiteen täytäntöönpanon tila, |
| --- | --- |

iii)

politiikan tai toimenpiteen täytäntöönpanon tila,

| iv) | indikaattorit, joilla seurataan ja arvioidaan politiikkojen ja toimien edistymistä ajan mittaan, mukaan lukien 3 kohdan mukaisesti hyväksytyissä täytäntöönpanoa koskevissa säännöksissä tarkoitetut indikaattorit, |
| --- | --- |

iv)

indikaattorit, joilla seurataan ja arvioidaan politiikkojen ja toimien edistymistä ajan mittaan, mukaan lukien 3 kohdan mukaisesti hyväksytyissä täytäntöönpanoa koskevissa säännöksissä tarkoitetut indikaattorit,

| v) | määrälliset arviot niiden politiikkojen ja toimenpiteiden vaikutuksesta, jotka koskevat kasvihuonekaasujen lähteistä syntyviä päästöjä ja nielujen aikaansaamia poistumia perusvuoden ja sitä seuraavien vuosien välillä mukaan luettuna vuodet 2005, 2010 ja 2015, myös niiden talousvaikutuksista siinä määrin kuin se on toteutettavissa, ja |
| --- | --- |

v)

määrälliset arviot niiden politiikkojen ja toimenpiteiden vaikutuksesta, jotka koskevat kasvihuonekaasujen lähteistä syntyviä päästöjä ja nielujen aikaansaamia poistumia perusvuoden ja sitä seuraavien vuosien välillä mukaan luettuna vuodet 2005, 2010 ja 2015, myös niiden talousvaikutuksista siinä määrin kuin se on toteutettavissa, ja

| vi) | tiedot siitä, missä määrin kansallinen toiminta tosiasiallisesti muodostaa merkittävän osan kansallisen tason ponnisteluista sekä missä määrin Kioton pöytäkirjan 6, 12 ja 17 artiklan mukainen yhteisen toteuttamisen ja puhtaan kehityksen mekanismien käyttö sekä kansainvälinen päästökauppa tosiasiallisesti täydentää kansallista toimintaa Kioton pöytäkirjan ja Marrakechin sopimusten asiaa koskevien säännösten mukaisesti, |
| --- | --- |

vi)

tiedot siitä, missä määrin kansallinen toiminta tosiasiallisesti muodostaa merkittävän osan kansallisen tason ponnisteluista sekä missä määrin Kioton pöytäkirjan 6, 12 ja 17 artiklan mukainen yhteisen toteuttamisen ja puhtaan kehityksen mekanismien käyttö sekä kansainvälinen päästökauppa tosiasiallisesti täydentää kansallista toimintaa Kioton pöytäkirjan ja Marrakechin sopimusten asiaa koskevien säännösten mukaisesti,

| b) | kasvihuonekaasujen päästöjä lähteittäin ja niiden nielujen aikaansaamia poistumia (vähimmäismäärät) koskevat kansalliset ennusteet vuosille 2005, 2010, 2015 ja 2020 kaasuittain ja sektoreittain ilmoitettuna, mukaan luettuna:






  i) | sellaiset ”toimenpiteiden avulla” ja ”lisätoimenpiteiden avulla” saavutettavia tavoitteita koskevat ennusteet, jotka mainitaan UNFCCC:n ohjeissa ja tarkemmin 3 kohdan mukaisesti hyväksytyissä täytäntöönpanosäännöksissä, |
| --- | --- | --- |

b)

kasvihuonekaasujen päästöjä lähteittäin ja niiden nielujen aikaansaamia poistumia (vähimmäismäärät) koskevat kansalliset ennusteet vuosille 2005, 2010, 2015 ja 2020 kaasuittain ja sektoreittain ilmoitettuna, mukaan luettuna:

i)

sellaiset ”toimenpiteiden avulla” ja ”lisätoimenpiteiden avulla” saavutettavia tavoitteita koskevat ennusteet, jotka mainitaan UNFCCC:n ohjeissa ja tarkemmin 3 kohdan mukaisesti hyväksytyissä täytäntöönpanosäännöksissä,

| ii) | ennustuksiin sisältyvien politiikkojen ja toimenpiteiden selkeä määrittely, |
| --- | --- |

ii)

ennustuksiin sisältyvien politiikkojen ja toimenpiteiden selkeä määrittely,

| iii) | ennusteille tehdyn herkkyysanalyysin tulokset, ja |
| --- | --- |

iii)

ennusteille tehdyn herkkyysanalyysin tulokset, ja

| iv) | menetelmien, mallien, taustaolettamusten ja tärkeimpien panos- ja tuotosparametrien kuvaukset, |
| --- | --- |

iv)

menetelmien, mallien, taustaolettamusten ja tärkeimpien panos- ja tuotosparametrien kuvaukset,

| c) | tiedot toteutetuista tai suunnitelluista toimenpiteistä asiaa koskevan yhteisön lainsäädännön ja politiikkojen täytäntöönpanemiseksi, ja tiedot lainsäädännöllisistä ja institutionaalisista toimista, joilla valmistaudutaan panemaan täytäntöön Kioton pöytäkirjaan perustuvat velvoitteet, sekä tiedot vaatimustenmukaisuusmenettelyjä ja soveltamisen seurantamenettelyjä koskevista järjestelyistä ja niiden kansallisesta täytäntöönpanosta, |
| --- | --- |

c)

tiedot toteutetuista tai suunnitelluista toimenpiteistä asiaa koskevan yhteisön lainsäädännön ja politiikkojen täytäntöönpanemiseksi, ja tiedot lainsäädännöllisistä ja institutionaalisista toimista, joilla valmistaudutaan panemaan täytäntöön Kioton pöytäkirjaan perustuvat velvoitteet, sekä tiedot vaatimustenmukaisuusmenettelyjä ja soveltamisen seurantamenettelyjä koskevista järjestelyistä ja niiden kansallisesta täytäntöönpanosta,

| d) | tiedot institutionaalisista ja rahoitusjärjestelyistä sekä päätöksentekomenettelyistä niiden toimintojen koordinoimiseksi ja tukemiseksi, jotka liittyvät Kioton pöytäkirjan 6, 12 ja 17 artiklassa tarkoitettuihin mekanismeihin osallistumiseen, myös oikeushenkilöiden osallistumiseen. |
| --- | --- |

d)

tiedot institutionaalisista ja rahoitusjärjestelyistä sekä päätöksentekomenettelyistä niiden toimintojen koordinoimiseksi ja tukemiseksi, jotka liittyvät Kioton pöytäkirjan 6, 12 ja 17 artiklassa tarkoitettuihin mekanismeihin osallistumiseen, myös oikeushenkilöiden osallistumiseen.

3.   Täytäntöönpanosäännökset, jotka koskevat 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen tietojen raportointia, on hyväksyttävä 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.

Kyseisiä täytäntöönpanosäännöksiä voidaan tarkistaa tarvittaessa ottaen huomioon UNFCCC:n ja Kioton pöytäkirjan perusteella tehdyt päätökset.

4 artikla

Yhteisön inventaariojärjestelmä

1.   Komissio laatii vuosittain yhdessä jäsenvaltioiden kanssa yhteisön kasvihuonekaasuinventaarion ja yhteisön kasvihuonekaasuinventaariota koskevan raportin, toimittaa luonnoksen jäsenvaltioille 28 päivään helmikuuta mennessä sekä julkaisee ja toimittaa inventaarion ja raportin UNFCCC:n sihteeristölle kunkin vuoden huhtikuun 15 päivään mennessä. Päätöksen 2 kohdan b alakohdan mukaisesti hyväksyttyjen täytäntöönpanosäännösten mukaisesti tiedoissa on ilmoitettava myös kansallisesta inventaariosta puuttuvia tietoja koskevat arviot, jollei ajantasaistettua tietoa saada jäsenvaltioilta viimeistään kyseisen vuoden 15 päivään maaliskuuta mennessä.

2.   Komissio vahvistaa viimeistään 30 päivään kesäkuuta 2006 mennessä 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti ja ottaen huomioon jäsenvaltioiden kansalliset järjestelmät yhteisön inventaariojärjestelmän, jolla varmistetaan kansallisten inventaarioiden tarkkuus, vertailtavuus, johdonmukaisuus, täydellisyys ja oikea-aikaisuus yhteisön kasvihuonekaasuinventaarion kanssa.

Tässä järjestelmässä on säädettävä

| a) | laadunvarmistus- ja/tai laadunohjausohjelmasta, laatutavoitteiden laatimisesta sekä inventaarion laadunvarmistus- ja laadunohjaussuunnitelmasta. Komissio avustaa jäsenvaltioita laadunvarmistus- ja/tai laadunohjausohjelmien täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

a)

laadunvarmistus- ja/tai laadunohjausohjelmasta, laatutavoitteiden laatimisesta sekä inventaarion laadunvarmistus- ja laadunohjaussuunnitelmasta. Komissio avustaa jäsenvaltioita laadunvarmistus- ja/tai laadunohjausohjelmien täytäntöönpanossa.

| b) | menettelystä kansallisista inventaarioista mahdollisesti puuttuvien tietojen arvioimiseksi, mukaan lukien kyseessä olevan jäsenvaltion kuuleminen. |
| --- | --- |

b)

menettelystä kansallisista inventaarioista mahdollisesti puuttuvien tietojen arvioimiseksi, mukaan lukien kyseessä olevan jäsenvaltion kuuleminen.

3.   Euroopan ympäristökeskus avustaa komissiota 1 ja 2 kohdan täytäntöönpanossa asiaankuuluvalla tavalla, muun muassa laatimalla tutkimuksia ja keräämällä tietoja, vuosittaisen työohjelmansa mukaisesti.

4.   Jäsenvaltioiden on perustettava mahdollisimman pian ja viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2005 Kioton pöytäkirjaan perustuvat kansalliset inventaariojärjestelmät, joilla arvioidaan ihmisen toiminnasta aiheutuvia kasvihuonekaasujen päästöjä lähteittäin ja nielujen aikaansaamia hiilidioksidin poistumia.

5 artikla

Edistymisen arviointi ja raportointi

1.   Komissio arvioi vuosittain jäsenvaltioita kuullen, ovatko yhteisö ja sen jäsenvaltiot edistyneet riittävästi niille päätöksessä 2002/358/EY asetettujen UNFCCC:hen ja Kioton pöytäkirjaan perustuvien velvoitteiden täyttämisessä.

Arvioinnissa otetaan huomioon edistyminen, joka on tapahtunut yhteisön politiikoissa ja toimenpiteissä sekä jäsenvaltioiden tämän päätöksen 3 artiklan ja 6 artiklan 2 kohdan sekä kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta yhteisössä 13 päivänä lokakuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY (8) 21 artiklan mukaisesti toimittamat tiedot.

Suoritettaviin arviointeihin on joka toinen vuosi sisällyttävä myös yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ennakoitu edistyminen niiden UNFCCC:hen ja Kioton pöytäkirjaan perustuvien velvoitteiden täyttämisessä.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun arvioinnin perusteella komissio toimittaa vuosittain raportin Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

Tässä raportissa on käsiteltävä myös todellisia ja ennakoituja päästöjä lähteittäin ja nielujen aikaansaamia poistumia, politiikkoja ja toimenpiteitä sekä Kioton pöytäkirjan 6, 12 ja 17 artiklan mukaisten mekanismien käyttöä.

3.   Komissio valmistelee raportin yhteisön vuoteen 2005 mennessä saavuttaman edistymisen osoittamisesta ottaen huomioon jäsenvaltioiden viimeistään 15 päivänä kesäkuuta 2005 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti hyväksyttyjen täytäntöönpanosäännösten mukaisesti toimittamat ajantasaistetut tiedot ennakoiduista päästöistä ja toimittaa raportin UNFCCC:n sihteeristölle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2006.

4.   Kukin jäsenvaltio valmistelee raportin vuoteen 2005 mennessä saavuttamansa edistymisen osoittamisesta ottaen huomioon 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti hyväksyttyjen täytäntöönpanosäännösten mukaisesti toimitetut tiedot ja toimittaa raportin UNFCCC:n sihteeristölle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2006.

5.   Yhteisö ja kukin jäsenvaltio toimittaa UNFCCC:n sihteeristölle raportin velvoitteiden täyttämistä koskevasta Marrakechin sopimuksissa määrätystä lisäajasta kyseisen ajanjakson päättyessä.

6.   Komissio voi 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti hyväksyä säännöksiä, joihin voi sisältyä vaatimuksia, jotka koskevat edistymisen osoittamisen raportointia Kioton pöytäkirjan 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja raportointia, joka liittyy velvoitteiden täyttämistä koskevaan Marrakechin sopimuksessa määrättyyn lisäaikaan.

7.   Euroopan ympäristökeskus avustaa komissiota 1, 2 ja 3 kohdan täytäntöönpanossa asiaankuuluvalla tavalla vuosittaisen työohjelmansa mukaisesti.

6 artikla

Kansalliset rekisterit

1.   Yhteisö ja sen jäsenvaltiot perustavat ja ylläpitävät rekistereitä, jotta varmistetaan, että sallittujen päästömääräyksiköiden, poistoyksiköiden, päästövähennysyksiköiden ja sertifioitujen päästövähennysten myöntäminen, hallinta, siirtäminen, hankinta, peruuttaminen ja mitätöiminen sekä sallittujen päästömääräyksiköiden, päästövähennysyksiköiden ja sertifioitujen päästövähennysten luovuttaminen tilitetään oikealla tavalla. Näihin rekistereihin on sisällytettävä direktiivin 2003/87/EY 19 artiklan mukaisesti perustetut rekisterit tämän päätöksen 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla menettelyllä hyväksyttyjen säännösten mukaisesti.

Yhteisö ja jäsenvaltiot voivat ylläpitää rekistereitänsä konsolidoidussa järjestelmässä yhdessä yhden tai useamman muun jäsenvaltion kanssa.

2.   Edellä 1 kohdan ensimmäisessä virkkeessä tarkoitetut tiedot on asetettava direktiivin 2003/87/EY 20 artiklan nojalla nimetyn keskushallintaelimen saataville.

7 artikla

Sallitut päästömäärät

1.   Yhteisö ja kukin jäsenvaltio toimittaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2006 UNFCCC:n sihteeristölle kukin erikseen raportin, jossa määritetään niiden sallitut päästömäärät samanarvoisiksi kuin niille päätöksen 2002/358/EY 3 artiklan ensimmäisen kohdan ja Kioton pöytäkirjan mukaisesti määritetyt päästötasot. Jäsenvaltiot ja yhteisö pyrkivät toimittamaan raporttinsa samanaikaisesti.

2.   Kun Kioton pöytäkirjaan perustuva jäsenvaltioiden inventaarioiden tarkistus on saatettu loppuun Kioton pöytäkirjan ensimmäisen velvoitekauden kultakin vuodelta ja mahdolliset täytäntöönpanoa koskevat kysymykset on selvitetty, jäsenvaltioiden on viipymättä mitätöitävä sallitut päästömääräyksiköt, poistoyksiköt, päästövähennysyksiköt ja sertifioidut päästövähennykset, jotka vastaavat niiden nettopäästöjä kyseisenä vuonna.

Velvoitekauden viimeisen vuoden osalta mitätöinti suoritetaan ennen velvoitteiden täyttämistä koskevan Marrakechin sopimuksessa määrätyn lisäajan päättymistä.

3.   Jäsenvaltiot tilittävät sallitut päästömääräyksiköt kansallisiin rekistereihinsä samanarvoisiksi kuin niille päätöksen 2002/358/EY ja Kioton pöytäkirjan mukaisesti määritetyt päästötasot.

8 artikla

Kioton pöytäkirjaan perustuvat menettelyt

1.   Jäsenvaltioiden ja yhteisön on varmistettava täydellinen ja tehokas yhteistyö ja koordinointi keskenään seuraavissa tässä päätöksestä asetettuihin velvoitteisiin liittyvissä asioissa:

| a) | yhteisön kasvihuonekaasuinventaarion ja yhteisön kasvihuonekaasuinventaariota koskevan raportin laatiminen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

a)

yhteisön kasvihuonekaasuinventaarion ja yhteisön kasvihuonekaasuinventaariota koskevan raportin laatiminen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti,

| b) | Kioton pöytäkirjaan perustuvat tarkistus- ja vaatimustenmukaisuusmenettelyt, pöytäkirjan mukaisten asiaa koskevien päätösten mukaisesti, |
| --- | --- |

b)

Kioton pöytäkirjaan perustuvat tarkistus- ja vaatimustenmukaisuusmenettelyt, pöytäkirjan mukaisten asiaa koskevien päätösten mukaisesti,

| c) | UNFCCC:n sihteeristölle toimitettuihin tai toimitettaviin inventaarioihin tai inventaarioita koskeviin raportteihin mahdollisesti UNFCCC:n tarkistusmenettelyn mukaisesti tehtävät muutokset, |
| --- | --- |

c)

UNFCCC:n sihteeristölle toimitettuihin tai toimitettaviin inventaarioihin tai inventaarioita koskeviin raportteihin mahdollisesti UNFCCC:n tarkistusmenettelyn mukaisesti tehtävät muutokset,

| d) | yhteisön ja jäsenvaltioiden vuoteen 2005 mennessä saavutetun edistymisen osoittamista koskevien raporttien valmisteleminen 5 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

d)

yhteisön ja jäsenvaltioiden vuoteen 2005 mennessä saavutetun edistymisen osoittamista koskevien raporttien valmisteleminen 5 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti,

| e) | edellä 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun raportin valmisteleminen ja toimittaminen, |
| --- | --- |

e)

edellä 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun raportin valmisteleminen ja toimittaminen,

| f) | raportointi, joka liittyy velvoitteiden täyttämistä koskevaan Marrakechin sopimuksessa määrättyyn lisäaikaan 5 artiklan 5 ja 6 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

f)

raportointi, joka liittyy velvoitteiden täyttämistä koskevaan Marrakechin sopimuksessa määrättyyn lisäaikaan 5 artiklan 5 ja 6 kohdan mukaisesti.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava kunkin vuoden huhtikuun 15 päivään mennessä UNFCCC:n sihteeristölle kansalliset inventaariot, joiden sisältämät tiedot vastaavat 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimitettavia tietoja, jollei komissiolle ole toimitettu viimeistään kyseisen vuoden maaliskuun 15 päivään mennessä tietoja, joilla poistetaan epäjohdonmukaisuudet tai aukot.

3.   Komissio voi 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti säätää kyseisen yhteistyön ja koordinoinnin menettelyistä ja aikatauluista.

9 artikla

Komitea

1.   Komissiota avustaa ilmastonmuutoskomitea.

2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi.

3.   Ilmastonmuutoskomitea vahvistaa työjärjestyksensä.

10 artikla

Jatkotoimet

Kun vuoteen 2005 mennessä saavutetun edistymisen osoittamista koskeva raportti on toimitettu 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti, komissio viipymättä tarkastelee uudelleen sitä, missä määrin yhteisö ja sen jäsenvaltiot edistyvät niille päätöksen 2002/358/EY ja Kioton pöytäkirjan mukaisesti määritettyjen päästötasojen saavuttamisessa ja missä määrin ne täyttävät Kioton pöytäkirjaan perustuvat velvoitteensa. Tämän arvioinnin perusteella komissio voi tehdä tarvittaessa ehdotuksia Euroopan parlamentille ja neuvostolle sen varmistamiseksi, että yhteisö ja sen jäsenvaltiot täyttävät niille asetetut päästötasovaatimukset ja kaikki Kioton pöytäkirjaan perustuvat velvoitteensa.

11 artikla

Kumoaminen

Kumotaan päätös 93/389/ETY.

Mahdollisia viittauksia kumottuun päätökseen pidetään viittauksina tähän päätökseen liitteessä olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.

12 artikla

Osoitus

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL C

1

(2)  EUVL C 234, 30.9.2003, s. 51.

2

(3)  Euroopan parlamentin kanta 21. lokakuuta 2003 ja neuvoston päätös, tehty...

3

(4)  EYVL L 167, 9.7.1993, s. 31, päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1).

4

(5)  EYVL L 33, 7.2.1994, s. 11.

5

(6)  EYVL L 130, 15.5.2002, s. 1.

6

(7)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

7

(8)  EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32.

8

LIITE

VASTAAVUUSTAULUKKO

| Päätös 93/389/ETY/ | Tämä päätös |
| --- | --- |
| 1 artikla | 1 artikla |
| 2 artiklan 1 kohta
  2 artiklan 2 kohta | 2 artiklan 1 kohta
  2 artiklan 1 kohta + 3 artiklan 2 kohta |
| 3 artiklan 1 kohta
  3 artiklan 2 kohta
  3 artiklan 3 kohta | 3 artiklan 1 kohta + 3 artiklan 3 kohta
  3 artiklan 1 kohta + 4 artiklan 2 kohta
  4 artiklan 1 kohta |
| 4 artikla | 3 artiklan 2 kohta, 3 artiklan 3 kohta, 5 artiklan 1 kohta |
| - | 4 artiklan 3 kohta |
| 5 artiklan 1 + 2 kohta
  5 artiklan 3 kohta
  5 artiklan 4 kohta | 2 artiklan 3 kohta
  5 artiklan 1 kohta
  5 artiklan 2 kohta |
| - | 5 artiklan 3 kohta |
| 6 artikla | 5 artiklan 1 kohta |
| 7 artikla | - |
| - | 6 artikla |
| - | 7 artikla |
| - | 8 artikla |
| 8 artikla | 9 artikla |
| - | 10 artikla |
| - | 11 artikla |
| 9 artikla | 12 artikla |

Päätös 93/389/ETY/

Tämä päätös

1 artikla

1 artikla

2 artiklan 1 kohta

2 artiklan 2 kohta

2 artiklan 1 kohta

2 artiklan 1 kohta + 3 artiklan 2 kohta

3 artiklan 1 kohta

3 artiklan 2 kohta

3 artiklan 3 kohta

3 artiklan 1 kohta + 3 artiklan 3 kohta

3 artiklan 1 kohta + 4 artiklan 2 kohta

4 artiklan 1 kohta

4 artikla

3 artiklan 2 kohta, 3 artiklan 3 kohta, 5 artiklan 1 kohta

-

4 artiklan 3 kohta

5 artiklan 1 + 2 kohta

5 artiklan 3 kohta

5 artiklan 4 kohta

2 artiklan 3 kohta

5 artiklan 1 kohta

5 artiklan 2 kohta

-

5 artiklan 3 kohta

6 artikla

5 artiklan 1 kohta

7 artikla

-

-

6 artikla

-

7 artikla

-

8 artikla

8 artikla

9 artikla

-

10 artikla

-

11 artikla

9 artikla

12 artikla

P5_TA(2003)0444

Liikkuviin työkoneisiin asennettavien polttomoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöt *** I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi liikkuviin työkoneisiin asennettavien polttomoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöjen torjuntatoimenpiteitä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 97/68/EY muuttamisesta (KOM(2002) 765 — C5-0636/2002 — 2002/0304(COD))

(Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2002) 765) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2002) 765) (1),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 95 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C5-0636/2002), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 95 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C5-0636/2002),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnan mietinnön sekä aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnon (A5-0296/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnan mietinnön sekä aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnon (A5-0296/2003),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

P5_TC1-COD(2002)0304

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. lokakuuta 2003, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/.../EY antamiseksi liikkuviin työkoneisiin asennettavien polttomoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöjen torjuntatoimenpiteitä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 97/68/EY muuttamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen (1),

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| 1) | Direktiivillä 97/68/EY (4) otetaan käyttöön puristussytytysmoottoreiden päästöjen raja-arvot kahdessa vaiheessa sekä pyydetään komissiota esittämään päästörajojen edelleen tiukentamista, ottaen huomioon puristussytytysmoottoreiden ilman pilaantumista aiheuttavien päästöjen rajoittamiseen yleisesti tarjolla olevat menetelmät ja ilman laadun tila. |
| --- | --- |

1)

Direktiivillä 97/68/EY (4) otetaan käyttöön puristussytytysmoottoreiden päästöjen raja-arvot kahdessa vaiheessa sekä pyydetään komissiota esittämään päästörajojen edelleen tiukentamista, ottaen huomioon puristussytytysmoottoreiden ilman pilaantumista aiheuttavien päästöjen rajoittamiseen yleisesti tarjolla olevat menetelmät ja ilman laadun tila.

| 2) | Auto-Oil -ohjelmassa tehtyjen päätelmien mukaan yhteisön ilmanlaadun parantamiseksi tulevaisuudessa tarvitaan erityisesti otsoninmuodostukseen ja hiukkaspäästöihin kohdistuvia lisätoimenpiteitä. |
| --- | --- |

2)

Auto-Oil -ohjelmassa tehtyjen päätelmien mukaan yhteisön ilmanlaadun parantamiseksi tulevaisuudessa tarvitaan erityisesti otsoninmuodostukseen ja hiukkaspäästöihin kohdistuvia lisätoimenpiteitä.

| 3) | Tieliikenteen ajoneuvojen puristussytytysmoottoreiden päästöjen vähentämiseksi on jo yleisesti saatavilla kehittynyttä tekniikkaa, ja tätä tekniikkaa pitäisi suurelta osin voida soveltaa myös työkoneissa. |
| --- | --- |

3)

Tieliikenteen ajoneuvojen puristussytytysmoottoreiden päästöjen vähentämiseksi on jo yleisesti saatavilla kehittynyttä tekniikkaa, ja tätä tekniikkaa pitäisi suurelta osin voida soveltaa myös työkoneissa.

| 4) | Vuoden 2010 tilannetta ajatellen on vielä jossain määrin epävarmaa, onko jälkikäsittelylaitteita kustannustehokasta käyttää hiukkaspäästöjen ja typen oksidien (NOx) päästöjen vähentämiseksi. Direktiivin tekninen uudelleentarkastelu olisi tehtävä ennen 31 päivää joulukuuta 2007, ja olisi tarvittaessa harkittava hiukkaspäästöjen raja-arvoja koskevia vapautuksia tai myöhennettyjä täytäntöönpanoajankohtia. |
| --- | --- |

4)

Vuoden 2010 tilannetta ajatellen on vielä jossain määrin epävarmaa, onko jälkikäsittelylaitteita kustannustehokasta käyttää hiukkaspäästöjen ja typen oksidien (NOx) päästöjen vähentämiseksi. Direktiivin tekninen uudelleentarkastelu olisi tehtävä ennen 31 päivää joulukuuta 2007, ja olisi tarvittaessa harkittava hiukkaspäästöjen raja-arvoja koskevia vapautuksia tai myöhennettyjä täytäntöönpanoajankohtia.

| 5) | Tarvitaan muuttuvatilainen testimenettely, jolla voidaan kattaa toimintaolosuhteet, joihin tämäntyyppiset koneet joutuvat todellisessa käytössä. Testin olisi näin ollen sisällettävä, kohtuullisissa suhteissa, päästöt moottorista, joka on vielä kylmä. |
| --- | --- |

5)

Tarvitaan muuttuvatilainen testimenettely, jolla voidaan kattaa toimintaolosuhteet, joihin tämäntyyppiset koneet joutuvat todellisessa käytössä. Testin olisi näin ollen sisällettävä, kohtuullisissa suhteissa, päästöt moottorista, joka on vielä kylmä.

| 6) | Raja-arvot eivät saisi satunnaisesti valitussa kuormitustilassa ja määritetyllä käyttösäteellä ylittyä enemmällä kuin soveltuvalla prosenttiosuudella. |
| --- | --- |

6)

Raja-arvot eivät saisi satunnaisesti valitussa kuormitustilassa ja määritetyllä käyttösäteellä ylittyä enemmällä kuin soveltuvalla prosenttiosuudella.

| 7) | Lisäksi olisi estettävä estolaitteiden ja irrationaalisten päästöjenrajoitusstrategioiden käyttö. |
| --- | --- |

7)

Lisäksi olisi estettävä estolaitteiden ja irrationaalisten päästöjenrajoitusstrategioiden käyttö.

| 8) | Ehdotetut päästörajat olisi mahdollisuuksien mukaan sovitettava yhteen Yhdysvalloissa tapahtuvan kehityksen kanssa, jotta valmistajat voisivat markkinoida moottoriratkaisujaan maailmanlaajuisesti. |
| --- | --- |

8)

Ehdotetut päästörajat olisi mahdollisuuksien mukaan sovitettava yhteen Yhdysvalloissa tapahtuvan kehityksen kanssa, jotta valmistajat voisivat markkinoida moottoriratkaisujaan maailmanlaajuisesti.

| 9) | Päästönormeja olisi sovellettava myös rautatie- ja sisävesisovelluksille, jotta edistetään niiden asemaa ympäristöä säästävinä liikennemuotoina. |
| --- | --- |

9)

Päästönormeja olisi sovellettava myös rautatie- ja sisävesisovelluksille, jotta edistetään niiden asemaa ympäristöä säästävinä liikennemuotoina.

| 10) | Jos tulevat raja-arvot saavutetaan liikkuvien työkoneiden osalta etuajassa, pitäisi olla mahdollista osoittaa se. |
| --- | --- |

10)

Jos tulevat raja-arvot saavutetaan liikkuvien työkoneiden osalta etuajassa, pitäisi olla mahdollista osoittaa se.

| 11) | Hiukkaspäästöjen ja typen oksidien päästöjen vaiheen III B ja IV päästörajojen noudattamiseen tarvittava tekniikka edellyttää, että polttoaineen rikkipitoisuutta pienennetään monissa jäsenvaltioissa nykyisin käytettyyn polttoaineeseen verrattuna. Olisi määriteltävä vertailupolttoaine, joka vastaa polttoainemarkkinoiden tilannetta. |
| --- | --- |

11)

Hiukkaspäästöjen ja typen oksidien päästöjen vaiheen III B ja IV päästörajojen noudattamiseen tarvittava tekniikka edellyttää, että polttoaineen rikkipitoisuutta pienennetään monissa jäsenvaltioissa nykyisin käytettyyn polttoaineeseen verrattuna. Olisi määriteltävä vertailupolttoaine, joka vastaa polttoainemarkkinoiden tilannetta.

| 12) | Huomioon olisi otettava moottoreiden päästöominaisuudet koko niiden käyttöiän aikana. Päästöominaisuuksien huononemisen estämiseksi käyttöön olisi otettava kestävyysvaatimuksia. |
| --- | --- |

12)

Huomioon olisi otettava moottoreiden päästöominaisuudet koko niiden käyttöiän aikana. Päästöominaisuuksien huononemisen estämiseksi käyttöön olisi otettava kestävyysvaatimuksia.

| 13) | Laitevalmistajia varten olisi otettava käyttöön erityisjärjestelyjä, jotta niillä olisi riittävästi aikaa suunnitella tuotteensa ja sopeuttaa pieninä sarjoina valmistettavien tuotteiden valmistus. |
| --- | --- |

13)

Laitevalmistajia varten olisi otettava käyttöön erityisjärjestelyjä, jotta niillä olisi riittävästi aikaa suunnitella tuotteensa ja sopeuttaa pieninä sarjoina valmistettavien tuotteiden valmistus.

| 14) | Tämän direktiivin tavoitetta, eli ilman laadun tulevan tilan parantamista, ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, koska tarvittavat tuotteita koskevat päästörajoitukset on vahvistettava yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Kyseisessä artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

14)

Tämän direktiivin tavoitetta, eli ilman laadun tulevan tilan parantamista, ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, koska tarvittavat tuotteita koskevat päästörajoitukset on vahvistettava yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Kyseisessä artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.

| 15) | Näin ollen direktiivi 97/68/EY olisi muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

15)

Näin ollen direktiivi 97/68/EY olisi muutettava vastaavasti,

OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Muutetaan direktiivi 97/68/EY seuraavasti:

| 1) | Lisätään 2 artiklaan seuraavat luetelmakohdat:






  ”— | ’sisävesialuksella’ sisävesikäyttöön tarkoitettua alusta, jonka pituus on vähintään 20 metriä ja jonka liitteessä I olevan 2 jakson 2.8a kohdassa määritellyn kaavan mukainen tilavuus on vähintään 100 kuutiometriä, tai hinaajaa tai työntöalusta, joka on rakennettu hinaamaan tai työntämään tai siirtämään vierellään aluksia, joiden pituus on vähintään 20 metriä. |
| --- | --- | --- |

1)

Lisätään 2 artiklaan seuraavat luetelmakohdat:

”—

’sisävesialuksella’ sisävesikäyttöön tarkoitettua alusta, jonka pituus on vähintään 20 metriä ja jonka liitteessä I olevan 2 jakson 2.8a kohdassa määritellyn kaavan mukainen tilavuus on vähintään 100 kuutiometriä, tai hinaajaa tai työntöalusta, joka on rakennettu hinaamaan tai työntämään tai siirtämään vierellään aluksia, joiden pituus on vähintään 20 metriä.

’Sisävesialuksen’ määritelmään eivät sisälly:

| — | matkustaja-alukset, jotka voivat kuljettaa enintään 12 matkustajaa miehistön lisäksi; |
| --- | --- |

—

matkustaja-alukset, jotka voivat kuljettaa enintään 12 matkustajaa miehistön lisäksi;

| — | huviveneet, joiden pituus on alle 24 metriä (siten kuin ne on määritelty huviveneitä koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 16 päivänä kesäkuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/25/EY (5) 1 artiklan 2 kohdassa); |
| --- | --- |

—

huviveneet, joiden pituus on alle 24 metriä (siten kuin ne on määritelty huviveneitä koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 16 päivänä kesäkuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/25/EY (5) 1 artiklan 2 kohdassa);

| — | valvontaviranomaisille kuuluvat virka-alukset; |
| --- | --- |

—

valvontaviranomaisille kuuluvat virka-alukset;

| — | palontorjunta-alukset; |
| --- | --- |

—

palontorjunta-alukset;

| — | laivaston alukset; |
| --- | --- |

—

laivaston alukset;

| — | yhteisön kalastusalusrekisterissä olevat kalastusalukset; |
| --- | --- |

—

yhteisön kalastusalusrekisterissä olevat kalastusalukset;

| — | merialukset, mukaan luettuina merihinaajat ja -työntöalukset, jotka liikennöivät tai joiden tukikohta on vuorovesialueella tai väliaikaisesti sisävesillä, jos niillä on liitteessä I olevan 2 jakson 2.8b kohdassa määritelty voimassa oleva katsastustodistus tai turvallisuuskirja. |
| --- | --- |

—

merialukset, mukaan luettuina merihinaajat ja -työntöalukset, jotka liikennöivät tai joiden tukikohta on vuorovesialueella tai väliaikaisesti sisävesillä, jos niillä on liitteessä I olevan 2 jakson 2.8b kohdassa määritelty voimassa oleva katsastustodistus tai turvallisuuskirja.

| — | ’alkuperäisellä laitevalmistajalla’ tarkoitetaan tietyntyyppisen liikkuvan työkoneen valmistajaa; |
| --- | --- |

—

’alkuperäisellä laitevalmistajalla’ tarkoitetaan tietyntyyppisen liikkuvan työkoneen valmistajaa;

| — | ’joustavuusjärjestelmällä’ tarkoitetaan menettelyä, jonka avulla moottorivalmistaja voi saattaa markkinoille, kahden perättäisen raja-arvovaiheen välisenä aikana, rajoitetun määrän moottoreita, jotka asennetaan liikkuviin työkoneisiin, joiden päästöt noudattavat ainoastaan edellisen vaiheen raja-arvoja. |
| --- | --- |

—

’joustavuusjärjestelmällä’ tarkoitetaan menettelyä, jonka avulla moottorivalmistaja voi saattaa markkinoille, kahden perättäisen raja-arvovaiheen välisenä aikana, rajoitetun määrän moottoreita, jotka asennetaan liikkuviin työkoneisiin, joiden päästöt noudattavat ainoastaan edellisen vaiheen raja-arvoja.

| 2) | Muutetaan 4 artiklaa seuraavasti:






  a) | Lisätään 2 kohdan loppuun seuraava teksti:
  ”Liitettä VIII muutetaan 15 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.” |
| --- | --- | --- |

2)

Muutetaan 4 artiklaa seuraavasti:

a)

Lisätään 2 kohdan loppuun seuraava teksti:

”Liitettä VIII muutetaan 15 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.”

| b) | Lisätään 6 kohta seuraavasti:
  ”6.   Puristussytytysmoottorit, joita käytetään muussa tarkoituksessa kuin veturien, moottorivaunujen ja sisävesialusten käyttövoimana, voidaan saattaa markkinoille ’joustavan järjestelmän’ mukaisesti soveltamalla liitteessä XIII tarkoitettua menettelyä 1—5 kohdan lisäksi.” |
| --- | --- |

b)

Lisätään 6 kohta seuraavasti:

”6.   Puristussytytysmoottorit, joita käytetään muussa tarkoituksessa kuin veturien, moottorivaunujen ja sisävesialusten käyttövoimana, voidaan saattaa markkinoille ’joustavan järjestelmän’ mukaisesti soveltamalla liitteessä XIII tarkoitettua menettelyä 1—5 kohdan lisäksi.”

| 3) | Lisätään 6 artiklaan seuraava kohta:
  ”5.   ’Joustavan järjestelmän’ mukaisesti markkinoille saatetuissa puristussytytysmoottoreissa on oltava liitteen XIII mukaiset merkinnät.” |
| --- | --- |

3)

Lisätään 6 artiklaan seuraava kohta:

”5.   ’Joustavan järjestelmän’ mukaisesti markkinoille saatetuissa puristussytytysmoottoreissa on oltava liitteen XIII mukaiset merkinnät.”

| 4) | Lisätään 7 artiklan jälkeen seuraava artikla:
  ”7 a artikla
  Sisävesialukset
  1.   Seuraavia säännöksiä sovelletaan sisävesialuksiin asennettaviin moottoreihin. 2 ja 3 kohtaa ei sovelleta ennen kuin Reinin navigaation keskuskomissio (jäljempänä CCNR) tunnustaa tässä direktiivissä määritettyjen vaatimusten ja Reinin navigaatiota koskevassa Mannheimin yleissopimuksessa määritettyjen vaatimusten vastaavuuden ja komissiolle ilmoitetaan asiasta.
  2.   Jäsenvaltiot eivät voi evätä 30 päivään kesäkuuta 2007 saakka sellaisten moottoreiden markkinoille saattamista, jotka täyttävät CCNR:n vaiheessa I määritetyt vaatimukset, joita koskevat päästöjen raja-arvot on määritetty liitteessä XIV.
  3.   Jäsenvaltiot eivät voi evätä 1 päivän heinäkuuta 2007 jälkeen ja sellaisten lisäraja-arvojen voimaansaattamiseen saakka, jotka aiheutuvat tämän direktiivin tarkistamisesta edelleen, sellaisten moottoreiden markkinoille saattamista, jotka täyttävät CCNR:n vaiheessa II määritetyt vaatimukset, joita koskevat päästöjen raja-arvot on määritetty liitteessä XV.
  4.   Liitettä VII mukautetaan 15 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti siten, että se sisältää ne lisä- ja erityistiedot, joita voidaan tarvita sisävesialuksiin asennettavien moottoreiden tyyppihyväksyntätodistusta varten.
  5.   Tätä direktiiviä sovellettaessa sisävesialuksen mahdollista apumoottoria, jonka teho on yli 560 kW, koskevat samat vaatimukset kuin käyttövoimamoottoreita.” |
| --- | --- |

4)

Lisätään 7 artiklan jälkeen seuraava artikla:

”7 a artikla

Sisävesialukset

1.   Seuraavia säännöksiä sovelletaan sisävesialuksiin asennettaviin moottoreihin. 2 ja 3 kohtaa ei sovelleta ennen kuin Reinin navigaation keskuskomissio (jäljempänä CCNR) tunnustaa tässä direktiivissä määritettyjen vaatimusten ja Reinin navigaatiota koskevassa Mannheimin yleissopimuksessa määritettyjen vaatimusten vastaavuuden ja komissiolle ilmoitetaan asiasta.

2.   Jäsenvaltiot eivät voi evätä 30 päivään kesäkuuta 2007 saakka sellaisten moottoreiden markkinoille saattamista, jotka täyttävät CCNR:n vaiheessa I määritetyt vaatimukset, joita koskevat päästöjen raja-arvot on määritetty liitteessä XIV.

3.   Jäsenvaltiot eivät voi evätä 1 päivän heinäkuuta 2007 jälkeen ja sellaisten lisäraja-arvojen voimaansaattamiseen saakka, jotka aiheutuvat tämän direktiivin tarkistamisesta edelleen, sellaisten moottoreiden markkinoille saattamista, jotka täyttävät CCNR:n vaiheessa II määritetyt vaatimukset, joita koskevat päästöjen raja-arvot on määritetty liitteessä XV.

4.   Liitettä VII mukautetaan 15 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti siten, että se sisältää ne lisä- ja erityistiedot, joita voidaan tarvita sisävesialuksiin asennettavien moottoreiden tyyppihyväksyntätodistusta varten.

5.   Tätä direktiiviä sovellettaessa sisävesialuksen mahdollista apumoottoria, jonka teho on yli 560 kW, koskevat samat vaatimukset kuin käyttövoimamoottoreita.”

| 5) | Muutetaan 8 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan otsikko seuraavasti: ”Markkinoille saattaminen”. |
| --- | --- | --- |

5)

Muutetaan 8 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan otsikko seuraavasti: ”Markkinoille saattaminen”.

| b) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Jäsenvaltiot eivät saa evätä sellaisten moottoreiden markkinoille saattamista, jotka vastaavat tämän direktiivin vaatimuksia, riippumatta siitä, onko ne jo asennettu koneistoon.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Jäsenvaltiot eivät saa evätä sellaisten moottoreiden markkinoille saattamista, jotka vastaavat tämän direktiivin vaatimuksia, riippumatta siitä, onko ne jo asennettu koneistoon.”

| c) | Lisätään 2 kohdan jälkeen seuraava kohta:
  ”2 a.   Jäsenvaltiot eivät saa myöntää sisävesialusten teknisistä vaatimuksista 4 päivänä lokakuuta 1982 annetulla neuvoston direktiivillä 82/714/ETY (6) vahvistettua yhteisön sisävesialusten katsastustodistusta aluksille, joiden moottorit eivät vastaa tämän direktiivin vaatimuksia. |
| --- | --- |

c)

Lisätään 2 kohdan jälkeen seuraava kohta:

”2 a.   Jäsenvaltiot eivät saa myöntää sisävesialusten teknisistä vaatimuksista 4 päivänä lokakuuta 1982 annetulla neuvoston direktiivillä 82/714/ETY (6) vahvistettua yhteisön sisävesialusten katsastustodistusta aluksille, joiden moottorit eivät vastaa tämän direktiivin vaatimuksia.

| 6) | Muutetaan 9 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 3 kohdan johdantovirke seuraavasti: Jäsenvaltioiden on evättävä tyyppihyväksyntä moottorityypiltä tai -perheeltä ja kieltäydyttävä myöntämästä liitteen VII mukaista asiakirjaa sekä evättävä kaikki muutkin tyyppihyväksynnät liikkuvilta työkoneilta, joihin on asennettu vielä markkinoille saattamaton moottori |
| --- | --- | --- |

6)

Muutetaan 9 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 3 kohdan johdantovirke seuraavasti: Jäsenvaltioiden on evättävä tyyppihyväksyntä moottorityypiltä tai -perheeltä ja kieltäydyttävä myöntämästä liitteen VII mukaista asiakirjaa sekä evättävä kaikki muutkin tyyppihyväksynnät liikkuvilta työkoneilta, joihin on asennettu vielä markkinoille saattamaton moottori

| b) | Lisätään 3 kohdan jälkeen seuraavat kohdat:
  ”3a.   VAIHEEN III A MOOTTOREIDEN TYYPPIHYVÄKSYNTÄ (MOOTTORILUOKAT H, I, J, K)
  Jäsenvaltioiden on evättävä tyyppihyväksyntä seuraavilta moottorityypeiltä tai -perheiltä ja kieltäydyttävä antamasta liitteen VII mukaista asiakirjaa ja evättävä kaikki muutkin tyyppihyväksynnät liikkuvilta työkoneilta, joihin vielä markkinoille saattamaton moottori on asennettu






  — | H: 30 päivän kesäkuuta 2005 jälkeen moottoreiden (muiden kuin vakionopeusmoottoreiden) osalta, joiden teho on 130 kW ≤ P ≤ 560 kW, |
| --- | --- | --- |

b)

Lisätään 3 kohdan jälkeen seuraavat kohdat:

”3a.   VAIHEEN III A MOOTTOREIDEN TYYPPIHYVÄKSYNTÄ (MOOTTORILUOKAT H, I, J, K)

Jäsenvaltioiden on evättävä tyyppihyväksyntä seuraavilta moottorityypeiltä tai -perheiltä ja kieltäydyttävä antamasta liitteen VII mukaista asiakirjaa ja evättävä kaikki muutkin tyyppihyväksynnät liikkuvilta työkoneilta, joihin vielä markkinoille saattamaton moottori on asennettu

—

H: 30 päivän kesäkuuta 2005 jälkeen moottoreiden (muiden kuin vakionopeusmoottoreiden) osalta, joiden teho on 130 kW ≤ P ≤ 560 kW,

| — | I: 31 päivän joulukuuta 2005 jälkeen moottoreiden (muiden kuin vakionopeusmoottoreiden) osalta, joiden teho on 75 kW ≤ P < 130 kW, |
| --- | --- |

—

I: 31 päivän joulukuuta 2005 jälkeen moottoreiden (muiden kuin vakionopeusmoottoreiden) osalta, joiden teho on 75 kW ≤ P < 130 kW,

| — | J: 31 päivän joulukuuta 2006 jälkeen moottoreiden (muiden kuin vakionopeusmoottoreiden) osalta, joiden teho on 37 kW ≤ P < 75 kW, |
| --- | --- |

—

J: 31 päivän joulukuuta 2006 jälkeen moottoreiden (muiden kuin vakionopeusmoottoreiden) osalta, joiden teho on 37 kW ≤ P < 75 kW,

| — | K: 31 päivän joulukuuta 2005 jälkeen moottoreiden (muiden kuin vakionopeusmoottoreiden) osalta, joiden teho on 19 kW ≤ P < 37 kW, |
| --- | --- |

—

K: 31 päivän joulukuuta 2005 jälkeen moottoreiden (muiden kuin vakionopeusmoottoreiden) osalta, joiden teho on 19 kW ≤ P < 37 kW,

jos moottori ei vastaa tämän direktiivin vaatimuksia ja jos moottorin hiukkas- ja kaasupäästöt eivät noudata liitteessä I olevassa 4.1.2.4 kohdassa olevassa taulukossa esitettyjä raja-arvoja.

3b.   VAIHEEN III A VAKIONOPEUSMOOTTOREIDEN TYYPPIHYVÄKSYNTÄ (MOOTTORILUOKAT H, I, J, K)

Jäsenvaltioiden on evättävä tyyppihyväksyntä seuraavilta moottorityypeiltä tai -perheiltä ja kieltäydyttävä antamasta liitteen VII mukaista asiakirjaa ja evättävä kaikki muutkin tyyppihyväksynnät liikkuvilta työkoneilta, joihin vielä markkinoille saattamaton moottori on asennettu

| — | luokan H vakionopeusmoottorit: 31 päivän joulukuuta 2009 jälkeen moottoreiden osalta, joiden teho on 130 kW ≤ P ≤ 560 kW, |
| --- | --- |

—

luokan H vakionopeusmoottorit: 31 päivän joulukuuta 2009 jälkeen moottoreiden osalta, joiden teho on 130 kW ≤ P ≤ 560 kW,

| — | luokan I vakionopeusmoottorit: 31 päivän joulukuuta 2009 jälkeen moottoreiden osalta, joiden teho on 75 kW ≤ P < 130 kW, |
| --- | --- |

—

luokan I vakionopeusmoottorit: 31 päivän joulukuuta 2009 jälkeen moottoreiden osalta, joiden teho on 75 kW ≤ P < 130 kW,

| — | luokan J vakionopeusmoottorit: 31 päivän joulukuuta 2010 jälkeen moottoreiden osalta, joiden teho on 37 kW ≤ P < 75 kW, |
| --- | --- |

—

luokan J vakionopeusmoottorit: 31 päivän joulukuuta 2010 jälkeen moottoreiden osalta, joiden teho on 37 kW ≤ P < 75 kW,

| — | luokan K vakionopeusmoottorit: 31 päivän joulukuuta 2009 jälkeen moottoreiden osalta, joiden teho on 19 kW ≤ P < 37 kW, |
| --- | --- |

—

luokan K vakionopeusmoottorit: 31 päivän joulukuuta 2009 jälkeen moottoreiden osalta, joiden teho on 19 kW ≤ P < 37 kW,

jos moottori ei vastaa tämän direktiivin vaatimuksia ja jos moottorin hiukkaspäästöt ja kaasupäästöt eivät noudata liitteessä I olevassa 4.1.2.4 kohdassa olevassa taulukossa esitettyjä raja-arvoja.

3c.   VAIHEEN III B MOOTTOREIDEN TYYPPIHYVÄKSYNTÄ (MOOTTORILUOKAT L, M, N, P)

Jäsenvaltioiden on evättävä tyyppihyväksyntä seuraavilta moottorityypeiltä tai -perheiltä ja kieltäydyttävä antamasta liitteen VII mukaista asiakirjaa ja evättävä kaikki muutkin tyyppihyväksynnät liikkuvilta työkoneilta, joihin on asennettu vielä markkinoille saattamaton moottori

| — | L: 31 päivän joulukuuta 2009 jälkeen moottoreiden (muiden kuin vakionopeusmoottoreiden) osalta, joiden teho on 130 kW ≤ P ≤ 560 kW, |
| --- | --- |

—

L: 31 päivän joulukuuta 2009 jälkeen moottoreiden (muiden kuin vakionopeusmoottoreiden) osalta, joiden teho on 130 kW ≤ P ≤ 560 kW,

| — | M: 31 päivän joulukuuta 2010 jälkeen moottoreiden (muiden kuin vakionopeusmoottoreiden) osalta, joiden teho on 75 kW ≤ P < 130 kW, |
| --- | --- |

—

M: 31 päivän joulukuuta 2010 jälkeen moottoreiden (muiden kuin vakionopeusmoottoreiden) osalta, joiden teho on 75 kW ≤ P < 130 kW,

| — | N: 31 päivän joulukuuta 2010 jälkeen moottoreiden (muiden kuin vakionopeusmoottoreiden) osalta, joiden teho on 56 kW ≤ P < 75 kW, |
| --- | --- |

—

N: 31 päivän joulukuuta 2010 jälkeen moottoreiden (muiden kuin vakionopeusmoottoreiden) osalta, joiden teho on 56 kW ≤ P < 75 kW,

| — | P: 31 päivän joulukuuta 2011 jälkeen moottoreiden (muiden kuin vakionopeusmoottoreiden) osalta, joiden teho on 37 kW ≤ P < 56 kW, |
| --- | --- |

—

P: 31 päivän joulukuuta 2011 jälkeen moottoreiden (muiden kuin vakionopeusmoottoreiden) osalta, joiden teho on 37 kW ≤ P < 56 kW,

jos moottori ei vastaa tämän direktiivin vaatimuksia ja jos moottorin hiukkaspäästöt ja kaasupäästöt eivät noudata liitteessä I olevassa 4.1.2.5 kohdassa olevassa taulukossa esitettyjä raja-arvoja.

3d.   VAIHEEN IV MOOTTOREIDEN TYYPPIHYVÄKSYNTÄ (MOOTTORILUOKAT Q ja R)

Jäsenvaltioiden on evättävä tyyppihyväksyntä seuraavilta moottorityypeiltä tai -perheiltä ja kieltäydyttävä myöntämästä liitteen VII mukaista asiakirjaa ja evättävä kaikki muutkin tyyppihyväksynnät liikkuvilta työkoneilta, joihin on asennettu vielä markkinoille saattamaton moottori

| — | Q: 31 päivän joulukuuta 2012 jälkeen moottoreiden (muiden kuin vakionopeusmoottoreiden) osalta, joiden teho on 130 kW ≤ P ≤ 560 kW, |
| --- | --- |

—

Q: 31 päivän joulukuuta 2012 jälkeen moottoreiden (muiden kuin vakionopeusmoottoreiden) osalta, joiden teho on 130 kW ≤ P ≤ 560 kW,

| — | R: 30 päivän syyskuuta 2013 jälkeen moottoreiden (muiden kuin vakionopeusmoottoreiden) osalta, joiden teho on 56 kW ≤ P < 130 kW, |
| --- | --- |

—

R: 30 päivän syyskuuta 2013 jälkeen moottoreiden (muiden kuin vakionopeusmoottoreiden) osalta, joiden teho on 56 kW ≤ P < 130 kW,

jos moottori ei vastaa tämän direktiivin vaatimuksia ja jos moottorin hiukkaspäästöt ja kaasupäästöt eivät noudata liitteessä I olevassa 4.1.2.6. kohdassa olevassa taulukossa esitettyjä raja-arvoja.

3e.   SISÄVESIALUKSISSA KÄYTETTÄVIEN VAIHEEN III A KÄYTTÖVOIMAMOOTTOREIDEN TYYPPIHYVÄKSYNTÄ (MOOTTORILUOKKA V)

Jäsenvaltioiden on evättävä tyyppihyväksyntä seuraavilta moottorityypeiltä tai -perheiltä ja kieltäydyttävä myöntämästä liitteen VII mukaista asiakirjaa

| — | V1:1: 31 päivän joulukuuta 2005 jälkeen moottoreiden osalta, joiden teho on 37 kW tai enemmän ja iskutilavuus sylinteriä kohti alle 0,9 l, |
| --- | --- |

—

V1:1: 31 päivän joulukuuta 2005 jälkeen moottoreiden osalta, joiden teho on 37 kW tai enemmän ja iskutilavuus sylinteriä kohti alle 0,9 l,

| — | V1:2: 30 päivän kesäkuuta 2005 jälkeen moottoreiden osalta, joiden iskutilavuus on 0,9 l tai enemmän, mutta alle 1,2 l sylinteriä kohti, |
| --- | --- |

—

V1:2: 30 päivän kesäkuuta 2005 jälkeen moottoreiden osalta, joiden iskutilavuus on 0,9 l tai enemmän, mutta alle 1,2 l sylinteriä kohti,

| — | V1:3: 30 päivän kesäkuuta 2005 jälkeen moottoreiden osalta, joiden iskutilavuus on 1,2 l tai enemmän, mutta alle 2,5 l sylinteriä kohti ja teho 37 kW ≤ P < 75 kW, |
| --- | --- |

—

V1:3: 30 päivän kesäkuuta 2005 jälkeen moottoreiden osalta, joiden iskutilavuus on 1,2 l tai enemmän, mutta alle 2,5 l sylinteriä kohti ja teho 37 kW ≤ P < 75 kW,

| — | V1:4: 31 päivän joulukuuta 2006 jälkeen moottoreiden osalta, joiden iskutilavuus on 2,5 l tai enemmän, mutta alle 5 l sylinteriä kohti, |
| --- | --- |

—

V1:4: 31 päivän joulukuuta 2006 jälkeen moottoreiden osalta, joiden iskutilavuus on 2,5 l tai enemmän, mutta alle 5 l sylinteriä kohti,

| — | V2: 31 päivän joulukuuta 2007 jälkeen moottoreiden osalta, joiden iskutilavuus on 5 l tai enemmän sylinteriä kohti, |
| --- | --- |

—

V2: 31 päivän joulukuuta 2007 jälkeen moottoreiden osalta, joiden iskutilavuus on 5 l tai enemmän sylinteriä kohti,

jos moottori ei vastaa tämän direktiivin vaatimuksia ja jos moottorin hiukkaspäästöt ja kaasupäästöt eivät noudata liitteessä I olevassa 4.1.2.4. kohdassa olevassa taulukossa esitettyjä raja-arvoja.

3f.   MOOTTORIVAUNUISSA KÄYTETTÄVIEN VAIHEEN III A KÄYTTÖVOIMAMOOTTOREIDEN TYYPPIHYVÄKSYNTÄ

Jäsenvaltioiden on evättävä tyyppihyväksyntä seuraavilta moottorityypeiltä tai -perheiltä ja kieltäydyttävä myöntämästä liitteen VII mukaista asiakirjaa

| — | RC:A: 30 päivän kesäkuuta 2005 jälkeen moottoreiden osalta, joiden teho on yli 130 kW, |
| --- | --- |

—

RC:A: 30 päivän kesäkuuta 2005 jälkeen moottoreiden osalta, joiden teho on yli 130 kW,

jos moottori ei vastaa tämän direktiivin vaatimuksia ja jos moottorin hiukkaspäästöt ja kaasupäästöt eivät noudata liitteessä I olevassa 4.1.2.4. kohdassa olevassa taulukossa esitettyjä raja-arvoja.

3g.   MOOTTORIVAUNUISSA KÄYTETTÄVIEN VAIHEEN III B KÄYTTÖVOIMAMOOTTOREIDEN TYYPPIHYVÄKSYNTÄ

Jäsenvaltioiden on evättävä tyyppihyväksyntä seuraavilta moottorityypeiltä tai -perheiltä ja kieltäydyttävä myöntämästä liitteen VII mukaista asiakirjaa

| — | RC:B: 31 päivän joulukuuta 2010 jälkeen moottoreiden osalta, joiden teho on yli 130 kW, |
| --- | --- |

—

RC:B: 31 päivän joulukuuta 2010 jälkeen moottoreiden osalta, joiden teho on yli 130 kW,

jos moottori ei vastaa tämän direktiivin vaatimuksia ja jos moottorin hiukkaspäästöt ja kaasupäästöt eivät noudata liitteessä I olevassa 4.1.2.5. kohdassa olevassa taulukossa esitettyjä raja-arvoja.

3h.   VETUREISSA KÄYTETTÄVIEN VAIHEEN III A KÄYTTÖVOIMAMOOTTOREIDEN TYYPPIHYVÄKSYNTÄ

Jäsenvaltioiden on evättävä tyyppihyväksyntä seuraavilta moottorityypeiltä tai -perheiltä ja kieltäydyttävä myöntämästä liitteen VII mukaista asiakirjaa

| — | RL:A: 31 päivän joulukuuta 2005 jälkeen moottoreiden osalta, joiden teho on 130 kW ≤ P ≤ 560 kW, |
| --- | --- |

—

RL:A: 31 päivän joulukuuta 2005 jälkeen moottoreiden osalta, joiden teho on 130 kW ≤ P ≤ 560 kW,

| — | RH:A: 31 päivän joulukuuta 2007 jälkeen moottoreiden osalta, joiden teho on 560 kW < P, |
| --- | --- |

—

RH:A: 31 päivän joulukuuta 2007 jälkeen moottoreiden osalta, joiden teho on 560 kW < P,

jos moottori ei vastaa tämän direktiivin vaatimuksia ja jos moottorin hiukkaspäästöt ja kaasupäästöt eivät noudata liitteessä I olevassa 4.1.2.4. kohdassa olevassa taulukossa esitettyjä raja-arvoja. Tämän kohdan säännöksiä ei sovelleta edellä mainittuihin moottorityyppeihin ja -perheisiin silloin, kun on tehty sopimus moottorin ostamisesta ennen ... (7) ja edellyttäen, että moottori saatetaan markkinoille viimeistään kahden vuoden kuluttua kyseiseen veturiluokkaan sovellettavasta päivämäärästä.

3i.   VETUREISSA KÄYTETTÄVIEN VAIHEEN III B KÄYTTÖVOIMAMOOTTOREIDEN TYYPPIHYVÄKSYNTÄ

Jäsenvaltioiden on evättävä tyyppihyväksyntä seuraavilta moottorityypeiltä tai -perheiltä ja kieltäydyttävä myöntämästä liitteen VII mukaista asiakirjaa

| — | R:B: 31 päivän joulukuuta 2010 jälkeen moottoreiden osalta, joiden teho on yli 130 kW, |
| --- | --- |

—

R:B: 31 päivän joulukuuta 2010 jälkeen moottoreiden osalta, joiden teho on yli 130 kW,

jos moottori ei vastaa tämän direktiivin vaatimuksia ja jos moottorin hiukkaspäästöt ja kaasupäästöt eivät noudata liitteessä I olevassa 4.1.2.4. kohdassa olevassa taulukossa esitettyjä raja-arvoja. Tämän kohdan säännöksiä ei sovelleta edellä mainittuihin moottorityyppeihin ja -perheisiin silloin, kun on tehty sopimus moottorin ostamisesta ennen ... (8) ja edellyttäen, että moottori saatetaan markkinoille viimeistään kahden vuoden kuluttua kyseiseen veturiluokkaan sovellettavasta päivämäärästä.

| c) | Korvataan 4 kohdan otsikko seuraavasti: |
| --- | --- |

c)

Korvataan 4 kohdan otsikko seuraavasti:

| d) | Lisätään alakohta seuraavasti
  ”4 a.   Seuraavassa esitettyjen päivämäärien jälkeen, lukuun ottamatta kolmansiin maihin vietäväksi tarkoitettuja koneita ja moottoreita, jäsenvaltioiden on sallittava moottoreiden, riippumatta siitä, onko ne jo asennettu koneisiin, markkinoille saattaminen ainoastaan, jos ne vastaavat tämän direktiivin vaatimuksia, ja ainoastaan, jos moottori on hyväksytty 2 ja 3 kohdassa määriteltyjen luokkien mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 7 a artiklan ja 9 artiklan 3 g ja 3 h kohdan soveltamista.
  Vaihe III A: muut kuin vakionopeusmoottorit






  — | luokka H: 31 päivän joulukuuta 2005 jälkeen |
| --- | --- | --- |

d)

Lisätään alakohta seuraavasti

”4 a.   Seuraavassa esitettyjen päivämäärien jälkeen, lukuun ottamatta kolmansiin maihin vietäväksi tarkoitettuja koneita ja moottoreita, jäsenvaltioiden on sallittava moottoreiden, riippumatta siitä, onko ne jo asennettu koneisiin, markkinoille saattaminen ainoastaan, jos ne vastaavat tämän direktiivin vaatimuksia, ja ainoastaan, jos moottori on hyväksytty 2 ja 3 kohdassa määriteltyjen luokkien mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 7 a artiklan ja 9 artiklan 3 g ja 3 h kohdan soveltamista.

Vaihe III A: muut kuin vakionopeusmoottorit

—

luokka H: 31 päivän joulukuuta 2005 jälkeen

| — | luokka I: 31 päivän joulukuuta 2006 jälkeen |
| --- | --- |

—

luokka I: 31 päivän joulukuuta 2006 jälkeen

| — | luokka J: 31 päivän joulukuuta 2007 jälkeen |
| --- | --- |

—

luokka J: 31 päivän joulukuuta 2007 jälkeen

| — | luokka K: 31 päivän joulukuuta 2006 jälkeen |
| --- | --- |

—

luokka K: 31 päivän joulukuuta 2006 jälkeen

Vaihe III A: sisävesialusten moottorit

| — | luokka V1:1: 31 päivän joulukuuta 2006 jälkeen |
| --- | --- |

—

luokka V1:1: 31 päivän joulukuuta 2006 jälkeen

| — | luokka V1:2: 31 päivän joulukuuta 2006 jälkeen |
| --- | --- |

—

luokka V1:2: 31 päivän joulukuuta 2006 jälkeen

| — | luokka V1:3: 31 päivän joulukuuta 2006 jälkeen |
| --- | --- |

—

luokka V1:3: 31 päivän joulukuuta 2006 jälkeen

| — | luokka V1:4: 31 päivän joulukuuta 2008 jälkeen |
| --- | --- |

—

luokka V1:4: 31 päivän joulukuuta 2008 jälkeen

| — | luokat V2: 31 päivän joulukuuta 2008 jälkeen |
| --- | --- |

—

luokat V2: 31 päivän joulukuuta 2008 jälkeen

Vaihe III A: vakionopeusmoottorit

| — | luokka H: 31 päivän joulukuuta 2010 jälkeen |
| --- | --- |

—

luokka H: 31 päivän joulukuuta 2010 jälkeen

| — | luokka I: 31 päivän joulukuuta 2010 jälkeen |
| --- | --- |

—

luokka I: 31 päivän joulukuuta 2010 jälkeen

| — | luokka J: 31 päivän joulukuuta 2011 jälkeen |
| --- | --- |

—

luokka J: 31 päivän joulukuuta 2011 jälkeen

| — | luokka K: 31 päivän joulukuuta 2010 jälkeen |
| --- | --- |

—

luokka K: 31 päivän joulukuuta 2010 jälkeen

Vaihe III A: moottorivaunujen moottorit

| — | luokka RC:A: 31 päivän joulukuuta 2005 jälkeen |
| --- | --- |

—

luokka RC:A: 31 päivän joulukuuta 2005 jälkeen

Vaihe III A: veturien moottorit

| — | luokka RL:A: 31 päivän joulukuuta 2006 jälkeen |
| --- | --- |

—

luokka RL:A: 31 päivän joulukuuta 2006 jälkeen

| — | luokka RH:A: 31 päivän joulukuuta 2008 jälkeen |
| --- | --- |

—

luokka RH:A: 31 päivän joulukuuta 2008 jälkeen

Vaihe III B muut kuin vakionopeusmoottorit

| — | luokka L: 31 päivän joulukuuta 2010 jälkeen |
| --- | --- |

—

luokka L: 31 päivän joulukuuta 2010 jälkeen

| — | luokka M: 31 päivän joulukuuta 2011 jälkeen |
| --- | --- |

—

luokka M: 31 päivän joulukuuta 2011 jälkeen

| — | luokka N: 31 päivän joulukuuta 2011 jälkeen |
| --- | --- |

—

luokka N: 31 päivän joulukuuta 2011 jälkeen

| — | luokka P: 31 päivän joulukuuta 2012 jälkeen |
| --- | --- |

—

luokka P: 31 päivän joulukuuta 2012 jälkeen

Vaihe III B: moottorivaunujen moottorit

| — | luokka RC:B: 31 päivän joulukuuta 2011 jälkeen |
| --- | --- |

—

luokka RC:B: 31 päivän joulukuuta 2011 jälkeen

Vaihe III B: veturien moottorit

| — | luokka R:B: 31 päivän joulukuuta 2011 jälkeen |
| --- | --- |

—

luokka R:B: 31 päivän joulukuuta 2011 jälkeen

Vaihe IV muut kuin vakionopeusmoottorit

| — | luokka Q: 31 päivän joulukuuta 2013 jälkeen |
| --- | --- |

—

luokka Q: 31 päivän joulukuuta 2013 jälkeen

| — | luokka R: 31 päivän joulukuuta 2014 jälkeen |
| --- | --- |

—

luokka R: 31 päivän joulukuuta 2014 jälkeen

Edellä olevia vaatimuksia lykätään kussakin luokassa kahdella vuodella sellaisten moottoreiden osalta, jotka on valmistettu ennen mainittuja päivämääriä.

Yhtä päästöjen raja-arvojen vaihetta varten myönnetyn luvan voimassaolo päättyy raja-arvojen seuraavan vaiheen pakollisen täytäntöönpanon alkaessa.”

| e) | Lisätään seuraava kohta:
  ”4 b.   VAIHEEN III A, III B ja IV ETUAJASSA SAAVUTTAMISEN OSOITTAVA MERKINTÄ
  Jäsenvaltiot sallivat, että moottorityypit tai -perheet, jotka täyttävät liitteessä I olevan 4.1.2.4, 4.1.2.5 ja 4.1.2.6 kohdan taulukossa esitetyt raja-arvot ennen tämän artiklan 4 kohdassa asetettuja määräaikoja, voidaan varustaa erityismerkinnöillä, jotka osoittavat, että kyseiset laitteet täyttävät vaadittavat raja-arvot ennen asetettuja määräaikoja.” |
| --- | --- |

e)

Lisätään seuraava kohta:

”4 b.   VAIHEEN III A, III B ja IV ETUAJASSA SAAVUTTAMISEN OSOITTAVA MERKINTÄ

Jäsenvaltiot sallivat, että moottorityypit tai -perheet, jotka täyttävät liitteessä I olevan 4.1.2.4, 4.1.2.5 ja 4.1.2.6 kohdan taulukossa esitetyt raja-arvot ennen tämän artiklan 4 kohdassa asetettuja määräaikoja, voidaan varustaa erityismerkinnöillä, jotka osoittavat, että kyseiset laitteet täyttävät vaadittavat raja-arvot ennen asetettuja määräaikoja.”

| 7) | Muutetaan 10 artiklaa seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 ja 1a kohta seuraavilla kohdilla:
  ”1.   8 artiklan 1 ja 2 kohdassa, 9 artiklan 4 kohdassa ja 9a artiklan 5 kohdassa esitettyjä vaatimuksia ei sovelleta






  — | asevoimien käyttämiin moottoreihin, |
| --- | --- | --- | --- |

7)

Muutetaan 10 artiklaa seuraavasti:

a)

Korvataan 1 ja 1a kohta seuraavilla kohdilla:

”1.   8 artiklan 1 ja 2 kohdassa, 9 artiklan 4 kohdassa ja 9a artiklan 5 kohdassa esitettyjä vaatimuksia ei sovelleta

—

asevoimien käyttämiin moottoreihin,

| — | moottoreihin, joille on myönnetty poikkeus 1a ja 2 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

moottoreihin, joille on myönnetty poikkeus 1a ja 2 kohdan mukaisesti,

| — | moottoreihin, joita käytetään pääasiassa pelastusveneiden vesille laskemiseen ja ylös nostamiseen tarkoitetuissa koneissa, |
| --- | --- |

—

moottoreihin, joita käytetään pääasiassa pelastusveneiden vesille laskemiseen ja ylös nostamiseen tarkoitetuissa koneissa,

| — | moottoreihin, joita käytetään pääasiassa rannalla vesille laskettavien alusten vesille laskemiseen ja maihin nostamiseen tarkoitetuissa koneissa. |
| --- | --- |

—

moottoreihin, joita käytetään pääasiassa rannalla vesille laskettavien alusten vesille laskemiseen ja maihin nostamiseen tarkoitetuissa koneissa.

1 a.   Vaihtomoottorien, lukuun ottamatta moottorivaunujen, vetureiden ja sisävesialusten käyttövoimamoottoreita, on täytettävä raja-arvot, jotka vaihdettavan moottorin oli täytettävä silloin, kun se alun perin saatettiin markkinoille, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 7 a artiklan ja 9 artiklan 3 g ja 3 h kohdan soveltamista.

Teksti ’VAIHTOMOOTTORI’ on liitettävä moottoriin kiinnitettävään merkintään tai sisällytettävä omistajan käyttöoppaaseen.”

| b) | Lisätään seuraavat kohdat:
  ”5.   Moottoreiden markkinoille saattamisessa voidaan soveltaa liitteen XIII säännösten mukaista ’joustavaa järjestelmää’.
  6.   2 kohtaa ei sovelleta sisävesialuksiin asennettaviin käyttövoimamoottoreihin.
  7.   Jäsenvaltioiden on sallittava liitteen I A (i) ja A (ii) kohdassa määritetyllä tavalla moottoreiden markkinoille saattaminen soveltaen ’joustavaa järjestelmää’ soveltamalla liitteen XIII säännösten mukaisesti.” |
| --- | --- |

b)

Lisätään seuraavat kohdat:

”5.   Moottoreiden markkinoille saattamisessa voidaan soveltaa liitteen XIII säännösten mukaista ’joustavaa järjestelmää’.

6.   2 kohtaa ei sovelleta sisävesialuksiin asennettaviin käyttövoimamoottoreihin.

7.   Jäsenvaltioiden on sallittava liitteen I A (i) ja A (ii) kohdassa määritetyllä tavalla moottoreiden markkinoille saattaminen soveltaen ’joustavaa järjestelmää’ soveltamalla liitteen XIII säännösten mukaisesti.”

| 8) | Muutetaan liitteet seuraavasti:






  a) | Muutetaan liitteet I, III, V, VII ja XII tämän direktiivin liitteen I mukaisesti. |
| --- | --- | --- |

8)

Muutetaan liitteet seuraavasti:

a)

Muutetaan liitteet I, III, V, VII ja XII tämän direktiivin liitteen I mukaisesti.

| b) | Korvataan liite VI tämän direktiivin liitteellä II. |
| --- | --- |

b)

Korvataan liite VI tämän direktiivin liitteellä II.

| c) | Lisätään uusi liite XIII tämän direktiivin liitteen III mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

Lisätään uusi liite XIII tämän direktiivin liitteen III mukaisesti.

| d) | Lisätään uusi liite XIV tämän direktiivin liitteen IV mukaisesti. |
| --- | --- |

d)

Lisätään uusi liite XIV tämän direktiivin liitteen IV mukaisesti.

| e) | Lisätään uusi liite XV tämän direktiivin liitteen IV mukaisesti. |
| --- | --- |

e)

Lisätään uusi liite XV tämän direktiivin liitteen IV mukaisesti.

ja muutetaan vastaavasti olemassa olevien liitteiden luetteloa.

2 artikla

Viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2007 komissio

| a) | arvioi uudelleen työkoneiden päästöselvitysarvioitaan ja tarkastelee erityisesti mahdollisia ristiintarkastuksia ja korjauskertoimia, |
| --- | --- |

a)

arvioi uudelleen työkoneiden päästöselvitysarvioitaan ja tarkastelee erityisesti mahdollisia ristiintarkastuksia ja korjauskertoimia,

| b) | tarkastelee käytettävissä olevaa tekniikkaa, kustannus-hyötysuhde mukaan luettuna, vahvistaakseen vaiheiden III B ja IV raja-arvot ja arvioidakseen mahdollista tarvetta ottaa käyttöön uusia joustomahdollisuuksia, poikkeuksia tai myöhäisempiä täytäntöönpanoajankohtia tietyntyyppisille laitteille tai moottoreille ja ottaen huomioon kausiluonteisissa sovelluksissa käytettäviin liikkuviin työkoneisiin asennetut moottorit, |
| --- | --- |

b)

tarkastelee käytettävissä olevaa tekniikkaa, kustannus-hyötysuhde mukaan luettuna, vahvistaakseen vaiheiden III B ja IV raja-arvot ja arvioidakseen mahdollista tarvetta ottaa käyttöön uusia joustomahdollisuuksia, poikkeuksia tai myöhäisempiä täytäntöönpanoajankohtia tietyntyyppisille laitteille tai moottoreille ja ottaen huomioon kausiluonteisissa sovelluksissa käytettäviin liikkuviin työkoneisiin asennetut moottorit,

| c) | arvioi testisyklien soveltamista moottorivaunujen ja veturien moottoreihin ja, veturien moottorien osalta, päästöjen raja-arvojen edelleen alentamisesta aiheutuvia kustannuksia ja hyötyä typen oksidien jälkikäsittelyteknologian soveltamisen kannalta, |
| --- | --- |

c)

arvioi testisyklien soveltamista moottorivaunujen ja veturien moottoreihin ja, veturien moottorien osalta, päästöjen raja-arvojen edelleen alentamisesta aiheutuvia kustannuksia ja hyötyä typen oksidien jälkikäsittelyteknologian soveltamisen kannalta,

| d) | tarkastelee tarvetta ottaa käyttöön uusia raja-arvoja sisävesialuksissa käytettäville moottoreille ottaen huomioon päästöjen jälkipuhdistuksen vaihtoehtojen teknisen ja taloudellisen toteutettavuuden tässä sovelluksessa, |
| --- | --- |

d)

tarkastelee tarvetta ottaa käyttöön uusia raja-arvoja sisävesialuksissa käytettäville moottoreille ottaen huomioon päästöjen jälkipuhdistuksen vaihtoehtojen teknisen ja taloudellisen toteutettavuuden tässä sovelluksessa,

| e) | tarkastelee tarvetta vahvistaa päästöjen raja-arvot moottoreille, joiden teho on alle 19 kW tai yli 560 kW, |
| --- | --- |

e)

tarkastelee tarvetta vahvistaa päästöjen raja-arvot moottoreille, joiden teho on alle 19 kW tai yli 560 kW,

| f) | tarkastelee vaiheen III B ja IV standarditasojen saavuttamiseen käytettävien teknologioiden edellyttämien polttoaineiden saatavuutta, |
| --- | --- |

f)

tarkastelee vaiheen III B ja IV standarditasojen saavuttamiseen käytettävien teknologioiden edellyttämien polttoaineiden saatavuutta,

| g) | tarkastelee moottoreiden käyttöehtoja, jotka koskevat sallittuja enimmäisosuuksia, joilla liitteessä I olevassa 4.1.2.5 ja 4.1.2.6 kohdassa esitetyt päästöjen raja-arvot voidaan ylittää, ja esittelee soveltuvilta osin ehdotuksia direktiivin tekniseksi mukauttamiseksi direktiivin 97/68/EY 15 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti, |
| --- | --- |

g)

tarkastelee moottoreiden käyttöehtoja, jotka koskevat sallittuja enimmäisosuuksia, joilla liitteessä I olevassa 4.1.2.5 ja 4.1.2.6 kohdassa esitetyt päästöjen raja-arvot voidaan ylittää, ja esittelee soveltuvilta osin ehdotuksia direktiivin tekniseksi mukauttamiseksi direktiivin 97/68/EY 15 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti,

| h) | arvioi, onko tarpeen laatia käytössä olevien laitteiden vaatimusmukaisuuden valvontajärjestelmä, ja tutkii mahdollisia vaihtoehtoja sen soveltamista varten, |
| --- | --- |

h)

arvioi, onko tarpeen laatia käytössä olevien laitteiden vaatimusmukaisuuden valvontajärjestelmä, ja tutkii mahdollisia vaihtoehtoja sen soveltamista varten,

| i) | tarkastelee yksityiskohtaisia sääntöjä testisyklissä huijaamisen (cycle beating) ja testisyklin kiertämisen (cycle by-pass) torjumiseksi |
| --- | --- |

i)

tarkastelee yksityiskohtaisia sääntöjä testisyklissä huijaamisen (cycle beating) ja testisyklin kiertämisen (cycle by-pass) torjumiseksi

ja antaa tarvittaessa ehdotuksia Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

3 artikla

1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään ... (9). Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltiot säätävät siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

4 artikla

Jäsenvaltiot määrittävät seuraamukset, joita sovelletaan tämän direktiivin nojalla annettujen kansallisten säännösten rikkomiseen, ja ryhtyvät kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin niiden täytäntöönpanoa varten. Säädettyjen seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava näistä säännöksistä komissiolle viimeistään ... (9) ja ilmoitettava niiden muutoksista niin pian kuin mahdollista.

5 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

6 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty ...

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EYVL C ...

1

(2)  EYVL C 220, 16.9.2003, s. 16.

2

(3)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 21. lokakuuta 2003.

3

(4)  EYVL L 59, 27.2.1998, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2002/88/EY (EYVL L 35, 11.2.2003, s. 28).

4

(5)  EYVL L 164, 30.6.1994, s. 15. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1).”

5

(6)  EYVL L 301, 28.10.1982, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2003 liittymissopimuksella.”

6

(7)  Tämän direktiivin voimaantulopäivä.

7

(8)  Tämän direktiivin voimaantulopäivä.”

8

(9)  12 kuukautta direktiivin voimaantulosta.

9

LIITE I

1.   MUUTETAAN LIITE I SEURAAVASTI:

| 1) | MUUTETAAN 1 JAKSO SEURAAVASTI:






  a) | Korvataan A kohta seuraavasti:






  ”A: | Ne on tarkoitettu ja ne soveltuvat liikkumiseen tai liikuttamiseen tiellä tai tiettä ja niissä on






  i) | puristussytytysmoottori, jonka 2.4. kohdan mukainen nettoteho on vähintään 19 kW mutta enintään 560 kW ja jota käytetään vaihtelevalla nopeudella eikä samalla vakionopeudella |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

MUUTETAAN 1 JAKSO SEURAAVASTI:

a)

Korvataan A kohta seuraavasti:

”A:

Ne on tarkoitettu ja ne soveltuvat liikkumiseen tai liikuttamiseen tiellä tai tiettä ja niissä on

i)

puristussytytysmoottori, jonka 2.4. kohdan mukainen nettoteho on vähintään 19 kW mutta enintään 560 kW ja jota käytetään vaihtelevalla nopeudella eikä samalla vakionopeudella

tai

| ii) | puristussytytysmoottori, jonka 2.4. kohdan mukainen nettoteho on vähintään 19 kW mutta enintään 560 kW ja jota käytetään vakionopeudella. Rajoja sovelletaan vasta 31. päivästä joulukuuta 2006 alkaen |
| --- | --- |

ii)

puristussytytysmoottori, jonka 2.4. kohdan mukainen nettoteho on vähintään 19 kW mutta enintään 560 kW ja jota käytetään vakionopeudella. Rajoja sovelletaan vasta 31. päivästä joulukuuta 2006 alkaen

tai

| iii) | bensiinikäyttöinen kipinäsytytysmoottori, jonka 2.4. kohdan mukainen nettoteho on enintään 19 kW |
| --- | --- |

iii)

bensiinikäyttöinen kipinäsytytysmoottori, jonka 2.4. kohdan mukainen nettoteho on enintään 19 kW

tai

| iv) | moottoreita, jotka on suunniteltu käyttövoimaksi moottorivaunuihin, jotka ovat omalla käyttövoimallaan kiskoilla kulkevia, erityisesti tavaroiden ja/tai matkustajien kuljettamiseen suunniteltuja ajoneuvoja |
| --- | --- |

iv)

moottoreita, jotka on suunniteltu käyttövoimaksi moottorivaunuihin, jotka ovat omalla käyttövoimallaan kiskoilla kulkevia, erityisesti tavaroiden ja/tai matkustajien kuljettamiseen suunniteltuja ajoneuvoja

tai

| v) | moottoreita, jotka on suunniteltu käyttövoimaksi vetureihin, jotka ovat omalla käyttövoimallaan kiskoilla kulkevia, rahdin, matkustajien ja muiden laitteiden kuljettamiseen suunniteltuja laitteita, mutta joita itseään ei ole suunniteltu tai tarkoitettu niiden kuljettamiseen (veturissa työskenteleviä matkustajia lukuun ottamatta). Apumoottoreita tai moottoreita, jotka on tarkoitettu voimanlähteeksi laitteisiin, jotka on suunniteltu suorittamaan ylläpito- tai rakennustyötä kiskoilla, ei luokitella tähän kohtaan, vaan kohtaan A(i).” |
| --- | --- |

v)

moottoreita, jotka on suunniteltu käyttövoimaksi vetureihin, jotka ovat omalla käyttövoimallaan kiskoilla kulkevia, rahdin, matkustajien ja muiden laitteiden kuljettamiseen suunniteltuja laitteita, mutta joita itseään ei ole suunniteltu tai tarkoitettu niiden kuljettamiseen (veturissa työskenteleviä matkustajia lukuun ottamatta). Apumoottoreita tai moottoreita, jotka on tarkoitettu voimanlähteeksi laitteisiin, jotka on suunniteltu suorittamaan ylläpito- tai rakennustyötä kiskoilla, ei luokitella tähän kohtaan, vaan kohtaan A(i).”

| b) | Korvataan B kohta seuraavasti:






  ”B. | laivoja, sisävesialuksia lukuun ottamatta” |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan B kohta seuraavasti:

”B.

laivoja, sisävesialuksia lukuun ottamatta”

| c) | Poistetaan C kohta. |
| --- | --- |

c)

Poistetaan C kohta.

| 2) | Muutetaan 2 jakso seuraavasti:






  a) | Lisätään seuraava:






  ”2.8a | vähintään 100 kuutiometrin tilavuudella sisävesialuksen tilavuutta, joka on laskettu aluksen pituuden (L), leveyden (B) ja syväyksen (T) tulona, kun L on aluksen rungon enimmäispituus ilman peräsintä ja rainea, B laidoituksen ulkoreunaan mitattu rungon enimmäisleveys metreinä (ilman siipirattaita, lepuuttajia ja vastaavia) ja T rungon, kaaria lukuun ottamatta, tai kölin alimman pisteen ja enimmäissyväystason välinen kohtisuora etäisyys, |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Muutetaan 2 jakso seuraavasti:

a)

Lisätään seuraava:

”2.8a

vähintään 100 kuutiometrin tilavuudella sisävesialuksen tilavuutta, joka on laskettu aluksen pituuden (L), leveyden (B) ja syväyksen (T) tulona, kun L on aluksen rungon enimmäispituus ilman peräsintä ja rainea, B laidoituksen ulkoreunaan mitattu rungon enimmäisleveys metreinä (ilman siipirattaita, lepuuttajia ja vastaavia) ja T rungon, kaaria lukuun ottamatta, tai kölin alimman pisteen ja enimmäissyväystason välinen kohtisuora etäisyys,

| 2.8b | voimassa olevalla purjehdusluvalla tai turvallisuuskirjalla






  a) | todistusta ihmishengen turvallisuudesta merellä vuonna 1974 tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen (SOLAS), sellaisena kuin se on muutettuna, vaatimusten mukaisuudesta tai vastaavaa todistusta, tai |
| --- | --- | --- |

2.8b

a)

todistusta ihmishengen turvallisuudesta merellä vuonna 1974 tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen (SOLAS), sellaisena kuin se on muutettuna, vaatimusten mukaisuudesta tai vastaavaa todistusta, tai

| b) | todistusta vuonna 1966 tehdyn kansainvälisen lastiviivayleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna, vaatimusten mukaisuudesta tai vastaavaa todistusta, ja IOPP-todistusta alusten aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemisestä vuonna 1973 tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen (MARPOL), sellaisena kuin se on muutettuna, vaatimusten mukaisuudesta, |
| --- | --- |

b)

todistusta vuonna 1966 tehdyn kansainvälisen lastiviivayleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna, vaatimusten mukaisuudesta tai vastaavaa todistusta, ja IOPP-todistusta alusten aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemisestä vuonna 1973 tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen (MARPOL), sellaisena kuin se on muutettuna, vaatimusten mukaisuudesta,

| 2.8c | estolaitteella laitetta, joka mittaa tai havainnoi käyttöparametrejä tai reagoi niihin aktivoidakseen, muuttaakseen, viivästääkseen tai deaktivoidakseen päästöjenrajoitusjärjestelmän jonkin osan tai toiminnan siten, että päästöjenrajoitusjärjestelmän tehokkuus liikkuvan työkoneen normaalin käytön aikana alenee, ellei kyseisen laitteen käyttöä ole olennaisesti sisällytetty sovellettavan päästötestin hyväksymismenettelyyn, |
| --- | --- |

2.8c

estolaitteella laitetta, joka mittaa tai havainnoi käyttöparametrejä tai reagoi niihin aktivoidakseen, muuttaakseen, viivästääkseen tai deaktivoidakseen päästöjenrajoitusjärjestelmän jonkin osan tai toiminnan siten, että päästöjenrajoitusjärjestelmän tehokkuus liikkuvan työkoneen normaalin käytön aikana alenee, ellei kyseisen laitteen käyttöä ole olennaisesti sisällytetty sovellettavan päästötestin hyväksymismenettelyyn,

| 2.8d | irrationaalisella päästöjen rajoitusstrategialla strategiaa tai toimenpidettä, joka vähentää päästöjenrajoitusjärjestelmän tehokkuutta liikkuvan työkoneen normaaleissa käyttöolosuhteissa sen tason alapuolelle, joka odotetaan saavutettavan sovellettavissa päästötestimenettelyissä.” |
| --- | --- |

2.8d

irrationaalisella päästöjen rajoitusstrategialla strategiaa tai toimenpidettä, joka vähentää päästöjenrajoitusjärjestelmän tehokkuutta liikkuvan työkoneen normaaleissa käyttöolosuhteissa sen tason alapuolelle, joka odotetaan saavutettavan sovellettavissa päästötestimenettelyissä.”

| b) | Lisätään kohta seuraavasti:






  ”2.17 | testisyklillä useiden testipisteiden, joille kullekin on määritetty nopeus ja vääntömomentti, muodostamaa jaksoa; moottorin on noudatettava määritettyä nopeutta ja vääntömomenttia joko vakaassa tilassa (NRSC-testi) tai muuttuvissa käyttöolosuhteissa (NRTC-testi).” |
| --- | --- | --- |

b)

Lisätään kohta seuraavasti:

”2.17

testisyklillä useiden testipisteiden, joille kullekin on määritetty nopeus ja vääntömomentti, muodostamaa jaksoa; moottorin on noudatettava määritettyä nopeutta ja vääntömomenttia joko vakaassa tilassa (NRSC-testi) tai muuttuvissa käyttöolosuhteissa (NRTC-testi).”

| c) | Nykyisestä 2.17 kohdasta tulee 2.18 kohta ja se korvataan seuraavasti:






  ”2.18. | Symbolit ja lyhenteet |
| --- | --- | --- |

c)

Nykyisestä 2.17 kohdasta tulee 2.18 kohta ja se korvataan seuraavasti:

”2.18.

Symbolit ja lyhenteet

| 2.18.1 | Testiparametrien symbolit







  Symboli | Yksikkö | Termi |
| --- | --- | --- | --- |
| A/Fst | — | Stoikiometrinen ilman ja polttoaineen suhde |
| AP | m2 | Isokineettisen näytteenottimen poikkileikkauspinta-ala |
| AT | m2 | Pakoputken poikkileikkauspinta-ala |
| Aver | | Painotetut keskiarvot seuraaville: |
| | m3/h | — tilavuusvirta |
| | kg/h | — massavirta |
| C1 | — | Hiilivedyn hiiliekvivalentti |
| C
  d | — | SSV:n purkauskerroin |
| Conc | ppm tilavuus | Pitoisuus (nimetty aineosa alaindeksinä) |
| Concc | ppm tilavuus | Taustakorjattu pitoisuus |
| Concd | ppm tilavuus | Laimennusilmassa mitattu epäpuhtauspitoisuus |
| Conce | ppm tilavuus | Laimennetussa pakokaasussa mitattu epäpuhtauspitoisuus |
| d | m | Halkaisija |
| DF | — | Laimennuskerroin |
| fa | — | Laboratorion ilmanpainekerroin |
| GAIRD | kg/h | Imuilman massavirta kuivapainon perusteella |
| GAIRW | kg/h | Imuilman massavirta märkäpainon perusteella |
| GDILW | kg/h | Laimennusilman massavirta märkäpainon perusteella |
| GEDFW | kg/h | Ekvivalentti laimennetun pakokaasun massavirta märkäpainon perusteella |
| GEXHW | kg/h | Pakokaasun massavirta märkäpainon perusteella |
| GFUEL | kg/h | Polttoaineen massavirta |
| GSE | kg/h | Näytteeksi otetun pakokaasun massavirta |
| GT | cm3/min | Merkkikaasuvirta |
| GTOTW | kg/h | Laimennetun pakokaasun massavirta märkäpainon perusteella |
| Ha | g/kg | Imuilman absoluuttinen kosteus |
| Hd | g/kg | Laimennusilman absoluuttinen kosteus |
| HREF | g/kg | Absoluuttisen kosteuden vertailuarvo (10,71 g/kg) |
| i | — | Alaindeksi, joka ilmaisee yksittäistä moodia (NRSC-testi)
  tai hetkellistä arvoa (NRTC-testi) |
| KH | — | Kosteuskorjauskerroin NOx:lle |
| Kp | — | Kosteuskorjauskerroin hiukkasille |
| KV | — | CFV-kalibrointifunktio |
| KW,a | — | Imuilman korjauskerroin kuiva/märkä-arvon suhteen |
| KW,d | — | Laimennetun ilman korjauskerroin kuiva/märkä-arvon suhteen |
| KW,e | — | Laimennetun pakokaasun korjauskerroin kuiva/märkä-arvon suhteen |
| KW,r | — | Raakapakokaasun korjauskerroin kuiva/märkä-arvon suhteen |
| L | % | Vääntömomentti prosentteina suhteessa testipyörimisnopeuden suurimpaan vääntömomenttiin |
| Md | mg | Kerätyn laimennusilman hiukkasnäytteen massa |
| MDIL | kg | Hiukkasnäytesuodattimien läpi ajetun laimennusilmanäytteen massa |
| MEDFW | kg | Ekvivalentin laimennetun pakokaasun massa syklin aikana |
| MEXHW | kg | Pakokaasun kokonaismassavirta syklin aikana |
| Mf | mg | Kerätyn hiukkasnäytteen massa |
| Mf,p | mg | Ensisijaiseen suodattimeen kerätyn hiukkasnäytteen massa |
| Mf,b | mg | Toissijaiseen suodattimeen kerätyn hiukkasnäytteen massa |
| Mgas | g | Kaasumaisen epäpuhtauden kokonaismassa syklin aikana |
| MPT | g | Hiukkasten kokonaismassa syklin aikana |
| MSAM | kg | Hiukkasnäytesuodattimien läpi ajetun laimennetun pakokaasunäytteen massa |
| MSE | kg | Näytteeksi otetun pakokaasun massa syklin aikana |
| MSEC | kg | Toisiolaimennusilman massa |
| MTOT | kg | Kaksoislaimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana |
| MTOTW | kg | Laimennustunnelin läpi kulkevan laimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana märkäpainon perusteella |
| MTOTW,I | kg | Laimennustunnelin läpi kulkevan laimennetun pakokaasun hetkellinen massa märkäpainon perusteella |
| mass | g/h | Päästöjen massavirtaa ilmaiseva alaindeksi |
| NP | — | PDP:n kokonaiskierrosluku syklin aikana |
| nref | min-1 | Moottorin viitekierrosnopeus NRTC-testissä |
| | s-2 | Moottorin kierrosnopeuden derivaatta |
| P | kW | Teho, jarrukorjaamaton |
| p1 | kPa | Ilmanpaineen alittava alipaine PDP:n pumpun syötössä |
| PA | kPa | Absoluuttinen paine |
| Pa | kPa | Moottorin imuilman kyllästymishöyrypaine
  (ISO 3046: psy= PSY-testiympäristö) |
| PAE | kW | Testiä varten asennettujen apulaitteiden, joita ei tämän liitteen 2.4. kohdan mukaan vaadita, ottama ilmoitettu kokonaisteho |
| PB | kPa | Kokonaisilmanpaine (ISO 3046): | Px = PX Ympäristön kokonaisilmanpaine |

2.18.1

Testiparametrien symbolit

Symboli

Yksikkö

Termi

A/Fst

—

Stoikiometrinen ilman ja polttoaineen suhde

AP

m2

Isokineettisen näytteenottimen poikkileikkauspinta-ala

AT

m2

Pakoputken poikkileikkauspinta-ala

Aver

Painotetut keskiarvot seuraaville:

m3/h

— tilavuusvirta

kg/h

— massavirta

C1

—

Hiilivedyn hiiliekvivalentti

C
  d

—

SSV:n purkauskerroin

Conc

ppm tilavuus

Pitoisuus (nimetty aineosa alaindeksinä)

Concc

ppm tilavuus

Taustakorjattu pitoisuus

Concd

ppm tilavuus

Laimennusilmassa mitattu epäpuhtauspitoisuus

Conce

ppm tilavuus

Laimennetussa pakokaasussa mitattu epäpuhtauspitoisuus

d

m

Halkaisija

DF

—

Laimennuskerroin

fa

—

Laboratorion ilmanpainekerroin

GAIRD

kg/h

Imuilman massavirta kuivapainon perusteella

GAIRW

kg/h

Imuilman massavirta märkäpainon perusteella

GDILW

kg/h

Laimennusilman massavirta märkäpainon perusteella

GEDFW

kg/h

Ekvivalentti laimennetun pakokaasun massavirta märkäpainon perusteella

GEXHW

kg/h

Pakokaasun massavirta märkäpainon perusteella

GFUEL

kg/h

Polttoaineen massavirta

GSE

kg/h

Näytteeksi otetun pakokaasun massavirta

GT

cm3/min

Merkkikaasuvirta

GTOTW

kg/h

Laimennetun pakokaasun massavirta märkäpainon perusteella

Ha

g/kg

Imuilman absoluuttinen kosteus

Hd

g/kg

Laimennusilman absoluuttinen kosteus

HREF

g/kg

Absoluuttisen kosteuden vertailuarvo (10,71 g/kg)

i

—

Alaindeksi, joka ilmaisee yksittäistä moodia (NRSC-testi)

tai hetkellistä arvoa (NRTC-testi)

KH

—

Kosteuskorjauskerroin NOx:lle

Kp

—

Kosteuskorjauskerroin hiukkasille

KV

—

CFV-kalibrointifunktio

KW,a

—

Imuilman korjauskerroin kuiva/märkä-arvon suhteen

KW,d

—

Laimennetun ilman korjauskerroin kuiva/märkä-arvon suhteen

KW,e

—

Laimennetun pakokaasun korjauskerroin kuiva/märkä-arvon suhteen

KW,r

—

Raakapakokaasun korjauskerroin kuiva/märkä-arvon suhteen

L

%

Vääntömomentti prosentteina suhteessa testipyörimisnopeuden suurimpaan vääntömomenttiin

Md

mg

Kerätyn laimennusilman hiukkasnäytteen massa

MDIL

kg

Hiukkasnäytesuodattimien läpi ajetun laimennusilmanäytteen massa

MEDFW

kg

Ekvivalentin laimennetun pakokaasun massa syklin aikana

MEXHW

kg

Pakokaasun kokonaismassavirta syklin aikana

Mf

mg

Kerätyn hiukkasnäytteen massa

Mf,p

mg

Ensisijaiseen suodattimeen kerätyn hiukkasnäytteen massa

Mf,b

mg

Toissijaiseen suodattimeen kerätyn hiukkasnäytteen massa

Mgas

g

Kaasumaisen epäpuhtauden kokonaismassa syklin aikana

MPT

g

Hiukkasten kokonaismassa syklin aikana

MSAM

kg

Hiukkasnäytesuodattimien läpi ajetun laimennetun pakokaasunäytteen massa

MSE

kg

Näytteeksi otetun pakokaasun massa syklin aikana

MSEC

kg

Toisiolaimennusilman massa

MTOT

kg

Kaksoislaimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana

MTOTW

kg

Laimennustunnelin läpi kulkevan laimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana märkäpainon perusteella

MTOTW,I

kg

Laimennustunnelin läpi kulkevan laimennetun pakokaasun hetkellinen massa märkäpainon perusteella

mass

g/h

Päästöjen massavirtaa ilmaiseva alaindeksi

NP

—

PDP:n kokonaiskierrosluku syklin aikana

nref

min-1

Moottorin viitekierrosnopeus NRTC-testissä

Formula

s-2

Moottorin kierrosnopeuden derivaatta

P

kW

Teho, jarrukorjaamaton

p1

kPa

Ilmanpaineen alittava alipaine PDP:n pumpun syötössä

PA

kPa

Absoluuttinen paine

Pa

kPa

Moottorin imuilman kyllästymishöyrypaine

(ISO 3046: psy= PSY-testiympäristö)

PAE

kW

Testiä varten asennettujen apulaitteiden, joita ei tämän liitteen 2.4. kohdan mukaan vaadita, ottama ilmoitettu kokonaisteho

PB

kPa

Kokonaisilmanpaine (ISO 3046):

Px = PX Ympäristön kokonaisilmanpaine

| | Py = PY Testitilan kokonaisilmanpaine |
| --- | --- |

Py = PY Testitilan kokonaisilmanpaine

pd

kPa

Laimennusilman kyllästymishöyrypaine

PM

kW

Suurin teho testipyörimisnopeudella testiolosuhteissa (katso liite VII, lisäys 1)

Pm

kW

Testialustassa mitattu teho

ps

kPa

Kuiva ilmanpaine

q

—

Laimennussuhde

Qs

m3/s

CVS-tilavuusvirta

r

—

SSV:n kurkun ja syötön absoluuttisen staattisen paineen suhde

r

—

Isokineettisen näytteenottimen ja pakoputken poikkileikkauspinta-alojen suhde

Ra

%

Imuilman suhteellinen kosteus

Rd

%

Laimennusilman suhteellinen kosteus

Re

—

Reynoldsin luku

Rf

—

FID-vastetekijä

T

K

Absoluuttinen lämpötila

t

s

Mittausaika

Ta

K

Imuilman absoluuttinen lämpötila

TD

K

Absoluuttinen kastepistelämpötila

Tref

K

Paloilman vertailulämpötila (298 K)

Tsp

N·m

Muuttuvatilaisen testisyklin vaadittu vääntömomentti

t10

s

Aikaväli askelsyötteestä 10 prosenttiin lopullisesta lukemasta

t50

s

Aikaväli askelsyötteestä 50 prosenttiin lopullisesta lukemasta

t90

s

Aikaväli askelsyötteestä 90 prosenttiin lopullisesta lukemasta

Δti

s

Näyteväli määritettäessä CFV-laitteen hetkellistä virtaamaa

V0

m3/kierros

PDP:n todellinen tilavuusvirta

Wact

kWh

NRTC:n todellinen sykliteho

WF

—

Painotuskerroin

WFE

—

Tehollinen painotuskerroin

X0

m3/kierros

PDP:n tilavuusvirran kalibrointifunktio

ΘD

kg·m2

Pyörrevirtadynamometrin pyörimishitaus

ß

—

SSV:n kurkun halkaisijan d suhde syöttöputken sisähalkaisijaan

λ

—

Suhteellinen ilman ja polttoaineen suhde: todellinen ilman ja polttoaineen suhde jaettuna stoikiometrisellä ilman ja polttoaineen suhteella

ρ
  EXH

kg/m3

Pakokaasun tiheys

| 2.18.2 | Kemiallisten aineosien symbolit






  CH4 | Metaani |
| --- | --- | --- |
| C3H8 | Propaani |
| C2H6 | Etaani |
| CO | Hiilimonoksidi |
| CO2 | Hiilidioksidi |
| DOP | Dioktyyliftalaatti |
| H2O | Vesi |
| HC | Hiilivedyt |
| NOx | Typen oksidit |
| NO | Typpioksidi |
| NO2 | Typpidioksidi |
| O2 | Happi |
| PT | Hiukkaset |
| PTFE | Polytetrafluorieteeni |

2.18.2

Kemiallisten aineosien symbolit

CH4

Metaani

C3H8

Propaani

C2H6

Etaani

CO

Hiilimonoksidi

CO2

Hiilidioksidi

DOP

Dioktyyliftalaatti

H2O

Vesi

HC

Hiilivedyt

NOx

Typen oksidit

NO

Typpioksidi

NO2

Typpidioksidi

O2

Happi

PT

Hiukkaset

PTFE

Polytetrafluorieteeni

| 2.18.3 | Lyhenteet






  CFV | Kriittisen virtauksen venturi |
| --- | --- | --- |
| CLD | Kemiluminesenssi-ilmaisin |
| FID | Liekki-ionisaatioilmaisin |
| HCLD | Lämmitettävä kemiluminesenssi-ilmaisin |
| HFID | Lämmitettävä liekki-ionisaatioilmaisin |
| NDIR | Ei-dispersiivinen infrapuna-analysaattori |
| NRSC | Työkoneiden vakiotilainen testisykli |
| NRTC | Työkoneiden muuttuvatilainen testisykli |
| PDP | Syrjäytyspumppu |
| SSV | Aliääniventuri” |

2.18.3

Lyhenteet

CFV

Kriittisen virtauksen venturi

CLD

Kemiluminesenssi-ilmaisin

FID

Liekki-ionisaatioilmaisin

HCLD

Lämmitettävä kemiluminesenssi-ilmaisin

HFID

Lämmitettävä liekki-ionisaatioilmaisin

NDIR

Ei-dispersiivinen infrapuna-analysaattori

NRSC

Työkoneiden vakiotilainen testisykli

NRTC

Työkoneiden muuttuvatilainen testisykli

PDP

Syrjäytyspumppu

SSV

Aliääniventuri”

| 3) | Muutetaan 3 jakso seuraavasti:






  a) | Lisätään 3.1.4 kohta seuraavasti:






  ”3.1.4. | liitteen XIII mukaiset merkinnät, jos moottori on saatettu markkinoille joustavaa järjestelmää koskevien säännösten mukaisesti.” |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Muutetaan 3 jakso seuraavasti:

a)

Lisätään 3.1.4 kohta seuraavasti:

”3.1.4.

liitteen XIII mukaiset merkinnät, jos moottori on saatettu markkinoille joustavaa järjestelmää koskevien säännösten mukaisesti.”

| 4) | Muutetaan 4 jakso seuraavasti:






  a) | Lisätään jakson 4.1.1 loppuun seuraava:
  ”Kaikkien moottorien, jotka päästävät veden sekaisia pakokaasuja, pakokaasujärjestelmä on varustettava liitännällä, joka sijaitsee moottorista virtaussuuntaan ennen kohtia, joissa pakokaasu joutuu kosketuksiin veden (tai muun jäähdytys/puhdistusväliaineen) kanssa, ja johon voidaan tilapäisesti liittää laitteita näytteiden ottamiseksi kaasu- ja hiukkaspäästöistä. On tärkeää, että tämän liitännän kautta pakokaasusta saadaan hyvin sekoittunut edustava näyte. Liitännän on oltava sisäisesti kierteitetty standardikierteillä, joiden koko on enintään puoli tuumaa, ja suljettu tulpalla, kun liitäntää ei käytetä (vastaavat liitännät ovat sallittuja).” |
| --- | --- | --- |

4)

Muutetaan 4 jakso seuraavasti:

a)

Lisätään jakson 4.1.1 loppuun seuraava:

”Kaikkien moottorien, jotka päästävät veden sekaisia pakokaasuja, pakokaasujärjestelmä on varustettava liitännällä, joka sijaitsee moottorista virtaussuuntaan ennen kohtia, joissa pakokaasu joutuu kosketuksiin veden (tai muun jäähdytys/puhdistusväliaineen) kanssa, ja johon voidaan tilapäisesti liittää laitteita näytteiden ottamiseksi kaasu- ja hiukkaspäästöistä. On tärkeää, että tämän liitännän kautta pakokaasusta saadaan hyvin sekoittunut edustava näyte. Liitännän on oltava sisäisesti kierteitetty standardikierteillä, joiden koko on enintään puoli tuumaa, ja suljettu tulpalla, kun liitäntää ei käytetä (vastaavat liitännät ovat sallittuja).”

| b) | Lisätään 4.1.2.4 kohta seuraavasti:






  ”4.1.2.4. | Hiilimonoksidipäästöt, hiilivetyjen ja typen oksidien päästöt yhteensä sekä hiukkaspäästöt eivät saa vaiheessa IIIA ylittää seuraavassa taulukossa esitettyjä määriä:
  Muissa sovelluksissa kuin sisävesialuksissa, vetureissa ja moottorivaunuissa käytettävät työntövoimamoottorit:








  Luokka: Nettoteho
  (P)
  (kW) | Hiilimonoksidi
  (CO)
  (g/kWh) | Hiilivedyt ja typen oksidit yhteensä
  (HC+NOx)
  (g/kWh) | Hiukkaset
  (PT)
  (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| H: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW | 3,5 | 4,0 | 0,2 |
| I: 75 kW ≤ P < 130 kW | 5,0 | 4,0 | 0,3 |
| J: 37 kW ≤ P <75 kW | 5,0 | 4,7 | 0,4 |
| K: 19 kW ≤ P <37 kW | 5,5 | 7,5 | 0,6 |

b)

Lisätään 4.1.2.4 kohta seuraavasti:

”4.1.2.4.

Hiilimonoksidipäästöt, hiilivetyjen ja typen oksidien päästöt yhteensä sekä hiukkaspäästöt eivät saa vaiheessa IIIA ylittää seuraavassa taulukossa esitettyjä määriä:

Muissa sovelluksissa kuin sisävesialuksissa, vetureissa ja moottorivaunuissa käytettävät työntövoimamoottorit:

Luokka: Nettoteho

(P)

(kW)

Hiilimonoksidi

(CO)

(g/kWh)

Hiilivedyt ja typen oksidit yhteensä

(HC+NOx)

(g/kWh)

Hiukkaset

(PT)

(g/kWh)

H: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW

3,5

4,0

0,2

I: 75 kW ≤ P < 130 kW

5,0

4,0

0,3

J: 37 kW ≤ P <75 kW

5,0

4,7

0,4

K: 19 kW ≤ P <37 kW

5,5

7,5

0,6

Sisävesialuksissa käytettävät moottorit:

| Luokka: Iskutilavuus / nettoteho
  (SV/P)
  (litraa sylinteriä kohden/kW) | Hiilimonoksidi
  (CO)
  (g/kWh) | Hiilivedyt ja typen oksidit yhteensä
  (HC+NOx)
  (g/kWh) | Hiukkaset
  (PT)
  (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- |
| V1:1 SV < 0,9 ja P ≥ 37 kW | 5,0 | 7,5 | 0,40 |
| V1:2 0,9 ≤ SV < 1,2 | 5,0 | 7,2 | 0,30 |
| V1:3 1,2 ≤ SV < 2,5 | 5,0 | 7,2 | 0,20 |
| V1:4 2,5 ≤ SV < 5 | 5,0 | 7,2 | 0,20 |
| V2:1 5 ≤ SV < 15 | 5,0 | 7,8 | 0,27 |
| V2:2 15 ≤ SV < 20 ja
  P < 3300 kW | 5,0 | 8,7 | 0,50 |
| V2:3 15 ≤ SV < 20
  ja P ≥ 3300 kW | 5,0 | 9,8 | 0,50 |
| V2:4 20 ≤ SV < 25 | 5,0 | 9,8 | 0,50 |
| V2:5 25 ≤ SV < 30 | 5,0 | 11,0 | 0,50 |

Luokka: Iskutilavuus / nettoteho

(SV/P)

(litraa sylinteriä kohden/kW)

Hiilimonoksidi

(CO)

(g/kWh)

Hiilivedyt ja typen oksidit yhteensä

(HC+NOx)

(g/kWh)

Hiukkaset

(PT)

(g/kWh)

V1:1 SV < 0,9 ja P ≥ 37 kW

5,0

7,5

0,40

V1:2 0,9 ≤ SV < 1,2

5,0

7,2

0,30

V1:3 1,2 ≤ SV < 2,5

5,0

7,2

0,20

V1:4 2,5 ≤ SV < 5

5,0

7,2

0,20

V2:1 5 ≤ SV < 15

5,0

7,8

0,27

V2:2 15 ≤ SV < 20 ja

P < 3300 kW

5,0

8,7

0,50

V2:3 15 ≤ SV < 20

ja P ≥ 3300 kW

5,0

9,8

0,50

V2:4 20 ≤ SV < 25

5,0

9,8

0,50

V2:5 25 ≤ SV < 30

5,0

11,0

0,50

Vetureissa käytettävät työntövoimamoottorit

| Luokka: Nettoteho
  (P)
  (kW) | Hiilimonoksidi
  (CO)
  (g/kWh) | Hiilivedyt ja typen oksidit yhteensä
  (HC+NOx)
  (g/kWh) | Hiukkaset
  (PT)
  (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- |
| RL A: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW | 3,5 | 4,0 | 0,2 |
| | Hiilimonoksidi
  (CO)
  (g/kWh) | Hiilivedyt
  (HC)
  (g/kWh) | Typen oksidit
  (NOx)
  (g/kWh) | Hiukkaset
  (PT)
  (g/kWh) |
| RH A: P > 560 kW | 3,5 | 0,5 | 6,0 | 0,2 |
| RH A Moottorit, joiden P > 2000 kW ja SV > 5 l/sylinteri | 3,5 | 0,4 | 7,4 | 0,2 |

Luokka: Nettoteho

(P)

(kW)

Hiilimonoksidi

(CO)

(g/kWh)

Hiilivedyt ja typen oksidit yhteensä

(HC+NOx)

(g/kWh)

Hiukkaset

(PT)

(g/kWh)

RL A: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW

3,5

4,0

0,2

Hiilimonoksidi

(CO)

(g/kWh)

Hiilivedyt

(HC)

(g/kWh)

Typen oksidit

(NOx)

(g/kWh)

Hiukkaset

(PT)

(g/kWh)

RH A: P > 560 kW

3,5

0,5

6,0

0,2

RH A Moottorit, joiden P > 2000 kW ja SV > 5 l/sylinteri

3,5

0,4

7,4

0,2

Moottorivaunuissa käytettävät työntövoimamoottorit

| Luokka: Nettoteho (P) (kW) | Hiilimonoksidi
  (CO)
  (g/kWh) | Hiilivedyt ja typen oksidit yhteensä
  (HC+NOx)
  (g/kWh) | Hiukkaset
  (PT)
  (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- |
| RC A: 130 kW < P | 3,5 | 4,0 | 0,2 |

Luokka: Nettoteho (P) (kW)

Hiilimonoksidi

(CO)

(g/kWh)

Hiilivedyt ja typen oksidit yhteensä

(HC+NOx)

(g/kWh)

Hiukkaset

(PT)

(g/kWh)

RC A: 130 kW < P

3,5

4,0

0,2

”

| c) | Lisätään kohta seuraavasti:






  ”4.1.2.5 | Hiilimonoksidipäästöt, hiilivetyjen ja typen oksidien päästöt (tai ne yhteensä silloin, kun se on asianmukaista) sekä hiukkaspäästöt eivät saa vaiheessa IIIB ylittää seuraavassa taulukossa esitettyjä määriä:
  Moottorit, joita käytetään muussa tarkoituksessa kuin vetureiden, moottorivaunujen ja sisävesialusten työntövoimana









  Luokka: Nettoteho
  (P)
  (kW) | Hiilimonoksidi
  (CO)
  (g/kWh) | Hiilivedyt
  (HC)
  (g/kWh) | Typen oksidit
  (NOx)
  (g/kWh) | Hiukkaset
  (PT)
  (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L: 130 kW ≤P ≤560 kW | 3,5 | 0,19 | 2,0 | 0,025 |
| M: 75 kW ≤P < 130 kW | 5,0 | 0,19 | 3,3 | 0,025 |
| N: 56 kW ≤P <75 kW | 5,0 | 0,19 | 3,3 | 0,025 |
| | | Hiilivetyjen ja typen oksidien summa(HC + NOx)
  (g/kWh) | |
| P: 37 kW ≤ P < 56 kW | 5,0 | 4,7 | 0,025 |

c)

Lisätään kohta seuraavasti:

”4.1.2.5

Hiilimonoksidipäästöt, hiilivetyjen ja typen oksidien päästöt (tai ne yhteensä silloin, kun se on asianmukaista) sekä hiukkaspäästöt eivät saa vaiheessa IIIB ylittää seuraavassa taulukossa esitettyjä määriä:

Moottorit, joita käytetään muussa tarkoituksessa kuin vetureiden, moottorivaunujen ja sisävesialusten työntövoimana

Luokka: Nettoteho

(P)

(kW)

Hiilimonoksidi

(CO)

(g/kWh)

Hiilivedyt

(HC)

(g/kWh)

Typen oksidit

(NOx)

(g/kWh)

Hiukkaset

(PT)

(g/kWh)

L: 130 kW ≤P ≤560 kW

3,5

0,19

2,0

0,025

M: 75 kW ≤P < 130 kW

5,0

0,19

3,3

0,025

N: 56 kW ≤P <75 kW

5,0

0,19

3,3

0,025

Hiilivetyjen ja typen oksidien summa(HC + NOx)

(g/kWh)

P: 37 kW ≤ P < 56 kW

5,0

4,7

0,025

Moottorivaunuissa käytettävät työntövoimamoottorit

| Luokka: Nettoteho
  (P)
  (kW) | Hiilimonoksidi
  (CO)
  (g/kWh) | Hiilivedyt (HC)
  (g/kWh) | Typen oksidit
  (NOx)
  (g/kWh) | Hiukkaset
  (PT)
  (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| RC B: 130 kW < P | 3,5 | 0,19 | 2,0 | 0,025 |

Luokka: Nettoteho

(P)

(kW)

Hiilimonoksidi

(CO)

(g/kWh)

Hiilivedyt (HC)

(g/kWh)

Typen oksidit

(NOx)

(g/kWh)

Hiukkaset

(PT)

(g/kWh)

RC B: 130 kW < P

3,5

0,19

2,0

0,025

Vetureissa käytettävät työntövoimamoottorit

| Luokka: Nettoteho
  (P)
  (kW) | Hiilimonoksidi
  (CO)
  (g/kWh) | Hiilivedyt ja typen oksidit yhteensä
  (HC+NOx)
  (g/kWh) | Hiukkaset
  (PT)
  (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- |
| R B: 130 kW < P | 3,5 | 4,0 | 0,025 |

Luokka: Nettoteho

(P)

(kW)

Hiilimonoksidi

(CO)

(g/kWh)

Hiilivedyt ja typen oksidit yhteensä

(HC+NOx)

(g/kWh)

Hiukkaset

(PT)

(g/kWh)

R B: 130 kW < P

3,5

4,0

0,025

”

| d) | Lisätään uuden 4.1.2.5 kohdan jälkeen seuraava kohta:






  ”4.1.2.6 | Mitatut hiilimonoksidipäästöt, hiilivetyjen ja typen oksidien päästöt (tai ne yhteensä silloin, kun se on asianmukaista) sekä hiukkaspäästöt eivät saa vaiheessa IV ylittää seuraavassa taulukossa esitettyjä määriä:
  Muissa sovelluksissa kuin veturien, moottorivaunujen ja sisävesialusten työntövoimana käytettävät moottorit









  Luokka: Nettoteho
  (P)
  (kW) | Hiilimonoksidi
  (CO)
  (g/kWh) | Hiilivedyt (HC)
  (g/kWh) | Typen oksidit
  (NOx)
  (g/kWh) | Hiukkaset
  (PT)
  (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Q: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW | 3,5 | 0,19 | 0,4 | 0,025 |
| R: 56 kW ≤ P < 130 kW | 5,0 | 0,19 | 0,4 | 0,025 |

d)

Lisätään uuden 4.1.2.5 kohdan jälkeen seuraava kohta:

”4.1.2.6

Mitatut hiilimonoksidipäästöt, hiilivetyjen ja typen oksidien päästöt (tai ne yhteensä silloin, kun se on asianmukaista) sekä hiukkaspäästöt eivät saa vaiheessa IV ylittää seuraavassa taulukossa esitettyjä määriä:

Muissa sovelluksissa kuin veturien, moottorivaunujen ja sisävesialusten työntövoimana käytettävät moottorit

Luokka: Nettoteho

(P)

(kW)

Hiilimonoksidi

(CO)

(g/kWh)

Hiilivedyt (HC)

(g/kWh)

Typen oksidit

(NOx)

(g/kWh)

Hiukkaset

(PT)

(g/kWh)

Q: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW

3,5

0,19

0,4

0,025

R: 56 kW ≤ P < 130 kW

5,0

0,19

0,4

0,025

”

| e) | Lisätään kohta seuraavasti:






  ”4.1.2.7. | Edellä 4.1.2.4, 4.1.2.5 ja 4.1.2.6 kohdassa annetuissa raja-arvoissa on otettava huomioon liitteessä III olevan lisäyksen 5 mukaisesti laskettu huononeminen.
  Edellä 4.1.2.5 ja 4.1.2.6 kohtaan sisältyvien raja-arvojen osalta, kaikissa satunnaisesti valituissa kuormitustiloissa, jotka kuuluvat määrättyyn valvonta-alueeseen, ja lukuun ottamatta määrättyjä moottorin käyttötiloja, joihin sellaista määräystä ei sovelleta, niin lyhyen ajan kuin 30 sekuntia aikana kerätyt päästönäytteet saavat ylittää edellä olevien taulukoiden rajaarvot enintään 100 prosentilla. Valvonta-alue, jonka osalta tätä prosenttirajaa sovelletaan ja moottorin käyttötilat, joihin määräystä ei sovelleta, määritellään 15 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.” |
| --- | --- | --- |

e)

Lisätään kohta seuraavasti:

”4.1.2.7.

Edellä 4.1.2.4, 4.1.2.5 ja 4.1.2.6 kohdassa annetuissa raja-arvoissa on otettava huomioon liitteessä III olevan lisäyksen 5 mukaisesti laskettu huononeminen.

Edellä 4.1.2.5 ja 4.1.2.6 kohtaan sisältyvien raja-arvojen osalta, kaikissa satunnaisesti valituissa kuormitustiloissa, jotka kuuluvat määrättyyn valvonta-alueeseen, ja lukuun ottamatta määrättyjä moottorin käyttötiloja, joihin sellaista määräystä ei sovelleta, niin lyhyen ajan kuin 30 sekuntia aikana kerätyt päästönäytteet saavat ylittää edellä olevien taulukoiden rajaarvot enintään 100 prosentilla. Valvonta-alue, jonka osalta tätä prosenttirajaa sovelletaan ja moottorin käyttötilat, joihin määräystä ei sovelleta, määritellään 15 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.”

| f) | Nykyisestä 4.1.2.4 kohdasta tulee 4.1.2.8 kohta. |
| --- | --- |

f)

Nykyisestä 4.1.2.4 kohdasta tulee 4.1.2.8 kohta.

2.   MUUTETAAN LIITE III SEURAAVASTI:

| 1) | Muutetaan 1 jakso seuraavasti:






  a) | Lisätään 1.1 kohtaan seuraava:
  ”Tässä liitteessä kuvataan kaksi testisykliä, joita sovelletaan liitteessä I olevan 1 jakson säännösten mukaisesti:






  — | NRSC-testi (Non-Road Steady Cycle; työkoneiden vakiotilainen testisykli), jota käytetään vaiheissa I, II ja IIIA ja vakionopeusmoottoreiden osalta myös vaiheissa IIIB ja IV kaasupäästöjen osalta, |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Muutetaan 1 jakso seuraavasti:

a)

Lisätään 1.1 kohtaan seuraava:

”Tässä liitteessä kuvataan kaksi testisykliä, joita sovelletaan liitteessä I olevan 1 jakson säännösten mukaisesti:

—

NRSC-testi (Non-Road Steady Cycle; työkoneiden vakiotilainen testisykli), jota käytetään vaiheissa I, II ja IIIA ja vakionopeusmoottoreiden osalta myös vaiheissa IIIB ja IV kaasupäästöjen osalta,

| — | NRTC-testi (Non-Road Transient Cycle; työkoneiden muuttuvatilainen testisykli), jota käytetään hiukkaspäästöjen mittaamiseen vaiheissa IIIB ja IV kaikkien moottoreiden osalta vakionopeusmoottoreita lukuun ottamatta. Valmistajan valinnan mukaan tätä testiä voidaan käyttää myös vaiheessa IIIA sekä kaasupäästöjen mittaamiseen vaiheissa IIIB ja IV. |
| --- | --- |

—

NRTC-testi (Non-Road Transient Cycle; työkoneiden muuttuvatilainen testisykli), jota käytetään hiukkaspäästöjen mittaamiseen vaiheissa IIIB ja IV kaikkien moottoreiden osalta vakionopeusmoottoreita lukuun ottamatta. Valmistajan valinnan mukaan tätä testiä voidaan käyttää myös vaiheessa IIIA sekä kaasupäästöjen mittaamiseen vaiheissa IIIB ja IV.

| — | Sisävesialuksissa käytettäviksi tarkoitettujen moottoreiden osalta käytetään ISO-testimenetelmää, joka on määritelty ISO 8178-4:2000 [E] -standardissa sekä IMO:n MARPOL 73/78 -yleissopimuksen liitteessä VI (NOx-säännöstö). |
| --- | --- |

—

Sisävesialuksissa käytettäviksi tarkoitettujen moottoreiden osalta käytetään ISO-testimenetelmää, joka on määritelty ISO 8178-4:2000 [E] -standardissa sekä IMO:n MARPOL 73/78 -yleissopimuksen liitteessä VI (NOx-säännöstö).

| — | Moottorivaunuissa käytettäväksi tarkoitettujen työntövoimamoottorien osalta NRSC-testiä käytetään kaasu- ja hiukkaspäästöjen mittaamiseen vaiheissa IIIA ja IIIB. |
| --- | --- |

—

Moottorivaunuissa käytettäväksi tarkoitettujen työntövoimamoottorien osalta NRSC-testiä käytetään kaasu- ja hiukkaspäästöjen mittaamiseen vaiheissa IIIA ja IIIB.

| — | Vetureissa käytettäväksi tarkoitettujen työntövoimamoottorien osalta NRSC-testiä käytetään kaasuja hiukkaspäästöjen mittaamiseen vaiheissa IIIA ja IIIB.” |
| --- | --- |

—

Vetureissa käytettäväksi tarkoitettujen työntövoimamoottorien osalta NRSC-testiä käytetään kaasuja hiukkaspäästöjen mittaamiseen vaiheissa IIIA ja IIIB.”

| b) | Lisätään kohta seuraavasti:






  ”1.3. | Mittausperiaate
  Moottorin pakokaasuista mitattaviin päästöihin kuuluvat kaasumaiset aineosat (hiilimonoksidi, hiilivetyjen kokonaismäärä ja typen oksidit) sekä hiukkaset. Tämän lisäksi hiilidioksidia käytetään usein merkkikaasuna osa- ja täysvirtauslaimennusjärjestelmien laimennussuhteen selvittämiseksi. Hyvän insinööritavan mukaisesti suositellaan hiilidioksidin yleistä mittausta mittausongelmien havaitsemiseksi testikäytön aikana. |
| --- | --- | --- |

b)

Lisätään kohta seuraavasti:

”1.3.

Mittausperiaate

Moottorin pakokaasuista mitattaviin päästöihin kuuluvat kaasumaiset aineosat (hiilimonoksidi, hiilivetyjen kokonaismäärä ja typen oksidit) sekä hiukkaset. Tämän lisäksi hiilidioksidia käytetään usein merkkikaasuna osa- ja täysvirtauslaimennusjärjestelmien laimennussuhteen selvittämiseksi. Hyvän insinööritavan mukaisesti suositellaan hiilidioksidin yleistä mittausta mittausongelmien havaitsemiseksi testikäytön aikana.

| 1.3.1 | NRSC-testi
  Edellä mainittujen pakokaasupäästöjen määrät mitataan lämpimästä moottorista ennalta määrätyssä käyttötilannesarjassa ottamalla jatkuvasti näytteitä raakapakokaasusta. Testisykli muodostuu useista nopeus- ja vääntömomenttitiloista (kuormitustiloista), jotka kattavat dieselmoottoreiden tyypillisimmät käyttöolosuhteet. Kunkin moodin aikana määritetään teho, pakokaasun virtaus ja kunkin kaasupäästön pitoisuus, ja mitatut arvot painotetaan. Hiukkasnäyte laimennetaan käsitellyllä ulkoilmalla. Koko testin aikana otetaan yksi näyte, joka kerätään sopiviin suodattimiin.
  Vaihtoehtoisesti näyte otetaan kussakin moodissa erillisiin suodattimiin, ja syklin painotetut tulokset lasketaan.
  Kunkin päästön määrät lasketaan grammoina kilowattituntia kohti tämän liitteen lisäyksessä 3 kuvatulla tavalla. |
| --- | --- |

1.3.1

NRSC-testi

Edellä mainittujen pakokaasupäästöjen määrät mitataan lämpimästä moottorista ennalta määrätyssä käyttötilannesarjassa ottamalla jatkuvasti näytteitä raakapakokaasusta. Testisykli muodostuu useista nopeus- ja vääntömomenttitiloista (kuormitustiloista), jotka kattavat dieselmoottoreiden tyypillisimmät käyttöolosuhteet. Kunkin moodin aikana määritetään teho, pakokaasun virtaus ja kunkin kaasupäästön pitoisuus, ja mitatut arvot painotetaan. Hiukkasnäyte laimennetaan käsitellyllä ulkoilmalla. Koko testin aikana otetaan yksi näyte, joka kerätään sopiviin suodattimiin.

Vaihtoehtoisesti näyte otetaan kussakin moodissa erillisiin suodattimiin, ja syklin painotetut tulokset lasketaan.

Kunkin päästön määrät lasketaan grammoina kilowattituntia kohti tämän liitteen lisäyksessä 3 kuvatulla tavalla.

| 1.3.2 | NRTC-testi
  Ennalta määrätty muuttuva testisykli, joka perustuu liikkuviin työkoneisiin asennettujen moottoreiden käyttöolosuhteisiin, suoritetaan kaksi kertaa:






  — | Ensimmäisen kerran (kylmäkäynnistys), kun moottori on jäähtynyt huoneenlämpöiseksi ja moottorin jäähdytysnesteen ja öljyn, jälkikäsittelyjärjestelmien, apumoottorijärjestelmien sekä kaikkien apumoottorin valvontalaitteiden lämpötila on vakiintuneet 20—30 °C asteeseen. |
| --- | --- | --- |

1.3.2

NRTC-testi

Ennalta määrätty muuttuva testisykli, joka perustuu liikkuviin työkoneisiin asennettujen moottoreiden käyttöolosuhteisiin, suoritetaan kaksi kertaa:

—

Ensimmäisen kerran (kylmäkäynnistys), kun moottori on jäähtynyt huoneenlämpöiseksi ja moottorin jäähdytysnesteen ja öljyn, jälkikäsittelyjärjestelmien, apumoottorijärjestelmien sekä kaikkien apumoottorin valvontalaitteiden lämpötila on vakiintuneet 20—30 °C asteeseen.

| — | Toisen kerran (kuumakäynnistys), kun moottoria on käytetty kuumaksi 20 minuutin ajan heti kylmäkäynnistyssyklin päättymisen jälkeen. |
| --- | --- |

—

Toisen kerran (kuumakäynnistys), kun moottoria on käytetty kuumaksi 20 minuutin ajan heti kylmäkäynnistyssyklin päättymisen jälkeen.

Tämän tekstisyklin aikana mitataan mainittujen pakokaasupäästöjen määrät. Dynamometriltä saatavia moottorin vääntömomentin ja kierrosnopeuden signaaleja käytetään tehon integroimiseksi suhteessa syklin aikaan, jolloin tulokseksi saadaan moottorin syklin aikana tekemä työ. Kaasumaisten aineosien pitoisuus syklin aikana määritetään joko raakapakokaasusta integroimalla analysaattorinsignaali tämän liitteen lisäyksen 3 mukaisesti tai CVS-täysvirtauslaimennusjärjestelmän laimennetusta pakokaasusta integroimalla tai ottamalla pussinäytteitä tämän liitteen lisäyksen 3 mukaisesti. Hiukkaspäästöistä kerätään suhteellinen näyte laimennetusta pakokaasusta eriteltyyn suodattimeen joko osavirtauslaimennuksella tai täysvirtauslaimennuksella. Käytetystä menetelmästä riippuen joko laimennetun tai laimentamattoman pakokaasun virtaus syklin aikana määritetään pilaavien aineiden massapäästöarvojen laskemiseksi. Massapäästöarvot suhteutetaan moottorin työhön kunkin pilaavan aineen päästön määrittämiseksi grammoina kilowattituntia kohti.

Päästöt (g/kWh) mitataan sekä kylmäkäynnistyksen että kuumakäynnistyksen aikana.

Yhdistetyt ja painotetut päästöt lasketaan painottamalla kylmäkäynnistyksen tuloksia 10 prosentilla ja kuumakäynnistyksen tuloksia 90 prosentilla. Painotetun yhdistelmätuloksen on täytettävä normit.

Ennen kuin otetaan käyttöön yhdistetty kylmä/kuumatestisarja, symbolit (liite I, 2.18 kohta) testisarja (liite III) ja laskentayhtälöt (liite III, liite III) on muutettava 15 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.”

| 2) | Muutetaan 2 jakso seuraavasti:






  a) | Korvataan 2.2.3 kohta seuraavasti:






  ”2.2.3 | Ahtoilmajäähdytyksellä varustetut moottorit
  Ahtoilman lämpötila kirjataan, ja sen on oltava ilmoitetulla nimellisnopeudella ja täydellä kuormalla ± 5 K:n sisällä valmistajan ilmoittamasta ahtoilman enimmäislämpötilasta. Jäähdytysnesteen lämpötilan on oltava vähintään 293 K (20 °C).
  Jos käytetään testauspajajärjestelmää tai ulkoista puhallinta, ahtoilman lämpötilan on oltava ilmoitetun enimmäistehon kierrosnopeudella ja täydellä kuormalla ± 5 K:n sisällä valmistajan ilmoittamasta ahtoilman enimmäislämpötilasta. Ahtoilman jäähdyttimen jäähdytysnesteen lämpötilaa ja jäähdytysnesteen virtausta edellä mainitussa asetuksessa ei saa muuttaa koko testisyklin aikana. Ahtoilman jäähdyttimen tilavuus määritellään hyvän insinööritavan ja tyypillisten ajoneuvo- tai laitesovellusten perusteella.
  Ahtoilman jäähdyttimen asetukset voidaan vaihtoehtoisesti tehdä tammikuussa 1995 julkaistun SAE J 1937 -menetelmän mukaisesti.” |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Muutetaan 2 jakso seuraavasti:

a)

Korvataan 2.2.3 kohta seuraavasti:

”2.2.3

Ahtoilmajäähdytyksellä varustetut moottorit

Ahtoilman lämpötila kirjataan, ja sen on oltava ilmoitetulla nimellisnopeudella ja täydellä kuormalla ± 5 K:n sisällä valmistajan ilmoittamasta ahtoilman enimmäislämpötilasta. Jäähdytysnesteen lämpötilan on oltava vähintään 293 K (20 °C).

Jos käytetään testauspajajärjestelmää tai ulkoista puhallinta, ahtoilman lämpötilan on oltava ilmoitetun enimmäistehon kierrosnopeudella ja täydellä kuormalla ± 5 K:n sisällä valmistajan ilmoittamasta ahtoilman enimmäislämpötilasta. Ahtoilman jäähdyttimen jäähdytysnesteen lämpötilaa ja jäähdytysnesteen virtausta edellä mainitussa asetuksessa ei saa muuttaa koko testisyklin aikana. Ahtoilman jäähdyttimen tilavuus määritellään hyvän insinööritavan ja tyypillisten ajoneuvo- tai laitesovellusten perusteella.

Ahtoilman jäähdyttimen asetukset voidaan vaihtoehtoisesti tehdä tammikuussa 1995 julkaistun SAE J 1937 -menetelmän mukaisesti.”

| b) | Korvataan 2.3 kohta seuraavasti:
  ”Testimoottorin on oltava varustettu sellaisella ilman imujärjestelmällä, joka rajoittaa ilman imun ± 300 Pa:n sisään valmistajan puhtaalle ilmanpuhdistimelle ilmoittamasta arvosta sellaisissa valmistajan ilmoittamissa moottorin käyttöolosuhteissa, jotka johtavat suurimpaan mahdolliseen ilmavirtaan. Rajoitukset on asetettava nimellisnopeudella ja täydellä kuomalla. Testauspajajärjestelmää voidaan käyttää sillä edellytyksellä, että se vastaa täysin moottorin todellisia käyttöolosuhteita.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 2.3 kohta seuraavasti:

”Testimoottorin on oltava varustettu sellaisella ilman imujärjestelmällä, joka rajoittaa ilman imun ± 300 Pa:n sisään valmistajan puhtaalle ilmanpuhdistimelle ilmoittamasta arvosta sellaisissa valmistajan ilmoittamissa moottorin käyttöolosuhteissa, jotka johtavat suurimpaan mahdolliseen ilmavirtaan. Rajoitukset on asetettava nimellisnopeudella ja täydellä kuomalla. Testauspajajärjestelmää voidaan käyttää sillä edellytyksellä, että se vastaa täysin moottorin todellisia käyttöolosuhteita.”

| c) | Korvataan 2.4 kohta ’Moottorin pakojärjestelmä’ seuraavasti:
  ”Testimoottorin on oltava varustettu pakojärjestelmällä, jonka vastapaine on ± 650 Pa:n sisällä valmistajan ilmoittamasta arvosta niissä moottorin käyttöolosuhteissa, jotka johtavat suurimpaan ilmoitettuun tehoon.
  Jos moottorissa on pakokaasujen jälkikäsittelylaite, pakoputken halkaisijan on oltava sama kuin käytössä olevissa laitteissa vähintään neljä pakoputken halkaisijaa virtaussuuntaa vastaan jälkikäsittelylaitteen sisältävän paisuntakammion syöttöaukosta lähtien. Etäisyyden pakosarjan laipasta tai turboahtimen poistoaukolta jälkikäsittelylaitteeseen on oltava sama kuin moottorikokoonpanossa tai sen on oltava valmistajan ilmoittamien, etäisyyttä koskevien määritelmien sisällä. Pakokaasujen vastapaineen tai rajoituksen on oltava edellä mainittujen perusteiden mukainen, ja se voidaan asettaa venttiilillä. Jälkikäsittelysäiliö voidaan poistaa harjoitustestien ja moottorin määrityskäytön ajaksi, ja se voidaan korvata vastaavalla ei-aktiivista katalyytin kantajaa sisältävällä säiliöllä.” |
| --- | --- |

c)

Korvataan 2.4 kohta ’Moottorin pakojärjestelmä’ seuraavasti:

”Testimoottorin on oltava varustettu pakojärjestelmällä, jonka vastapaine on ± 650 Pa:n sisällä valmistajan ilmoittamasta arvosta niissä moottorin käyttöolosuhteissa, jotka johtavat suurimpaan ilmoitettuun tehoon.

Jos moottorissa on pakokaasujen jälkikäsittelylaite, pakoputken halkaisijan on oltava sama kuin käytössä olevissa laitteissa vähintään neljä pakoputken halkaisijaa virtaussuuntaa vastaan jälkikäsittelylaitteen sisältävän paisuntakammion syöttöaukosta lähtien. Etäisyyden pakosarjan laipasta tai turboahtimen poistoaukolta jälkikäsittelylaitteeseen on oltava sama kuin moottorikokoonpanossa tai sen on oltava valmistajan ilmoittamien, etäisyyttä koskevien määritelmien sisällä. Pakokaasujen vastapaineen tai rajoituksen on oltava edellä mainittujen perusteiden mukainen, ja se voidaan asettaa venttiilillä. Jälkikäsittelysäiliö voidaan poistaa harjoitustestien ja moottorin määrityskäytön ajaksi, ja se voidaan korvata vastaavalla ei-aktiivista katalyytin kantajaa sisältävällä säiliöllä.”

| d) | Poistetaan 2.8 kohta. |
| --- | --- |

d)

Poistetaan 2.8 kohta.

| 3) | Muutetaan 3 jakso seuraavasti:






  a) | Korvataan 3 jakson otsikko seuraavasti: |
| --- | --- | --- |

3)

Muutetaan 3 jakso seuraavasti:

a)

Korvataan 3 jakson otsikko seuraavasti:

| b) | Lisätään kohta seuraavasti:






  ”3.1. | Dynamometrin asetusten määrittäminen
  Yksittäisten päästömittausten perustana käytetään ISO 14396: 2002 -standardin mukaista korjaamatonta jarrutehoa.
  Tietyt apulaitteet, jotka ovat tarpeellisia vain koneen toiminnan kannalta ja jotka voidaan asentaa moottoriin, on irrotettava testin ajaksi. Esimerkkinä annetaan seuraava viitteellinen luettelo:






  — | jarrujen ilmakompressori, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Lisätään kohta seuraavasti:

”3.1.

Dynamometrin asetusten määrittäminen

Yksittäisten päästömittausten perustana käytetään ISO 14396: 2002 -standardin mukaista korjaamatonta jarrutehoa.

Tietyt apulaitteet, jotka ovat tarpeellisia vain koneen toiminnan kannalta ja jotka voidaan asentaa moottoriin, on irrotettava testin ajaksi. Esimerkkinä annetaan seuraava viitteellinen luettelo:

—

jarrujen ilmakompressori,

| — | ohjaustehostimen kompressori, |
| --- | --- |

—

ohjaustehostimen kompressori,

| — | ilmastointikompressori, |
| --- | --- |

—

ilmastointikompressori,

| — | hydraulisten toimielinten pumput. |
| --- | --- |

—

hydraulisten toimielinten pumput.

Jos apulaitteita ei ole poistettu, niiden testinopeuksilla käyttämä teho on määritettävä dynamometrin asetusten laskemiseksi paitsi, jos kyseiset apulaitteet ovat olennainen osa moottoria (esimerkiksi ilmajäähdytteisten moottoreiden jäähdytystuulettimet).

Imurajoituksen ja pakoputken vastapaineen asetukset on säädettävä valmistajan ilmoittamiin ylärajoihin 2.3 ja 2.4 kohdan mukaisesti.

Suurimmat vääntömomenttiarvot vaadituilla testinopeuksilla on määritettävä kokeilemalla, jotta voidaan laskea vääntömomenttiarvot vaadituille testimoodeille. Valmistajan on ilmoitettava suurin vääntömomentti testinopeuksilla sellaisten moottoreiden osalta, joita ei ole suunniteltu käytettäväksi tietyn täyden kuormituksen vääntömomenttikäyrän alueen yläpuolella.

Moottorin asetus kutakin testimoodia varten lasketaan seuraavalla kaavalla:

Formula

Jos suhde

Formula

tyyppihyväksynnän myöntävä tekninen viranomainen voi tarkistaa PAE:n arvon.”

| c) | Nykyisestä 3.1—3.3 kohdasta tulee 3.2—3.4 kohta. |
| --- | --- |

c)

Nykyisestä 3.1—3.3 kohdasta tulee 3.2—3.4 kohta.

| d) | Nykyisestä 3.4 kohdasta tulee 3.5 kohta ja se korvataan seuraavasti:






  ”3.5 | Laimennussuhteen säätö
  Hiukkasnäytteen keräysjärjestelmä käynnistetään ja pidetään käynnissä ohitustilassa yhden suodattimen menetelmässä (valinnaista monen suodattimen menetelmässä). Laimennusilman taustahiukkastaso voidaan määrittää ajamalla laimennusilmaa hiukkassuotimien läpi. Jos käytetään suodatettua laimennusilmaa, yksi mittaus voidaan tehdä milloin tahansa ennen testiä, sen aikana tai sen jälkeen. Jos laimennusilmaa ei suodateta, mittaus on tehtävä yhdelle koko testin aikana otetulle näytteelle.
  Laimennusilma on säädettävä siten, että suodattimen pinnan lämpötila on kussakin testimoodissa 315 K:n (42 °C) ja 325 K:n (52 °C) välillä. Kokonaislaimennussuhteen on oltava vähintään neljä.
  HUOMAUTUS: Vakiotilaisessa menettelyssä suodattimen lämpötila voidaan pitää enimmäislämpötilassa 325 K (52 °C) tai tätä alhaisempana sen sijaan, että noudatetaan lämpötila-aluetta 42 °C — 52 °C.
  Yhden tai monen suodattimen menetelmissä suodattimen läpi kulkevan näytteen massavirran suhde laimennettuun pakokaasumassavirtaan on pidettävä vakiona täysvirtausjärjestelmissä kaikissa moodeissa. Massasuhteen on pysyttävä ± 5 %:n rajoissa moodin keskiarvoon nähden, paitsi kunkin moodin 10 ensimmäisen sekunnin aikana sellaisissa järjestelmissä, joissa ei ole ohitusmahdollisuutta. Osavirtauslaimennusjärjestelmissä, joissa käytetään yhden suodattimen menetelmää, suodattimen läpi kulkevan massavirran on pysyttävä ± 5 %:n rajoissa moodin keskiarvoon nähden, paitsi kunkin moodin 10 ensimmäisen sekunnin aikana sellaisissa järjestelmissä, joissa ei ole ohitusmahdollisuutta.
  Järjestelmissä, joissa CO2:n ja NOx:n pitoisuutta valvotaan, CO2:n tai NOx:n pitoisuus laimennusilmassa on mitattava jokaisen testin alussa ja lopussa. Ennen testiä ja sen jälkeen mitattujen laimennusilman CO2:n tai NOx:n taustapitoisuuksien on oltava 100 ppm:n (CO2) ja 5 ppm:n (NOx) sisällä toisistaan.
  Kun käytetään laimennetun pakokaasun analyysijärjestelmää, merkitykselliset taustapitoisuudet on määritettävä ottamalla laimennusilmaa näytteeksi näytepussiin koko testisarjan kestoajan.
  Jatkuva (muun kuin pussin) taustapitoisuus mitataan vähintään kolmessa kohdassa eli alussa, lopussa ja lähellä syklin keskikohtaa, ja näistä lasketaan keskiarvo. Valmistajan pyynnöstä taustamittaukset voidaan jättää tekemättä.” |
| --- | --- | --- |

d)

Nykyisestä 3.4 kohdasta tulee 3.5 kohta ja se korvataan seuraavasti:

”3.5

Laimennussuhteen säätö

Hiukkasnäytteen keräysjärjestelmä käynnistetään ja pidetään käynnissä ohitustilassa yhden suodattimen menetelmässä (valinnaista monen suodattimen menetelmässä). Laimennusilman taustahiukkastaso voidaan määrittää ajamalla laimennusilmaa hiukkassuotimien läpi. Jos käytetään suodatettua laimennusilmaa, yksi mittaus voidaan tehdä milloin tahansa ennen testiä, sen aikana tai sen jälkeen. Jos laimennusilmaa ei suodateta, mittaus on tehtävä yhdelle koko testin aikana otetulle näytteelle.

Laimennusilma on säädettävä siten, että suodattimen pinnan lämpötila on kussakin testimoodissa 315 K:n (42 °C) ja 325 K:n (52 °C) välillä. Kokonaislaimennussuhteen on oltava vähintään neljä.

HUOMAUTUS: Vakiotilaisessa menettelyssä suodattimen lämpötila voidaan pitää enimmäislämpötilassa 325 K (52 °C) tai tätä alhaisempana sen sijaan, että noudatetaan lämpötila-aluetta 42 °C — 52 °C.

Yhden tai monen suodattimen menetelmissä suodattimen läpi kulkevan näytteen massavirran suhde laimennettuun pakokaasumassavirtaan on pidettävä vakiona täysvirtausjärjestelmissä kaikissa moodeissa. Massasuhteen on pysyttävä ± 5 %:n rajoissa moodin keskiarvoon nähden, paitsi kunkin moodin 10 ensimmäisen sekunnin aikana sellaisissa järjestelmissä, joissa ei ole ohitusmahdollisuutta. Osavirtauslaimennusjärjestelmissä, joissa käytetään yhden suodattimen menetelmää, suodattimen läpi kulkevan massavirran on pysyttävä ± 5 %:n rajoissa moodin keskiarvoon nähden, paitsi kunkin moodin 10 ensimmäisen sekunnin aikana sellaisissa järjestelmissä, joissa ei ole ohitusmahdollisuutta.

Järjestelmissä, joissa CO2:n ja NOx:n pitoisuutta valvotaan, CO2:n tai NOx:n pitoisuus laimennusilmassa on mitattava jokaisen testin alussa ja lopussa. Ennen testiä ja sen jälkeen mitattujen laimennusilman CO2:n tai NOx:n taustapitoisuuksien on oltava 100 ppm:n (CO2) ja 5 ppm:n (NOx) sisällä toisistaan.

Kun käytetään laimennetun pakokaasun analyysijärjestelmää, merkitykselliset taustapitoisuudet on määritettävä ottamalla laimennusilmaa näytteeksi näytepussiin koko testisarjan kestoajan.

Jatkuva (muun kuin pussin) taustapitoisuus mitataan vähintään kolmessa kohdassa eli alussa, lopussa ja lähellä syklin keskikohtaa, ja näistä lasketaan keskiarvo. Valmistajan pyynnöstä taustamittaukset voidaan jättää tekemättä.”

| e) | Nykyisestä 3.5 ja 3.6 kohdasta tulee 3.6 ja 3.7 kohta. |
| --- | --- |

e)

Nykyisestä 3.5 ja 3.6 kohdasta tulee 3.6 ja 3.7 kohta.

| f) | Korvataan nykyinen 3.6.1 kohta seuraavasti:






  ”3.7.1 | Laitteiden eritelmät liitteessä I olevan 1A jakson mukaisesti: |
| --- | --- | --- |

f)

Korvataan nykyinen 3.6.1 kohta seuraavasti:

”3.7.1

Laitteiden eritelmät liitteessä I olevan 1A jakson mukaisesti:

| 3.7.1.1 | Eritelmä A
  Liitteessä I olevien 1A jakson i kohdan ja A jakson iv kohdan soveltamisalaan kuuluvien moottoreiden osalta testimoottorin dynamometrikäytössä on noudatettava seuraavaa 8 moodin sykliä (1):








  Moodin numero | Moottorin kierrosnopeus | Kuormitus | Painotuskerroin |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Nimellisnopeus | 100 | 0,15 |
| 2 | Nimellisnopeus | 75 | 0,15 |
| 3 | Nimellisnopeus | 50 | 0,15 |
| 4 | Nimellisnopeus | 10 | 0,10 |
| 5 | Välinopeus | 100 | 0,10 |
| 6 | Välinopeus | 75 | 0,10 |
| 7 | Välinopeus | 50 | 0,10 |
| 8 | Joutokäynti | — | 0,15 |

3.7.1.1

Eritelmä A

Liitteessä I olevien 1A jakson i kohdan ja A jakson iv kohdan soveltamisalaan kuuluvien moottoreiden osalta testimoottorin dynamometrikäytössä on noudatettava seuraavaa 8 moodin sykliä (1):

Moodin numero

Moottorin kierrosnopeus

Kuormitus

Painotuskerroin

1

Nimellisnopeus

100

0,15

2

Nimellisnopeus

75

0,15

3

Nimellisnopeus

50

0,15

4

Nimellisnopeus

10

0,10

5

Välinopeus

100

0,10

6

Välinopeus

75

0,10

7

Välinopeus

50

0,10

8

Joutokäynti

—

0,15

| 3.7.1.2 | Eritelmä B
  Liitteessä I olevan 1A jakson ii kohdan soveltamisalaan kuuluvien moottoreiden osalta testimoottorin dynamometrikäytössä on noudatettava seuraavaa 5 moodin sykliä (2):








  Moodin numero | Moottorin pyörimisnopeus | Kuormitus | Painotuskerroin |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Nimellisnopeus | 100 | 0,05 |
| 2 | Nimellisnopeus | 75 | 0,25 |
| 3 | Nimellisnopeus | 50 | 0,30 |
| 4 | Nimellisnopeus | 25 | 0,30 |
| 5 | Nimellisnopeus | 10 | 0,10 |

3.7.1.2

Eritelmä B

Liitteessä I olevan 1A jakson ii kohdan soveltamisalaan kuuluvien moottoreiden osalta testimoottorin dynamometrikäytössä on noudatettava seuraavaa 5 moodin sykliä (2):

Moodin numero

Moottorin pyörimisnopeus

Kuormitus

Painotuskerroin

1

Nimellisnopeus

100

0,05

2

Nimellisnopeus

75

0,25

3

Nimellisnopeus

50

0,30

4

Nimellisnopeus

25

0,30

5

Nimellisnopeus

10

0,10

Kuormitusarvot ovat moottorin perustehoa vastaavasta vääntömomentista laskettuja prosentuaalisia arvoja; moottorin perusteho määritellään korkeimmaksi käytettävissä olevaksi tehoksi säädettävän tehojakson aikana, jossa moottoria voidaan käyttää rajoittamattoman tuntimäärän ajan vuodessa ilmoitetuissa olosuhteissa, kun huolto suoritetaan ilmoitetuin väliajoin ja valmistajan määräämällä tavalla.

| 3.7.1.3 | Eritelmä C
  Sisävesialuksissa käytettäviksi tarkoitettujen työntövoimamoottoreiden (3) osalta käytetään ISO-testimenetelmää, joka on määritelty ISO 8178-4:2002(E) -standardissa sekä IMO:n MARPOL 73/78 -yleissopimuksen liitteessä VI (NOx-säännöstö).
  Työntövoimamoottorit, joissa on kiinteänousuinen potkuri, on testattava dynamometrillä, jossa käytetään seuraavaa 4 moodin vakiosykliä (4), joka on kehitetty kuvaamaan kaupallisten laivadieselmoottorien käytönaikaista toimintaa:








  Moodin numero | Moottorin nopeus | Kuormitus | Painokerroin |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 100 % (Nimellinen) | 100 | 0,20 |
| 2 | 91 % | 75 | 0,50 |
| 3 | 80 % | 50 | 0,15 |
| 4 | 63 % | 25 | 0,15 |

3.7.1.3

Eritelmä C

Sisävesialuksissa käytettäviksi tarkoitettujen työntövoimamoottoreiden (3) osalta käytetään ISO-testimenetelmää, joka on määritelty ISO 8178-4:2002(E) -standardissa sekä IMO:n MARPOL 73/78 -yleissopimuksen liitteessä VI (NOx-säännöstö).

Työntövoimamoottorit, joissa on kiinteänousuinen potkuri, on testattava dynamometrillä, jossa käytetään seuraavaa 4 moodin vakiosykliä (4), joka on kehitetty kuvaamaan kaupallisten laivadieselmoottorien käytönaikaista toimintaa:

Moodin numero

Moottorin nopeus

Kuormitus

Painokerroin

1

100 % (Nimellinen)

100

0,20

2

91 %

75

0,50

3

80 %

50

0,15

4

63 %

25

0,15

Vakionopeudella käytettävät sisävesien työntövoimamoottorit, joissa on jatkuvasäätöinen potkuri tai sähköisesti kytketyt potkurit, on testattava dynamometrillä käyttäen seuraavaa 4 moodin vakiosykliä (5), jolle on ominaista sama kuorma ja painokerroin kuin edellä kuvatussa syklissä, mutta moottorin käydessä kussakin tilassa nimellisnopeudella:

| Moodin numero | Moottorin nopeus | Kuormitus | Painokerroin |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Nimell. | 100 | 0,20 |
| 2 | Nimell. | 75 | 0,50 |
| 3 | Nimell. | 50 | 0,15 |
| 4 | Nimell. | 25 | 0,15 |

Moodin numero

Moottorin nopeus

Kuormitus

Painokerroin

1

Nimell.

100

0,20

2

Nimell.

75

0,50

3

Nimell.

50

0,15

4

Nimell.

25

0,15

| 3.7.1.4. | Eritelmä D
  Liitteessä I olevan 1A jakson v kohdan soveltamisalaan kuuluvien moottoreiden osalta testimoottorin dynamometrikäytössä on noudatettava seuraavaa 3 moodin sykliä (6):








  Moodin numero | Moottorin nopeus | Kuormitus | Painokerroin |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Nimell. | 100 | 0,25 |
| 2 | Välinopeus | 50 | 0,15 |
| 3 | Joutokäynti | — | 0,60 |

3.7.1.4.

Eritelmä D

Liitteessä I olevan 1A jakson v kohdan soveltamisalaan kuuluvien moottoreiden osalta testimoottorin dynamometrikäytössä on noudatettava seuraavaa 3 moodin sykliä (6):

Moodin numero

Moottorin nopeus

Kuormitus

Painokerroin

1

Nimell.

100

0,25

2

Välinopeus

50

0,15

3

Joutokäynti

—

0,60

| g) | Korvataan nykyinen 3.7.3 kohta seuraavasti:
  ”Testisarja käynnistetään. Testi on suoritettava testisykleille edellä mainittujen moodinumeroiden järjestyksessä.
  Jokaisen testisyklin alkuosan ylimenoajan jälkeisen eri moodin aikana määritetty pyörimisnopeus on pidettävä ± 1 %:n rajoissa nimellispyörimisnopeudesta tai, jos se on suurempi, ± 3min-1 rajoissa, paitsi joutokäynnin kohdalla, jonka on oltava valmistajan ilmoittamien toleranssien rajoissa. Vaadittava vääntömomentti on ylläpidettävä siten, että keskiarvo sinä aikana, jona mittauksia tehdään, pysyy ± 2 %:n rajoissa suurimmasta vääntömomentista testauspyörimisnopeudella.
  Kutakin mittauskohtaa varten on välttämätöntä varata kymmenen minuutin vähimmäisaika. Jos jotakin konetta varten vaaditaan pitempiä näytteenottoaikoja, jotta saadaan riittävä hiukkasmassa mittaussuotimeen, testimoodin ajanjaksoa voidaan pidentää tarpeen mukaan.
  Testimoodin pituus on kirjattava ja siitä on raportoitava.
  Pakokaasupäästöjen pitoisuusarvot on mitattava ja kirjattava testimoodin viimeisten kolmen minuutin ajalta.
  Hiukkasnäytteenottoa ja kaasupäästöjen mittausta ei saa aloittaa ennen kuin moottori on vakaantunut sille tasolle, jolla vakaantuminen valmistajan ilmoituksen mukaan saavutetaan, ja niiden on päätyttävä samanaikaisesti.
  Polttoaineen lämpötila on mitattava polttoaineen ruiskupumpun imun kohdalta tai valmistajan määrittelemällä tavalla ja mittauspaikka on merkittävä muistiin.” |
| --- | --- |

g)

Korvataan nykyinen 3.7.3 kohta seuraavasti:

”Testisarja käynnistetään. Testi on suoritettava testisykleille edellä mainittujen moodinumeroiden järjestyksessä.

Jokaisen testisyklin alkuosan ylimenoajan jälkeisen eri moodin aikana määritetty pyörimisnopeus on pidettävä ± 1 %:n rajoissa nimellispyörimisnopeudesta tai, jos se on suurempi, ± 3min-1 rajoissa, paitsi joutokäynnin kohdalla, jonka on oltava valmistajan ilmoittamien toleranssien rajoissa. Vaadittava vääntömomentti on ylläpidettävä siten, että keskiarvo sinä aikana, jona mittauksia tehdään, pysyy ± 2 %:n rajoissa suurimmasta vääntömomentista testauspyörimisnopeudella.

Kutakin mittauskohtaa varten on välttämätöntä varata kymmenen minuutin vähimmäisaika. Jos jotakin konetta varten vaaditaan pitempiä näytteenottoaikoja, jotta saadaan riittävä hiukkasmassa mittaussuotimeen, testimoodin ajanjaksoa voidaan pidentää tarpeen mukaan.

Testimoodin pituus on kirjattava ja siitä on raportoitava.

Pakokaasupäästöjen pitoisuusarvot on mitattava ja kirjattava testimoodin viimeisten kolmen minuutin ajalta.

Hiukkasnäytteenottoa ja kaasupäästöjen mittausta ei saa aloittaa ennen kuin moottori on vakaantunut sille tasolle, jolla vakaantuminen valmistajan ilmoituksen mukaan saavutetaan, ja niiden on päätyttävä samanaikaisesti.

Polttoaineen lämpötila on mitattava polttoaineen ruiskupumpun imun kohdalta tai valmistajan määrittelemällä tavalla ja mittauspaikka on merkittävä muistiin.”

| h) | Nykyisestä 3.7 kohdasta tulee 3.8 kohta. |
| --- | --- |

h)

Nykyisestä 3.7 kohdasta tulee 3.8 kohta.

| 4) | Lisätään 4 jakso seuraavasti:






  ”4. | TESTIKÄYTTÖ (NRTC-TESTI) |
| --- | --- | --- |

4)

Lisätään 4 jakso seuraavasti:

”4.

TESTIKÄYTTÖ (NRTC-TESTI)

| 4.1 | Johdanto
  Työkoneiden muuttuvatilainen testisykli (NRTC) on lueteltu liitteen III lisäyksessä 4 normalisoitujen nopeus- ja vääntömomenttiarvojen sekunneittain etenevänä sarjana, jota voidaan soveltaa kaikkiin tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluviin dieselmoottoreihin. Testin suorittamiseksi moottorin testisolulle normalisoidut arvot muunnetaan testattavan yksittäisen moottorin todellisiksi arvoiksi moottorin kartoituskäyrän perusteella. Tätä muuntamista kutsutaan normalisoinnin poistoksi, ja sen avulla määriteltyä testisykliä kutsutaan testattavan moottorin viitesykliksi. Testisykli suoritetaan testisolulle näillä nopeuden ja vääntömomentin viitearvoilla, ja nopeuden ja vääntömomentin takaisinkytkentäarvot kirjataan. Testikäytön validoimiseksi testin päätyttyä tehdään regressioanalyysi kierrosnopeuden ja vääntömomentin viitearvojen ja takaisinkytkentäarvojen välillä. |
| --- | --- |

4.1

Johdanto

Työkoneiden muuttuvatilainen testisykli (NRTC) on lueteltu liitteen III lisäyksessä 4 normalisoitujen nopeus- ja vääntömomenttiarvojen sekunneittain etenevänä sarjana, jota voidaan soveltaa kaikkiin tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluviin dieselmoottoreihin. Testin suorittamiseksi moottorin testisolulle normalisoidut arvot muunnetaan testattavan yksittäisen moottorin todellisiksi arvoiksi moottorin kartoituskäyrän perusteella. Tätä muuntamista kutsutaan normalisoinnin poistoksi, ja sen avulla määriteltyä testisykliä kutsutaan testattavan moottorin viitesykliksi. Testisykli suoritetaan testisolulle näillä nopeuden ja vääntömomentin viitearvoilla, ja nopeuden ja vääntömomentin takaisinkytkentäarvot kirjataan. Testikäytön validoimiseksi testin päätyttyä tehdään regressioanalyysi kierrosnopeuden ja vääntömomentin viitearvojen ja takaisinkytkentäarvojen välillä.

| 4.1.1 | Estolaitteiden, irrationaalisen rajoittamisen tai irrationaalisten päästöjenrajoitusstrategioiden käyttö on kielletty. |
| --- | --- |

4.1.1

Estolaitteiden, irrationaalisen rajoittamisen tai irrationaalisten päästöjenrajoitusstrategioiden käyttö on kielletty.

| 4.2 | Moottorin kartoitusmenettely
  Kun tuotetaan NRTC testisolulle, ennen testisykliä on tehtävä moottorin kartoitus kierrosnopeus-ja vääntömomenttikäyrän määrittämiseksi. |
| --- | --- |

4.2

Moottorin kartoitusmenettely

Kun tuotetaan NRTC testisolulle, ennen testisykliä on tehtävä moottorin kartoitus kierrosnopeus-ja vääntömomenttikäyrän määrittämiseksi.

| 4.2.1 | Kartoitusnopeusalueen määrittäminen
  Suurin ja pienin kartoitusnopeus määritellään seuraavasti:
  Pienin kartoitusnopeus = joutokäynti
  Suurin kartoitusnopeus = nhi x 1,02 tai kierrosnopeus, jossa täyden kuormituksen vääntömomentti putoaa nollaan, sen mukaan, kumpi nopeus on alhaisempi (jossa nhi on suuri nopeus, millä tarkoitetaan suurinta moottorin kierrosnopeutta, jossa saavutetaan 70 % nimellistehosta). |
| --- | --- |

4.2.1

Kartoitusnopeusalueen määrittäminen

Suurin ja pienin kartoitusnopeus määritellään seuraavasti:

Pienin kartoitusnopeus = joutokäynti

Suurin kartoitusnopeus = nhi x 1,02 tai kierrosnopeus, jossa täyden kuormituksen vääntömomentti putoaa nollaan, sen mukaan, kumpi nopeus on alhaisempi (jossa nhi on suuri nopeus, millä tarkoitetaan suurinta moottorin kierrosnopeutta, jossa saavutetaan 70 % nimellistehosta).

| 4.2.2 | Moottorin kartoituskäyrä
  Moottori on lämmitettävä enimmäisteholla moottorin muuttujien vakioimiseksi moottorin valmistajan suositusten ja hyvän insinööritavan mukaisesti. Kun moottori on vakioitu, moottorin kartoitus suoritetaan seuraavien menettelyjen mukaisesti. |
| --- | --- |

4.2.2

Moottorin kartoituskäyrä

Moottori on lämmitettävä enimmäisteholla moottorin muuttujien vakioimiseksi moottorin valmistajan suositusten ja hyvän insinööritavan mukaisesti. Kun moottori on vakioitu, moottorin kartoitus suoritetaan seuraavien menettelyjen mukaisesti.

| 4.2.2.1 | Muuttuvatilainen kartoitus






  a) | Moottori irrotetaan kuormasta ja sitä käytetään joutokäyntinopeudella. |
| --- | --- | --- |

4.2.2.1

Muuttuvatilainen kartoitus

a)

Moottori irrotetaan kuormasta ja sitä käytetään joutokäyntinopeudella.

| b) | Moottoria käytetään ruiskutuspumpun täyskuormitusasennossa alimmalla kartoitusnopeudella. |
| --- | --- |

b)

Moottoria käytetään ruiskutuspumpun täyskuormitusasennossa alimmalla kartoitusnopeudella.

| c) | Moottorin kierrosnopeutta nostetaan alimmasta kartoitusarvosta ylimpään kartoitusarvoon keskimäärin 8 ± 1 min-1/s nopeudella. Moottorin nopeus- ja vääntömomenttipisteet on kirjattava ja näytteenottotaajuuden on oltava vähintään yksi piste sekunnissa. |
| --- | --- |

c)

Moottorin kierrosnopeutta nostetaan alimmasta kartoitusarvosta ylimpään kartoitusarvoon keskimäärin 8 ± 1 min-1/s nopeudella. Moottorin nopeus- ja vääntömomenttipisteet on kirjattava ja näytteenottotaajuuden on oltava vähintään yksi piste sekunnissa.

| 4.2.2.2 | Vaiheittainen kartoitus






  a) | Moottori irrotetaan kuormasta ja sitä käytetään joutokäyntinopeudella. |
| --- | --- | --- |

4.2.2.2

Vaiheittainen kartoitus

a)

Moottori irrotetaan kuormasta ja sitä käytetään joutokäyntinopeudella.

| b) | Moottoria käytetään ruiskutuspumpun täyskuormitusasennossa alimmalla kartoitusnopeudella. |
| --- | --- |

b)

Moottoria käytetään ruiskutuspumpun täyskuormitusasennossa alimmalla kartoitusnopeudella.

| c) | Moottorin käydessä täydellä kuormituksella pidetään yllä alinta kartoitusnopeutta vähintään 15 sekunnin ajan ja viimeisten 5 sekunnin keskimääräinen vääntömomentti kirjataan. Suurimman vääntömomentin käyrä pienimmästä kartoitusnopeudesta suurimpaan kartoitusnopeuteen määritetään kasvattamalla nopeutta vaiheittain korkeintaan 100 ± 20/min kerrallaan. Kutakin testipistettä pidetään yllä vähintään 15 sekunnin ajan ja viimeisten 5 sekunnin keskimääräinen vääntömomentti kirjataan. |
| --- | --- |

c)

Moottorin käydessä täydellä kuormituksella pidetään yllä alinta kartoitusnopeutta vähintään 15 sekunnin ajan ja viimeisten 5 sekunnin keskimääräinen vääntömomentti kirjataan. Suurimman vääntömomentin käyrä pienimmästä kartoitusnopeudesta suurimpaan kartoitusnopeuteen määritetään kasvattamalla nopeutta vaiheittain korkeintaan 100 ± 20/min kerrallaan. Kutakin testipistettä pidetään yllä vähintään 15 sekunnin ajan ja viimeisten 5 sekunnin keskimääräinen vääntömomentti kirjataan.

| 4.2.3 | Kartoituskäyrän luominen
  Kaikki 4.2.2 kohdan mukaisesti kirjatut tietopisteet on yhdistettävä pisteiden välisen lineaarisen interpoloinnin avulla. Tästä saatava vääntömomenttikäyrä on kartoituskäyrä, ja sen avulla muunnetaan liitteessä IV kuvatun moottorin dynamometriajon normalisoidut vääntömomenttiarvot testisyklin todellisiksi vääntömomenttiarvoiksi, kuten 4.3.3 kohdassa kuvataan. |
| --- | --- |

4.2.3

Kartoituskäyrän luominen

Kaikki 4.2.2 kohdan mukaisesti kirjatut tietopisteet on yhdistettävä pisteiden välisen lineaarisen interpoloinnin avulla. Tästä saatava vääntömomenttikäyrä on kartoituskäyrä, ja sen avulla muunnetaan liitteessä IV kuvatun moottorin dynamometriajon normalisoidut vääntömomenttiarvot testisyklin todellisiksi vääntömomenttiarvoiksi, kuten 4.3.3 kohdassa kuvataan.

| 4.2.4 | Vaihtoehtoinen kartoitus
  Jos valmistaja uskoo, että edellä mainitut kartoitusmenetelmät eivät ole turvallisia tai ne eivät edusta jonkin moottorin ominaisuuksia, voidaan käyttää muita kartoitusmenetelmiä. Kyseisten vaihtoehtoisten tekniikoiden on vastattava eriteltyjen kartoitusmenetelmien tarkoitusta, eli niiden avulla on voitava määrittää suurin käytettävissä oleva vääntömomentti kaikilla testisyklien aikana saavutettavilla kierrosnopeuksilla. Asianosaisten osapuolten on hyväksyttävä sekä poikkeaminen tässä kohdassa ilmoitetuista kartoitusmenetelmistä turvallisuus- tai sopimattomuussyistä että vaihtoehtoisen menettelyn perustelut. Rajoitetuilla tai turboahdetuilla moottoreilla vääntömomenttikäyrää ei kuitenkaan missään tapauksessa saa ajaa laskevilla kierrosnopeuksilla. |
| --- | --- |

4.2.4

Vaihtoehtoinen kartoitus

Jos valmistaja uskoo, että edellä mainitut kartoitusmenetelmät eivät ole turvallisia tai ne eivät edusta jonkin moottorin ominaisuuksia, voidaan käyttää muita kartoitusmenetelmiä. Kyseisten vaihtoehtoisten tekniikoiden on vastattava eriteltyjen kartoitusmenetelmien tarkoitusta, eli niiden avulla on voitava määrittää suurin käytettävissä oleva vääntömomentti kaikilla testisyklien aikana saavutettavilla kierrosnopeuksilla. Asianosaisten osapuolten on hyväksyttävä sekä poikkeaminen tässä kohdassa ilmoitetuista kartoitusmenetelmistä turvallisuus- tai sopimattomuussyistä että vaihtoehtoisen menettelyn perustelut. Rajoitetuilla tai turboahdetuilla moottoreilla vääntömomenttikäyrää ei kuitenkaan missään tapauksessa saa ajaa laskevilla kierrosnopeuksilla.

| 4.2.5 | Testien toistaminen
  Moottoria ei tarvitse kartoittaa ennen jokaista testisykliä. Moottori on uudelleenkartoitettava ennen testisykliä, jos:






  — | edellisestä kartoituksesta on kulunut kohtuuttoman pitkä aika asiantuntijan harkinnan mukaisesti |
| --- | --- | --- |

4.2.5

Testien toistaminen

Moottoria ei tarvitse kartoittaa ennen jokaista testisykliä. Moottori on uudelleenkartoitettava ennen testisykliä, jos:

—

edellisestä kartoituksesta on kulunut kohtuuttoman pitkä aika asiantuntijan harkinnan mukaisesti

tai

| — | moottoriin on tehty fyysisiä muutoksia tai uudelleenkalibrointeja, jotka saattavat vaikuttaa moottorin suorituskykyyn. |
| --- | --- |

—

moottoriin on tehty fyysisiä muutoksia tai uudelleenkalibrointeja, jotka saattavat vaikuttaa moottorin suorituskykyyn.

| 4.3 | Viitetestisyklin muodostaminen |
| --- | --- |

4.3

Viitetestisyklin muodostaminen

| 4.3.1 | Viitenopeus
  Viitenopeus (nref) vastaa liitteen III lisäyksessä 4 annetuissa moottorin dynamometrisäädöissä eriteltyjä 100-prosentin normalisoituja nopeusarvoja. On selvää, että viitenopeuden normalisoinnin poistosta seuraava todellinen moottorisykli riippuu suurelta osin oikean viitenopeuden valinnasta. Viitenopeus määritellään seuraavasti:
  nref = alhainen nopeus + 0,95 x (suuri nopeus — alhainen nopeus)
  (suuri nopeus on suurin moottorin kierrosnopeus, jolla saavutetaan 70 % nimellistehosta, ja alhainen nopeus on alhaisin moottorin kierrosnopeus, jolla saavutetaan 50 % nimellistehosta). |
| --- | --- |

4.3.1

Viitenopeus

Viitenopeus (nref) vastaa liitteen III lisäyksessä 4 annetuissa moottorin dynamometrisäädöissä eriteltyjä 100-prosentin normalisoituja nopeusarvoja. On selvää, että viitenopeuden normalisoinnin poistosta seuraava todellinen moottorisykli riippuu suurelta osin oikean viitenopeuden valinnasta. Viitenopeus määritellään seuraavasti:

nref = alhainen nopeus + 0,95 x (suuri nopeus — alhainen nopeus)

(suuri nopeus on suurin moottorin kierrosnopeus, jolla saavutetaan 70 % nimellistehosta, ja alhainen nopeus on alhaisin moottorin kierrosnopeus, jolla saavutetaan 50 % nimellistehosta).

| 4.3.2 | Kierrosnopeuden normalisoinnin poisto
  Nopeuden normalisointi poistetaan seuraavan kaavan avulla: |
| --- | --- |

4.3.2

Kierrosnopeuden normalisoinnin poisto

Nopeuden normalisointi poistetaan seuraavan kaavan avulla:

Formula

| 4.3.3 | Vääntömomentin normalisoinnin poisto
  Liitteen III lisäyksessä 4 annettujen moottorin dynamometrisäätöjen vääntömomenttiarvot normalisoidaan vastaavan kierrosnopeuden enimmäisvääntömomentiksi. Viitesyklin vääntömomenttiarvojen normalisointi on poistettava 4.2.2 kohdan mukaisesti määritetyn kartoituskäyrän avulla seuraavasti:



  edellä 4.3.2 kohdassa määritetyn vastaavan todellisen nopeuden osalta. |
| --- | --- |

4.3.3

Vääntömomentin normalisoinnin poisto

Liitteen III lisäyksessä 4 annettujen moottorin dynamometrisäätöjen vääntömomenttiarvot normalisoidaan vastaavan kierrosnopeuden enimmäisvääntömomentiksi. Viitesyklin vääntömomenttiarvojen normalisointi on poistettava 4.2.2 kohdan mukaisesti määritetyn kartoituskäyrän avulla seuraavasti:

Formula

edellä 4.3.2 kohdassa määritetyn vastaavan todellisen nopeuden osalta.

| 4.3.4 | Esimerkki normalisoinninpoistomenettelystä
  Tässä esimerkissä poistetaan seuraavan testipisteen normalisointi:
  prosentuaalinen nopeus = 43 %
  prosentuaalinen vääntömomentti = 82 %
  Oletetaan seuraavat arvot:
  viitenopeus = 2200 /min
  joutokäyntinopeus = 600 /min
  jolloin tulokseksi saadaan



  Kun kartoituskäyrältä saatu enimmäisvääntömomentti on 700 Nm moottorin kierrosnopeudella 1288 /min |
| --- | --- |

4.3.4

Esimerkki normalisoinninpoistomenettelystä

Tässä esimerkissä poistetaan seuraavan testipisteen normalisointi:

prosentuaalinen nopeus = 43 %

prosentuaalinen vääntömomentti = 82 %

Oletetaan seuraavat arvot:

viitenopeus = 2200 /min

joutokäyntinopeus = 600 /min

jolloin tulokseksi saadaan

Formula

Kun kartoituskäyrältä saatu enimmäisvääntömomentti on 700 Nm moottorin kierrosnopeudella 1288 /min

Formula

| 4.4 | Dynamometri |
| --- | --- |

4.4

Dynamometri

| 4.4.1 | Punnituskennoa käytettäessä vääntömomenttisignaali on siirrettävä moottorin akseliin ja dynamometrin inertia on otettava huomioon. Moottorin todellinen vääntömomentti on punnituskennosta luettu vääntömomentti lisättynä kulmakiihtyvyydellä kerrotulla jarrun hitausmomentilla. Ohjausjärjestelmän on tehtävä tämä laskutoimitus tosiaikaisesti. |
| --- | --- |

4.4.1

Punnituskennoa käytettäessä vääntömomenttisignaali on siirrettävä moottorin akseliin ja dynamometrin inertia on otettava huomioon. Moottorin todellinen vääntömomentti on punnituskennosta luettu vääntömomentti lisättynä kulmakiihtyvyydellä kerrotulla jarrun hitausmomentilla. Ohjausjärjestelmän on tehtävä tämä laskutoimitus tosiaikaisesti.

| 4.4.2 | Jos moottori testataan pyörrevirtadynamometrillä, suositellaan, että niiden pisteiden lukumäärä, joissa erotus

  on pienempi kuin -5 % suurimmasta vääntömomentista, on korkeintaan 30 (Tsp on vaadittu vääntömomentti,

  on moottorin kierrosnopeuden derivaatta ja ΘD on pyörrevirtadynamometrin pyörimishitaus). |
| --- | --- |

4.4.2

Formula

| 4.5 | Päästötestin kulku
  Testisarjan etenemistä kuvataan seuraavassa vuokaaviossa.



  Ennen mittaussykliä voidaan tarvittaessa ajaa yksi tai useampi harjoitussykli moottorin, testisolun ja päästöjärjestelmien tarkastamiseksi. |
| --- | --- |

4.5

Päästötestin kulku

Testisarjan etenemistä kuvataan seuraavassa vuokaaviossa.

Image

Ennen mittaussykliä voidaan tarvittaessa ajaa yksi tai useampi harjoitussykli moottorin, testisolun ja päästöjärjestelmien tarkastamiseksi.

| 4.5.1 | Näytteenottosuodattimien valmistelu
  Jokainen suodatin on sijoitettava vähintään tuntia ennen testiä petrimaljaan, joka on suojattu pölykontaminaatiolta ja jossa ilma voi vaihtua, ja asetettava punnituskammioon vakautusta varten. Vakautusajan lopussa jokainen suodatin on punnittava ja paino on merkittävä muistiin. Tämän jälkeen suodatin varastoidaan suljettuun petrimaljaan tai sinetöityyn suodatintelineeseen siihen asti, kunnes sitä tarvitaan testauksessa. Suodatin on käytettävä kahdeksan tunnin kuluessa punnituskammiosta poistamisesta. Taarapaino on kirjattava. |
| --- | --- |

4.5.1

Näytteenottosuodattimien valmistelu

Jokainen suodatin on sijoitettava vähintään tuntia ennen testiä petrimaljaan, joka on suojattu pölykontaminaatiolta ja jossa ilma voi vaihtua, ja asetettava punnituskammioon vakautusta varten. Vakautusajan lopussa jokainen suodatin on punnittava ja paino on merkittävä muistiin. Tämän jälkeen suodatin varastoidaan suljettuun petrimaljaan tai sinetöityyn suodatintelineeseen siihen asti, kunnes sitä tarvitaan testauksessa. Suodatin on käytettävä kahdeksan tunnin kuluessa punnituskammiosta poistamisesta. Taarapaino on kirjattava.

| 4.5.2 | Mittauslaitteiston asentaminen
  Instrumentit ja näytteenottimet on asennettava vaatimusten mukaisesti. Täysvirtauslaimennusjärjestelmään on liitettävä ulosvirtausputki. |
| --- | --- |

4.5.2

Mittauslaitteiston asentaminen

Instrumentit ja näytteenottimet on asennettava vaatimusten mukaisesti. Täysvirtauslaimennusjärjestelmään on liitettävä ulosvirtausputki.

| 4.5.3 | Laimennusjärjestelmän ja moottorin käynnistäminen ja esivakiointi
  Laimennusjärjestelmä ja moottori käynnistetään ja lämmitetään. Näytteenottojärjestelmä esivakioidaan käyttämällä moottoria nimellisnopeudella ja 100 prosentin vääntömomentilla vähintään 20 minuuttia ja käyttämällä samaan aikaan joko osavirtausnäytteenottojärjestelmää tai CVS-täysvirtausjärjestelmää, jossa on toissijainen laimennusjärjestelmä. Hiukkaspäästöjen harjoitusnäytteet kerätään. Hiukkasnäytesuodattimien ei tarvitse olla vakautettuja tai punnittuja, ja ne voidaan heittää pois. Suodatinaineita voidaan vaihtaa vakioinnin aikana, kunhan kokonaisnäytteenottoaika suodatinten ja näytteenottojärjestelmän läpi on yli 20 minuuttia. Virtaukset säädetään muuttavatilaista testiä varten valittuihin likimääräisiin virtausarvoihin. Vääntömomenttia pienennetään 100 prosentin vääntömomentista pitäen tarpeen mukaan yllä nimellisnopeutta siten, ettei ylitetä näytteenottovyöhykkeen enimmäislämpötilaa, joka on 191 °C. |
| --- | --- |

4.5.3

Laimennusjärjestelmän ja moottorin käynnistäminen ja esivakiointi

Laimennusjärjestelmä ja moottori käynnistetään ja lämmitetään. Näytteenottojärjestelmä esivakioidaan käyttämällä moottoria nimellisnopeudella ja 100 prosentin vääntömomentilla vähintään 20 minuuttia ja käyttämällä samaan aikaan joko osavirtausnäytteenottojärjestelmää tai CVS-täysvirtausjärjestelmää, jossa on toissijainen laimennusjärjestelmä. Hiukkaspäästöjen harjoitusnäytteet kerätään. Hiukkasnäytesuodattimien ei tarvitse olla vakautettuja tai punnittuja, ja ne voidaan heittää pois. Suodatinaineita voidaan vaihtaa vakioinnin aikana, kunhan kokonaisnäytteenottoaika suodatinten ja näytteenottojärjestelmän läpi on yli 20 minuuttia. Virtaukset säädetään muuttavatilaista testiä varten valittuihin likimääräisiin virtausarvoihin. Vääntömomenttia pienennetään 100 prosentin vääntömomentista pitäen tarpeen mukaan yllä nimellisnopeutta siten, ettei ylitetä näytteenottovyöhykkeen enimmäislämpötilaa, joka on 191 °C.

| 4.5.4 | Hiukkasnäytteen keräysjärjestelmän käynnistäminen
  Hiukkasnäytteen keräysjärjestelmä käynnistetään ja asetetaan ohitusasentoon. Laimennusilman taustahiukkastaso voidaan määrittää ottamalla näyte laimennusilmasta ennen pakokaasun sisääntuloa laimennustunneliin. Taustahiukkasnäyte olisi parasta kerätä muuttavatilaisen syklin aikana, jos käytettävissä on toinen hiukkasnäytejärjestelmä. Muussa tapauksessa voidaan käyttää samaa hiukkasnäytejärjestelmää, jota käytetään muuttuvatilaisen syklin hiukkasnäytteen keräämiseen. Jos käytetään suodatettua laimennusilmaa, voidaan tehdä yksi mittaus ennen testiä tai sen jälkeen. Jos laimennusilmaa ei suodateta, mittaukset tehdään ennen testiä sekä sen jälkeen ja lasketaan tulosten keskiarvo. |
| --- | --- |

4.5.4

Hiukkasnäytteen keräysjärjestelmän käynnistäminen

Hiukkasnäytteen keräysjärjestelmä käynnistetään ja asetetaan ohitusasentoon. Laimennusilman taustahiukkastaso voidaan määrittää ottamalla näyte laimennusilmasta ennen pakokaasun sisääntuloa laimennustunneliin. Taustahiukkasnäyte olisi parasta kerätä muuttavatilaisen syklin aikana, jos käytettävissä on toinen hiukkasnäytejärjestelmä. Muussa tapauksessa voidaan käyttää samaa hiukkasnäytejärjestelmää, jota käytetään muuttuvatilaisen syklin hiukkasnäytteen keräämiseen. Jos käytetään suodatettua laimennusilmaa, voidaan tehdä yksi mittaus ennen testiä tai sen jälkeen. Jos laimennusilmaa ei suodateta, mittaukset tehdään ennen testiä sekä sen jälkeen ja lasketaan tulosten keskiarvo.

| 4.5.5 | Laimennusjärjestelmän säätö
  Täysvirtauslaimennusjärjestelmän laimennetun pakokaasun kokonaisvirta tai osavirtauslaimennusjärjestelmän läpi kulkeva laimennettu pakokaasuvirta säädetään siten, ettei järjestelmään kondensoidu vettä ja suodattimen pinnan lämpötila on 315 K:n (42 °C) ja 325 K:n (52 °C) välillä. |
| --- | --- |

4.5.5

Laimennusjärjestelmän säätö

Täysvirtauslaimennusjärjestelmän laimennetun pakokaasun kokonaisvirta tai osavirtauslaimennusjärjestelmän läpi kulkeva laimennettu pakokaasuvirta säädetään siten, ettei järjestelmään kondensoidu vettä ja suodattimen pinnan lämpötila on 315 K:n (42 °C) ja 325 K:n (52 °C) välillä.

| 4.5.6 | Analysaattoreiden tarkastus
  Päästöanalysaattorit on nollattava ja kohdistettava. Jos käytetään näytepusseja, ne on tyhjennettävä. |
| --- | --- |

4.5.6

Analysaattoreiden tarkastus

Päästöanalysaattorit on nollattava ja kohdistettava. Jos käytetään näytepusseja, ne on tyhjennettävä.

| 4.5.7 | Moottorin käynnistäminen
  Vakautettu moottori on käynnistettävä viiden minuutin kuluessa lämmittämisen päättymisestä valmistajan omistajan käsikirjassa suositteleman käynnistysmenetelmän mukaisesti joko tuotantokäynnistysmoottorin tai dynamometrin avulla. Testi voidaan valinnaisesti käynnistää viiden minuutin kuluessa moottorin esivakiointivaiheesta moottoria sammuttamatta, kun moottori on saatettu joutokäyntitilaan. |
| --- | --- |

4.5.7

Moottorin käynnistäminen

Vakautettu moottori on käynnistettävä viiden minuutin kuluessa lämmittämisen päättymisestä valmistajan omistajan käsikirjassa suositteleman käynnistysmenetelmän mukaisesti joko tuotantokäynnistysmoottorin tai dynamometrin avulla. Testi voidaan valinnaisesti käynnistää viiden minuutin kuluessa moottorin esivakiointivaiheesta moottoria sammuttamatta, kun moottori on saatettu joutokäyntitilaan.

| 4.5.8 | Syklin kulku |
| --- | --- |

4.5.8

Syklin kulku

| 4.5.8.1 | Testijakso
  Testijakso alkaa, kun sammuksissa oleva moottori käynnistetään esivakiointivaiheen jälkeen, tai se alkaa joutokäyntitilasta, kun aloitetaan suoraan esivakiointitilasta moottorin käydessä. Testi on suoritettava liitteen III lisäyksessä 4 määritellyn viitesyklin mukaisesti. Moottorin kierrosnopeuden ja vääntömomentin ohjauksen asetusarvojen taajuuden on oltava 5 Hz tai suurempi (suositus: 10 Hz). Asetusarvot lasketaan lineaarisesti interpoloimalla viitesyklin 1 Hz:n asetusarvojen välillä. Moottorin kierrosnopeuden ja vääntömomentin takaisinkytkentä on kirjattava testisyklin aikana vähintään kerran sekunnissa, ja signaalit voidaan suodattaa elektronisesti. |
| --- | --- |

4.5.8.1

Testijakso

Testijakso alkaa, kun sammuksissa oleva moottori käynnistetään esivakiointivaiheen jälkeen, tai se alkaa joutokäyntitilasta, kun aloitetaan suoraan esivakiointitilasta moottorin käydessä. Testi on suoritettava liitteen III lisäyksessä 4 määritellyn viitesyklin mukaisesti. Moottorin kierrosnopeuden ja vääntömomentin ohjauksen asetusarvojen taajuuden on oltava 5 Hz tai suurempi (suositus: 10 Hz). Asetusarvot lasketaan lineaarisesti interpoloimalla viitesyklin 1 Hz:n asetusarvojen välillä. Moottorin kierrosnopeuden ja vääntömomentin takaisinkytkentä on kirjattava testisyklin aikana vähintään kerran sekunnissa, ja signaalit voidaan suodattaa elektronisesti.

| 4.5.8.2 | Analysaattorin vaste
  Jos sykli käynnistetään suoraan esivakiointivaiheesta, mittauslaitteisto on käynnistettävä samanaikaisesti moottorin tai testijakson käynnistämisen kanssa:






  — | aloitetaan laimennusilman kerääminen tai analysointi, jos käytetään täysvirtauslaimennusjärjestelmää, |
| --- | --- | --- |

4.5.8.2

Analysaattorin vaste

Jos sykli käynnistetään suoraan esivakiointivaiheesta, mittauslaitteisto on käynnistettävä samanaikaisesti moottorin tai testijakson käynnistämisen kanssa:

—

aloitetaan laimennusilman kerääminen tai analysointi, jos käytetään täysvirtauslaimennusjärjestelmää,

| — | käytetystä menetelmästä riippuen aloitetaan raakapakokaasun tai laimennetun pakokaasun kerääminen tai analysointi, |
| --- | --- |

—

käytetystä menetelmästä riippuen aloitetaan raakapakokaasun tai laimennetun pakokaasun kerääminen tai analysointi,

| — | aloitetaan laimennetun pakokaasun määrän sekä tarvittavien lämpötilojen ja paineiden mittaaminen, |
| --- | --- |

—

aloitetaan laimennetun pakokaasun määrän sekä tarvittavien lämpötilojen ja paineiden mittaaminen,

| — | aloitetaan pakokaasun massavirran kirjaaminen, jos käytetään raakapakokaasun analysointia, |
| --- | --- |

—

aloitetaan pakokaasun massavirran kirjaaminen, jos käytetään raakapakokaasun analysointia,

| — | aloitetaan dynamometrin kierrosnopeuden ja vääntömomentin takaisinkytkentätietojen kirjaaminen. |
| --- | --- |

—

aloitetaan dynamometrin kierrosnopeuden ja vääntömomentin takaisinkytkentätietojen kirjaaminen.

Jos käytetään raakapakokaasun mittausta, päästöpitoisuuksia (HC, CO ja NOx) ja pakokaasun massavirtaa on mitattava jatkuvasti ja tulokset on tallennettava tietokonejärjestelmään vähintään 2 Hz:n taajuudella. Kaikki muut tiedot voidaan kirjata vähintään 1 Hz:n näytteenottotaajuudella. Analogisten analysaattoreiden vaste on kirjattava, ja kalibrointitietoja voidaan soveltaa online- tai offline-tilassa tietojen arvioinnin aikana.

Jos käytetään täysvirtauslaimennusjärjestelmää, HC- ja NOx-pitoisuuksia on mitattava jatkuvasti laimennustunnelissa vähintään 2 Hz:n taajuudella. Keskimääräiset pitoisuudet määritetään integroimalla analysaattorin signaalit testisyklin ajalta. Järjestelmän vasteaika ei saa ylittää 20:tä sekuntia, ja se on tarvittaessa sovitettava yhteen CVS:n virtauksen muutosten ja näytteenottoajan/testisyklin poikkeamien kanssa. CO- ja CO2-pitoisuudet määritetään integroimalla tai analysoimalla syklin aikana näytepussiin kerätyt pitoisuudet. Laimennusilman kaasupäästöjen pitoisuudet määritetään integroimalla tai keräämällä taustapussiin. Kaikki muut mitattavat parametrit kirjataan tekemällä mittaus vähintään kerran sekunnissa (1 Hz).

| 4.5.8.3 | Hiukkasten kerääminen
  Jos sykli käynnistetään suoraan esivakiointivaiheesta, hiukkasnäytteen keräysjärjestelmä on vaihdettava ohitustilasta hiukkasten keräämistilaan samanaikaisesti moottorin tai testijakson käynnistämisen kanssa.
  Jos käytetään osavirtauslaimennusjärjestelmää, näytepumppu (näytepumput) on säädettävä siten, että virtaama hiukkasnäytteenottimen tai siirtoputken läpi pidetään samassa suhteessa pakokaasun massavirtaan.
  Jos käytetään täysvirtauslaimennusjärjestelmää, näytepumppu (näytepumput) on säädettävä siten, että virtaama hiukkasnäytteenottimen tai siirtoputken läpi pidetään ± 5 prosentin tarkkuudella asetetusta virtauksesta. Jos virtauksen kompensointia (eli näytevirtauksen suhteellista säätöä) käytetään, on osoitettava, että päätunnelin virtauksen suhde hiukkasten näytevirtaukseen vaihtelee enintään ± 5 prosenttia asetusarvostaan (paitsi näytteenkeruun 10 ensimmäisen sekunnin aikana).
  HUOMAUTUS: Kaksoislaimennustoiminnassa näytevirta on näytesuodattimien virtauksen ja toisiolaimennusilman virtauksen välinen nettoero.
  Kaasumittarin (kaasumittareiden) tai virtausmittausvälineistön syötön keskimääräinen lämpötila ja paine on kirjattava. Jos asetettua virtausta ei voida säilyttää koko syklin ajan (± 5 prosentin tarkkuudella) suodattimen suuren hiukkaskuormituksen vuoksi, testi ei ole pätevä. Testi on suoritettava uudelleen käyttäen pienempää virtausta ja/tai halkaisijaltaan suurempaa suodatinta. |
| --- | --- |

4.5.8.3

Hiukkasten kerääminen

Jos sykli käynnistetään suoraan esivakiointivaiheesta, hiukkasnäytteen keräysjärjestelmä on vaihdettava ohitustilasta hiukkasten keräämistilaan samanaikaisesti moottorin tai testijakson käynnistämisen kanssa.

Jos käytetään osavirtauslaimennusjärjestelmää, näytepumppu (näytepumput) on säädettävä siten, että virtaama hiukkasnäytteenottimen tai siirtoputken läpi pidetään samassa suhteessa pakokaasun massavirtaan.

Jos käytetään täysvirtauslaimennusjärjestelmää, näytepumppu (näytepumput) on säädettävä siten, että virtaama hiukkasnäytteenottimen tai siirtoputken läpi pidetään ± 5 prosentin tarkkuudella asetetusta virtauksesta. Jos virtauksen kompensointia (eli näytevirtauksen suhteellista säätöä) käytetään, on osoitettava, että päätunnelin virtauksen suhde hiukkasten näytevirtaukseen vaihtelee enintään ± 5 prosenttia asetusarvostaan (paitsi näytteenkeruun 10 ensimmäisen sekunnin aikana).

HUOMAUTUS: Kaksoislaimennustoiminnassa näytevirta on näytesuodattimien virtauksen ja toisiolaimennusilman virtauksen välinen nettoero.

Kaasumittarin (kaasumittareiden) tai virtausmittausvälineistön syötön keskimääräinen lämpötila ja paine on kirjattava. Jos asetettua virtausta ei voida säilyttää koko syklin ajan (± 5 prosentin tarkkuudella) suodattimen suuren hiukkaskuormituksen vuoksi, testi ei ole pätevä. Testi on suoritettava uudelleen käyttäen pienempää virtausta ja/tai halkaisijaltaan suurempaa suodatinta.

| 4.5.8.4 | Moottorin pysähtyminen
  Jos moottori pysähtyy milloin tahansa testisyklin aikana, moottori on esivakioitava ja käynnistettävä uudelleen, ja testi on toistettava. Jos jossakin tarvittavista testilaitteista esiintyy vika testisyklin aikana, testi ei ole pätevä. |
| --- | --- |

4.5.8.4

Moottorin pysähtyminen

Jos moottori pysähtyy milloin tahansa testisyklin aikana, moottori on esivakioitava ja käynnistettävä uudelleen, ja testi on toistettava. Jos jossakin tarvittavista testilaitteista esiintyy vika testisyklin aikana, testi ei ole pätevä.

| 4.5.8.5 | Testin jälkeiset toimet
  Kun testi on suoritettu kokonaan, pakokaasun massavirran ja laimennetun pakokaasun tilavuusvirran mittaus ja kaasun virtaus näytepusseihin on lopetettava ja hiukkasten näytepumppu on pysäytettävä. Integroiduissa analysointijärjestelmissä näytteenoton on jatkuttava, kunnes järjestelmän vasteajat ovat kuluneet umpeen.
  Mahdollisten keräyspussien pitoisuudet on analysoitava mahdollisimman pian ja joka tapauksessa viimeistään 20 minuutin kuluessa testisyklin päättymisestä.
  Päästötestin jälkeen analysaattoreille tehdään uusintatarkastus nollakaasulla ja samalla vertailukaasulla. Testin tulos katsotaan hyväksyttäväksi, jos ennen testiä ja sen jälkeen saadut tulokset eroavat enintään kaksi prosenttia vertailukaasun arvosta.
  Hiukkassuodattimet on palautettava punnituskammioon viimeistään tunnin kuluttua testin päättymisestä. Niitä on vakautettava vähintään tunnin ajan petrimaljassa, joka on suojattu pölykontaminaatiolta ja jossa ilma voi vaihtua, minkä jälkeen ne punnitaan. Suodatinten kokonaispaino kirjataan. |
| --- | --- |

4.5.8.5

Testin jälkeiset toimet

Kun testi on suoritettu kokonaan, pakokaasun massavirran ja laimennetun pakokaasun tilavuusvirran mittaus ja kaasun virtaus näytepusseihin on lopetettava ja hiukkasten näytepumppu on pysäytettävä. Integroiduissa analysointijärjestelmissä näytteenoton on jatkuttava, kunnes järjestelmän vasteajat ovat kuluneet umpeen.

Mahdollisten keräyspussien pitoisuudet on analysoitava mahdollisimman pian ja joka tapauksessa viimeistään 20 minuutin kuluessa testisyklin päättymisestä.

Päästötestin jälkeen analysaattoreille tehdään uusintatarkastus nollakaasulla ja samalla vertailukaasulla. Testin tulos katsotaan hyväksyttäväksi, jos ennen testiä ja sen jälkeen saadut tulokset eroavat enintään kaksi prosenttia vertailukaasun arvosta.

Hiukkassuodattimet on palautettava punnituskammioon viimeistään tunnin kuluttua testin päättymisestä. Niitä on vakautettava vähintään tunnin ajan petrimaljassa, joka on suojattu pölykontaminaatiolta ja jossa ilma voi vaihtua, minkä jälkeen ne punnitaan. Suodatinten kokonaispaino kirjataan.

| 4.6 | Testikäytön verifiointi |
| --- | --- |

4.6

Testikäytön verifiointi

| 4.6.1 | Tietojen siirtymä
  Takaisinkytkennän ja viitesyklin arvojen välisen aikaviiveen aiheuttaman painotuksen minimoimiseksi koko moottorin kierrosnopeuden ja vääntömomentin takaisinkytkentäsignaalin sekvenssiä voidaan edistää tai jätättää ajallisesti suhteessa viitekierrosnopeuden ja -vääntömomentin sekvenssiin. Jos takaisinkytkentäsignaaleja siirretään, sekä kierrosnopeutta että vääntömomenttia on siirrettävä saman verran samaan suuntaan. |
| --- | --- |

4.6.1

Tietojen siirtymä

Takaisinkytkennän ja viitesyklin arvojen välisen aikaviiveen aiheuttaman painotuksen minimoimiseksi koko moottorin kierrosnopeuden ja vääntömomentin takaisinkytkentäsignaalin sekvenssiä voidaan edistää tai jätättää ajallisesti suhteessa viitekierrosnopeuden ja -vääntömomentin sekvenssiin. Jos takaisinkytkentäsignaaleja siirretään, sekä kierrosnopeutta että vääntömomenttia on siirrettävä saman verran samaan suuntaan.

| 4.6.2 | Syklin työn laskeminen
  Syklin todellinen työ Wact (kWh) lasketaan kirjattujen moottorin kierrosnopeuden ja vääntömomentin takaisinkytkentäarvojen kunkin parin avulla. Syklin todellista työtä Wact verrataan syklin viitetyöhön Wref ja sen avulla lasketaan jarrukohtaiset päästöt. Samaa metodia käytetään sekä moottorin todellisen että viitetehon integroimiseen. Jos arvot on määritettävä vierekkäisten viitearvojen tai vierekkäisten mittausarvojen väliin, käytetään lineaarista interpolointia.
  Syklin viitetyön ja todellisen työn integroinnissa kaikki negatiiviset vääntömomentin arvot on asetettava nollaksi ja otettava mukaan laskuihin. Jos integrointi suoritetaan 5 Hz:ä pienemmällä taajuudella, ja jos tiettynä ajanjaksona vääntömomentin arvo muuttuu positiivisesta negatiiviseksi tai negatiivisesta positiiviseksi, negatiivinen osa on laskettava ja asetettava nollaksi. Positiivinen osa on sisällytettävä integroituun arvoon.
  Wact-arvon on oltava -15 % — + 5 % Wref-arvosta. |
| --- | --- |

4.6.2

Syklin työn laskeminen

Syklin todellinen työ Wact (kWh) lasketaan kirjattujen moottorin kierrosnopeuden ja vääntömomentin takaisinkytkentäarvojen kunkin parin avulla. Syklin todellista työtä Wact verrataan syklin viitetyöhön Wref ja sen avulla lasketaan jarrukohtaiset päästöt. Samaa metodia käytetään sekä moottorin todellisen että viitetehon integroimiseen. Jos arvot on määritettävä vierekkäisten viitearvojen tai vierekkäisten mittausarvojen väliin, käytetään lineaarista interpolointia.

Syklin viitetyön ja todellisen työn integroinnissa kaikki negatiiviset vääntömomentin arvot on asetettava nollaksi ja otettava mukaan laskuihin. Jos integrointi suoritetaan 5 Hz:ä pienemmällä taajuudella, ja jos tiettynä ajanjaksona vääntömomentin arvo muuttuu positiivisesta negatiiviseksi tai negatiivisesta positiiviseksi, negatiivinen osa on laskettava ja asetettava nollaksi. Positiivinen osa on sisällytettävä integroituun arvoon.

Wact-arvon on oltava -15 % — + 5 % Wref-arvosta.

| 4.6.3 | Testisyklin tilastollinen validointi
  Kierrosnopeuden, vääntömomentin ja tehon takaisinkytkentäarvot on regressoitava lineaarisesti viitearvoihin nähden. Tämä on tehtävä takaisinkytkentätietojen siirron jälkeen, jos tämä vaihtoehto valitaan. Menetelmänä on käytettävä pienimmän neliösumman menetelmää, jossa yhtälöllä on seuraava muoto:



  jossa:
  y= kierrosnopeuden (min-1), vääntömomentin (Nm) tai tehon (kW) takaisinkytkennän (todellinen) arvo
  m= regressiolinjan kaltevuus
  x= kierrosnopeuden (min-1), vääntömomentin (Nm) tai tehon (kW) viitearvo
  b= regressiolinjan y-leikkaus
  Y-arvon X-arvolle asetettu estimaatin keskivirhe (SE) ja determinaatiokerroin (r2) on laskettava kullekin regressiolinjalle.
  Tämä analyysi suositellaan suoritettavaksi 1 Hz:n taajuudella. Jotta testi voidaan katsoa kelpoiseksi, taulukossa 1 esitettyjen perusteiden on täytyttävä.
  Taulukko 1: Regressiolinjan toleranssit | Kierrosnopeus | Vääntömomentti | Teho |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Y-arvon X-arvolle asetettu estimaatin keskivirhe (SE) | enintään 100 min-1 | enintään 13 % tehon kartoituksessa saadusta moottorin suurimmasta vääntömomentista | enintään 8 % tehon kartoituksessa saadusta moottorin suurimmasta tehosta |
| Regressiolinjan kaltevuus, m | 0,95 — 1,03 | 0,83 — 1,03 | 0,89 — 1,03 |
| Determinaatiokerroin, r2 | vähintään 0,9700 | vähintään 0,8800 | vähintään 0,9100 |
| Regressiolinjan Y-leikkaus, b | ± 50 min-1 | ± 20 Nm tai ± 2 % suurimmasta vääntömomentista sen mukaan, kumpi on suurempi | ± 4 kW tai ± 2 % suurimmasta tehosta sen mukaan, kumpi on suurempi |

4.6.3

Testisyklin tilastollinen validointi

Kierrosnopeuden, vääntömomentin ja tehon takaisinkytkentäarvot on regressoitava lineaarisesti viitearvoihin nähden. Tämä on tehtävä takaisinkytkentätietojen siirron jälkeen, jos tämä vaihtoehto valitaan. Menetelmänä on käytettävä pienimmän neliösumman menetelmää, jossa yhtälöllä on seuraava muoto:

Formula

jossa:

y= kierrosnopeuden (min-1), vääntömomentin (Nm) tai tehon (kW) takaisinkytkennän (todellinen) arvo

m= regressiolinjan kaltevuus

x= kierrosnopeuden (min-1), vääntömomentin (Nm) tai tehon (kW) viitearvo

b= regressiolinjan y-leikkaus

Y-arvon X-arvolle asetettu estimaatin keskivirhe (SE) ja determinaatiokerroin (r2) on laskettava kullekin regressiolinjalle.

Tämä analyysi suositellaan suoritettavaksi 1 Hz:n taajuudella. Jotta testi voidaan katsoa kelpoiseksi, taulukossa 1 esitettyjen perusteiden on täytyttävä.

Taulukko 1: Regressiolinjan toleranssit

Kierrosnopeus

Vääntömomentti

Teho

Y-arvon X-arvolle asetettu estimaatin keskivirhe (SE)

enintään 100 min-1

enintään 13 % tehon kartoituksessa saadusta moottorin suurimmasta vääntömomentista

enintään 8 % tehon kartoituksessa saadusta moottorin suurimmasta tehosta

Regressiolinjan kaltevuus, m

0,95 — 1,03

0,83 — 1,03

0,89 — 1,03

Determinaatiokerroin, r2

vähintään 0,9700

vähintään 0,8800

vähintään 0,9100

Regressiolinjan Y-leikkaus, b

± 50 min-1

± 20 Nm tai ± 2 % suurimmasta vääntömomentista sen mukaan, kumpi on suurempi

± 4 kW tai ± 2 % suurimmasta tehosta sen mukaan, kumpi on suurempi

Regressioanalyysistä saa poistaa pisteitä taulukossa 2 ilmoitetuista kohdista ennen regressiolaskelman tekemistä. Kyseisiä pisteitä ei kuitenkaan saa poistaa syklin työn ja päästöjen laskelmista. Joutokäyntipiste määritellään pisteeksi, jossa normalisoitu viitevääntömomentti on 0 % ja normalisoitu viitenopeus 0 %. Pisteiden poistoa voidaan soveltaa koko sykliin tai mihin tahansa syklin osaan.

Taulukko 2: Pisteet, jotka saa poistaa regressioanalyysistä (pisteet, joihin poistoa sovelletaan, on eriteltävä)

| EHTO | KIERROSNOPEUS-, JA/TAI VÄÄNTÖMOMENTTI- JA/TAI TEHOPISTEET, JOTKA VOIDAAN POISTAA VASEMMALLA PALSTALLA ESITETYIN EHDOIN |
| --- | --- |
| Ensimmäiset 24 (± 1) sekuntia ja viimeiset 25 sekuntia | Kierrosnopeus, vääntömomentti ja teho |
| Kaasuläppä täysin auki, vääntömomentin takaisinkytkentä < 95 % viitevääntömomentista | Vääntömomentti ja/tai teho |
| Kaasuläppä täysin auki, kierrosnopeuden takaisinkytkentä < 95 % viitenopeudesta | Kierrosnopeus ja/tai teho |
| Kaasuläppä kiinni, kierrosnopeuden takaisinkytkentä > joutokäyntinopeus + 50 min-1, ja vääntömomentin takaisinkytkentä > 105 % viitevääntömomentista | Vääntömomentti ja/tai teho |
| Kaasuläppä kiinni, kierrosnopeuden takaisinkytkentä ≤ joutokäyntinopeus + 50 min-1, ja vääntömomentin takaisinkytkentä = valmistajan ilmoittama/mitattu joutokäyntimomentti ± 2 % enimmäisvääntömomentista | Kierrosnopeus ja/tai teho |
| Kaasuläppä kiinni ja kierrosnopeuden takaisinkytkentä > 105 % viitenopeudesta | Kierrosnopeus ja/tai teho |

EHTO

KIERROSNOPEUS-, JA/TAI VÄÄNTÖMOMENTTI- JA/TAI TEHOPISTEET, JOTKA VOIDAAN POISTAA VASEMMALLA PALSTALLA ESITETYIN EHDOIN

Ensimmäiset 24 (± 1) sekuntia ja viimeiset 25 sekuntia

Kierrosnopeus, vääntömomentti ja teho

Kaasuläppä täysin auki, vääntömomentin takaisinkytkentä < 95 % viitevääntömomentista

Vääntömomentti ja/tai teho

Kaasuläppä täysin auki, kierrosnopeuden takaisinkytkentä < 95 % viitenopeudesta

Kierrosnopeus ja/tai teho

Kaasuläppä kiinni, kierrosnopeuden takaisinkytkentä > joutokäyntinopeus + 50 min-1, ja vääntömomentin takaisinkytkentä > 105 % viitevääntömomentista

Vääntömomentti ja/tai teho

Kaasuläppä kiinni, kierrosnopeuden takaisinkytkentä ≤ joutokäyntinopeus + 50 min-1, ja vääntömomentin takaisinkytkentä = valmistajan ilmoittama/mitattu joutokäyntimomentti ± 2 % enimmäisvääntömomentista

Kierrosnopeus ja/tai teho

Kaasuläppä kiinni ja kierrosnopeuden takaisinkytkentä > 105 % viitenopeudesta

Kierrosnopeus ja/tai teho

| 5) | Korvataan lisäys 1 seuraavasti:

  ”LISÄYS 1
  MITTAUS- JA NÄYTTEENOTTOMENETELMÄT
  1.   MITTAUS- JA NÄYTTEENOTTOMENETELMÄT (NRSC-TESTI)
  Testattavan moottorin kaasu- ja hiukkaspäästöt on mitattava liitteessä VI kuvatuilla menetelmillä. Liitteen VI menetelmissä kuvataan suositellut analyysijärjestelmät kaasupäästöjä varten (1.1 kohta) ja suositellut hiukkasten laimennus- ja näytteenottojärjestelmät (1.2 kohta).
  1.1   Dynamometrin eritelmä
  Testeissä on käytettävä moottoridynamometriä, jonka ominaisuudet riittävät liitteessä III olevassa 3.7.1 kohdassa kuvatun testisyklin suorittamiseen. Vääntömomentin ja pyörimisnopeuden mittauslaitteilla on voitava mitata teho ilmoitetuissa rajoissa. Lisälaskelmat voivat olla tarpeen. Mittauslaitteiston tarkkuuden on oltava sellainen, ettei 1.3 kohdassa ilmoitettujen lukujen suurimpia toleransseja ylitetä.
  1.2   Pakokaasuvirta
  Pakokaasuvirta on määritettävä jollakin 1.2.1—1.2.4 kohdassa mainitulla menetelmällä.
  1.2.1   Suora mittausmenetelmä
  Pakokaasuvirran suora mittaaminen virtaussuuttimella tai vastaavalla mittausjärjestelmällä (yksityiskohtaiset tiedot, ks. standardi ISO 5167:2000).
  HUOMAUTUS: Suoran kaasuvirran mittaaminen on vaikea tehtävä. Päästöarvovirheisiin vaikuttavien mittausvirheiden välttämiseksi on ryhdyttävä varotoimenpiteisiin.
  1.2.2   Ilman ja polttoaineen mittausmenetelmä
  Ilmavirran ja polttoainevirran mittaus.
  Testeissä on käytettävä ilmavirtamittareita ja polttoainevirtamittareita, joiden tarkkuus on määritelty 1.3 kohdassa.
  Pakokaasuvirta lasketaan seuraavasti:
  GEXHW = GAIRW + GFUEL (märän pakokaasun massa)
  1.2.3   Hiilitasapainomenetelmä
  Pakomassan laskeminen polttoaineenkulutuksesta ja pakokaasupitoisuuksista hiilitasapainomenetelmää käyttäen (liite III, lisäys 3).
  1.2.4   Merkkikaasun mittausmenetelmä
  Tässä menetelmässä mitataan merkkikaasun pitoisuus pakokaasussa. Pakokaasuvirtaan ruiskutetaan tunnettu määrä jalokaasua (esim. puhdasta heliumia) merkkikaasuksi. Kaasu sekoittuu ja laimenee pakokaasuun, mutta se ei saa reagoida pakoputkessa. Kaasun pitoisuus mitataan pakokaasunäytteestä.
  Merkkikaasun täydellisen sekoittumisen varmistamiseksi pakokaasun näytteenottimen on sijaittava vähintään 1 metrin tai 30 kertaa pakoputken halkaisijan mitan päässä, riippuen siitä, kumpi on suurempi, virtaussuuntaan merkkikaasun ruiskutuspisteestä. Näytteenotin voidaan sijoittaa lähemmäs ruiskutuspistettä, jos täydellinen sekoittuminen varmennetaan vertaamalla merkkikaasupitoisuutta viitepitoisuuteen, kun merkkikaasu ruiskutetaan moottorista virtaussuuntaa vastaan.
  Merkkikaasuvirta säädetään sellaiseksi, että merkkikaasupitoisuus joutokäyntinopeudella sekoittumisen jälkeen on alhaisempi kuin merkkikaasuanalysaattorin täysi asteikko.
  Pakokaasuvirta lasketaan seuraavasti:



  jossa







  GEXHW | = | hetkellinen pakokaasumassavirta (kg/s) |
| --- | --- | --- | --- |
| GT | = | merkkikaasuvirta (cm3/min) |
| concmix | = | merkkikaasun hetkellinen pitoisuus sekoittumisen jälkeen (ppm) |
| ρ
  EXH | = | pakokaasun tiheys (kg/m3) |
| conca | = | merkkikaasun taustapitoisuus imuilmassa (ppm) |

5)

Korvataan lisäys 1 seuraavasti:

”LISÄYS 1

MITTAUS- JA NÄYTTEENOTTOMENETELMÄT

1.   MITTAUS- JA NÄYTTEENOTTOMENETELMÄT (NRSC-TESTI)

Testattavan moottorin kaasu- ja hiukkaspäästöt on mitattava liitteessä VI kuvatuilla menetelmillä. Liitteen VI menetelmissä kuvataan suositellut analyysijärjestelmät kaasupäästöjä varten (1.1 kohta) ja suositellut hiukkasten laimennus- ja näytteenottojärjestelmät (1.2 kohta).

1.1   Dynamometrin eritelmä

Testeissä on käytettävä moottoridynamometriä, jonka ominaisuudet riittävät liitteessä III olevassa 3.7.1 kohdassa kuvatun testisyklin suorittamiseen. Vääntömomentin ja pyörimisnopeuden mittauslaitteilla on voitava mitata teho ilmoitetuissa rajoissa. Lisälaskelmat voivat olla tarpeen. Mittauslaitteiston tarkkuuden on oltava sellainen, ettei 1.3 kohdassa ilmoitettujen lukujen suurimpia toleransseja ylitetä.

1.2   Pakokaasuvirta

Pakokaasuvirta on määritettävä jollakin 1.2.1—1.2.4 kohdassa mainitulla menetelmällä.

1.2.1   Suora mittausmenetelmä

Pakokaasuvirran suora mittaaminen virtaussuuttimella tai vastaavalla mittausjärjestelmällä (yksityiskohtaiset tiedot, ks. standardi ISO 5167:2000).

HUOMAUTUS: Suoran kaasuvirran mittaaminen on vaikea tehtävä. Päästöarvovirheisiin vaikuttavien mittausvirheiden välttämiseksi on ryhdyttävä varotoimenpiteisiin.

1.2.2   Ilman ja polttoaineen mittausmenetelmä

Ilmavirran ja polttoainevirran mittaus.

Testeissä on käytettävä ilmavirtamittareita ja polttoainevirtamittareita, joiden tarkkuus on määritelty 1.3 kohdassa.

Pakokaasuvirta lasketaan seuraavasti:

GEXHW = GAIRW + GFUEL (märän pakokaasun massa)

1.2.3   Hiilitasapainomenetelmä

Pakomassan laskeminen polttoaineenkulutuksesta ja pakokaasupitoisuuksista hiilitasapainomenetelmää käyttäen (liite III, lisäys 3).

1.2.4   Merkkikaasun mittausmenetelmä

Tässä menetelmässä mitataan merkkikaasun pitoisuus pakokaasussa. Pakokaasuvirtaan ruiskutetaan tunnettu määrä jalokaasua (esim. puhdasta heliumia) merkkikaasuksi. Kaasu sekoittuu ja laimenee pakokaasuun, mutta se ei saa reagoida pakoputkessa. Kaasun pitoisuus mitataan pakokaasunäytteestä.

Merkkikaasun täydellisen sekoittumisen varmistamiseksi pakokaasun näytteenottimen on sijaittava vähintään 1 metrin tai 30 kertaa pakoputken halkaisijan mitan päässä, riippuen siitä, kumpi on suurempi, virtaussuuntaan merkkikaasun ruiskutuspisteestä. Näytteenotin voidaan sijoittaa lähemmäs ruiskutuspistettä, jos täydellinen sekoittuminen varmennetaan vertaamalla merkkikaasupitoisuutta viitepitoisuuteen, kun merkkikaasu ruiskutetaan moottorista virtaussuuntaa vastaan.

Merkkikaasuvirta säädetään sellaiseksi, että merkkikaasupitoisuus joutokäyntinopeudella sekoittumisen jälkeen on alhaisempi kuin merkkikaasuanalysaattorin täysi asteikko.

Pakokaasuvirta lasketaan seuraavasti:

Formula

jossa

GEXHW

=

hetkellinen pakokaasumassavirta (kg/s)

GT

=

merkkikaasuvirta (cm3/min)

concmix

=

merkkikaasun hetkellinen pitoisuus sekoittumisen jälkeen (ppm)

ρ
  EXH

=

pakokaasun tiheys (kg/m3)

conca

=

merkkikaasun taustapitoisuus imuilmassa (ppm)

Merkkikaasun taustapitoisuus (conc
  a) voidaan määrittää laskemalla välittömästi ennen testikäyttöä ja testikäytön jälkeen mitattujen arvojen keskiarvo.

Jos taustapitoisuus on alle 1 % merkkikaasun pitoisuudesta sekoittumisen jälkeen (concmix
  ) suurimmalla pakokaasuvirralla, taustapitoisuus voidaan jättää huomiotta.

Koko järjestelmän on täytettävä pakokaasuvirran mittaukselle asetetut tarkkuusvaatimukset, ja se on kalibroitava lisäyksessä 2 olevan 1.11.2 kohdan mukaisesti.

1.2.5   Ilmanvirran ja ilman ja polttoaineen suhteen mittausmenetelmä

Tähän menetelmään sisältyy pakomassan laskeminen ilmavirrasta ja ilman ja polttoaineen suhteesta. Hetkellinen pakokaasumassavirta lasketaan seuraavasti:

Formula

kun

A/F
  st = 14,5

Formula

jossa

| A/Fst | = | stoikiometrinen ilman ja polttoaineen suhde (kg)/kg |
| --- | --- | --- |
| λ | = | suhteellinen ilman ja polttoaineen suhde |
| concCO2 | = | kuiva CO2-pitoisuus (%) |
| concCO | = | kuiva CO-pitoisuus (ppm) |
| concHC | = | HC-pitoisuus (ppm) |

A/Fst

=

stoikiometrinen ilman ja polttoaineen suhde (kg)/kg

λ

=

suhteellinen ilman ja polttoaineen suhde

concCO2

=

kuiva CO2-pitoisuus (%)

concCO

=

kuiva CO-pitoisuus (ppm)

concHC

=

HC-pitoisuus (ppm)

HUOMAUTUS: Laskelmassa viitataan dieselpolttoaineeseen, jonka H/C-suhde on 1,8.

Ilmavirtamittarin on täytettävä taulukossa 3 asetetut tarkkuusvaatimukset, käytetyn CO2-analysaattorin on täytettävä 1.4.1 kohdan vaatimukset ja koko järjestelmän on täytettävä pakokaasuvirran mittaukselle asetetut tarkkuusvaatimukset.

Ilman ja polttoaineen suhteen mittauslaitetta, kuten sirkoniumoksidityyppistä anturia, voidaan vaihtoehtoisesti käyttää suhteellisen ilman ja polttoaineen suhteen mittaamiseen 1.4.4 kohdan vaatimusten mukaisesti.

1.2.6   Laimennetun pakokaasun kokonaisvirtaus

Käytettäessä täysvirtauslaimennusjärjestelmää laimennetun pakokaasun kokonaisvirtaus (GTOTW) on mitattava PDP:llä tai CFV:llä tai SSV:llä (liite VI, 1.2.1.2 kohta). Tarkkuuden on oltava liitteen III lisäyksessä 2 olevan 2.2 kohdan säännösten mukainen.

1.3   Tarkkuus

Kaikkien mittauslaitteiden kalibroinnin on perustuttava kansallisiin tai kansainvälisiin standardeihin, ja kalibroinnissa on noudatettava taulukossa 3 esitettyjä vaatimuksia.

Taulukko 3: Mittauslaitteiden tarkkuus

| Nro | Mittauslaite | Tarkkuus |
| --- | --- | --- |
| 1 | Moottorin pyörimisnopeus | ± 2 % lukemasta tai ± 1 % moottorin enimmäisarvosta riippuen siitä, kumpi on suurempi |
| 2 | Vääntömomentti | ± 2 % lukemasta tai ± 1 % moottorin enimmäisarvosta riippuen siitä, kumpi on suurempi |
| 3 | Polttoaineenkulutus | ± 2 % moottorin enimmäisarvosta |
| 4 | Ilman kulutus | ± 2 % lukemasta tai ± 1 % moottorin enimmäisarvosta riippuen siitä, kumpi on suurempi |
| 5 | Pakokaasuvirta | ± 2,5 % lukemasta tai ± 1,5 % moottorin enimmäisarvosta riippuen siitä, kumpi on suurempi |
| 6 | Lämpötilat ≤ 600 K | ± 2 K absoluuttinen arvo |
| 7 | Lämpötilat > 600 K | ± 1 % lukemasta |
| 8 | Pakokaasun paine | ± 0,2 kPa absoluuttinen arvo |
| 9 | Imuilman alipaine | ± 0,05 kPa absoluuttinen arvo |
| 10 | Ilmanpaine | ± 0,1 kPa absoluuttinen arvo |
| 11 | Muut paineet | ± 0,1 kPa absoluuttinen arvo |
| 12 | Absoluuttinen kosteus | ± 5 % lukemasta |
| 13 | Laimennusilman virta | ± 2 % lukemasta |
| 14 | Laimennettu pakokaasuvirta | ± 2 % lukemasta |

Nro

Mittauslaite

Tarkkuus

1

Moottorin pyörimisnopeus

± 2 % lukemasta tai ± 1 % moottorin enimmäisarvosta riippuen siitä, kumpi on suurempi

2

Vääntömomentti

± 2 % lukemasta tai ± 1 % moottorin enimmäisarvosta riippuen siitä, kumpi on suurempi

3

Polttoaineenkulutus

± 2 % moottorin enimmäisarvosta

4

Ilman kulutus

± 2 % lukemasta tai ± 1 % moottorin enimmäisarvosta riippuen siitä, kumpi on suurempi

5

Pakokaasuvirta

± 2,5 % lukemasta tai ± 1,5 % moottorin enimmäisarvosta riippuen siitä, kumpi on suurempi

6

Lämpötilat ≤ 600 K

± 2 K absoluuttinen arvo

7

Lämpötilat > 600 K

± 1 % lukemasta

8

Pakokaasun paine

± 0,2 kPa absoluuttinen arvo

9

Imuilman alipaine

± 0,05 kPa absoluuttinen arvo

10

Ilmanpaine

± 0,1 kPa absoluuttinen arvo

11

Muut paineet

± 0,1 kPa absoluuttinen arvo

12

Absoluuttinen kosteus

± 5 % lukemasta

13

Laimennusilman virta

± 2 % lukemasta

14

Laimennettu pakokaasuvirta

± 2 % lukemasta

1.4   Kaasuaineosien määrittäminen

1.4.1   Analysaattorin yleiset eritelmät

Analysaattoreiden mittausalueen on sovelluttava pakokaasun aineosien pitoisuuksien mittauksessa vaadittavalle tarkkuudelle (1.4.1.1 kohta). Analysaattoreita on suositeltavaa käyttää siten, että mitattu pitoisuus osuu 15 ja 100 prosentin välille täydestä asteikosta.

Jos täyden asteikon arvo on 155 ppm (tai ppmC) tai jos käytetään alle 15 prosentin arvoilla riittävän tarkkoja ja erottelukykyisiä tuloksia antavia lukulaitteita (tietokoneet, tietojenkeruulaitteet), myös alle 15 prosenttia täydestä asteikosta olevat pitoisuudet ovat hyväksyttäviä. Tässä tapauksessa on tehtävä lisäkalibrointeja kalibrointikäyrien tarkkuuden varmistamiseksi, ks. liitteen III lisäyksessä 2 oleva 1.5.5.2 kohta.

Laitteiston sähkömagneettisen yhteensopivuuden (EMC) on oltava sellaisella tasolla, että lisävirheet voidaan minimoida.

1.4.1.1   Mittausvirhe

Analysaattori ei saa poiketa kalibroinnin nimellispisteestä enemmän kuin ± 2 % lukemasta tai, jos se on suurempi, ± 0,3 % täydestä asteikosta.

HUOMAUTUS: Tässä vaatimuksessa tarkkuudella tarkoitetaan analysaattorin lukeman poikkeamaa nimellisistä kalibrointiarvoista, jotka saadaan kalibrointikaasua käyttäen (= oikea arvo).

1.4.1.2   Toistettavuus

Toistettavuuden, joka on määritelmän mukaisesti 2,5 kertaa kymmenen peräkkäisen kalibrointi- tai vertailukaasun vasteen keskipoikkeama, on oltava enintään ± 1 % täyden asteikon pitoisuudesta kullekin 155 ppm:n (tai ppmC) ylittävälle alueelle tai ± 2 % kullekin 155 ppm:n (tai ppmC) alittavalle alueelle.

1.4.1.3   Kohina

Analysaattorin huipusta huippuun -vaste nolla- ja kalibrointi- tai vertailukaasulle minä tahansa kymmenen sekunnin jaksona ei saa ylittää kahta prosenttia kaikkien käytettävien alueiden täydestä asteikosta.

1.4.1.4   Nollapisteen poikkeama

Nollapisteen poikkeaman on oltava tunnin aikana alle 2 % alimman käytettävän alueen täydestä asteikosta. Nollavasteeksi määritellään keskimääräinen vaste, kohina mukaan luettuna, nollakaasuun 30 sekunnin ajanjakson aikana.

1.4.1.5   Asteikon poikkeama

Asteikon poikkeaman on oltava tunnin aikana alle 2 % alimman käytettävän alueen täydestä asteikosta. Asteikko määritellään asteikkovasteen ja nollavasteen väliseksi eroksi. Asteikkovasteeksi määritellään keskimääräinen vaste, kohina mukaan luettuna, nollakaasuun 30 sekunnin ajanjakson aikana.

1.4.2   Kaasun kuivaus

Mahdollisen kaasun kuivauslaitteen vaikutuksen mitattavien kaasujen pitoisuuteen on oltava mahdollisimman pieni. Kemiallisia kuivauslaitteita ei saa käyttää veden poistamiseen näytteestä.

1.4.3   Analysaattorit

Tämän lisäyksen 1.4.3.1—1.4.3.5 kohdassa kuvataan käytettäviä mittausperiaatteita. Liitteessä VI annetaan yksityiskohtainen kuvaus mittausjärjestelmistä.

Mitattavat kaasut on analysoitava seuraavilla laitteilla. Ei-lineaarisissa analysaattoreissa saa käyttää linearisoivia piirejä.

1.4.3.1   Hiilimonoksidin (CO) analyysi

Hiilimonoksidianalysaattorin on oltava tyypiltään ei-dispersiivinen infrapuna-absorptioanalysaattori (NDIR).

1.4.3.2   Hiilidioksidin (CO2) analyysi

Hiilidioksidianalysaattorin on oltava tyypiltään ei-dispersiivinen infrapuna-absorptioanalysaattori (NDIR).

1.4.3.3   Hiilivetyjen (HC) analyysi

Hiilivetyanalysaattorin on oltava tyypiltään lämmitetty liekki-ionisaatioilmaisin (HFID), jonka ilmaisinta, venttiilejä, putkistoja ja muita osia lämmitetään siten, että kaasun lämpötilana voidaan pitää 463 K (190 °C) ± 10K.

1.4.3.4   Typen oksidien (NOx) analyysi

Typen oksidien analysaattorin on oltava tyypiltään kemiluminesenssi-ilmaisin (CLD) tai lämmitetty kemiluminesenssi-ilmaisin (HCLD), jossa on NO2/NO-muunnin, jos mittaus tehdään kuivana. Jos mittaus tehdään märkänä, on käytettävä HCLD-analysaattoria, jonka muuntimen lämpötilan on oltava yli 328 K (55 °C), jos veden aiheuttaman vaimennuksen tarkastuksen (liitteen III lisäyksen 2 kohta 1.9.2.2) tulos on tyydyttävä.

Sekä CLD:n että HCLD:n osalta näytteenottokäytävän seinämät pidetään lämpötilassa 328 K — 473 K (55 °C — 200 °C) muuntimeen asti kuivana tapahtuvassa mittauksessa ja analysaattoriin asti märkänä tapahtuvassa mittauksessa.

1.4.4   Ilman ja polttoaineen suhteen mittaaminen

Edellä 1.2.5 kohdassa määritellyn pakokaasuvirran määrittämiseen käytettävän ilman ja polttoaineen suhteen mittauslaitteen on oltava sirkoniumoksidityyppinen laaja-alueinen ilmapolttoainesuhdeanturi tai lambda-anturi.

Anturi on kiinnitettävä suoraan pakoputkeen kohdassa, jossa pakokaasun lämpötila on riittävän korkea estämään veden kondensoitumisen.

Anturin ja siihen kiinteästi liittyvien elektronisten laitteiden tarkkuuden on oltava seuraavissa rajoissa:

± 3 % lukemasta λ < 2

± 5 % lukemasta 2 ≤ λ < 5

± 10 % lukemasta 5 ≤ λ

Edellä määritellyn tarkkuuden saavuttamiseksi anturi on kalibroitava laitevalmistajan ohjeiden mukaisesti.

1.4.5   Kaasupäästöjen näytteenotto

Kaasupäästöjen näytteenottimet on sijoitettava ainakin 0,5 metrin tai kolme kertaa pakoputken halkaisijan mitan päähän — riippuen siitä, kumpi on suurempi — virtaussuuntaa vastaan pakokaasujärjestelmän poistoaukosta mahdollisuuksien mukaan ja riittävän lähelle moottoria, jotta voidaan varmistaa, että pakokaasun lämpötila on anturin kohdalla vähintään 343 K (70 °C).

Jos monisylinterisessä moottorissa on monihaarainen pakosarja, näytteenottimen imuaukko on sijoitettava niin kauas virtaussuuntaan, että näyte edustaa kaikkien sylintereiden keskimääräisiä päästöjä. Jos monisylinterisessä moottorissa, esimerkiksi V-moottorissa, on selkeästi toisistaan erillään olevat pakosarjat, näyte voidaan ottaa kustakin ryhmästä erikseen ja laskea pakokaasun keskimääräiset päästöt. Myös muita menetelmiä, joiden on osoitettu vastaavan edellä mainittuja menetelmiä, voidaan käyttää. Pakokaasupäästöjen laskennassa on käytettävä pakokaasun kokonaismassavirtaa.

Jos pakokaasun koostumukseen vaikutetaan jollakin jälkikäsittelyjärjestelmällä, pakokaasunäyte on otettava virtaussuuntaa vastaan tällaisesta laitteesta I vaiheen testeissä ja virtaussuuntaan tällaisesta laitteesta II vaiheen testeissä. Kun hiukkasten määrittelyyn käytetään täysvirtauslaimennusjärjestelmää, kaasupäästöt voidaan myös määrittää laimennetusta pakokaasusta. Näytteenottimien on oltava lähellä hiukkasnäytteenotinta laimennustunnelissa (liitteen V kohta 1.2.1.2, DT, ja kohta 1.2.2 , PSP). CO ja CO2 voidaan vaihtoehtoisesti määrittää ottamalla näytteet pussiin ja mittaamalla pitoisuus näytepussista.

1.5   Hiukkasten määrittäminen

Hiukkasten määrittäminen vaatii laimennusjärjestelmän. Laimennus voidaan toteuttaa joko osavirtauslaimennusjärjestelmällä tai täysvirtauslaimennusjärjestelmällä. Laimennusjärjestelmän virtauskapasiteetin on oltava riittävä estämään täysin veden kondensoituminen laimennus-ja näytteenottojärjestelmiin ja pitämään laimennetun pakokaasun lämpötila 315 K:n (42 °C) ja 325 K:n (52 °C) välillä välittömästi virtaussuuntaa vastaan suodattimien pitimistä. Laimennusilmasta saa poistaa kosteuden ennen sen johtamista laimennusjärjestelmään, jos ilman kosteus on suuri. Jos ulkoilman lämpötila on alle 293 K (20 °C), laimennusilma on suositeltavaa esilämmittää lämpötilan ylärajan 303 K (30 °C) yläpuolelle. Laimennusilman lämpötila saa kuitenkin olla enintään 325 K (52 °C) ennen pakokaasun johtamista laimennustunneliin.

HUOMAUTUS: Vakiotilaisessa menettelyssä suodattimen lämpötila voidaan pitää enimmäislämpötilassa 325 K (52 °C) tai tätä alhaisempana sen sijaan, että noudatetaan lämpötila-aluetta 42 °C — 52 °C.

Osavirtauslaimennusjärjestelmässä hiukkasten näytteenotin on kiinnitettävä lähelle kaasupäästöjen näytteenotinta siitä virtaussuuntaa vastaan, kuten 4.4 kohdassa on määritelty, ja liitteessä VI olevan 1.2.1.1 kohdan kuvien 4—12 mukaisesti (EP ja SP).

Osavirtauslaimennusjärjestelmä on suunniteltava hajottamaan pakokaasuvirta kahteen osaan, joista pienempi laimennetaan ilmalla ja jota sen jälkeen käytetään hiukkasten mittaukseen. Tämän vuoksi on olennaisen tärkeää, että laimennussuhde määritetään erittäin tarkasti. Pakokaasuvirta voidaan jakaa eri menetelmillä, jolloin käytettävä jakomenetelmä määrää käytettävät näytteenottolaitteet ja -menettelyt varsin pitkälle (liitteen VI kohta 1.2.1.1).

Hiukkasten massan määrittämiseksi tarvitaan hiukkasten näytteenottojärjestelmä, hiukkasten näytteenottosuodattimet, mikrogrammavaaka ja punnituskammio, jonka lämpötila ja kosteus on säädelty.

Hiukkasten näytteenotossa voidaan käyttää kahta menetelmää:

| — | yhden suodattimen menetelmässä käytetään yhtä suodatinparia (tämän lisäyksen 1.5.1.3 kohta) kaikissa testisyklin moodeissa. Näytteenottoaikoja ja -virtoja on seurattava erittäin tarkasti testin näytteenottovaiheen aikana. Testisykliä varten tarvitaan kuitenkin vain yksi suodatinpari. |
| --- | --- |

—

yhden suodattimen menetelmässä käytetään yhtä suodatinparia (tämän lisäyksen 1.5.1.3 kohta) kaikissa testisyklin moodeissa. Näytteenottoaikoja ja -virtoja on seurattava erittäin tarkasti testin näytteenottovaiheen aikana. Testisykliä varten tarvitaan kuitenkin vain yksi suodatinpari.

| — | monen suodattimen menetelmässä käytetään erillistä suodatinparia (tämän lisäyksen 1.5.1.3 kohta) testisyklin kussakin moodissa. Tämä menetelmä mahdollistaa joustavammat näytteenottomenettelyt, mutta vaatii useampia suodattimia. |
| --- | --- |

—

monen suodattimen menetelmässä käytetään erillistä suodatinparia (tämän lisäyksen 1.5.1.3 kohta) testisyklin kussakin moodissa. Tämä menetelmä mahdollistaa joustavammat näytteenottomenettelyt, mutta vaatii useampia suodattimia.

1.5.1   Hiukkasten näytteenottosuodattimet

1.5.1.1   Suodattimen eritelmä

Varmentamistesteissä on käytettävä fluorihiilipinnoitettuja lasikuitusuodattimia tai fluorihiilipohjaisia kalvosuodattimia. Erikoissovelluksiin voidaan käyttää myös erilaisia suodatinmateriaaleja. Kaikkien suodatintyyppien 0,3 μm DOP (dioktyyliftalaatti) -keräystehokkuuden on oltava vähintään 99 % kaasun pintanopeudella 35—100 cm/s. Kun suoritetaan vastaavuustestejä laboratorioiden välillä tai valmistajan ja hyväksyntäviranomaisen välillä, on käytettävä laadultaan täysin toisiaan vastaavia suodattimia.

1.5.1.2   Suodattimen koko

Hiukkassuodattimen pienin halkaisija on 47 mm (suodatusläpimitta 37 mm). Myös halkaisijaltaan suurempia suodattimia voidaan käyttää (1.5.1.5 kohta).

1.5.1.3   Ensisijaiset suodattimet ja toissijaiset suodattimet

Laimennetusta pakokaasusta on otettava testijakson aikana näytteet sarjaan sijoitetulla suodatinparilla (yksi ensisijainen suodatin ja yksi toissijainen suodatin). Toissijainen suodatin saa sijaita enintään 100 mm virtaussuuntaan ensisijaisesta suodattimesta, eikä se saa koskettaa ensisijaista suodatinta. Suodattimet voidaan punnita erikseen tai parina siten, että tahrapuolet ovat vastakkain.

1.5.1.4   Suodattimen pintanopeus

Kaasun pintanopeuden suodattimen läpi on oltava 35—100 cm/s. Paineen putoamisen kasvu testin alun ja lopun välillä saa olla enintään 25 kPa.

1.5.1.5   Suodattimen kuormitus

Seuraavassa taulukossa esitetään yleisimpien suodatinkokojen suositellut vähimmäiskuormitukset. Suurten suodattimien vähimmäiskuormituksen on oltava 0,065 mg 1000 mm2:n suodatusalaa kohden.

| Suodattimen halkaisija | Suositeltu suodatusalan halkaisija (mm) | Suositeltu vähimmäiskuormitus (mg) |
| --- | --- | --- |
| 47 | 37 | 0,11 |
| 70 | 60 | 0,25 |
| 90 | 80 | 0,41 |
| 110 | 100 | 0,62 |

Suodattimen halkaisija

Suositeltu suodatusalan halkaisija (mm)

Suositeltu vähimmäiskuormitus (mg)

47

37

0,11

70

60

0,25

90

80

0,41

110

100

0,62

Monen suodattimen menetelmässä suositeltu suodattimen vähimmäiskuormitus kaikkien suodattimien summalle saadaan edellä esitetyn sovellettavan arvon ja moodien kokonaislukumäärän neliöjuuren tulona.

1.5.2   Punnituskammion ja analyysivaa'an eritelmät

1.5.2.1   Punnituskammion olosuhteet

Kammion (tai huoneen), jossa hiukkassuodattimet vakautetaan ja punnitaan, lämpötilan on pysyttävä alueella 295 K (22 °C) ± 3 K kaikkien suodatinten vakautuksen ja punnituksen ajan. Kosteus on pidettävä 282,5 K (9,5 °C) ± 3 K kastepisteessä ja 45 ± 8 prosentin suhteellisessa kosteudessa.

1.5.2.2   Vertailusuodattimen punnitus

Kammion (tai huoneen) ilmassa ei saa olla epäpuhtauksia (esimerkiksi pölyä), jotka voisivat laskeutua hiukkassuodattimille niiden vakauttamisen aikana. Punnitushuoneen olot saavat poiketa 1.5.2.1 kohdassa eritellyistä, jos poikkeama kestää enintään 30 minuuttia. Punnituskammion on täytettävä vaaditut eritelmät ennen henkilökunnan saapumista sinne. Ainakin kaksi käyttämätöntä vertailusuodatinta tai vertailusuodatinparia on punnittava neljän tunnin kuluessa näytteenottosuodattimen tai -suodatinparin punnituksesta, mutta mieluimmin samanaikaisesti näiden kanssa. Niiden on oltava saman kokoisia ja samasta materiaalista kuin näytteenottosuodattimien.

Jos vertailusuodattimien (suodatinparien) keskimääräinen paino muuttuu yli 10 μg näytteenottosuodattimien punnitusten välillä, on kaikki näytteenottosuodattimet heitettävä pois ja päästötestit uusittava.

Jos 1.5.2.1 kohdassa esitettyjä punnituskammion vakauskriteerejä ei täytetä, mutta vertailusuodattimen (suodatinparin) punnitus on edellä esitettyjen kriteerien mukainen, valmistaja voi joko hyväksyä näytteenottosuodattimien painot tai hylätä testit, korjata punnitushuoneen säätöjärjestelmän ja uusia testin.

1.5.2.3   Analyysivaaka

Kaikkien suodattimien painojen määrittämiseen käytettävän analyysivaa'an tarkkuuden (keskipoikkeaman) on oltava 2 μg ja erotuskyvyn 1 μg (1 numero = 1 μg).

1.5.2.4   Staattisen sähkön vaikutusten eliminoiminen

Staattisen sähkön vaikutuksen eliminoimiseksi suodattimet on neutralisoitava ennen punnitusta esimerkiksi poloniumneutraloijalla tai vaikutukseltaan vastaavalla laitteella.

1.5.3   Hiukkasnäytteiden mittauksen lisäeritelmät

Kaikki laimennusjärjestelmän ja näytteenottojärjestelmän raaka- ja laimennetun pakokaasun kanssa kosketuksiin joutuvat osat pakoputkesta suodatintelineeseen on suunniteltava siten, että hiukkasten kerääntyminen tai muuttuminen on mahdollisimman vähäistä. Kaikki osat on valmistettava sähköä johtavista materiaaleista, jotka eivät reagoi pakokaasun aineosien kanssa, ja ne on maadoitettava sähköisesti sähköstaattisten vaikutusten estämiseksi.

2.   MITTAUS- JA NÄYTTEENOTTOMENETELMÄT (NRTC-TESTI)

2.1   Johdanto

Testattavan moottorin kaasu- ja hiukkaspäästöt on mitattava liitteen VI menetelmillä. Liitteen VI menetelmissä kuvataan suositellut analyysijärjestelmät kaasupäästöjä varten (1.1 kohta) ja suositellut hiukkasten laimennus- ja näytteenottojärjestelmät (1.2 kohta).

2.2   Dynamometri ja testisolun laitteet

Seuraavia laitteita on käytettävä testattaessa moottoreiden päästöjä moottoridynamometrissä:

2.2.1   Moottoridynamometri

Testeissä on käytettävä moottoridynamometriä, jonka ominaisuudet riittävät tämän liitteen lisäyksessä 4 kuvatun testisyklin suorittamiseen. Vääntömomentin ja pyörimisnopeuden mittauslaitteilla on voitava mitata teho ilmoitetuissa rajoissa. Lisälaskelmat voivat olla tarpeen. Mittauslaitteiston tarkkuuden on oltava sellainen, ettei taulukossa 3 ilmoitettujen lukujen suurimpia toleransseja ylitetä.

2.2.2   Muut laitteet

Polttoaineen ja ilman kulutuksen, jäähdytysnesteen ja voiteluaineen lämpötilan, pakokaasun paineen ja imuilman alipaineen, pakokaasun ja imuilman lämpötilan, ilmanpaineen, kosteuden ja polttoaineen lämpötilan mittauslaitteita on käytettävä tarpeen mukaan. Kyseisten laitteiden on oltava taulukossa 3 esitettyjen vaatimusten mukaiset:

Taulukko 3: Mittauslaitteiden tarkkuus

| Nro | Mittauslaite | Tarkkuus |
| --- | --- | --- |
| 1 | Moottorin pyörimisnopeus | ± 2 % lukemasta tai ± 1 % moottorin enimmäisarvosta riippuen siitä, kumpi on suurempi |
| 2 | Vääntömomentti | ± 2 % lukemasta tai ± 1 % moottorin enimmäisarvosta riippuen siitä, kumpi on suurempi |
| 3 | Polttoaineenkulutus | ± 2 % moottorin enimmäisarvosta |
| 4 | Ilman kulutus | ± 2 % lukemasta tai ± 1 % moottorin enimmäisarvosta riippuen siitä, kumpi on suurempi |
| 5 | Pakokaasuvirta | ± 2,5 % lukemasta tai ± 1,5 % moottorin enimmäisarvosta riippuen siitä, kumpi on suurempi |
| 6 | Lämpötilat ≤ 600 K | ± 2 K absoluuttinen arvo |
| 7 | Lämpötilat > 600 K | ± 1 % lukemasta |
| 8 | Pakokaasun paine | ± 0,2 kPa absoluuttinen arvo |
| 9 | Imuilman alipaine | ± 0,05 kPa absoluuttinen arvo |
| 10 | Ilmanpaine | ± 0,1 kPa absoluuttinen arvo |
| 11 | Muut paineet | ± 0,1 kPa absoluuttinen arvo |
| 12 | Absoluuttinen kosteus | ± 5 % lukemasta |
| 13 | Laimennusilman virta | ± 2 % lukemasta |
| 14 | Laimennettu pakokaasuvirta | ± 2 % lukemasta |

Nro

Mittauslaite

Tarkkuus

1

Moottorin pyörimisnopeus

± 2 % lukemasta tai ± 1 % moottorin enimmäisarvosta riippuen siitä, kumpi on suurempi

2

Vääntömomentti

± 2 % lukemasta tai ± 1 % moottorin enimmäisarvosta riippuen siitä, kumpi on suurempi

3

Polttoaineenkulutus

± 2 % moottorin enimmäisarvosta

4

Ilman kulutus

± 2 % lukemasta tai ± 1 % moottorin enimmäisarvosta riippuen siitä, kumpi on suurempi

5

Pakokaasuvirta

± 2,5 % lukemasta tai ± 1,5 % moottorin enimmäisarvosta riippuen siitä, kumpi on suurempi

6

Lämpötilat ≤ 600 K

± 2 K absoluuttinen arvo

7

Lämpötilat > 600 K

± 1 % lukemasta

8

Pakokaasun paine

± 0,2 kPa absoluuttinen arvo

9

Imuilman alipaine

± 0,05 kPa absoluuttinen arvo

10

Ilmanpaine

± 0,1 kPa absoluuttinen arvo

11

Muut paineet

± 0,1 kPa absoluuttinen arvo

12

Absoluuttinen kosteus

± 5 % lukemasta

13

Laimennusilman virta

± 2 % lukemasta

14

Laimennettu pakokaasuvirta

± 2 % lukemasta

2.2.3   Raakapakokaasuvirta

Raakapakokaasun päästöjen laskemiseksi ja osavirtauslaimennusjärjestelmän ohjaamiseksi on tiedettävä pakokaasun massavirta. Pakokaasun massavirran määrittämiseen voidaan käyttää jotain seuraavista menetelmistä.

Päästölaskelmia varten molempien jäljempänä kuvattujen menetelmien vasteajan on oltava yhtä suuri tai pienempi kuin analysaattorilta vaadittu vasteaika, siten kuin se on määritelty lisäyksessä 2 olevassa 1.11.1 kohdassa.

Osavirtauslaimennusjärjestelmän ohjaus vaatii nopeampaa vastetta. Tosiaikaisella ohjauksella varustetun osavirtauslaimennusjärjestelmän vasteaika saa olla enintään 0,3 sekuntia. Aiemmin tallennettuun testikäyttöön perustuvalla ennakoivalla ohjauksella varustetun osavirtauslaimennusjärjestelmän pakokaasuvirran mittauksen vasteaika saa olla enintään 5 sekuntia, kun nousuaika on enintään 1 sekunti. Laitevalmistajan on ilmoitettava järjestelmän vasteaika. Pakokaasuvirran ja osavirtauslaimennusjärjestelmän yhdistetyt vasteaikavaatimukset on esitetty 2.4 kohdassa.

Suora mittausmenetelmä

Hetkellisen pakokaasuvirran suora mittaus voidaan tehdä esimerkiksi seuraavilla järjestelmillä:

| — | paine-erolaitteet, kuten virtaussuutin (yksityiskohtaiset tiedot, ks. standardi ISO 5167:2000) |
| --- | --- |

—

paine-erolaitteet, kuten virtaussuutin (yksityiskohtaiset tiedot, ks. standardi ISO 5167:2000)

| — | ultraäänivirtausmittari |
| --- | --- |

—

ultraäänivirtausmittari

| — | pyörrevanavirtausmittari. |
| --- | --- |

—

pyörrevanavirtausmittari.

Päästöarvovirheisiin vaikuttavien mittausvirheiden välttämiseksi on ryhdyttävä varotoimenpiteisiin. Näihin toimenpiteisiin sisältyy laitteen huolellinen asentaminen moottorin pakojärjestelmään laitevalmistajan suositusten ja hyvän insinööritavan mukaisesti. Laitteen asennus ei saa vaikuttaa etenkään moottorin suoritusarvoihin ja päästöihin.

Virtausmittarien on täytettävä taulukossa 3 esitetyt tarkkuusvaatimukset.

Ilman ja polttoaineen mittausmenetelmä

Menetelmään sisältyy ilmavirran ja polttoainevirran mittaus sopivilla virtausmittareilla. Hetkellinen pakokaasuvirta lasketaan seuraavasti:

GEXHW
  = GAIRW
  - GFUEL
  (märän pakokaasun massa)

Virtausmittarien on täytettävä taulukossa 3 esitetyt tarkkuusvaatimukset, minkä lisäksi niiden on oltava riittävän tarkkoja, jotta ne täyttävät myös pakokaasuvirran mittaukselle asetetut tarkkuusvaatimukset.

Merkkikaasun mittausmenetelmä

Menetelmässä mitataan merkkikaasun pitoisuus pakokaasussa.

Pakokaasuvirtaan ruiskutetaan tunnettu määrä jalokaasua (esim. puhdasta heliumia) merkkikaasuksi. Kaasu sekoittuu ja laimenee pakokaasuun, mutta se ei saa reagoida pakoputkessa. Kaasun pitoisuus mitataan pakokaasunäytteestä.

Merkkikaasun täydellisen sekoittumisen varmistamiseksi pakokaasun näytteenottimen on sijaittava vähintään 1 metrin tai 30 kertaa pakoputken halkaisijan mitan päässä, riippuen siitä, kumpi on suurempi, virtaussuuntaan merkkikaasun ruiskutuspisteestä. Näytteenotin voidaan sijoittaa lähemmäs ruiskutuspistettä, jos täydellinen sekoittuminen varmennetaan vertaamalla merkkikaasupitoisuutta viitepitoisuuteen, kun merkkikaasu ruiskutetaan moottorista virtaussuuntaa vastaan.

Merkkikaasuvirta säädetään sellaiseksi, että merkkikaasupitoisuus joutokäyntinopeudella sekoittumisen jälkeen on alhaisempi kuin merkkikaasuanalysaattorin täysi asteikko.

Pakokaasuvirta lasketaan seuraavasti:

Formula

jossa

| GEXHW | = | hetkellinen pakokaasumassavirta (kg/s) |
| --- | --- | --- |
| GT | = | merkkikaasuvirta (cm3/min) |
| concmix | = | merkkikaasun hetkellinen pitoisuus sekoittumisen jälkeen (ppm) |
| ρEXH | = | pakokaasun tiheys (kg/m3) |
| conca | = | merkkikaasun taustapitoisuus imuilmassa (ppm) |

GEXHW

=

hetkellinen pakokaasumassavirta (kg/s)

GT

=

merkkikaasuvirta (cm3/min)

concmix

=

merkkikaasun hetkellinen pitoisuus sekoittumisen jälkeen (ppm)

ρEXH

=

pakokaasun tiheys (kg/m3)

conca

=

merkkikaasun taustapitoisuus imuilmassa (ppm)

Merkkikaasun taustapitoisuus (conc
  a) voidaan määrittää laskemalla välittömästi ennen testikäyttöä ja testikäytön jälkeen mitattujen arvojen keskiarvo.

Jos taustapitoisuus on alle 1 % merkkikaasun pitoisuudesta sekoittumisen jälkeen (concmix
  ) suurimmalla pakokaasuvirralla, taustapitoisuus voidaan jättää huomiotta.

Koko järjestelmän on täytettävä pakokaasuvirran mittaukselle asetetut tarkkuusvaatimukset, ja se on kalibroitava lisäyksessä 2 olevan 1.11.2 kohdan mukaisesti.

Ilmanvirran ja ilman ja polttoaineen suhteen mittausmenetelmä

Menetelmään sisältyy pakomassan laskeminen ilmavirrasta ja ilman ja polttoaineen suhteesta. Hetkellinen pakokaasumassavirta lasketaan seuraavasti:

Formula

kun

A/F
  st = 14,5

Formula

jossa

| A/Fst | = | stoikiometrinen ilman ja polttoaineen suhde (kg/kg) |
| --- | --- | --- |
| λ | = | suhteellinen ilman ja polttoaineen suhde |
| concCO2 | = | kuiva CO2-pitoisuus (%) |
| concCO | = | kuiva CO-pitoisuus (ppm) |
| concHC | = | HC-pitoisuus (ppm) |

A/Fst

=

stoikiometrinen ilman ja polttoaineen suhde (kg/kg)

λ

=

suhteellinen ilman ja polttoaineen suhde

concCO2

=

kuiva CO2-pitoisuus (%)

concCO

=

kuiva CO-pitoisuus (ppm)

concHC

=

HC-pitoisuus (ppm)

HUOMAUTUS: Laskelmassa viitataan dieselpolttoaineeseen, jonka H/C-suhde on 1,8.

Ilmavirtamittarin on täytettävä taulukossa 3 esitetyt tarkkuusvaatimukset, käytetyn CO2-analysaattorin on täytettävä 2.3.1 kohdan vaatimukset ja koko järjestelmän on täytettävä pakokaasuvirran mittaukselle asetetut tarkkuusvaatimukset.

Ilman ja polttoaineen suhteen mittauslaitetta, kuten sirkoniumoksidityyppistä anturia, voidaan vaihtoehtoisesti käyttää suhteellisen ilman ja polttoaineen suhteen mittaamiseen 2.3.4 kohdan vaatimusten mukaisesti.

2.2.4   Laimennettu pakokaasuvirta

Laimennetun pakokaasun sisältämien päästöjen laskemiseksi on tiedettävä laimennetun pakokaasun massavirta. Laimennetun pakokaasun kokonaisvirta syklin aikana (kg/testi) lasketaan syklin aikana mitatuista arvoista ja virtauksen mittauslaitteen vastaavista kalibrointitiedoista (V
  0 PDV:lle, K
  V CFV:lle ja C
  d SSV:lle) jollain lisäyksen 3 kohdassa 2.2.1 kuvatuista menetelmistä. Jos hiukkas- ja kaasupäästönäytteiden kokonaismassa on yli 0,5 % CVS:n kokonaisvirrasta, CVS:n virtaus korjataan tai hiukkasnäytevirta palautetaan CVS:ään ennen virtauksen mittauslaitetta.

2.3   Kaasuaineosien määrittäminen

2.3.1   Analysaattorin yleiset eritelmät

Analysaattoreiden mittausalueen on sovelluttava pakokaasun aineosien pitoisuuksien mittauksessa vaadittavalle tarkkuudelle (1.4.1.1 kohta). Analysaattoreita on suositeltavaa käyttää siten, että mitattu pitoisuus osuu 15 ja 100 prosentin välille täydestä asteikosta.

Jos täyden asteikon arvo on 155 ppm (tai ppmC) tai jos käytetään alle 15 prosentin arvoilla riittävän tarkkoja ja erottelukykyisiä tuloksia antavia lukulaitteita (tietokoneet, tietojenkeruulaitteet), myös alle 15 prosenttia täydestä asteikosta olevat pitoisuudet ovat hyväksyttäviä. Tässä tapauksessa on tehtävä lisäkalibrointeja kalibrointikäyrien tarkkuuden varmistamiseksi, liitteen III lisäyksen 2 kohta 1.5.5.2.

Laitteiston sähkömagneettisen yhteensopivuuden (EMC) on oltava sellaisella tasolla, että lisävirheet voidaan minimoida.

2.3.1.1   Mittausvirhe

Analysaattori ei saa poiketa kalibroinnin nimellispisteestä enemmän kuin ± 2 % lukemasta tai ± 0,3 % täydestä asteikosta riippuen siitä, kumpi on suurempi.

HUOMAUTUS: Tässä vaatimuksessa tarkkuudella tarkoitetaan analysaattorin lukeman poikkeamaa nimellisistä kalibrointiarvoista, jotka saadaan kalibrointikaasua käyttäen (= oikea arvo).

2.3.1.2   Toistettavuus

Toistettavuuden, joka on määritelmän mukaisesti 2,5 kertaa kymmenen peräkkäisen kalibrointi- tai vertailukaasun vasteen keskipoikkeama, on oltava enintään ± 1 % täyden asteikon pitoisuudesta kullekin 155 ppm:n (tai ppmC) ylittävälle alueelle tai ± 2 % kullekin 155 ppm:n (tai ppmC) alittavalle alueelle.

2.3.1.3   Kohina

Analysaattorin huipusta huippuun -vaste nolla- ja kalibrointi- tai vertailukaasulle minä tahansa kymmenen sekunnin jaksona ei saa ylittää kahta prosenttia kaikkien käytettävien alueiden täydestä asteikosta.

2.3.1.4   Nollapisteen poikkeama

Nollapisteen poikkeaman on oltava tunnin aikana alle 2 % alimman käytettävän alueen täydestä asteikosta. Nollavasteeksi määritellään keskimääräinen vaste, kohina mukaan luettuna, nollakaasuun 30 sekunnin ajanjakson aikana.

2.3.1.5   Asteikon poikkeama

Asteikon poikkeaman on oltava tunnin aikana alle 2 % alimman käytettävän alueen täydestä asteikosta. Asteikko määritellään asteikkovasteen ja nollavasteen väliseksi eroksi. Asteikkovasteeksi määritellään keskimääräinen vaste, kohina mukaan luettuna, nollakaasuun 30 sekunnin ajanjakson aikana.

2.3.1.6   Nousuaika

Raakapakokaasun analyysissä mittausjärjestelmään asennetun analysaattorin nousuaika saa olla korkeintaan 2,5 sekuntia.

HUOMAUTUS: Pelkän analysaattorin vasteajan arviointi ei yksin riitä selkeästi määrittelemään sitä, sopiiko koko järjestelmä muuttavatilaiseen testaukseen. Tilavuudet ja erityisesti järjestelmässä olevat tyhjät tilavuudet eivät vaikuta ainoastaan siirtoaikaan näytteenottimesta analysaattoriin, vaan ne vaikuttavat myös nousuaikaan. Myös analysaattorin sisäiset siirtoajat määritellään analysaattorin vasteajaksi, kuten NOx-analysaattorin muunnin tai vedenerotin. Koko järjestelmän vasteajan määrittelyä kuvataan lisäyksessä 2 olevassa 1.11.1 kohdassa.

2.3.2   Kaasun kuivaus

Kaasun kuivaukseen sovelletaan samoja eritelmiä kuin NRSC-testisykliin (ks. 1.4.2 kohta edellä) jäljempänä kuvatulla tavalla.

Mahdollisen kaasun kuivauslaitteen vaikutuksen mitattavien kaasujen pitoisuuteen on oltava mahdollisimman pieni. Kemiallisia kuivauslaitteita ei saa käyttää veden poistamiseen näytteestä.

2.3.3   Analysaattorit

Analysaattoreihin sovelletaan samoja eritelmiä kuin NRSC-testisykliin (1.4.3 kohta) jäljempänä kuvatulla tavalla.

Mitattavat kaasut on analysoitava seuraavilla laitteilla. Ei-lineaarisissa analysaattoreissa saa käyttää linearisoivia piirejä.

2.3.3.1   Hiilimonoksidin (CO) analyysi

Hiilimonoksidianalysaattorin on oltava tyypiltään ei-dispersiivinen infrapuna-absorptioanalysaattori (NDIR).

2.3.3.2   Hiilidioksidin (CO2) analyysi

Hiilidioksidianalysaattorin on oltava tyypiltään ei-dispersiivinen infrapuna-absorptioanalysaattori (NDIR).

2.3.3.3   Hiilivetyjen (HC) analyysi

Hiilivetyanalysaattorin on oltava tyypiltään lämmitetty liekki-ionisaatioilmaisin (HFID), jonka ilmaisinta, venttiilejä, putkistoja ja muita osia lämmitetään siten, että kaasun lämpötilana voidaan pitää 463 K (190 °C) ± 10K.

2.3.3.4   Typen oksidien (NOx) analyysi

Typen oksidien analysaattorin on oltava tyypiltään kemiluminesenssi-ilmaisin (CLD) tai lämmitetty kemiluminesenssi-ilmaisin (HCLD), jossa on NO2/NO-muunnin, jos mittaus tehdään kuivana. Jos mittaus tehdään märkänä, on käytettävä HCLD-analysaattoria, jonka muuntimen lämpötilan on oltava yli 328 K (55 °C), jos vesijäähdytyskokeen (liitteen III lisäyksen 2 kohta 1.9.2.2) tulos on tyydyttävä.

Sekä CLD:n että HCLD:n osalta näytteenottokäytävän seinämät pidetään lämpötilassa 328 K — 473 K (55 °C — 200 °C) muuntimeen asti kuivana tapahtuvassa mittauksessa ja analysaattoriin asti märkänä tapahtuvassa mittauksessa.

2.3.4   Ilman ja polttoaineen suhteen mittaaminen

Edellä 2.2.3 kohdassa määritellyn pakokaasuvirran määrittämiseen käytettävän ilman ja polttoaineen suhteen mittauslaitteen on oltava sirkoniumoksidityyppinen laaja-alueinen ilmapolttoainesuhdeanturi tai lambda-anturi.

Anturi on kiinnitettävä suoraan pakoputkeen kohdassa, jossa pakokaasun lämpötila on riittävän korkea estämään veden kondensoitumisen.

Anturin ja siihen kiinteästi liittyvien elektronisten laitteiden tarkkuuden on oltava seuraavissa rajoissa:

± 3 % lukemasta λ < 2

± 5 % lukemasta 2 ≤ λ < 5

± 10 % lukemasta 5 ≤ λ

Edellä määritellyn tarkkuuden saavuttamiseksi anturi on kalibroitava laitevalmistajan ohjeiden mukaisesti.

2.3.5   Kaasupäästöjen näytteenotto

2.3.5.1   Raakapakokaasuvirta

Raakapakokaasun päästöjen laskemiseen sovelletaan samoja eritelmiä kuin NRSC-testisykliin (1.4.4 kohta) jäljempänä kuvatulla tavalla.

Kaasupäästöjen näytteenottimet on sijoitettava ainakin 0,5 metrin tai kolme kertaa pakoputken halkaisijan mitan päähän — riippuen siitä, kumpi on suurempi — virtaussuuntaa vastaan pakokaasujärjestelmän poistoaukosta mahdollisuuksien mukaan ja riittävän lähelle moottoria, jotta voidaan varmistaa, että pakokaasun lämpötila on anturin kohdalla vähintään 343 K (70 °C).

Siinä tapauksessa, että kysymyksessä on monisylinterinen moottori, jossa on haaroitettu pakosarja, näytteenottoputken suu tulee sijoittaa riittävän pitkälle virtaussuuntaan, jotta varmistetaan, että näyte edustaa keskimääräistä pakokaasupäästöä kaikista sylintereistä. Jos monisylinterisessä moottorissa, esimerkiksi V-moottorissa, on selkeästi toisistaan erillään olevat pakosarjat, näyte voidaan ottaa kustakin ryhmästä erikseen ja laskea pakokaasun keskimääräiset päästöt. Myös muita menetelmiä, joiden on osoitettu vastaavan edellä mainittuja menetelmiä, voidaan käyttää. Pakokaasupäästöjen laskennassa on käytettävä pakokaasun kokonaismassavirtaa.

Jos pakokaasun koostumukseen vaikutetaan jollakin jälkikäsittelyjärjestelmällä, pakokaasunäyte on otettava virtaussuuntaa vastaan tällaisesta laitteesta I vaiheen testeissä ja virtaussuuntaan tällaisesta laitteesta II vaiheen testeissä.

2.3.5.2   Laimennettu pakokaasuvirta

Jos käytetään täysvirtauslaimennusjärjestelmää, sovelletaan seuraavia eritelmiä.

Moottorin ja täysvirtauslaimennusjärjestelmän välisen pakoputken on oltava liitteen VI vaatimusten mukainen.

Kaasupäästöjen näytteenotin (näytteenottimet) on asennettava laimennustunneliin hiukkasten näytteenottimen lähelle kohtaan, jossa laimennusilma ja pakokaasu ovat hyvin sekoittuneet.

Näytteenotto voidaan yleensä tehdä kahdella tavalla:

| — | epäpuhtauksia kerätään näytepussiin koko syklin ajan ja mitataan testin päätyttyä, |
| --- | --- |

—

epäpuhtauksia kerätään näytepussiin koko syklin ajan ja mitataan testin päätyttyä,

| — | epäpuhtauksia kerätään jatkuvasti ja ne integroidaan koko syklin ajalle; tämä menetelmä on pakollinen HC:n ja NOx:n osalta. |
| --- | --- |

—

epäpuhtauksia kerätään jatkuvasti ja ne integroidaan koko syklin ajalle; tämä menetelmä on pakollinen HC:n ja NOx:n osalta.

Taustapitoisuuksista kerätään näytteet näytepussiin ylempää laimennustunnelista, ja taustapitoisuudet vähennetään päästöpitoisuuksista lisäyksessä 3 olevan 2.2.3 kohdan mukaisesti.

2.4   Hiukkasten määrittäminen

Hiukkasten määrittäminen vaatii laimennusjärjestelmän. Laimennus voidaan toteuttaa joko osavirtauslaimennusjärjestelmällä tai täysvirtauslaimennusjärjestelmällä. Laimennusjärjestelmän virtauskapasiteetin on oltava riittävä estämään täysin veden kondensoituminen laimennus- ja näytteenottojärjestelmiin ja pitämään laimennetun pakokaasun lämpötila 315 K:n (42 °C) ja 325 K:n (52 °C) välillä välittömästi virtaussuuntaa vastaan suodattimien pitimistä. Laimennusilmasta saa poistaa kosteuden ennen sen johtamista laimennusjärjestelmään, jos ilman kosteus on suuri. Jos ulkoilman lämpötila on alle 293 K (20 °C), laimennusilma on suositeltavaa esilämmittää lämpötilan ylärajan 303 K (30 °C) yläpuolelle. Laimennusilman lämpötila saa kuitenkin olla enintään 325 K (52 °C) ennen pakokaasun johtamista laimennustunneliin.

Hiukkasten näytteenotin on asennettava lähelle kaasupäästöjen näytteenotinta, ja asennuksen on oltava 2.3.5 kohdan säännösten mukainen.

Hiukkasten massan määrittämiseksi tarvitaan hiukkasten näytteenottojärjestelmä, hiukkasten näytteenottosuodattimet, mikrogrammavaaka ja punnituskammio, jonka lämpötila ja kosteus on säädelty.

Osavirtauslaimennusjärjestelmän eritelmät

Osavirtauslaimennusjärjestelmä on suunniteltava hajottamaan pakokaasuvirta kahteen osaan, joista pienempi laimennetaan ilmalla ja jota sen jälkeen käytetään hiukkasten mittaukseen. Tämän vuoksi on olennaisen tärkeää, että laimennussuhde määritetään erittäin tarkasti. Pakokaasuvirta voidaan jakaa eri menetelmillä, jolloin käytettävä jakomenetelmä määrää käytettävät näytteenottolaitteet ja -menettelyt varsin pitkälle (liitteen VI kohta 1.2.1.1).

Osavirtauslaimennusjärjestelmän ohjaus vaatii nopeaa järjestelmävastetta. Järjestelmän muunnosaika määritetään lisäyksen 2 kohdassa 1.11.1 kuvatulla menetelmällä.

Jos pakokaasuvirran mittauksen (ks. edellinen kohta) ja osavirtausjärjestelmän yhdistetty muunnosaika alle 0,3 sekuntia, voidaan käyttää tosiaikaista ohjausta. Jos muunnosaika on yli 0,3 sekuntia, on käytettävä aiemmin tallennettuun testikäyttöön perustuvaa ennakoivaa ohjausta. Tässä tapauksessa nousuaika saa olla enintään 1 sekunti ja yhdistelmän viive enintään 10 sekuntia.

Järjestelmän kokonaisvaste on suunniteltava siten, että varmistetaan pakokaasun massavirtaan suhteutettu edustava hiukkasnäyte, GSE
  . Suhteen määrittämiseksi on tehtävä regressioanalyysi GSE
  :n ja GEXHW
  välillä vähintään 5 Hz:n tiedonkeruutaajuudella, ja seuraavat kriteerit on täytettävä:

| — | GSE
  :n ja GEXHW
  :n välisen regressioanalyysin korrelaatiokertoimen r2
  on oltava vähintään 0,95. |
| --- | --- |

—

GSE
  :n ja GEXHW
  :n välisen regressioanalyysin korrelaatiokertoimen r2
  on oltava vähintään 0,95.

| — | GSE
  :n ja GEXHW
  :n välinen estimaatin keskivirhe saa olla enintään 5 % GSE
  :n enimmäisarvosta. |
| --- | --- |

—

GSE
  :n ja GEXHW
  :n välinen estimaatin keskivirhe saa olla enintään 5 % GSE
  :n enimmäisarvosta.

| — | Regressiolinjan GSE
  -leikkaus saa olla enintään ± 2 % GSE
  :n enimmäisarvosta. |
| --- | --- |

—

Regressiolinjan GSE
  -leikkaus saa olla enintään ± 2 % GSE
  :n enimmäisarvosta.

Vaihtoehtoisesti voidaan tehdä esitesti, ja esitestin pakokaasumassavirtasignaalia voidaan käyttää hiukkasjärjestelmän näytevirran ohjaukseen (’ennakoiva ohjaus’). Tällainen menettely on tarpeen, jos hiukkasjärjestelmän muunnosaika, t
  50,P, ja/tai pakokaasumassavirtasignaalin muunnosaika, t
  50,F, on yli 0,3 sekuntia. Osavirtauslaimennusjärjestelmän oikea ohjaus saavutetaan, jos GSE
  :n ohjaukseen käytettävän esitestin GEXHW
  ,pre:n aikamerkkiä siirretään ’ennakointiajalla’t
  50,P + t
  50,F.

GSE
  :n ja GEXHW
  :n välisen korrelaation määrittämiseen käytetään varsinaisen testin aikana kerättyjä tietoja siten, että GEXHW
  :n aikaa mukautetaan GSE
  :hen liittyvällä t50,F:llä (t
  50,P:tä ei käytetä ajan mukauttamiseen). GEXHW
  :n ja GSE
  :n välinen aikasiirtymä on siis niiden lisäyksessä 2 olevan 2.6 kohdan mukaisesti määriteltyjen muunnosaikojen välinen ero.

Osavirtauslaimennusjärjestelmissä on kiinnitettävä erityistä huomiota näytevirran GSE
  tarkkuuteen, jos sitä ei mitata suoraan, vaan se määritetään virtauseron mittauksella:

G

  SE
  = G

  TOTW
  - G

  DILW

Tässä tapauksessa ± 2 prosentin tarkkuus GTOTW
  :lle ja GDILW
  :lle ei riitä takaamaan GSE
  :n riittävää tarkkuutta. Jos kaasuvirta määritetään virtauseron mittauksella, eron suurimman virheen on oltava sellainen, että GSE
  :n tarkkuus on ± 5 %, kun laimennussuhde on alle 15. Se voidaan laskea ottamalla kunkin laitteen virheistä neliöllinen keskiarvo.

GSE
  :n riittävä tarkkuus voidaan saavuttaa jollain seuraavista menetelmistä:

| a) | GTOTW
  :n ja GDILW
  :n absoluuttinen tarkkuus on ± 0,2 %, mikä takaa sen, että GSE
  :n tarkkuus on ≤ 5 %, kun laimennussuhde on 15. Suuremmilla laimennussuhteilla esiintyy kuitenkin suurempia virheitä. |
| --- | --- |

a)

GTOTW
  :n ja GDILW
  :n absoluuttinen tarkkuus on ± 0,2 %, mikä takaa sen, että GSE
  :n tarkkuus on ≤ 5 %, kun laimennussuhde on 15. Suuremmilla laimennussuhteilla esiintyy kuitenkin suurempia virheitä.

| b) | Kalibroidaan GDILW
  suhteessa GTOTW
  :iin siten, että saavutetaan samat GSE
  :n tarkkuudet kuin a kohdassa. Yksityiskohtaisia tietoja tällaisesta kalibroinnista on annettu lisäyksessä 2 olevassa 2.6 kohdassa. |
| --- | --- |

b)

Kalibroidaan GDILW
  suhteessa GTOTW
  :iin siten, että saavutetaan samat GSE
  :n tarkkuudet kuin a kohdassa. Yksityiskohtaisia tietoja tällaisesta kalibroinnista on annettu lisäyksessä 2 olevassa 2.6 kohdassa.

| c) | GSE
  :n tarkkuus määritetään epäsuorasti laimennussuhteen tarkkuudesta, joka määritetään merkkikaasulla, esim. CO2:lla. Tässäkin tapauksessa saavutetaan a kohdan menetelmää vastaavat GSE
  :n tarkkuudet. |
| --- | --- |

c)

GSE
  :n tarkkuus määritetään epäsuorasti laimennussuhteen tarkkuudesta, joka määritetään merkkikaasulla, esim. CO2:lla. Tässäkin tapauksessa saavutetaan a kohdan menetelmää vastaavat GSE
  :n tarkkuudet.

| d) | GTOTW
  :n ja GDILW
  :n absoluuttinen tarkkuus on ± 2 % täydestä asteikosta, GTOTW
  :n ja GDILW
  :n eron suurin virhe on 0,2 % ja epälineaarisuusvirhe on ± 0,2 % suurimmasta testin aikana havaitusta GTOTW
  :sta. |
| --- | --- |

d)

GTOTW
  :n ja GDILW
  :n absoluuttinen tarkkuus on ± 2 % täydestä asteikosta, GTOTW
  :n ja GDILW
  :n eron suurin virhe on 0,2 % ja epälineaarisuusvirhe on ± 0,2 % suurimmasta testin aikana havaitusta GTOTW
  :sta.

2.4.1   Hiukkasten näytteenottosuodattimet

2.4.1.1   Suodattimen eritelmä

Varmentamistesteissä on käytettävä fluorihiilipinnoitettuja lasikuitusuodattimia tai fluorihiilipohjaisia kalvosuodattimia. Erikoissovelluksiin voidaan käyttää myös erilaisia suodatinmateriaaleja. Kaikkien suodatintyyppien 0,3 μm DOP (dioktyyliftalaatti) -keräystehokkuuden on oltava vähintään 99 % kaasun pintanopeudella 35—100 cm/s. Kun suoritetaan vastaavuustestejä laboratorioiden välillä tai valmistajan ja hyväksyntäviranomaisen välillä, on käytettävä laadultaan täysin toisiaan vastaavia suodattimia.

2.4.1.2   Suodattimen koko

Hiukkassuodattimen pienin halkaisija on 47 mm (suodatusläpimitta 37 mm). Myös halkaisijaltaan suurempia suodattimia voidaan käyttää (2.4.1.5 kohta).

2.4.1.3   Ensisijaiset suodattimet ja toissijaiset suodattimet

Laimennetusta pakokaasusta on otettava testijakson aikana näytteet sarjaan sijoitetulla suodatinparilla (yksi ensisijainen suodatin ja yksi toissijainen suodatin). Toissijainen suodatin saa sijaita enintään 100 mm virtaussuuntaan ensisijaisesta suodattimesta, eikä se saa koskettaa ensisijaista suodatinta. Suodattimet voidaan punnita erikseen tai parina siten, että tahrapuolet ovat vastakkain.

2.4.1.4   Suodattimen pintanopeus

Kaasun pintanopeuden suodattimen läpi on oltava 35—100 cm/s. Paineen putoamisen kasvu testin alun ja lopun välillä saa olla enintään 25 kPa.

2.4.1.5   Suodattimen kuormitus

Seuraavassa taulukossa esitetään yleisimpien suodatinkokojen suositellut vähimmäiskuormitukset. Suurten suodattimien vähimmäiskuormituksen on oltava 0,065 mg 1000 mm2:n suodatusalaa kohden.

| Suodattimen halkaisija
  (mm) | Suositeltu suodatusalan läpimitta (mm) | Suositeltu vähimmäiskuormitus
  (mg) |
| --- | --- | --- |
| 47 | 37 | 0,11 |
| 70 | 60 | 0,25 |
| 90 | 80 | 0,41 |
| 110 | 100 | 0,62 |

Suodattimen halkaisija

(mm)

Suositeltu suodatusalan läpimitta (mm)

Suositeltu vähimmäiskuormitus

(mg)

47

37

0,11

70

60

0,25

90

80

0,41

110

100

0,62

2.4.2   Punnituskammion ja analyysivaa'an eritelmät

2.4.2.1   Punnituskammion olosuhteet

Kammion (tai huoneen), jossa hiukkassuodattimet vakautetaan ja punnitaan, lämpötilan on pysyttävä alueella 295 K (22 °C) ± 3 K kaikkien suodatinten vakautuksen ja punnituksen ajan. Kosteus on pidettävä 282,5 K (9,5 °C) ± 3 K kastepisteessä ja 45 ± 8 prosentin suhteellisessa kosteudessa.

2.4.2.2   Vertailusuodattimen punnitus

Kammion (tai huoneen) ilmassa ei saa olla epäpuhtauksia (esimerkiksi pölyä), jotka voisivat laskeutua hiukkassuodattimille niiden vakauttamisen aikana. Punnitushuoneen olot saavat poiketa 2.4.2.1 kohdassa eritellyistä, jos poikkeama kestää enintään 30 minuuttia. Punnituskammion on täytettävä vaaditut eritelmät ennen henkilökunnan saapumista sinne. Ainakin kaksi käyttämätöntä vertailusuodatinta tai vertailusuodatinparia on punnittava neljän tunnin kuluessa näytteenottosuodattimen tai -suodatinparin punnituksesta, mutta mieluimmin samanaikaisesti näiden kanssa. Niiden on oltava saman kokoisia ja samasta materiaalista kuin näytteenottosuodattimien.

Jos vertailusuodattimien (suodatinparien) keskimääräinen paino muuttuu yli 10 μg näytteenottosuodattimien punnitusten välillä, on kaikki näytteenottosuodattimet heitettävä pois ja päästötestit uusittava.

Jos 2.4.2.1 kohdassa esitettyjä punnituskammion vakauskriteerejä ei täytetä, mutta vertailusuodattimen (suodatinparin) punnitus on edellä esitettyjen kriteerien mukainen, valmistaja voi joko hyväksyä näytteenottosuodattimien painot tai hylätä testit, korjata punnitushuoneen säätöjärjestelmän ja uusia testin.

2.4.2.3   Analyysivaaka

Kaikkien suodattimien painojen määrittämiseen käytettävän analyysivaa'an tarkkuuden (keskipoikkeaman) on oltava 2 μg ja erotuskyvyn 1 μg (1 numero = 1 μg).

2.4.2.4   Staattisen sähkön vaikutusten eliminoiminen

Staattisen sähkön vaikutuksen eliminoimiseksi suodattimet on neutralisoitava ennen punnitusta esimerkiksi poloniumneutraloijalla tai vaikutukseltaan vastaavalla laitteella.

2.4.3   Hiukkasnäytteiden mittauksen lisäeritelmät

Kaikki laimennusjärjestelmän ja näytteenottojärjestelmän raaka- ja laimennetun pakokaasun kanssa kosketuksiin joutuvat osat pakoputkesta suodatintelineeseen on suunniteltava siten, että hiukkasten kerääntyminen tai muuttuminen on mahdollisimman vähäistä. Kaikki osat on valmistettava sähköä johtavista materiaaleista, jotka eivät reagoi pakokaasun aineosien kanssa, ja ne on maadoitettava sähköisesti sähköstaattisten vaikutusten estämiseksi.”

| 6) | Muutetaan lisäys 2 seuraavasti:






  a) | Muutetaan otsikko seuraavasti: |
| --- | --- | --- |

6)

Muutetaan lisäys 2 seuraavasti:

a)

Muutetaan otsikko seuraavasti:

| b) | Muutetaan 1.2.2 kohta seuraavasti:
  Lisätään nykyisen tekstin jälkeen seuraavat kohdat:
  ”Tämä tarkkuus tarkoittaa sitä, että sekoitukseen käytettävät primaarikaasut on pystyttävä määrittämään vähintään ± 1 prosentin tarkkuudella ja että määrityksen on perustuttava kansallisiin tai kansainvälisiin kaasustandardeihin. Tarkastus suoritetaan 15 ja 50 prosentin välillä täydestä asteikosta kunkin sellaisen kalibroinnin osalta, jossa käytetään sekoituslaitetta. Jos ensimmäinen tarkastus epäonnistuu, voidaan suorittaa lisätarkastus jollain toisella kalibrointikaasulla.
  Vaihtoehtoisesti sekoituslaite voidaan tarkastaa lineaarisella instrumentilla, esimerkiksi käyttämällä NOkaasua CLD:n kanssa. Instrumentin vertailuarvo asetetaan suoraan instrumenttiin yhdistetyllä vertailukaasulla. Sekoituslaite on tarkastettava käytetyissä asetuksissa, ja nimellisarvoa on verrattava instrumentin mitattuun pitoisuuteen. Tämän erotuksen on oltava kussakin pisteessä ± 1 % nimellisarvosta.
  Muita hyvään insinööritapaan perustuvia menetelmiä voidaan käyttää kaikkien osapuolten etukäteen antamalla suostumuksella.
  HUOMAUTUS: Analysaattorin tarkan kalibrointikäyrän määrittämisessä suositellaan käytettävän tarkkuuskaasunjakajaa, jonka tarkkuus on ± 1 %. Laitevalmistajan on kalibroitava kaasunjakaja.” |
| --- | --- |

b)

Muutetaan 1.2.2 kohta seuraavasti:

Lisätään nykyisen tekstin jälkeen seuraavat kohdat:

”Tämä tarkkuus tarkoittaa sitä, että sekoitukseen käytettävät primaarikaasut on pystyttävä määrittämään vähintään ± 1 prosentin tarkkuudella ja että määrityksen on perustuttava kansallisiin tai kansainvälisiin kaasustandardeihin. Tarkastus suoritetaan 15 ja 50 prosentin välillä täydestä asteikosta kunkin sellaisen kalibroinnin osalta, jossa käytetään sekoituslaitetta. Jos ensimmäinen tarkastus epäonnistuu, voidaan suorittaa lisätarkastus jollain toisella kalibrointikaasulla.

Vaihtoehtoisesti sekoituslaite voidaan tarkastaa lineaarisella instrumentilla, esimerkiksi käyttämällä NOkaasua CLD:n kanssa. Instrumentin vertailuarvo asetetaan suoraan instrumenttiin yhdistetyllä vertailukaasulla. Sekoituslaite on tarkastettava käytetyissä asetuksissa, ja nimellisarvoa on verrattava instrumentin mitattuun pitoisuuteen. Tämän erotuksen on oltava kussakin pisteessä ± 1 % nimellisarvosta.

Muita hyvään insinööritapaan perustuvia menetelmiä voidaan käyttää kaikkien osapuolten etukäteen antamalla suostumuksella.

HUOMAUTUS: Analysaattorin tarkan kalibrointikäyrän määrittämisessä suositellaan käytettävän tarkkuuskaasunjakajaa, jonka tarkkuus on ± 1 %. Laitevalmistajan on kalibroitava kaasunjakaja.”

| c) | Muutetaan 1.5.5.1 kohta seuraavasti:






  i) | Korvataan ensimmäinen virke seuraavasti:
  ”Analysaattorin kalibrointikäyrä laaditaan ainakin kuudella kalibrointipisteellä (nollaa lukuun ottamatta), jotka jakautuvat mahdollisimman tasaisesti.” |
| --- | --- | --- |

c)

Muutetaan 1.5.5.1 kohta seuraavasti:

i)

Korvataan ensimmäinen virke seuraavasti:

”Analysaattorin kalibrointikäyrä laaditaan ainakin kuudella kalibrointipisteellä (nollaa lukuun ottamatta), jotka jakautuvat mahdollisimman tasaisesti.”

| ii) | Korvataan kolmas alakohta seuraavasti:
  ”Kalibrointikäyrä saa poiketa enintään ± 2 % kunkin kalibrointipisteen nimellisarvosta ja enintään ± 0,3 % täydestä asteikosta nollakohdassa.” |
| --- | --- |

ii)

Korvataan kolmas alakohta seuraavasti:

”Kalibrointikäyrä saa poiketa enintään ± 2 % kunkin kalibrointipisteen nimellisarvosta ja enintään ± 0,3 % täydestä asteikosta nollakohdassa.”

| d) | Korvataan 1.5.5.2 kohdan viimeinen alakohta seuraavasti:
  ”Kalibrointikäyrä saa poiketa enintään ± 4 % kunkin kalibrointipisteen nimellisarvosta ja enintään ± 0,3 % täydestä asteikosta nollakohdassa.” |
| --- | --- |

d)

Korvataan 1.5.5.2 kohdan viimeinen alakohta seuraavasti:

”Kalibrointikäyrä saa poiketa enintään ± 4 % kunkin kalibrointipisteen nimellisarvosta ja enintään ± 0,3 % täydestä asteikosta nollakohdassa.”

| e) | Korvataan 1.8.3 kohta seuraavasti:
  ”Hapen vaikutus määritetään otettaessa analysaattori käyttöön ja laajojen huoltojen jälkeen.
  Valitaan sellainen alue, jossa hapen vaikutuksen määrittämisessä käytettävät kaasut ovat ylemmän 50 prosentin alueella. Testin suorittamisen aikana uunin lämpötilan on oltava vaatimusten mukainen.






  1.8.3.1 | Hapen vaikutuksen määrittämisessä käytettävät kaasut
  Hapen vaikutuksen määrittämisessä käytettävien kaasujen on sisällettävä propaania, jossa on 350 ppmC ± 75 ppmC hiilivetyä. Pitoisuusarvo on määritettävä kalibrointikaasujen toleransseille kaikkien hiilivetyjen ja epäpuhtauksien kromatografisella analyysillä tai dynaamisella sekoituksella. Hapella varustetun typen on toimittava tärkeimpänä laimennusaineena. Dieselmoottoreiden testaukseen tarvittavat sekoitukset ovat seuraavat:






  O2-pitoisuus | Täyttökaasu |
| --- | --- | --- | --- |
| 21 (20 — 22) | Typpi |
| 10 (9 — 22) | Typpi |
| 5 (4 — 6) | Typpi |

e)

Korvataan 1.8.3 kohta seuraavasti:

”Hapen vaikutus määritetään otettaessa analysaattori käyttöön ja laajojen huoltojen jälkeen.

Valitaan sellainen alue, jossa hapen vaikutuksen määrittämisessä käytettävät kaasut ovat ylemmän 50 prosentin alueella. Testin suorittamisen aikana uunin lämpötilan on oltava vaatimusten mukainen.

1.8.3.1

Hapen vaikutuksen määrittämisessä käytettävät kaasut

Hapen vaikutuksen määrittämisessä käytettävien kaasujen on sisällettävä propaania, jossa on 350 ppmC ± 75 ppmC hiilivetyä. Pitoisuusarvo on määritettävä kalibrointikaasujen toleransseille kaikkien hiilivetyjen ja epäpuhtauksien kromatografisella analyysillä tai dynaamisella sekoituksella. Hapella varustetun typen on toimittava tärkeimpänä laimennusaineena. Dieselmoottoreiden testaukseen tarvittavat sekoitukset ovat seuraavat:

O2-pitoisuus

2

Täyttökaasu

21 (20 — 22)

Typpi

10 (9 — 22)

Typpi

5 (4 — 6)

Typpi

| 1.8.3.2 | Menettely






  a) | Analysaattori nollataan. |
| --- | --- | --- |

1.8.3.2

Menettely

a)

Analysaattori nollataan.

| b) | Analysaattorin vertailukaasun arvoksi asetetaan 21 prosentin happisekoitus. |
| --- | --- |

b)

Analysaattorin vertailukaasun arvoksi asetetaan 21 prosentin happisekoitus.

| c) | Nollavaste tarkastetaan uudelleen. Jos vasteen arvo on muuttunut yli 0,5 % täydestä asteikosta, toistetaan a ja b alakohta. |
| --- | --- |

c)

Nollavaste tarkastetaan uudelleen. Jos vasteen arvo on muuttunut yli 0,5 % täydestä asteikosta, toistetaan a ja b alakohta.

| d) | Syötetään hapen vaikutuksen määrittämisen 5 prosentin ja 10 prosentin kaasut. |
| --- | --- |

d)

Syötetään hapen vaikutuksen määrittämisen 5 prosentin ja 10 prosentin kaasut.

| e) | Nollavaste tarkastetaan uudelleen. Jos vasteen arvo on muuttunut yli ± 1 % täydestä asteikosta, testi toistetaan. |
| --- | --- |

e)

Nollavaste tarkastetaan uudelleen. Jos vasteen arvo on muuttunut yli ± 1 % täydestä asteikosta, testi toistetaan.

| f) | Hapen vaikutus (%O2I) kunkin d alakohdassa tarkoitetun seoksen osalta lasketaan seuraavasti:








  A | = | b alakohdassa käytetyn vertailukaasun hiilivetypitoisuus (ppm C) |
| --- | --- | --- | --- |
| B | = | d alakohdassa käytettyjen hapen vaikutuksen määrittämisen vertailukaasujen hiilivetypitoisuus (ppm C) |
| C | = | analysaattorivaste |
| D | = | prosenttiosuus A:sta johtuvasta täyden asteikon analysaattorivasteesta. |

f)

Hapen vaikutus (%O2I) kunkin d alakohdassa tarkoitetun seoksen osalta lasketaan seuraavasti:

2

A

=

b alakohdassa käytetyn vertailukaasun hiilivetypitoisuus (ppm C)

B

=

d alakohdassa käytettyjen hapen vaikutuksen määrittämisen vertailukaasujen hiilivetypitoisuus (ppm C)

C

=

analysaattorivaste

Formula

D

=

prosenttiosuus A:sta johtuvasta täyden asteikon analysaattorivasteesta.

| g) | Hapen vaikutuksen prosenttiosuuden (%O2I) on oltava alle ± 3,0 % kaikkien vaadittujen hapen vaikutuksen määrittämisessä käytettyjen kaasujen osalta ennen testausta. |
| --- | --- |

g)

Hapen vaikutuksen prosenttiosuuden (%O2I) on oltava alle ± 3,0 % kaikkien vaadittujen hapen vaikutuksen määrittämisessä käytettyjen kaasujen osalta ennen testausta.

2

| h) | Jos hapen vaikutus on yli ± 3,0 %, valmistajan ohjeiden ylä- ja alapuolella olevaa ilmavirtaa on säädettävä portaittain ja 1.8.1 kohta toistettava kunkin virran osalta. |
| --- | --- |

h)

Jos hapen vaikutus on yli ± 3,0 %, valmistajan ohjeiden ylä- ja alapuolella olevaa ilmavirtaa on säädettävä portaittain ja 1.8.1 kohta toistettava kunkin virran osalta.

| i) | Jos hapen vaikutus on yli ± 3,0 % ilmavirran säätämisen jälkeen, polttoainevirtaa ja sen jälkeen näytevirtaa muutetaan ja 1.8.1 kohta toistetaan kunkin uuden asetuksen osalta. |
| --- | --- |

i)

Jos hapen vaikutus on yli ± 3,0 % ilmavirran säätämisen jälkeen, polttoainevirtaa ja sen jälkeen näytevirtaa muutetaan ja 1.8.1 kohta toistetaan kunkin uuden asetuksen osalta.

| j) | Jos hapen vaikutus on edelleen yli ± 3,0 %, analysaattori, FID-polttoaine tai polttimen ilma on korjattava tai vaihdettava ennen testausta. Sen jälkeen tässä kohdassa esitetty menettely toistetaan korjatuille tai vaihdetuille laitteille tai kaasuille.” |
| --- | --- |

j)

Jos hapen vaikutus on edelleen yli ± 3,0 %, analysaattori, FID-polttoaine tai polttimen ilma on korjattava tai vaihdettava ennen testausta. Sen jälkeen tässä kohdassa esitetty menettely toistetaan korjatuille tai vaihdetuille laitteille tai kaasuille.”

| f) | Muutetaan 1.9.2.2 kohta seuraavasti:






  i) | Korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti:
  ”Tätä tarkistusta käytetään ainoastaan kostean kaasun konsentraatiomittauksiin. Veden vaimennuksen laskemisessa on otettava huomioon NO-vertailukaasun laimentaminen vesihöyryllä ja seoksen vesihöyrykonsentraation määrittäminen testauksen aikana odotettuun arvoon. (H)CLD-analysaattorin lpäi johdetaan NO-vertailukaasua, jonka konsentraatio on 80—100 prosenttia tavallisen käyttöalueen koko asteikosta, ja NO-arvo kirjataan arvona D. NO-vertailukaasu kuplitetaan tämän jälkeen huoneenlämpöisen veden läpi ja johdetaan (H)CLD-analysaattorin läpi, jonka jälkeen NO-arvo kirjataan arvona C. Veden lämpötila määritetään ja kirjataan F:nä. Seoksen kylläisen vesihöyryn paine, joka vastaa kuplitusveden lämpötilaa F, on määritettävä ja kirjattava arvona G. Seoksen vesihöyrykonsentraatio (H, prosentteina) lasketaan seuraavasti:” |
| --- | --- | --- |

f)

Muutetaan 1.9.2.2 kohta seuraavasti:

i)

Korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”Tätä tarkistusta käytetään ainoastaan kostean kaasun konsentraatiomittauksiin. Veden vaimennuksen laskemisessa on otettava huomioon NO-vertailukaasun laimentaminen vesihöyryllä ja seoksen vesihöyrykonsentraation määrittäminen testauksen aikana odotettuun arvoon. (H)CLD-analysaattorin lpäi johdetaan NO-vertailukaasua, jonka konsentraatio on 80—100 prosenttia tavallisen käyttöalueen koko asteikosta, ja NO-arvo kirjataan arvona D. NO-vertailukaasu kuplitetaan tämän jälkeen huoneenlämpöisen veden läpi ja johdetaan (H)CLD-analysaattorin läpi, jonka jälkeen NO-arvo kirjataan arvona C. Veden lämpötila määritetään ja kirjataan F:nä. Seoksen kylläisen vesihöyryn paine, joka vastaa kuplitusveden lämpötilaa F, on määritettävä ja kirjattava arvona G. Seoksen vesihöyrykonsentraatio (H, prosentteina) lasketaan seuraavasti:”

| ii) | Korvataan kolmas alakohta seuraavasti:
  ”ja kirjataan De:nä. Dieselpakokaasun osalta kokeen aikana suurin odotettavissa oleva pakokaasun vesihöyrypitoisuus (%) arvioidaan pakokaasun CO2-enimmäispitoisuudesta tai laimentamattomasta CO2-vertailukaasupitoisuudesta (A, mitattuna 1.9.2.1 kohdan mukaisesti) olettaen, että polttoaineen atomien H/C-suhde on 1,8:1, seuraavasti:” |
| --- | --- |

ii)

Korvataan kolmas alakohta seuraavasti:

”ja kirjataan De:nä. Dieselpakokaasun osalta kokeen aikana suurin odotettavissa oleva pakokaasun vesihöyrypitoisuus (%) arvioidaan pakokaasun CO2-enimmäispitoisuudesta tai laimentamattomasta CO2-vertailukaasupitoisuudesta (A, mitattuna 1.9.2.1 kohdan mukaisesti) olettaen, että polttoaineen atomien H/C-suhde on 1,8:1, seuraavasti:”

2

2

| g) | Lisätään kohta seuraavasti:






  ”1.11 | NRTC-testissä tehtäviä raakapakokaasumittauksia koskevat lisäkalibrointivaatimukset |
| --- | --- | --- |

g)

Lisätään kohta seuraavasti:

”1.11

NRTC-testissä tehtäviä raakapakokaasumittauksia koskevat lisäkalibrointivaatimukset

| 1.11.1 | Analyysijärjestelmän vasteajan tarkastaminen
  Vasteajan arvioinnissa käytettävien järjestelmän asetusten on oltava täsmälleen samat kuin testikäytön mittauksessa (eli analysaattorin paine, virrat, suodatinasetukset ja kaikki muut vasteaikaan vaikuttavat muuttujat). Vasteaika määritetään tekemällä suora kaasukytkentä näytteenottimen imuaukkoon. Kaasukytkennän on tapahduttava alle 0,1 sekunnissa. Testissä käytettävien kaasujen on aiheutettava pitoisuudenmuutos, joka on vähintään 60 % täydestä asteikosta.
  Kunkin yksittäisen kaasuaineosan pitoisuus on kirjattava. Vasteajaksi määritellään kaasunkytkennän ja kirjatun pitoisuuden asianmukaisen muutoksen välinen aikaero. Järjestelmän vasteaika (t90) koostuu viiveestä mittausanturiin ja anturin nousuajasta. Viiveeksi määritellään aika muutoksesta (t0) siihen, kunnes vaste on 10 % lopullisesta lukemasta (t10). Nousuajaksi määritellään 10 % ja 90 % lopullisesta lukemasta olevien vasteiden välinen aika (t90 — t10).
  Analysaattori- ja pakovirtasignaalien aikojen yhdenmukaistamista varten raakapakokaasun mittauksessa muunnosajaksi määritellään aika muutoksesta (t0) siihen, kunnes vaste on 50 % lopullisesta lukemasta (t50).
  Järjestelmän vasteaika saa olla enintään 10 sekuntia ja nousuaika enintään 2,5 sekuntia kaikille rajoitetuille aineosille (CO, NOx, HC) ja kaikilla käytetyillä mittausalueilla. |
| --- | --- |

1.11.1

Analyysijärjestelmän vasteajan tarkastaminen

Vasteajan arvioinnissa käytettävien järjestelmän asetusten on oltava täsmälleen samat kuin testikäytön mittauksessa (eli analysaattorin paine, virrat, suodatinasetukset ja kaikki muut vasteaikaan vaikuttavat muuttujat). Vasteaika määritetään tekemällä suora kaasukytkentä näytteenottimen imuaukkoon. Kaasukytkennän on tapahduttava alle 0,1 sekunnissa. Testissä käytettävien kaasujen on aiheutettava pitoisuudenmuutos, joka on vähintään 60 % täydestä asteikosta.

Kunkin yksittäisen kaasuaineosan pitoisuus on kirjattava. Vasteajaksi määritellään kaasunkytkennän ja kirjatun pitoisuuden asianmukaisen muutoksen välinen aikaero. Järjestelmän vasteaika (t90) koostuu viiveestä mittausanturiin ja anturin nousuajasta. Viiveeksi määritellään aika muutoksesta (t0) siihen, kunnes vaste on 10 % lopullisesta lukemasta (t10). Nousuajaksi määritellään 10 % ja 90 % lopullisesta lukemasta olevien vasteiden välinen aika (t90 — t10).

90

0

10

90

10

Analysaattori- ja pakovirtasignaalien aikojen yhdenmukaistamista varten raakapakokaasun mittauksessa muunnosajaksi määritellään aika muutoksesta (t0) siihen, kunnes vaste on 50 % lopullisesta lukemasta (t50).

0

50

Järjestelmän vasteaika saa olla enintään 10 sekuntia ja nousuaika enintään 2,5 sekuntia kaikille rajoitetuille aineosille (CO, NOx, HC) ja kaikilla käytetyillä mittausalueilla.

x

| 1.11.2 | Pakokaasuvirran mittaamiseen tarkoitetun merkkikaasuanalysaattorin kalibrointi
  Jos käytetään merkkikaasupitoisuuden mittaamiseen tarkoitettua analysaattoria, se on kalibroitava standardikaasua käyttämällä.
  Kalibrointikäyrä laaditaan ainakin kymmenellä kalibrointipisteellä (nollaa lukuun ottamatta), jotka jakautuvat siten, että puolet pisteistä sijaitsee välillä 4 % — 20 % analysaattorin täydestä asteikosta ja loput välillä 20 % — 100 % täydestä asteikosta. Kalibrointikäyrä lasketaan pienimmän neliösumman menetelmällä.
  Kalibrointikäyrä saa poiketa kunkin kalibrointipisteen nimellisarvosta enintään ± 1 % täydestä asteikosta alueella, joka on 20 % — 100 % täydestä asteikosta. Lisäksi kalibrointikäyrä saa poiketa nimellisarvosta enintään ± 2 % alueella, joka on 4 % — 20 % täydestä asteikosta.
  Ennen testikäyttöä analysaattori on nollattava ja asetettava vertailukaasun arvot käyttämällä nollakaasua ja vertailukaasua, jonka nimellisarvo on yli 80 % analysaattorin täydestä asteikosta.” |
| --- | --- |

1.11.2

Pakokaasuvirran mittaamiseen tarkoitetun merkkikaasuanalysaattorin kalibrointi

Jos käytetään merkkikaasupitoisuuden mittaamiseen tarkoitettua analysaattoria, se on kalibroitava standardikaasua käyttämällä.

Kalibrointikäyrä laaditaan ainakin kymmenellä kalibrointipisteellä (nollaa lukuun ottamatta), jotka jakautuvat siten, että puolet pisteistä sijaitsee välillä 4 % — 20 % analysaattorin täydestä asteikosta ja loput välillä 20 % — 100 % täydestä asteikosta. Kalibrointikäyrä lasketaan pienimmän neliösumman menetelmällä.

Kalibrointikäyrä saa poiketa kunkin kalibrointipisteen nimellisarvosta enintään ± 1 % täydestä asteikosta alueella, joka on 20 % — 100 % täydestä asteikosta. Lisäksi kalibrointikäyrä saa poiketa nimellisarvosta enintään ± 2 % alueella, joka on 4 % — 20 % täydestä asteikosta.

Ennen testikäyttöä analysaattori on nollattava ja asetettava vertailukaasun arvot käyttämällä nollakaasua ja vertailukaasua, jonka nimellisarvo on yli 80 % analysaattorin täydestä asteikosta.”

| h) | Korvataan 2.2 kohta seuraavasti:






  ”2.2 | Kaasun virtausmittareiden tai virtauksen mittauslaitteiden kalibroinnin on perustuttava kansallisiin ja/tai kansainvälisiin standardeihin.
  Mittausvirhe saa olla enintään ± 2 % lukemasta.
  Osavirtauslaimennusjärjestelmissä on kiinnitettävä erityistä huomiota näytevirran GSE
  tarkkuuteen, jos sitä ei mitata suoraan, vaan se määritetään virtauseron mittauksella:

  G

  SE
  = G

  TOTW
  — G

  DILW


  Tässä tapauksessa ± 2 prosentin tarkkuus GTOTW
  :lle ja GDILW
  :lle ei riitä takaamaan GSE
  :n riittävää tarkkuutta. Jos kaasuvirta määritetään virtauseron mittauksella, eron suurimman virheen on oltava sellainen, että GSE
  :n tarkkuus on ± 5 %, kun laimennussuhde on alle 15. Se voidaan laskea ottamalla kunkin laitteen virheistä neliöllinen keskiarvo.” |
| --- | --- | --- |

h)

Korvataan 2.2 kohta seuraavasti:

”2.2

Kaasun virtausmittareiden tai virtauksen mittauslaitteiden kalibroinnin on perustuttava kansallisiin ja/tai kansainvälisiin standardeihin.

Mittausvirhe saa olla enintään ± 2 % lukemasta.

Osavirtauslaimennusjärjestelmissä on kiinnitettävä erityistä huomiota näytevirran GSE
  tarkkuuteen, jos sitä ei mitata suoraan, vaan se määritetään virtauseron mittauksella:

GSE

G

  SE
  = G

  TOTW
  — G

  DILW

G

SE

G

TOTW

G

DILW

Tässä tapauksessa ± 2 prosentin tarkkuus GTOTW
  :lle ja GDILW
  :lle ei riitä takaamaan GSE
  :n riittävää tarkkuutta. Jos kaasuvirta määritetään virtauseron mittauksella, eron suurimman virheen on oltava sellainen, että GSE
  :n tarkkuus on ± 5 %, kun laimennussuhde on alle 15. Se voidaan laskea ottamalla kunkin laitteen virheistä neliöllinen keskiarvo.”

GTOTW

GDILW

GSE

GSE

| i) | Lisätään kohta seuraavasti:






  ”2.6 | Osavirtauslaimennusjärjestelmää koskevat lisäkalibrointivaatimukset |
| --- | --- | --- |

i)

Lisätään kohta seuraavasti:

”2.6

Osavirtauslaimennusjärjestelmää koskevat lisäkalibrointivaatimukset

| 2.6.1 | Määräajoin tehtävä kalibrointi
  Jos näytekaasuvirta määritetään virtauseron mittauksella, virtausmittari tai virtauksen mittauslaite on kalibroitava jollakin seuraavista menetelmistä siten, että tunneliin menevä näytevirta GSE täyttää lisäyksessä 1 olevassa 2.4 kohdassa esitetyt tarkkuusvaatimukset:
  GDILW:n virtausmittari kytketään sarjaan GTOTW
  :n virtausmittarin kanssa ja näiden kahden virtausmittarin välinen ero kalibroidaan vähintään viidessä pisteessä siten, että virtausarvot on jaettu tasaisin välein alhaisimman testin aikana käytetyn GDILW-arvon ja testissä käytetyn GTOTW
  -arvon välille. Laimennustunneli voidaan ohittaa.
  Kalibroitu massavirtalaite kytketään sarjaan GTOTW
  :n virtausmittarin kanssa ja tarkkuus tarkastetaan testissä käytetyllä arvolla. Tämän jälkeen kalibroitu massavirtalaite kytketään sarjaan GDILW:n virtausmittarin kanssa ja tarkkuus tarkastetaan vähintään viidellä asetuksella, jotka vastaavat laimennussuhdetta 3—50 suhteessa testin aikana käytettyyn GTOTW
  :hen.
  Siirtoputki TT irrotetaan pakokaasuvirrasta, ja siirtoputkeen kytketään kalibroitu virtauksen mittauslaite, jonka alue sopii GSE:n mittaukseen. Tämän jälkeen GTOTW
  säädetään testissä käytettyyn arvoon ja GDILW säädetään vaiheittain vähintään viiteen arvoon, jotka vastaavat laimennussuhteita q välillä 3—50. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää erityistä kalibrointivirtaustietä, jossa tunneli ohitetaan, mutta jossa vastaavien mittareiden läpi kulkeva kokonaisvirta ja laimennusilman virta pidetään samana kuin varsinaisessa testissä.
  Siirtoputkeen TT syötetään merkkikaasua. Merkkikaasu voi olla pakokaasun aineosa, kuten CO2 tai NOx. Kun merkkikaasuaineosa on laimentunut tunnelissa, se mitataan. Tämä tehdään viidelle laimennussuhteelle välillä 3—50. Näytevirran tarkkuus määritetään laimennussuhteesta q:
  GSE = GTOTW
  /q

  Kaasuanalysaattorin tarkkuudet on otettava huomioon GSE:n tarkkuuden takaamiseksi. |
| --- | --- |

2.6.1

Määräajoin tehtävä kalibrointi

Jos näytekaasuvirta määritetään virtauseron mittauksella, virtausmittari tai virtauksen mittauslaite on kalibroitava jollakin seuraavista menetelmistä siten, että tunneliin menevä näytevirta GSE täyttää lisäyksessä 1 olevassa 2.4 kohdassa esitetyt tarkkuusvaatimukset:

SE

GDILW:n virtausmittari kytketään sarjaan GTOTW
  :n virtausmittarin kanssa ja näiden kahden virtausmittarin välinen ero kalibroidaan vähintään viidessä pisteessä siten, että virtausarvot on jaettu tasaisin välein alhaisimman testin aikana käytetyn GDILW-arvon ja testissä käytetyn GTOTW
  -arvon välille. Laimennustunneli voidaan ohittaa.

DILW

GTOTW

DILW

GTOTW

Kalibroitu massavirtalaite kytketään sarjaan GTOTW
  :n virtausmittarin kanssa ja tarkkuus tarkastetaan testissä käytetyllä arvolla. Tämän jälkeen kalibroitu massavirtalaite kytketään sarjaan GDILW:n virtausmittarin kanssa ja tarkkuus tarkastetaan vähintään viidellä asetuksella, jotka vastaavat laimennussuhdetta 3—50 suhteessa testin aikana käytettyyn GTOTW
  :hen.

GTOTW

DILW

GTOTW

Siirtoputki TT irrotetaan pakokaasuvirrasta, ja siirtoputkeen kytketään kalibroitu virtauksen mittauslaite, jonka alue sopii GSE:n mittaukseen. Tämän jälkeen GTOTW
  säädetään testissä käytettyyn arvoon ja GDILW säädetään vaiheittain vähintään viiteen arvoon, jotka vastaavat laimennussuhteita q välillä 3—50. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää erityistä kalibrointivirtaustietä, jossa tunneli ohitetaan, mutta jossa vastaavien mittareiden läpi kulkeva kokonaisvirta ja laimennusilman virta pidetään samana kuin varsinaisessa testissä.

SE

GTOTW

DILW

Siirtoputkeen TT syötetään merkkikaasua. Merkkikaasu voi olla pakokaasun aineosa, kuten CO2 tai NOx. Kun merkkikaasuaineosa on laimentunut tunnelissa, se mitataan. Tämä tehdään viidelle laimennussuhteelle välillä 3—50. Näytevirran tarkkuus määritetään laimennussuhteesta q:

2

x

q

GSE = GTOTW
  /q

SE

GTOTW

q

Kaasuanalysaattorin tarkkuudet on otettava huomioon GSE:n tarkkuuden takaamiseksi.

SE

| 2.6.2 | Hiilivirran tarkastaminen
  On erittäin suositeltavaa tarkastaa hiilivirta todellista pakokaasua käyttäen, koska näin voidaan havaita mittaukseen ja ohjaukseen liittyvät ongelmat ja varmentaa osavirtauslaimennusjärjestelmän asianmukainen toiminta. Hiilivirran tarkastus olisi tehtävä vähintään joka kerta kun asennetaan uusi moottori tai kun testisolun kokoonpanoon tehdään merkittäviä muutoksia.
  Moottoria on käytettävä suurimman vääntömomentin kuormituksella ja nopeudella tai millä tahansa muulla vakiotilaisella moodilla, joka tuottaa vähintään 5 % CO2:ta. Osavirtausnäytteenottojärjestelmää on käytettävä laimennuskertoimella, joka on noin 15:1. |
| --- | --- |

2.6.2

Hiilivirran tarkastaminen

On erittäin suositeltavaa tarkastaa hiilivirta todellista pakokaasua käyttäen, koska näin voidaan havaita mittaukseen ja ohjaukseen liittyvät ongelmat ja varmentaa osavirtauslaimennusjärjestelmän asianmukainen toiminta. Hiilivirran tarkastus olisi tehtävä vähintään joka kerta kun asennetaan uusi moottori tai kun testisolun kokoonpanoon tehdään merkittäviä muutoksia.

Moottoria on käytettävä suurimman vääntömomentin kuormituksella ja nopeudella tai millä tahansa muulla vakiotilaisella moodilla, joka tuottaa vähintään 5 % CO2:ta. Osavirtausnäytteenottojärjestelmää on käytettävä laimennuskertoimella, joka on noin 15:1.

2

| 2.6.3 | Testiä edeltävä tarkastus
  Testiä edeltävä tarkastus on tehtävä kahden tunnin kuluessa ennen testikäyttöä seuraavalla tavalla:
  Virtausmittareiden tarkkuus on tarkastettava samalla menetelmällä, jota on käytetty kalibroinnissa. Tarkastus on tehtävä vähintään kahdessa pisteessä, mukaan luettuina GDILW:n virtausarvot, jotka vastaavat laimennussuhteita 5—15 testissä käytetyllä GTOTW
  -arvolla.
  Jos edellä kuvatun kalibrointimenettelyn pöytäkirjoilla voidaan osoittaa, että virtausmittarien kalibrointi pysyy vakaana pitkällä aikavälillä, testiä edeltävä tarkastus voidaan jättää tekemättä. |
| --- | --- |

2.6.3

Testiä edeltävä tarkastus

Testiä edeltävä tarkastus on tehtävä kahden tunnin kuluessa ennen testikäyttöä seuraavalla tavalla:

Virtausmittareiden tarkkuus on tarkastettava samalla menetelmällä, jota on käytetty kalibroinnissa. Tarkastus on tehtävä vähintään kahdessa pisteessä, mukaan luettuina GDILW:n virtausarvot, jotka vastaavat laimennussuhteita 5—15 testissä käytetyllä GTOTW
  -arvolla.

DILW

GTOTW

Jos edellä kuvatun kalibrointimenettelyn pöytäkirjoilla voidaan osoittaa, että virtausmittarien kalibrointi pysyy vakaana pitkällä aikavälillä, testiä edeltävä tarkastus voidaan jättää tekemättä.

| 2.6.4 | Muunnosajan määrittäminen
  Muunnosajan arvioinnissa käytettävien järjestelmän asetusten on oltava täsmälleen samat kuin testikäytön mittauksessa. Muunnosaika määritellään seuraavalla menetelmällä:
  Riippumaton vertailuvirtausmittari, jolla on näytevirtaan soveltuva mittausalue, kytketään sarjaan näytteenottimen kanssa lähelle sitä. Tämän virtausmittarin muunnosajan on oltava alle 100 ms vasteajan mittauksessa käytetyllä virtausaskelkoolla, ja virtauksen rajoituksen on oltava riittävän alhainen, jotta se ei vaikuta osavirtauslaimennusjärjestelmän dynaamisiin suoritusarvoihin ja on hyvän insinööritavan mukainen.
  Osavirtauslaimennusjärjestelmän pakokaasuvirran (tai ilmavirran, jos pakokaasuvirta lasketaan) syötteeseen tehdään askelmuutos alhaisesta virtauksesta vähintään 90 prosenttiin täydestä asteikosta. Askelmuutoksen laukaisimen olisi oltava sama, jota käytetään ennakoivan ohjauksen käynnistämiseen varsinaisessa testissä. Pakokaasunvirran askelheräte ja virtausmittarin vaste on kirjattava vähintään 10 Hz:n näytteenottotaajuudella.
  Näistä tiedoista määritetään osavirtauslaimennusjärjestelmän muunnosaika, joka on aika askelherätteen aloittamisesta virtausmittarin vasteen 50-prosentin pisteeseen. Samalla tavoin määritetään osavirtauslaimennusjärjestelmän GSE-signaalin ja pakokaasuvirtausmittarin GEXHW-signaalin muunnosajat. Näitä signaaleja käytetään kunkin testin jälkeen suoritettavissa regressiotarkastuksissa (lisäyksessä 1 oleva 2.4 kohta).
  Laskelma toistetaan vähintään viidellä nousu- ja laskuherätteellä, ja tuloksista lasketaan keskiarvo. Tästä arvosta vähennetään vertailuvirtausmittarin sisäinen muunnosaika (< 100 ms). Tämä on osavirtauslaimennusjärjestelmän ’ennakoiva’ arvo, jota sovelletaan lisäyksessä 1 olevan 2.4 kohdan mukaisesti.” |
| --- | --- |

2.6.4

Muunnosajan määrittäminen

Muunnosajan arvioinnissa käytettävien järjestelmän asetusten on oltava täsmälleen samat kuin testikäytön mittauksessa. Muunnosaika määritellään seuraavalla menetelmällä:

Riippumaton vertailuvirtausmittari, jolla on näytevirtaan soveltuva mittausalue, kytketään sarjaan näytteenottimen kanssa lähelle sitä. Tämän virtausmittarin muunnosajan on oltava alle 100 ms vasteajan mittauksessa käytetyllä virtausaskelkoolla, ja virtauksen rajoituksen on oltava riittävän alhainen, jotta se ei vaikuta osavirtauslaimennusjärjestelmän dynaamisiin suoritusarvoihin ja on hyvän insinööritavan mukainen.

Osavirtauslaimennusjärjestelmän pakokaasuvirran (tai ilmavirran, jos pakokaasuvirta lasketaan) syötteeseen tehdään askelmuutos alhaisesta virtauksesta vähintään 90 prosenttiin täydestä asteikosta. Askelmuutoksen laukaisimen olisi oltava sama, jota käytetään ennakoivan ohjauksen käynnistämiseen varsinaisessa testissä. Pakokaasunvirran askelheräte ja virtausmittarin vaste on kirjattava vähintään 10 Hz:n näytteenottotaajuudella.

Näistä tiedoista määritetään osavirtauslaimennusjärjestelmän muunnosaika, joka on aika askelherätteen aloittamisesta virtausmittarin vasteen 50-prosentin pisteeseen. Samalla tavoin määritetään osavirtauslaimennusjärjestelmän GSE-signaalin ja pakokaasuvirtausmittarin GEXHW-signaalin muunnosajat. Näitä signaaleja käytetään kunkin testin jälkeen suoritettavissa regressiotarkastuksissa (lisäyksessä 1 oleva 2.4 kohta).

SE

GEXHW

Laskelma toistetaan vähintään viidellä nousu- ja laskuherätteellä, ja tuloksista lasketaan keskiarvo. Tästä arvosta vähennetään vertailuvirtausmittarin sisäinen muunnosaika (< 100 ms). Tämä on osavirtauslaimennusjärjestelmän ’ennakoiva’ arvo, jota sovelletaan lisäyksessä 1 olevan 2.4 kohdan mukaisesti.”

| 7) | Lisätään seuraava jakso:






  ”3. | CVS-JÄRJESTELMÄN KALIBROINTI |
| --- | --- | --- |

7)

Lisätään seuraava jakso:

”3.

CVS-JÄRJESTELMÄN KALIBROINTI

| 3.1 | Yleistä
  CVS-järjestelmä on kalibroitava käyttämällä tarkkaa virtausmittaria sekä laitteita, joilla käyttöolosuhteita voidaan muuttaa.
  Virtaus järjestelmän läpi on mitattava erilaisilla virtauksen käyttöasetuksilla, ja järjestelmän ohjausparametrit on mitattava ja suhteutettava virtaukseen.
  Kalibroinnissa voidaan käyttää erityyppisiä virtausmittareita, esimerkiksi kalibroitua venturia, kalibroitua laminaarista virtausmittaria tai kalibroitua turbiinimittaria. |
| --- | --- |

3.1

Yleistä

CVS-järjestelmä on kalibroitava käyttämällä tarkkaa virtausmittaria sekä laitteita, joilla käyttöolosuhteita voidaan muuttaa.

Virtaus järjestelmän läpi on mitattava erilaisilla virtauksen käyttöasetuksilla, ja järjestelmän ohjausparametrit on mitattava ja suhteutettava virtaukseen.

Kalibroinnissa voidaan käyttää erityyppisiä virtausmittareita, esimerkiksi kalibroitua venturia, kalibroitua laminaarista virtausmittaria tai kalibroitua turbiinimittaria.

| 3.2 | Syrjäytyspumpun (PDP) kalibrointi
  Kaikki pumppuun liittyvät parametrit on mitattava samanaikaisesti pumpun kanssa sarjaan kytketyn kalibrointiventurin parametrien kanssa. Laskettu virtaus (m3/min pumpun syötössä, absoluuttinen paine ja lämpötila) on piirrettävä käyränä suhteessa korrelaatiofunktioon, joka on pumpun parametrien määrätyn yhdistelmän arvo. Tämän jälkeen on määritettävä lineaarinen funktio, joka suhteuttaa pumpun virtauksen ja korrelaatiofunktion. Jos CVS:n käyttö on moninopeuksinen, kalibrointi on tehtävä kaikilla käytetyillä alueilla.
  Lämpötila on pidettävä vakaana kalibroinnin aikana.
  Kaikkien kalibrointiventurin ja CVS-pumpun välisten liitosten ja putkistojen vuodot on pidettävä alle 0,3 prosentissa alhaisimmasta virtauspisteestä (suurin rajoitus ja alhaisin PDP-nopeuspiste). |
| --- | --- |

3.2

Syrjäytyspumpun (PDP) kalibrointi

Kaikki pumppuun liittyvät parametrit on mitattava samanaikaisesti pumpun kanssa sarjaan kytketyn kalibrointiventurin parametrien kanssa. Laskettu virtaus (m3/min pumpun syötössä, absoluuttinen paine ja lämpötila) on piirrettävä käyränä suhteessa korrelaatiofunktioon, joka on pumpun parametrien määrätyn yhdistelmän arvo. Tämän jälkeen on määritettävä lineaarinen funktio, joka suhteuttaa pumpun virtauksen ja korrelaatiofunktion. Jos CVS:n käyttö on moninopeuksinen, kalibrointi on tehtävä kaikilla käytetyillä alueilla.

3

Lämpötila on pidettävä vakaana kalibroinnin aikana.

Kaikkien kalibrointiventurin ja CVS-pumpun välisten liitosten ja putkistojen vuodot on pidettävä alle 0,3 prosentissa alhaisimmasta virtauspisteestä (suurin rajoitus ja alhaisin PDP-nopeuspiste).

| 3.2.1 | Tietojen analysointi
  Ilman virtaus (Qs) kullakin rajoitusasetuksella (vähintään 6 asetusta) lasketaan virtausmittarin tiedoista valmistajan määrittämän menetelmän avulla vakio-oloissa m3/min-arvona. Ilman virtaus muunnetaan tämän jälkeen pumpun virtaukseksi (V0) kuutiometreinä pumpun kierrosta kohti (m3/kierros) pumpun syötön absoluuttisessa paineessa ja lämpötilassa seuraavasti:



  jossa







  QS | = | ilman virtaus vakio-oloissa (101,3 kPa, 273 K) (m3/s) |
| --- | --- | --- | --- |
| T | = | lämpötila pumpun syötössä (K) |
| pA | = | absoluuttinen paine pumpun syötössä (pB- p1) (kPa) |
| n | = | pumpun kierrosnopeus (kierrosta/s) |

3.2.1

Tietojen analysointi

Ilman virtaus (Qs) kullakin rajoitusasetuksella (vähintään 6 asetusta) lasketaan virtausmittarin tiedoista valmistajan määrittämän menetelmän avulla vakio-oloissa m3/min-arvona. Ilman virtaus muunnetaan tämän jälkeen pumpun virtaukseksi (V0) kuutiometreinä pumpun kierrosta kohti (m3/kierros) pumpun syötön absoluuttisessa paineessa ja lämpötilassa seuraavasti:

s

3

0

3

Formula

jossa

QS

S

=

ilman virtaus vakio-oloissa (101,3 kPa, 273 K) (m3/s)

3

T

=

lämpötila pumpun syötössä (K)

pA

A

=

absoluuttinen paine pumpun syötössä (pB- p1) (kPa)

B

1

n

=

pumpun kierrosnopeus (kierrosta/s)

Jotta voidaan ottaa huomioon pumpun paineenvaihteluiden ja pumpun jättämän vuorovaikutus, on laskettava pumpun nopeuden, pumpun syötön ja lähdön välisen paine-eron ja absoluuttisen pumpun lähtöpaineen välinen korrelaatiokerroin (X0) seuraavasti:

0

Formula

jossa

Δp

  p
  = pumpun syötön ja lähdön välinen paine-ero (kPa)

p

p

pA= absoluuttinen lähtöpaine pumpun lähdössä (kPa)

A

Kalibrointiyhtälö on luotava tekemällä lineaarinen pienimmän neliösumman sovitus seuraavasti:

V
  0 = D
  0 - m x (X
  0)

V

0

D

0

m

X

0

D0 on leikkauspistevakio ja m kulmakerroinvakio, jotka kuvaavat regressiolinjoja.

0

Jos CVS-järjestelmä on moninopeuksinen, pumpun eri virtausalueille luotujen kalibrointikäyrien on oltava likipitäen samansuuntaisia, ja leikkauspistearvojen (D0) on suurennuttava, kun pumpun virtausalue pienenee.

0

Yhtälöstä laskettujen arvojen on oltava ± 0,5 prosentin sisällä mitatusta arvosta V0. m:n arvot vaihtelevat pumpusta riippuen. Hiukkasten vaikutus vähentää ajan myötä pumpun jättämää, mikä näkyy m:n pienentyneissä arvoissa. Tämän vuoksi kalibrointi on suoritettava pumpun käyttöönoton yhteydessä ja suurempien huoltojen jälkeen, ja jos koko järjestelmän verifiointi (3.5 kohta) ilmaisee pumpun jättämän muuttuneen.

0

| 3.3 | Kriittisen virtauksen venturin (CFV) kalibrointi
  CFV:n kalibrointi perustuu kriittisen venturin virtausyhtälöön. Kaasun virtaus on syöttöpaineen ja -lämpötilan funktio seuraavasti:



  jossa







  Kv | = | kalibrointikerroin |
| --- | --- | --- | --- |
| pA | = | absoluuttinen paine venturin syötössä (kPa) |
| T | = | lämpötila venturin syötössä (K) |

3.3

Kriittisen virtauksen venturin (CFV) kalibrointi

CFV:n kalibrointi perustuu kriittisen venturin virtausyhtälöön. Kaasun virtaus on syöttöpaineen ja -lämpötilan funktio seuraavasti:

Formula

jossa

Kv

v

=

kalibrointikerroin

pA

A

=

absoluuttinen paine venturin syötössä (kPa)

T

=

lämpötila venturin syötössä (K)

| 3.3.1 | Tietojen analysointi
  Ilman virtaus (Qs) kullakin rajoitusasetuksella (vähintään 8 asetusta) lasketaan virtausmittarin tiedoista valmistajan määrittämän menetelmän avulla vakio-oloissa m3/min-arvona. Kalibrointikerroin lasketaan kunkin asetuksen kalibrointitiedoista seuraavasti:



  jossa







  Qs | = | ilman virtaus vakio-oloissa (101,3 kPa, 273 K) (m3/s) |
| --- | --- | --- | --- |
| T | = | lämpötila venturin syötössä (K) |
| pA | = | absoluuttinen paine venturin syötössä (kPa) |

3.3.1

Tietojen analysointi

Ilman virtaus (Qs) kullakin rajoitusasetuksella (vähintään 8 asetusta) lasketaan virtausmittarin tiedoista valmistajan määrittämän menetelmän avulla vakio-oloissa m3/min-arvona. Kalibrointikerroin lasketaan kunkin asetuksen kalibrointitiedoista seuraavasti:

s

3

Formula

jossa

Qs

s

=

ilman virtaus vakio-oloissa (101,3 kPa, 273 K) (m3/s)

3

T

=

lämpötila venturin syötössä (K)

pA

A

=

absoluuttinen paine venturin syötössä (kPa)

Kriittisen virtauksen alueen määrittämiseksi Kv on piirrettävä venturin syöttöpaineen funktiona. Kriittisellä (kuristetulla) virtauksella Kv:n arvo on verrattain vakio. Paineen alentuessa (alipaineen kasvaessa) venturin kuristus poistuu ja Kv pienenee, mikä ilmaisee, että CFV toimii sallitun alueen ulkopuolella.

v

v

v

Keskimääräinen KV ja keskipoikkeama on laskettava vähintään kahdeksassa pisteessä kriittisen virtauksen alueella. Keskipoikkeama saa olla enintään ± 0,3 % KV:n keskimääräisestä arvosta.

V

V

| 3.4 | Aliääniventurin (SSV) kalibrointi
  SSV:n kalibrointi perustuu aliääniventurin virtausyhtälöön. Kaasun virtaus on syöttöpaineen ja -lämpötilan ja SSV:n syötön ja kurkun välisen paineenalennuksen funktio seuraavasti:



  jossa







  A0 | = | kokoelma vakioita ja yksiköiden muunnoksia |
| --- | --- | --- | --- |
| d | = | SSV:n kurkun halkaisija (m) |
| Cd | = | SSV:n purkauskerroin |
| PA | = | absoluuttinen paine venturin syötössä (kPa) |
| T | = | lämpötila venturin syötössä (K) |
| r | = | SSV:n kurkun ja syötön absoluuttisen staattisen paineen suhde |
| ß | = | SSV:n kurkun halkaisijan d suhde syöttöputken sisähalkaisijaan = |

3.4

Aliääniventurin (SSV) kalibrointi

SSV:n kalibrointi perustuu aliääniventurin virtausyhtälöön. Kaasun virtaus on syöttöpaineen ja -lämpötilan ja SSV:n syötön ja kurkun välisen paineenalennuksen funktio seuraavasti:

Formula

jossa

A0

0

=

kokoelma vakioita ja yksiköiden muunnoksia

Formula

d

=

SSV:n kurkun halkaisija (m)

Cd

d

=

SSV:n purkauskerroin

PA

A

=

absoluuttinen paine venturin syötössä (kPa)

T

=

lämpötila venturin syötössä (K)

r

=

SSV:n kurkun ja syötön absoluuttisen staattisen paineen suhde Formula

ß

=

SSV:n kurkun halkaisijan d suhde syöttöputken sisähalkaisijaan = Formula

| 3.4.1 | Tietojen analysointi
  Ilman virtaus (QSSV) kullakin virtausasetuksella (vähintään 16 asetusta) lasketaan virtausmittarin tiedoista valmistajan määrittämän menetelmän avulla vakio-oloissa m3/min-arvona. Purkauskerroin lasketaan kunkin asetuksen kalibrointitiedoista seuraavasti:



  jossa







  QSSV | = | ilman virtaus vakio-oloissa (101,3 kPa, 273 K) (m3/s) |
| --- | --- | --- | --- |
| T | = | lämpötila venturin syötössä (K) |
| d | = | SSV:n kurkun halkaisija (m) |
| r | = | SSV:n kurkun ja syötön absoluuttisen staattisen paineen suhde |
| ß | = | SSV:n kurkun halkaisijan d suhde syöttöputken sisähalkaisijaan = |

3.4.1

Tietojen analysointi

Ilman virtaus (QSSV) kullakin virtausasetuksella (vähintään 16 asetusta) lasketaan virtausmittarin tiedoista valmistajan määrittämän menetelmän avulla vakio-oloissa m3/min-arvona. Purkauskerroin lasketaan kunkin asetuksen kalibrointitiedoista seuraavasti:

SSV

3

Formula

jossa

QSSV

SSV

=

ilman virtaus vakio-oloissa (101,3 kPa, 273 K) (m3/s)

3

T

=

lämpötila venturin syötössä (K)

d

=

SSV:n kurkun halkaisija (m)

r

=

SSV:n kurkun ja syötön absoluuttisen staattisen paineen suhde Formula

ß

=

SSV:n kurkun halkaisijan d suhde syöttöputken sisähalkaisijaan = Formula

Aliäänivirtauksen alueen määrittämiseksi Cd on piirrettävä SSV:n kurkussa määritellyn Reynoldsin luvun funktiona. Re SSV:n kurkussa lasketaan seuraavalla kaavalla:

d

Formula

jossa

A1= kokoelma vakioita ja yksiköiden muunnoksia

1

Formula

QSSV= ilman virtaus vakio-oloissa (101,3 kPa, 273 K) (m3/s)

SSV

3

d= SSV:n kurkun halkaisija (m)

μ= kaasun absoluuttinen tai dynaaminen viskositeetti, joka on laskettu seuraavalla kaavalla:

Formula

jossa

| b | = | empiirinen vakio = |
| --- | --- | --- |
| S | = | empiirinen vakio = 110,4 K |

b

=

empiirinen vakio = Formula

S

=

empiirinen vakio = 110,4 K

K

Koska QSSV on syöte Re-kaavassa, laskelma on aloitettava arvaamalla alustavasti kalibrointiventurin QSSV tai Cd ja sitä on toistettava niin kauan, kunnes QSSV konvergoi. Konvergointimenetelmän tarkkuuden on oltava vähintään 0,1 %.

SSV

SSV

d

SSV

Saatavalla kalibrointikäyrän sopivuusyhtälöllä laskettujen Cd-arvojen on oltava ± 0,5 prosentin sisällä mitatuista Cd-arvoista kussakin kalibrointipisteessä vähintään kuudessatoista pisteessä aliäänivirtauksen alueella.

d

d

| 3.5 | Koko järjestelmän verifiointi
  CVS-näytteenottojärjestelmän ja analysointijärjestelmän kokonaistarkkuus on määritettävä syöttämällä tunnettu massa pilaavaa kaasua järjestelmään sen toimiessa normaalisti. Pilaava aine analysoidaan ja massa lasketaan liitteen III lisäyksessä 3 olevan 2.4.1 kohdan mukaisesti lukuun ottamatta propaania, jolle on käytettävä kerrointa 0,000472 HC:n kertoimen 0,000479 sijasta. Tähän voidaan käyttää jompaa kumpaa seuraavista tekniikoista. |
| --- | --- |

3.5

Koko järjestelmän verifiointi

CVS-näytteenottojärjestelmän ja analysointijärjestelmän kokonaistarkkuus on määritettävä syöttämällä tunnettu massa pilaavaa kaasua järjestelmään sen toimiessa normaalisti. Pilaava aine analysoidaan ja massa lasketaan liitteen III lisäyksessä 3 olevan 2.4.1 kohdan mukaisesti lukuun ottamatta propaania, jolle on käytettävä kerrointa 0,000472 HC:n kertoimen 0,000479 sijasta. Tähän voidaan käyttää jompaa kumpaa seuraavista tekniikoista.

| 3.5.1 | Mittaaminen kriittisen virtausaukon avulla
  CVS-järjestelmään syötetään tunnettu määrä puhdasta kaasua (propaania) kalibroidun kriittisen aukon kautta. Jos syöttöpaine on riittävän suuri, kriittisen virtausaukon avulla säädettävä virtaus ei riipu aukon lähtöpaineesta (kriittisestä virtauksesta). CVS-järjestelmää käytetään samoin kuin tavallisessa pakokaasujen päästötestissä noin 5—10 minuutin ajan. Kaasunäyte analysoidaan tavallisen laitteiston (näytepussi- tai integrointimenetelmä) avulla, ja kaasun massa lasketaan. Näin määritetyn massan on oltava ± 3 prosentin sisällä syötetyn kaasun tunnetusta massasta. |
| --- | --- |

3.5.1

Mittaaminen kriittisen virtausaukon avulla

CVS-järjestelmään syötetään tunnettu määrä puhdasta kaasua (propaania) kalibroidun kriittisen aukon kautta. Jos syöttöpaine on riittävän suuri, kriittisen virtausaukon avulla säädettävä virtaus ei riipu aukon lähtöpaineesta (kriittisestä virtauksesta). CVS-järjestelmää käytetään samoin kuin tavallisessa pakokaasujen päästötestissä noin 5—10 minuutin ajan. Kaasunäyte analysoidaan tavallisen laitteiston (näytepussi- tai integrointimenetelmä) avulla, ja kaasun massa lasketaan. Näin määritetyn massan on oltava ± 3 prosentin sisällä syötetyn kaasun tunnetusta massasta.

| 3.5.2 | Mittaaminen gravimetrisen tekniikan avulla
  Pienen propaanilla täytetyn sylinterin paino määritetään ± 0,01 gramman tarkkuudella. CVS-järjestelmää käytetään samoin kuin tavallisessa pakokaasujen päästötestissä noin 5—10 minuutin ajan samalla, kun järjestelmään syötetään hiilimonoksidia tai propaania. Syötetyn puhtaan kaasun määrä määritetään painoerot punnitsemalla. Kaasunäyte analysoidaan tavallisen laitteiston (näytepussi- tai integrointimenetelmä) avulla, ja kaasun massa lasketaan. Näin määritetyn massan on oltava ± 3 prosentin sisällä syötetyn kaasun tunnetusta massasta.” |
| --- | --- |

3.5.2

Mittaaminen gravimetrisen tekniikan avulla

Pienen propaanilla täytetyn sylinterin paino määritetään ± 0,01 gramman tarkkuudella. CVS-järjestelmää käytetään samoin kuin tavallisessa pakokaasujen päästötestissä noin 5—10 minuutin ajan samalla, kun järjestelmään syötetään hiilimonoksidia tai propaania. Syötetyn puhtaan kaasun määrä määritetään painoerot punnitsemalla. Kaasunäyte analysoidaan tavallisen laitteiston (näytepussi- tai integrointimenetelmä) avulla, ja kaasun massa lasketaan. Näin määritetyn massan on oltava ± 3 prosentin sisällä syötetyn kaasun tunnetusta massasta.”

| 8) | Muutetaan lisäys 3 seuraavasti:






  a) | Lisätään tämän lisäyksen otsikko seuraavasti:
  ”TIETOJEN ARVIOINTI JA LASKUTOIMITUSTEN TEKEMINEN” |
| --- | --- | --- |

8)

Muutetaan lisäys 3 seuraavasti:

a)

Lisätään tämän lisäyksen otsikko seuraavasti:

”TIETOJEN ARVIOINTI JA LASKUTOIMITUSTEN TEKEMINEN”

| b) | Muutetaan 1 jakson otsikko seuraavasti: |
| --- | --- |

b)

Muutetaan 1 jakson otsikko seuraavasti:

| c) | Korvataan 1.2 kohta seuraavasti:






  ”1.2 | Hiukkaspäästöt
  Suodattimien näytteiden kokonaismassat (MSAM,i) kirjataan kussakin moodissa hiukkasten arvioimiseksi. Suodattimet on palautettava punnituskammioon, jossa niitä vakautetaan vähintään yhden ja enintään 80 tunnin ajan, minkä jälkeen ne punnitaan. Suodattimien bruttopaino kirjataan ja siitä vähennetään suodattimien taarapaino (ks. liitteen III kohta 3.1). Hiukkasten massa Mf on ensisijaiseen suodattimeen ja toissijaiseen suodattimeen jääneiden hiukkasten massan summa. Jos taustakorjausta käytetään, suodattimen läpi virtaavan laimennusilman massa (MDIL) ja hiukkasten massa (Md) on kirjattava. Jos mittauksia on tehty enemmän kuin yksi, kerroin Md / MDIL on laskettava kullekin yksittäiselle mittaukselle, ja arvoista on otettava keskiarvo.” |
| --- | --- | --- |

c)

Korvataan 1.2 kohta seuraavasti:

”1.2

Hiukkaspäästöt

Suodattimien näytteiden kokonaismassat (MSAM,i) kirjataan kussakin moodissa hiukkasten arvioimiseksi. Suodattimet on palautettava punnituskammioon, jossa niitä vakautetaan vähintään yhden ja enintään 80 tunnin ajan, minkä jälkeen ne punnitaan. Suodattimien bruttopaino kirjataan ja siitä vähennetään suodattimien taarapaino (ks. liitteen III kohta 3.1). Hiukkasten massa Mf on ensisijaiseen suodattimeen ja toissijaiseen suodattimeen jääneiden hiukkasten massan summa. Jos taustakorjausta käytetään, suodattimen läpi virtaavan laimennusilman massa (MDIL) ja hiukkasten massa (Md) on kirjattava. Jos mittauksia on tehty enemmän kuin yksi, kerroin Md / MDIL on laskettava kullekin yksittäiselle mittaukselle, ja arvoista on otettava keskiarvo.”

SAM,i

f

DIL

d

d

DIL

| d) | Korvataan 1.3.1 kohta seuraavasti:






  ”1.3.1 | Pakokaasuvirran määrittäminen
  Kullekin moodille on määritettävä pakokaasuvirta (GEXHW) liitteen III lisäyksen 1 kohtien 1.2.1—1.2.3 mukaisesti.
  Kun käytetään täysvirtauslaimennusjärjestelmää, on kullekin moodille määritettävä laimennetun pakokaasun kokonaisvirta (GTOTW) liitteen III lisäyksen 1 kohdan 1.2.4 mukaisesti.” |
| --- | --- | --- |

d)

Korvataan 1.3.1 kohta seuraavasti:

”1.3.1

Pakokaasuvirran määrittäminen

Kullekin moodille on määritettävä pakokaasuvirta (GEXHW) liitteen III lisäyksen 1 kohtien 1.2.1—1.2.3 mukaisesti.

EXHW

Kun käytetään täysvirtauslaimennusjärjestelmää, on kullekin moodille määritettävä laimennetun pakokaasun kokonaisvirta (GTOTW) liitteen III lisäyksen 1 kohdan 1.2.4 mukaisesti.”

TOTW

| e) | Korvataan 1.3.2—1.4.6 kohta seuraavasti:






  ”1.3.2 | Märkä/kuiva-korjaus (GEXHW,) on määritettävä kunkin moodin osalta liitteen III lisäyksen 1 kohtien 1.2.1—1.2.3 mukaisesti.
  Kun käytetään GEXHW:ta, mitattu pitoisuus on muutettava märkäpohjaiseksi seuraavien kaavojen mukaisesti, ellei itse mittausta ole tehty märkäpohjalla:
  conc (märkä) = kw × conc (kuiva)
  Raakapakokaasulle:



  Laimennetulle pakokaasulle:



  tai



  Laimennusilmalle:

  k

  W,d
  = 1 - k

  W1







  Imuilmalle (jos se poikkeaa laimennusilmasta):

  k

  W,a
  = 1 - k

  W2







  jossa







  Ha | : | imuilman absoluuttinen kosteus (grammaa vettä / kg kuivaa ilmaa) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hd | : | laimennusilman absoluuttinen kosteus (grammaa vettä / kg kuivaa ilmaa) |
| Rd | : | laimennusilman suhteellinen kosteus (%) |
| Ra | : | imuilman suhteellinen kosteus (%) |
| pd | : | laimennusilman kyllästymishöyrynpaine (kPa) |
| pa | : | imuilman kyllästymishöyrynpaine (kPa) |
| pB | : | barometrinen kokonaispaine (kPa). |

e)

Korvataan 1.3.2—1.4.6 kohta seuraavasti:

”1.3.2

Märkä/kuiva-korjaus (GEXHW,) on määritettävä kunkin moodin osalta liitteen III lisäyksen 1 kohtien 1.2.1—1.2.3 mukaisesti.

EXHW,

Kun käytetään GEXHW:ta, mitattu pitoisuus on muutettava märkäpohjaiseksi seuraavien kaavojen mukaisesti, ellei itse mittausta ole tehty märkäpohjalla:

EXHW

conc (märkä) = kw × conc (kuiva)

w

Raakapakokaasulle:

Formula

Laimennetulle pakokaasulle:

Formula

tai

Formula

Laimennusilmalle:

k

  W,d
  = 1 - k

  W1

k

W,d

k

W

Formula

Formula

Imuilmalle (jos se poikkeaa laimennusilmasta):

k

  W,a
  = 1 - k

  W2

k

W,a

k

W

Formula

Formula

jossa

Ha

a

:

imuilman absoluuttinen kosteus (grammaa vettä / kg kuivaa ilmaa)

Hd

d

:

laimennusilman absoluuttinen kosteus (grammaa vettä / kg kuivaa ilmaa)

Rd

d

:

laimennusilman suhteellinen kosteus (%)

Ra

a

:

imuilman suhteellinen kosteus (%)

pd

d

:

laimennusilman kyllästymishöyrynpaine (kPa)

pa

a

:

imuilman kyllästymishöyrynpaine (kPa)

pB

B

:

barometrinen kokonaispaine (kPa).

HUOMAUTUS: H
  a ja H
  d voidaan johtaa edellä kuvatusta suhteellisen kosteuden mittauksesta taikka kastepisteen mittauksesta, höyrynpaineen mittauksesta tai kuivan/märän lämpötilan mittauksesta yleisesti hyväksyttyjä kaavoja käyttäen.

H

a

H

d

| 1.3.3 | NOx:n kosteuskorjaus
  Koska NOx-päästöt riippuvat ympäröivän ilman olosuhteista, NOx-pitoisuus on korjattava ympäröivän ilman lämpötilan ja kosteuden mukaan kertoimella KH, joka saadaan seuraavalla kaavalla:



  jossa

  Ta
  : ilman lämpötila (K)
  Ha: imuilman kosteus (grammaa vettä / kg kuivaa ilmaa)



  jossa







  Ra | : | imuilman suhteellinen kosteus (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| pa | : | imuilman kyllästymishöyrynpaine (kPa) |
| pB | : | barometrinen kokonaispaine (kPa) |

1.3.3

NOx:n kosteuskorjaus

x

Koska NOx-päästöt riippuvat ympäröivän ilman olosuhteista, NOx-pitoisuus on korjattava ympäröivän ilman lämpötilan ja kosteuden mukaan kertoimella KH, joka saadaan seuraavalla kaavalla:

x

x

H

Formula

jossa

Ta
  : ilman lämpötila (K)

Ta

Ha: imuilman kosteus (grammaa vettä / kg kuivaa ilmaa)

a

Formula

jossa

Ra

a

:

imuilman suhteellinen kosteus (%)

pa

a

:

imuilman kyllästymishöyrynpaine (kPa)

pB

B

:

barometrinen kokonaispaine (kPa)

HUOMAUTUS: H
  a voidaan johtaa edellä kuvatusta suhteellisen kosteuden mittauksesta taikka kastepisteen mittauksesta, höyrynpaineen mittauksesta tai kuivan/märän lämpötilan mittauksesta yleisesti hyväksyttyjä kaavoja käyttäen.

H

a

| 1.3.4 | Päästöjen massavirtojen laskeminen
  Päästöjen massavirrat kullekin moodille lasketaan seuraavasti:






  a) | Raakapakokaasulle (8):
  Gasmass = u × conc × GEXHW |
| --- | --- | --- |

1.3.4

Päästöjen massavirtojen laskeminen

Päästöjen massavirrat kullekin moodille lasketaan seuraavasti:

a)

Raakapakokaasulle (8):

8

Gasmass = u × conc × GEXHW

mass

EXHW

| b) | Laimennetulle pakokaasulle (8):
  Gasmass = u × conc × GTOTW

  jossa
  concc on taustakorjattu pitoisuus

  conc

  c
  = conc - conc

  d
  × (1 - (1 / DF))

  DF = 13,4 / (conc

  CO
  2
  - (conc

  CO
  - conc

  HC
  )× 10 -4)
  tai
  Kerrointa u-märkä on käytettävä seuraavan taulukon 4 mukaisesti:
  Taulukko 4: Kertoimen u-märkä arvot pakokaasun eri aineosille







  Kaasu | u | conc |
| --- | --- | --- | --- |
| NOx | 0,001587 | ppm |
| CO | 0,000966 | ppm |
| HC | 0,000479 | ppm |
| CO2 | 15,19 | prosenttia |

b)

Laimennetulle pakokaasulle (8):

8

Gasmass = u × conc × GTOTW

mass

TOTW

jossa

concc on taustakorjattu pitoisuus

c

conc

  c
  = conc - conc

  d
  × (1 - (1 / DF))

conc

c

conc

conc

d

DF

DF = 13,4 / (conc

  CO
  2
  - (conc

  CO
  - conc

  HC
  )× 10 -4)

DF

conc

CO

2

conc

CO

conc

HC

-4

tai

Kerrointa u-märkä on käytettävä seuraavan taulukon 4 mukaisesti:

Taulukko 4: Kertoimen u-märkä arvot pakokaasun eri aineosille

Kaasu

u

conc

NOx

x

0,001587

ppm

CO

0,000966

ppm

HC

0,000479

ppm

CO2

2

15,19

prosenttia

HC:n tiheys perustuu hiilen ja vedyn keskimääräiseen suhteeseen 1:1,85.

| 1.3.5 | Ominaispäästöjen laskeminen
  Ominaispäästö (g/kWh) lasketaan kaikille yksittäisille aineosille seuraavasti:



  jossa Pi = Pm,i + PAE,i

  Edellä olevassa laskelmassa käytetyt painotuskertoimet ja moodien lukumäärät (n) ovat liitteessä III olevan 3.7.1 kohdan mukaiset. |
| --- | --- |

1.3.5

Ominaispäästöjen laskeminen

Ominaispäästö (g/kWh) lasketaan kaikille yksittäisille aineosille seuraavasti:

Formula

jossa Pi = Pm,i + PAE,i

i

m,i

AE,i

Edellä olevassa laskelmassa käytetyt painotuskertoimet ja moodien lukumäärät (n) ovat liitteessä III olevan 3.7.1 kohdan mukaiset.

| 1.4 | Hiukkaspäästön laskeminen
  Hiukkaspäästö lasketaan seuraavalla tavalla: |
| --- | --- |

1.4

Hiukkaspäästön laskeminen

Hiukkaspäästö lasketaan seuraavalla tavalla:

| 1.4.1 | Kosteuskorjauskerroin hiukkasille
  Koska dieselmoottorien hiukkaspäästöt ovat riippuvaisia ympäröivän ilman olosuhteista, hiukkasten massavirta on korjattava ympäröivän ilman kosteuden mukaan kertoimella Kp, joka saadaan seuraavalla kaavalla:

  K

  P
  = 1/(1 + 0,0133 × (H

  a
  - 10,71))
  jossa
  Ha: imuilman kosteus (grammaa vettä / kg kuivaa ilmaa)



  jossa







  Ra | : | imuilman suhteellinen kosteus (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| pa | : | imuilman kyllästymishöyrynpaine (kPa) |
| pB | : | barometrinen kokonaispaine (kPa) |

1.4.1

Kosteuskorjauskerroin hiukkasille

Koska dieselmoottorien hiukkaspäästöt ovat riippuvaisia ympäröivän ilman olosuhteista, hiukkasten massavirta on korjattava ympäröivän ilman kosteuden mukaan kertoimella Kp, joka saadaan seuraavalla kaavalla:

p

K

  P
  = 1/(1 + 0,0133 × (H

  a
  - 10,71))

K

P

H

a

jossa

Ha: imuilman kosteus (grammaa vettä / kg kuivaa ilmaa)

a

Formula

jossa

Ra

a

:

imuilman suhteellinen kosteus (%)

pa

a

:

imuilman kyllästymishöyrynpaine (kPa)

pB

B

:

barometrinen kokonaispaine (kPa)

HUOMAUTUS: H
  a voidaan johtaa edellä kuvatusta suhteellisen kosteuden mittauksesta taikka kastepisteen mittauksesta, höyrynpaineen mittauksesta tai kuivan/märän lämpötilan mittauksesta yleisesti hyväksyttyjä kaavoja käyttäen.

H

a

| 1.4.2 | Osavirtauslaimennusjärjestelmä
  Hiukkaspäästöjen lopulliset, raportoitavat testitulokset on määritettävä seuraavien vaiheiden avulla. Koska laimennussuhteen säädössä voidaan käyttää eri tapoja, ekvivalentin laimennetun pakokaasun massavirran GEDF määrittämiseksi käytetään erilaisia laskentamenetelmiä. Kaikkien laskelmien on perustuttava yksittäisten moodien (i) keskiarvoihin näytteenottoaikana. |
| --- | --- |

1.4.2

Osavirtauslaimennusjärjestelmä

Hiukkaspäästöjen lopulliset, raportoitavat testitulokset on määritettävä seuraavien vaiheiden avulla. Koska laimennussuhteen säädössä voidaan käyttää eri tapoja, ekvivalentin laimennetun pakokaasun massavirran GEDF määrittämiseksi käytetään erilaisia laskentamenetelmiä. Kaikkien laskelmien on perustuttava yksittäisten moodien (i) keskiarvoihin näytteenottoaikana.

EDF

| 1.4.2.1 | Isokineettiset järjestelmät
  GEDFW,i = GEXHW,i × qi




  jossa r vastaa isokineettisen näytteenottimen Ap ja pakoputken AT poikkileikkauspinta-alojen suhdetta: |
| --- | --- |

1.4.2.1

Isokineettiset järjestelmät

GEDFW,i = GEXHW,i × qi

EDFW,i

EXHW,i

i

Formula

jossa r vastaa isokineettisen näytteenottimen Ap ja pakoputken AT poikkileikkauspinta-alojen suhdetta:

p

T

Formula

| 1.4.2.2 | Järjestelmät, joissa mitataan CO2- tai NOx-pitoisuus
  GEDFW,i = GEXHW,i × qi




  jossa







  ConcE | = | merkkikaasun märkäpitoisuus raakapakokaasussa |
| --- | --- | --- | --- |
| ConcD | = | merkkikaasun märkäpitoisuus laimennetussa pakokaasussa |
| ConcA | = | merkkikaasun märkäpitoisuus laimennusilmassa |

1.4.2.2

Järjestelmät, joissa mitataan CO2- tai NOx-pitoisuus

2

x

GEDFW,i = GEXHW,i × qi

EDFW,i

EXHW,i

i

Formula

jossa

ConcE

E

=

merkkikaasun märkäpitoisuus raakapakokaasussa

ConcD

D

=

merkkikaasun märkäpitoisuus laimennetussa pakokaasussa

ConcA

A

=

merkkikaasun märkäpitoisuus laimennusilmassa

Kuivapohjalla mitatut pitoisuudet on muutettava märkäpohjaisiksi 1.3.2 kohdan mukaisesti.

| 1.4.2.3 | Järjestelmät, joissa käytetään CO2-mittausta ja hiilitasapainomenetelmää



  jossa







  CO2D | = | laimennetun pakokaasun CO2-pitoisuus |
| --- | --- | --- | --- |
| CO2A | = | laimennusilman CO2-pitoisuus |

1.4.2.3

Järjestelmät, joissa käytetään CO2-mittausta ja hiilitasapainomenetelmää

2

Formula

jossa

CO2D

2D

=

laimennetun pakokaasun CO2-pitoisuus

2

CO2A

2A

=

laimennusilman CO2-pitoisuus

2

(märkäpitoisuus tilavuusprosentteina)

Tämä yhtälö perustuu hiilitasapaino-olettamukseen (moottoriin syötetyt hiiliatomit poistuvat CO2:na) ja on johdettu seuraavien vaiheiden kautta:

2

GEDFW,i = GEXHW,i × qi

EDFW,i

EXHW,i

i

ja

Formula

| 1.4.2.4 | Järjestelmät, joissa käytetään virtauksen mittausta
  GEDFW,i = GEXHW,i × qi |
| --- | --- |

1.4.2.4

Järjestelmät, joissa käytetään virtauksen mittausta

GEDFW,i = GEXHW,i × qi

EDFW,i

EXHW,i

i

Formula

| 1.4.3 | Täysvirtauslaimennusjärjestelmä
  Hiukkaspäästöjen lopulliset, raportoitavat testitulokset on määritettävä seuraavien vaiheiden avulla.
  Kaikkien laskelmien on perustuttava yksittäisten moodien (i) keskiarvoihin näytteenottoaikana.
  GEDFW,i = GTOTW,i |
| --- | --- |

1.4.3

Täysvirtauslaimennusjärjestelmä

Hiukkaspäästöjen lopulliset, raportoitavat testitulokset on määritettävä seuraavien vaiheiden avulla.

Kaikkien laskelmien on perustuttava yksittäisten moodien (i) keskiarvoihin näytteenottoaikana.

GEDFW,i = GTOTW,i

EDFW,i

TOTW,i

| 1.4.4 | Hiukkasten massavirran laskeminen
  Hiukkasten massavirta on laskettava seuraavasti:
  Yhden suodattimen menetelmässä:



  jossa
  (GEDFW)aver testisyklin ajalta määritetään laskemalla yhteen yksittäisten moodien keskiarvot näytteenottoajanjaksolta:






  jossa i = 1, ... n
  Monen suodattimen menetelmässä:



  jossa i = 1, ... n
  Hiukkasten massavirran taustakorjaus voidaan tehdä seuraavasti:
  Yhden suodattimen menetelmässä:



  Jos tehdään useampi kuin yksi mittaus, (Md/MDIL) on korvattava arvolla (Md/MDIL)aver.

  DF = 13,4 / (concCO
  2 + (concCO + concHC)×10 -4)
  tai
  DF=13,4/concCO2

  Monen suodattimen menetelmässä:



  Jos tehdään useampi kuin yksi mittaus, (Md/MDIL) on korvattava arvolla (Md/MDIL)aver.

  DF = 13,4/(concCO
  2 + (concCO + concHC)×10 -4)
  tai
  DF=13,4/concCO2 |
| --- | --- |

1.4.4

Hiukkasten massavirran laskeminen

Hiukkasten massavirta on laskettava seuraavasti:

Yhden suodattimen menetelmässä:

Formula

jossa

(GEDFW)aver testisyklin ajalta määritetään laskemalla yhteen yksittäisten moodien keskiarvot näytteenottoajanjaksolta:

EDFW

aver

Formula

Formula

jossa i = 1, ... n

Monen suodattimen menetelmässä:

Formula

jossa i = 1, ... n

Hiukkasten massavirran taustakorjaus voidaan tehdä seuraavasti:

Yhden suodattimen menetelmässä:

Formula

Jos tehdään useampi kuin yksi mittaus, (Md/MDIL) on korvattava arvolla (Md/MDIL)aver.

d

DIL

d

DIL

aver

DF = 13,4 / (concCO
  2 + (concCO + concHC)×10 -4)

DF

concCO

2

concCO + concHC

-4

tai

DF=13,4/concCO2

2

Monen suodattimen menetelmässä:

Formula

Jos tehdään useampi kuin yksi mittaus, (Md/MDIL) on korvattava arvolla (Md/MDIL)aver.

d

DIL

d

DIL

aver

DF = 13,4/(concCO
  2 + (concCO + concHC)×10 -4)

DF

concCO

2

concCO + concHC

-4

tai

DF=13,4/concCO2

2

| 1.4.5 | Ominaispäästöjen laskeminen
  Hiukkasten ominaispäästö PT (g/kWh) lasketaan seuraavasti (9):
  Yhden suodattimen menetelmässä:



  Monen suodattimen menetelmässä: |
| --- | --- |

1.4.5

Ominaispäästöjen laskeminen

Hiukkasten ominaispäästö PT (g/kWh) lasketaan seuraavasti (9):

9

Yhden suodattimen menetelmässä:

Formula

Monen suodattimen menetelmässä:

Formula

| 1.4.6 | Tehollinen painotuskerroin
  Yhden suodattimen menetelmässä kunkin moodin tehollinen painotuskerroin WFE,i lasketaan seuraavasti:



  jossa i = 1,... n
  Tehollisten painotuskertoimien arvo saa poiketa enintään ± 0,005 (absoluuttinen arvo) liitteessä III olevassa 3.7.1 kohdassa luetelluista painotuskertoimista.” |
| --- | --- |

1.4.6

Tehollinen painotuskerroin

Yhden suodattimen menetelmässä kunkin moodin tehollinen painotuskerroin WFE,i lasketaan seuraavasti:

E,i

Formula

jossa i = 1,... n

Tehollisten painotuskertoimien arvo saa poiketa enintään ± 0,005 (absoluuttinen arvo) liitteessä III olevassa 3.7.1 kohdassa luetelluista painotuskertoimista.”

| f) | Lisätään jakso seuraavasti:






  ”2. | TIETOJEN ARVIOINTI JA LASKUTOIMITUSTEN TEKEMINEN (NRTC-TESTI)
  Tässä jaksossa kuvataan seuraavia kahta mittausperiaatetta, joita voidaan käyttää pilaavien aineiden päästöjen arviointiin NRTC-testin aikana:






  — | kaasumaiset aineosat mitataan raakapakokaasusta tosiaikaisesti, ja hiukkaset määritetään osavirtauslaimennusjärjestelmällä, |
| --- | --- | --- | --- |

f)

Lisätään jakso seuraavasti:

”2.

TIETOJEN ARVIOINTI JA LASKUTOIMITUSTEN TEKEMINEN (NRTC-TESTI)

Tässä jaksossa kuvataan seuraavia kahta mittausperiaatetta, joita voidaan käyttää pilaavien aineiden päästöjen arviointiin NRTC-testin aikana:

—

kaasumaiset aineosat mitataan raakapakokaasusta tosiaikaisesti, ja hiukkaset määritetään osavirtauslaimennusjärjestelmällä,

| — | kaasumaiset aineosat ja hiukkaset määritetään täysvirtauslaimennusjärjestelmällä (CVS-järjestelmällä). |
| --- | --- |

—

kaasumaiset aineosat ja hiukkaset määritetään täysvirtauslaimennusjärjestelmällä (CVS-järjestelmällä).

| 2.1 | Kaasupäästöjen laskeminen raakapakokaasusta ja hiukkaspäästöjen laskeminen osavirtauslaimennusjärjestelmällä |
| --- | --- |

2.1

Kaasupäästöjen laskeminen raakapakokaasusta ja hiukkaspäästöjen laskeminen osavirtauslaimennusjärjestelmällä

| 2.1.1 | Johdanto
  Kaasumaisten aineosien hetkellisen pitoisuuden signaaleja käytetään päästöjen massan laskemiseen kertomalla ne pakokaasun hetkellisellä massavirralla. Pakokaasun massavirta voidaan mitata suoraan tai laskea käyttämällä liitteen III lisäyksessä 1 olevassa 2.2.3 kohdassa kuvattuja menetelmiä (imuilman ja polttoainevirran mittaus, merkkikaasumenetelmä, imuilman ja ilman ja polttoaineen suhteen mittaus). Erityistä huomiota on kiinnitettävä eri laitteiden vasteaikoihin. Nämä erot on otettava huomioon sovittamalla yhteen signaalien ajat.
  Hiukkasten osalta pakokaasun massavirran signaaleja käytetään osavirtauslaimennusjärjestelmän ohjaukseen pakokaasun massavirtaan suhteutetun näytteen ottamiseksi. Suhde tarkistetaan soveltamalla näytevirran ja pakokaasuvirran välistä regressioanalyysiä liitteen III lisäyksessä 1 olevassa 2.4 kohdassa kuvatulla tavalla. |
| --- | --- |

2.1.1

Johdanto

Kaasumaisten aineosien hetkellisen pitoisuuden signaaleja käytetään päästöjen massan laskemiseen kertomalla ne pakokaasun hetkellisellä massavirralla. Pakokaasun massavirta voidaan mitata suoraan tai laskea käyttämällä liitteen III lisäyksessä 1 olevassa 2.2.3 kohdassa kuvattuja menetelmiä (imuilman ja polttoainevirran mittaus, merkkikaasumenetelmä, imuilman ja ilman ja polttoaineen suhteen mittaus). Erityistä huomiota on kiinnitettävä eri laitteiden vasteaikoihin. Nämä erot on otettava huomioon sovittamalla yhteen signaalien ajat.

Hiukkasten osalta pakokaasun massavirran signaaleja käytetään osavirtauslaimennusjärjestelmän ohjaukseen pakokaasun massavirtaan suhteutetun näytteen ottamiseksi. Suhde tarkistetaan soveltamalla näytevirran ja pakokaasuvirran välistä regressioanalyysiä liitteen III lisäyksessä 1 olevassa 2.4 kohdassa kuvatulla tavalla.

| 2.1.2 | Kaasuaineosien määrittäminen |
| --- | --- |

2.1.2

Kaasuaineosien määrittäminen

| 2.1.2.1 | Päästöjen massan laskeminen
  Pilaavien aineiden massa Mgas
  (g/testi) määritetään pilaavien aineiden raakapitoisuuksista lasketusta päästöjen hetkellisestä massasta, taulukossa 4 esitetyistä u-arvoista (ks. myös kohta 1.3.4) ja pakokaasun massavirrasta, joka on mukautettu muunnosajan suhteen, ja integroimalla hetkelliset arvot syklin ajalta. Pitoisuudet olisi parasta mitata märkänä. Jos ne mitataan kuivana, hetkellisille pitoisuusarvoille on tehtävä jäljempänä kuvattu märkä/kuiva-korjaus ennen muiden laskelmien tekemistä.
  Taulukko 4: Kertoimen u-märkä arvot pakokaasun eri aineosille







  Kaasu | u | conc |
| --- | --- | --- | --- |
| NOx | 0,001587 | ppm |
| CO | 0,000966 | ppm |
| HC | 0,000479 | ppm |
| CO2 | 15,19 | prosenttia |

2.1.2.1

Päästöjen massan laskeminen

Pilaavien aineiden massa Mgas
  (g/testi) määritetään pilaavien aineiden raakapitoisuuksista lasketusta päästöjen hetkellisestä massasta, taulukossa 4 esitetyistä u-arvoista (ks. myös kohta 1.3.4) ja pakokaasun massavirrasta, joka on mukautettu muunnosajan suhteen, ja integroimalla hetkelliset arvot syklin ajalta. Pitoisuudet olisi parasta mitata märkänä. Jos ne mitataan kuivana, hetkellisille pitoisuusarvoille on tehtävä jäljempänä kuvattu märkä/kuiva-korjaus ennen muiden laskelmien tekemistä.

Mgas

Taulukko 4: Kertoimen u-märkä arvot pakokaasun eri aineosille

Kaasu

u

conc

NOx

x

0,001587

ppm

CO

0,000966

ppm

HC

0,000479

ppm

CO2

2

15,19

prosenttia

HC:n tiheys perustuu hiilen ja vedyn keskimääräiseen suhteeseen 1:1,85.

Seuraavaa kaavaa on käytettävä:

Formula

jossa

| u | = | pakokaasun aineosan tiheyden ja pakokaasun tiheyden suhde |
| --- | --- | --- |
| conc
  i | = | vastaavan aineosan hetkellinen pitoisuus raakapakokaasussa (ppm) |
| GEXHW,i | = | hetkellinen pakokaasumassavirta (kg/s) |
| f | = | tietojen näytteenottotaajuus (Hz) |
| n | = | mittausten lukumäärä |

u

u

=

pakokaasun aineosan tiheyden ja pakokaasun tiheyden suhde

conc
  i

conc

i

=

vastaavan aineosan hetkellinen pitoisuus raakapakokaasussa (ppm)

GEXHW,i

GEXHW,i

=

hetkellinen pakokaasumassavirta (kg/s)

f

f

=

tietojen näytteenottotaajuus (Hz)

n

n

=

mittausten lukumäärä

NOx-laskelmassa on käytettävä edellä kuvattua kosteuskorjauskerrointa k
  H.

x

k

H

Hetkellisesti mitattu pitoisuus on muutettava märkäpohjaiseksi jäljempänä kuvatulla tavalla, ellei itse mittausta ole tehty märkäpohjalla.

| 2.1.2.2 | Märkä/kuiva-korjaus
  Jos hetkellisesti mitattu pitoisuus on mitattu kuivapohjalla, se on muutettava märkäpohjaiseksi seuraavien kaavojen mukaisesti:

  concmärkä
  = kW
  x conckuiva


  jossa



  kun



  jossa








  conc
  CO2 | = | kuiva CO2-pitoisuus (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| conc
  CO | = | kuiva CO-pitoisuus (%) |
| H
  a | = | imuilman kosteus (grammaa vettä / kg kuivaa ilmaa) |

2.1.2.2

Märkä/kuiva-korjaus

Jos hetkellisesti mitattu pitoisuus on mitattu kuivapohjalla, se on muutettava märkäpohjaiseksi seuraavien kaavojen mukaisesti:

concmärkä
  = kW
  x conckuiva

concmärkä

kW

conckuiva

jossa

Formula

kun

Formula

jossa

conc
  CO2

conc

CO2

=

kuiva CO2-pitoisuus (%)

2

conc
  CO

conc

CO

=

kuiva CO-pitoisuus (%)

H
  a

H

a

=

imuilman kosteus (grammaa vettä / kg kuivaa ilmaa)

Formula

jossa

| Ra | : | imuilman suhteellinen kosteus (%) |
| --- | --- | --- |
| pa | : | imuilman kyllästymishöyrynpaine (kPa) |
| pB | : | barometrinen kokonaispaine (kPa) |

Ra

a

:

imuilman suhteellinen kosteus (%)

pa

a

:

imuilman kyllästymishöyrynpaine (kPa)

pB

B

:

barometrinen kokonaispaine (kPa)

HUOMAUTUS: H
  a voidaan johtaa edellä kuvatusta suhteellisen kosteuden mittauksesta taikka kastepisteen mittauksesta, höyrynpaineen mittauksesta tai kuivan/märän lämpötilan mittauksesta yleisesti hyväksyttyjä kaavoja käyttäen.

H

a

| 2.1.2.3 | NOx:n kosteus- ja lämpötilakorjaus
  Koska NOx-päästöt riippuvat ympäröivän ilman olosuhteista, NOx-pitoisuus on korjattava ympäröivän ilman kosteuden ja lämpötilan mukaan kertoimella, joka saadaan seuraavalla kaavalla:



  kun








  T
  a | = | imuilman lämpötila (K) |
| --- | --- | --- | --- |
| H
  a | = | imuilman kosteus (grammaa vettä/kg kuivaa ilmaa) |

2.1.2.3

NOx:n kosteus- ja lämpötilakorjaus

x

Koska NOx-päästöt riippuvat ympäröivän ilman olosuhteista, NOx-pitoisuus on korjattava ympäröivän ilman kosteuden ja lämpötilan mukaan kertoimella, joka saadaan seuraavalla kaavalla:

x

x

Formula

kun

T
  a

T

a

=

imuilman lämpötila (K)

H
  a

H

a

=

imuilman kosteus (grammaa vettä/kg kuivaa ilmaa)

Formula

jossa

| Ra | : | imuilman suhteellinen kosteus (%) |
| --- | --- | --- |
| pa | : | imuilman kyllästymishöyrynpaine (kPa) |
| pB | : | barometrinen kokonaispaine (kPa) |

Ra

a

:

imuilman suhteellinen kosteus (%)

pa

a

:

imuilman kyllästymishöyrynpaine (kPa)

pB

B

:

barometrinen kokonaispaine (kPa)

HUOMAUTUS: H
  a voidaan johtaa edellä kuvatusta suhteellisen kosteuden mittauksesta taikka kastepisteen mittauksesta, höyrynpaineen mittauksesta tai kuivan/märän lämpötilan mittauksesta yleisesti hyväksyttyjä kaavoja käyttäen.

H

a

| 2.1.2.4 | Ominaispäästöjen laskeminen
  Ominaispäästöt (g/kWh) lasketaan kaikille yksittäisille aineosille seuraavasti:
  Yksittäinen kaasu = Mgas
  /W
  act

  jossa

  Wact
  = liitteessä III olevassa 4.6.2 kohdassa määritelty syklin todellinen työ (kWh) |
| --- | --- |

2.1.2.4

Ominaispäästöjen laskeminen

Ominaispäästöt (g/kWh) lasketaan kaikille yksittäisille aineosille seuraavasti:

Yksittäinen kaasu = Mgas
  /W
  act

Mgas

W

act

jossa

Wact
  = liitteessä III olevassa 4.6.2 kohdassa määritelty syklin todellinen työ (kWh)

Wact

| 2.1.3 | Hiukkasten määrittäminen |
| --- | --- |

2.1.3

Hiukkasten määrittäminen

| 2.1.3.1 | Päästöjen massan laskeminen
  Hiukkasten massa MPT
  (g/testi) on laskettava jollakin seuraavista menetelmistä:






  a) | jossa








  M
  f | = | syklin aikana kerätyn hiukkasnäytteen massa (mg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| MSAM | = | hiukkaskeruusuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa (kg) |
| MEDFW | = | ekvivalentti laimennetun pakokaasun massa syklin aikana (kg) |

2.1.3.1

Päästöjen massan laskeminen

Hiukkasten massa MPT
  (g/testi) on laskettava jollakin seuraavista menetelmistä:

MPT

a)

Formula

jossa

M
  f

M

f

=

syklin aikana kerätyn hiukkasnäytteen massa (mg)

MSAM

SAM

=

hiukkaskeruusuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa (kg)

MEDFW

MEDFW

=

ekvivalentti laimennetun pakokaasun massa syklin aikana (kg)

Ekvivalentin laimennetun pakokaasunmassan kokonaismassa syklin aikana määritetään seuraavasti:

G

  EDFW,i
  = G

  EXHW,i
  × q

  i

G

EDFW,i

G

EXHW,i

q

i

jossa

| GEDFW,i | = | hetkellinen ekvivalentti laimennetun pakokaasun massavirta (kg/s) |
| --- | --- | --- |
| GEXHW,i | = | hetkellinen pakokaasumassavirta (kg/s) |
| q
  i | = | hetkellinen laimennussuhde |
| GTOTW,I | = | hetkellinen laimennetun pakokaasun massavirta laimennustunnelin läpi (kg/s) |
| GDILW,i | = | hetkellinen laimennusilman massavirta (kg/s) |
| f | = | tietojen näytteenottotaajuus (Hz) |
| n | = | mittausten lukumäärä |

GEDFW,i

GEDFW,i

=

hetkellinen ekvivalentti laimennetun pakokaasun massavirta (kg/s)

GEXHW,i

GEXHW,i

=

hetkellinen pakokaasumassavirta (kg/s)

q
  i

q

i

=

hetkellinen laimennussuhde

GTOTW,I

GTOTW,I

=

hetkellinen laimennetun pakokaasun massavirta laimennustunnelin läpi (kg/s)

GDILW,i

GDILW,i

=

hetkellinen laimennusilman massavirta (kg/s)

f

f

=

tietojen näytteenottotaajuus (Hz)

n

n

=

mittausten lukumäärä

| b) | jossa








  M
  f | = | syklin aikana kerätyn hiukkasnäytteen massa (mg) |
| --- | --- | --- | --- |
| r
  s | = | keskimääräinen näytesuhde testin aikana |

b)

Formula

jossa

M
  f

M

f

=

syklin aikana kerätyn hiukkasnäytteen massa (mg)

r
  s

r

s

=

keskimääräinen näytesuhde testin aikana

kun

jossa

| MSE | = | näytteeksi otetun pakokaasun massa syklin aikana (kg) |
| --- | --- | --- |
| MEXHW | = | pakokaasun kokonaismassavirta syklin aikana (kg) |
| MSAM | = | hiukkaskeruusuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa (kg) |
| MTOTW | = | laimennustunnelin läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa (kg) |

MSE

MSE

=

näytteeksi otetun pakokaasun massa syklin aikana (kg)

MEXHW

MEXHW

=

pakokaasun kokonaismassavirta syklin aikana (kg)

MSAM

MSAM

=

hiukkaskeruusuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa (kg)

MTOTW

MTOTW

=

laimennustunnelin läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa (kg)

HUOMAUTUS: Jos käytetään kokonaisnäytteenottojärjestelmää, MSAM
  and MTOTW
  ovat samat.

MSAM

MTOTW

| 2.1.3.2 | Kosteuskorjauskerroin hiukkasille
  Koska dieselmoottorien hiukkaspäästöt ovat riippuvaisia ympäröivän ilman olosuhteista, hiukkaspitoisuus on korjattava ympäröivän ilman kosteuden mukaan kertoimella Kp, joka saadaan seuraavalla kaavalla:



  jossa
  Ha = imuilman kosteus (grammaa vettä / kg kuivaa ilmaa)










  Ra | : | imuilman suhteellinen kosteus (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| pa | : | imuilman kyllästymishöyrynpaine (kPa) |
| pB | : | barometrinen kokonaispaine (kPa) |

2.1.3.2

Kosteuskorjauskerroin hiukkasille

Koska dieselmoottorien hiukkaspäästöt ovat riippuvaisia ympäröivän ilman olosuhteista, hiukkaspitoisuus on korjattava ympäröivän ilman kosteuden mukaan kertoimella Kp, joka saadaan seuraavalla kaavalla:

p

Formula

jossa

Ha = imuilman kosteus (grammaa vettä / kg kuivaa ilmaa)

a

Formula

Ra

a

:

imuilman suhteellinen kosteus (%)

pa

a

:

imuilman kyllästymishöyrynpaine (kPa)

pB

B

:

barometrinen kokonaispaine (kPa)

HUOMAUTUS: H
  a voidaan johtaa edellä kuvatusta suhteellisen kosteuden mittauksesta taikka kastepisteen mittauksesta, höyrynpaineen mittauksesta tai kuivan/märän lämpötilan mittauksesta yleisesti hyväksyttyjä kaavoja käyttäen.

H

a

| 2.1.3.3 | Ominaispäästöjen laskeminen
  Hiukkaspäästö (g/kWh) lasketaan seuraavalla tavalla:

  PT = M

  PT
  × K

  p
  / W

  ost


  jossa

  W
  act = liitteessä III olevassa 4.6.2 kohdassa määritelty syklin todellinen työ (kWh) |
| --- | --- |

2.1.3.3

Ominaispäästöjen laskeminen

Hiukkaspäästö (g/kWh) lasketaan seuraavalla tavalla:

PT = M

  PT
  × K

  p
  / W

  ost

PT

M

PT

K

p

W

ost

jossa

W
  act = liitteessä III olevassa 4.6.2 kohdassa määritelty syklin todellinen työ (kWh)

W

act

| 2.2 | Kaasu- ja hiukkasaineosien määrittäminen täysvirtauslaimennusjärjestelmällä
  Laimennetun pakokaasun sisältämien päästöjen laskemiseksi on tiedettävä laimennetun pakokaasun massavirta. Laimennetun pakokaasun kokonaisvirta syklin aikana MTOTW
  (kg/testi) lasketaan syklin aikana mitatuista arvoista ja virtauksen mittauslaitteen vastaavia kalibrointitietoja (V
  0 PDP:lle, K
  V CFV:lle ja C
  d SSV:lle) voidaan käyttää 2.2.1 kohdassa kuvatuissa menetelmissä. Jos hiukkasnäytteen (MSAM
  ) ja kaasupäästönäytteiden kokonaismassa on yli 0,5 % CVS:n kokonaisvirrasta (MTOTW
  ), CVS:n virtaus korjataan MSAM
  :n osalta tai hiukkasnäytevirta palautetaan CVS:ään ennen virtauksen mittauslaitetta. |
| --- | --- |

2.2

Kaasu- ja hiukkasaineosien määrittäminen täysvirtauslaimennusjärjestelmällä

Laimennetun pakokaasun sisältämien päästöjen laskemiseksi on tiedettävä laimennetun pakokaasun massavirta. Laimennetun pakokaasun kokonaisvirta syklin aikana MTOTW
  (kg/testi) lasketaan syklin aikana mitatuista arvoista ja virtauksen mittauslaitteen vastaavia kalibrointitietoja (V
  0 PDP:lle, K
  V CFV:lle ja C
  d SSV:lle) voidaan käyttää 2.2.1 kohdassa kuvatuissa menetelmissä. Jos hiukkasnäytteen (MSAM
  ) ja kaasupäästönäytteiden kokonaismassa on yli 0,5 % CVS:n kokonaisvirrasta (MTOTW
  ), CVS:n virtaus korjataan MSAM
  :n osalta tai hiukkasnäytevirta palautetaan CVS:ään ennen virtauksen mittauslaitetta.

MTOTW

V

0

K

V

C

d

MSAM

MTOTW

MSAM

| 2.2.1 | Laimennetun pakokaasun virtauksen määrittäminen
  PDP-CVS-järjestelmä
  Massavirta syklin aikana lasketaan seuraavasti, jos laimennetun pakokaasun lämpötila pidetään lämmönvaihtimen avulla ± 6 K:n sisällä koko syklin ajan:

  MTOTW
  = 1,293 x V0 x NP x (pB — p1) x 273/(101,3 x T)
  jossa








  MTOTW | = | laimennetun pakokaasun massa syklin aikana märkäpohjalla |
| --- | --- | --- | --- |
| V0 | = | pumpatun kaasun tilavuus kierrosta kohti testiolosuhteissa (m3/kierros) |
| NP | = | pumpun kierrosten kokonaismäärä testin aikana |
| pB | = | testisolun ilmanpaine (kPa) |
| p1 | = | ilmanpaineen alittava alipaine pumpun syötössä (kPa) |
| T | = | laimennetun pakokaasun keskimääräinen lämpötila pumpun syötössä syklin aikana (K) |

2.2.1

Laimennetun pakokaasun virtauksen määrittäminen

PDP-CVS-järjestelmä

Massavirta syklin aikana lasketaan seuraavasti, jos laimennetun pakokaasun lämpötila pidetään lämmönvaihtimen avulla ± 6 K:n sisällä koko syklin ajan:

MTOTW
  = 1,293 x V0 x NP x (pB — p1) x 273/(101,3 x T)

MTOTW

0

P

B

1

jossa

MTOTW

MTOTW

=

laimennetun pakokaasun massa syklin aikana märkäpohjalla

V0

0

=

pumpatun kaasun tilavuus kierrosta kohti testiolosuhteissa (m3/kierros)

3

NP

P

=

pumpun kierrosten kokonaismäärä testin aikana

pB

B

=

testisolun ilmanpaine (kPa)

p1

1

=

ilmanpaineen alittava alipaine pumpun syötössä (kPa)

T

=

laimennetun pakokaasun keskimääräinen lämpötila pumpun syötössä syklin aikana (K)

Jos käytetään järjestelmää, jossa on virtauksen kompensaatio (eli järjestelmää, jossa ei ole lämmönvaihdinta), hetkellisten päästöjen massa on laskettava ja integroitava koko syklin ajalta. Tässä tapauksessa laimennetun pakokaasun hetkellinen massa lasketaan seuraavasti:

M

  TOTW,i
  = 1,293 x V0 x NP,i x (pB — p1) x 273/(101,3 x T)

M

TOTW,i

0

P,i

B

1

jossa

| NP,i | = | pumpun kierrosten kokonaismäärä ajanjaksona |
| --- | --- | --- |

NP,i

P,i

=

pumpun kierrosten kokonaismäärä ajanjaksona

CFV-CVS-järjestelmä

Massavirta syklin aikana lasketaan seuraavasti, jos laimennetun pakokaasun lämpötila pidetään lämmönvaihtimen avulla ± 11 K:n sisällä koko syklin ajan:

M

  TOTW
  = 1,293 x t x Kv x pA / T 0,5

M

TOTW

v

A

0,5

jossa

| M

  TOTW | = | laimennetun pakokaasun massa syklin aikana märkäpohjalla |
| --- | --- | --- |
| t | = | syklin aika (s) |
| KV | = | kriittisen virtauksen venturin kalibrointikerroin normaaliolosuhteissa |
| pA | = | absoluuttinen paine venturin syötössä (kPa) |
| T | = | absoluuttinen lämpötila venturin syötössä (K) |

M

  TOTW

M

TOTW

=

laimennetun pakokaasun massa syklin aikana märkäpohjalla

t

=

syklin aika (s)

KV

V

=

kriittisen virtauksen venturin kalibrointikerroin normaaliolosuhteissa

pA

A

=

absoluuttinen paine venturin syötössä (kPa)

T

=

absoluuttinen lämpötila venturin syötössä (K)

Jos käytetään järjestelmää, jossa on virtauksen kompensaatio (eli järjestelmää, jossa ei ole lämmönvaihdinta), hetkellisten päästöjen massa on laskettava ja integroitava koko syklin ajalta. Tässä tapauksessa laimennetun pakokaasun hetkellinen massa lasketaan seuraavasti:

M

  TOTW,i
  = 1,293 x Δti x KV x pA / T0,5

M

TOTW,i

i

V

A

0,5

jossa

| Δti | = | ajanjakso (s) |
| --- | --- | --- |

Δti

i

=

ajanjakso (s)

SSV-CVS-järjestelmä

Massavirta syklin aikana lasketaan seuraavasti, jos laimennetun pakokaasun lämpötila pidetään lämmönvaihtimen avulla ± 11 K:n sisällä koko syklin ajan:

M

  TOTW
  = 1,293 x Q

  SSV

M

TOTW

Q

SSV

jossa

Formula

| A0 | = | A0 = kokoelma vakioita ja yksiköiden muunnoksia |
| --- | --- | --- |
| d | = | SSV:n kurkun halkaisija (m) |
| Cd | = | SSV:n purkauskerroin |
| PA | = | absoluuttinen paine venturin syötössä (kPa) |
| T | = | lämpötila venturin syötössä, (K) |
| r | = | SSV:n kurkun ja syötön absoluuttisen staattisen paineen suhde = |
| ß | = | SSV:n kurkun halkaisijan d suhde syöttöputken sisähalkaisijaan = |

A0

0

=

A0 = kokoelma vakioita ja yksiköiden muunnoksia

0

Formula

d

=

SSV:n kurkun halkaisija (m)

Cd

d

=

SSV:n purkauskerroin

PA

A

=

absoluuttinen paine venturin syötössä (kPa)

T

=

lämpötila venturin syötössä, (K)

r

=

SSV:n kurkun ja syötön absoluuttisen staattisen paineen suhde = Formula

ß

=

SSV:n kurkun halkaisijan d suhde syöttöputken sisähalkaisijaan = Formula

Jos käytetään järjestelmää, jossa on virtauksen kompensaatio (eli järjestelmää, jossa ei ole lämmönvaihdinta), hetkellisten päästöjen massa on laskettava ja integroitava koko syklin ajalta. Tässä tapauksessa laimennetun pakokaasun hetkellinen massa lasketaan seuraavasti:

M

  TOTW
  = 1,293 x Q

  SSV
  x Δt

  i

M

TOTW

Q

SSV

t

i

jossa

Formula

| Δti | = | ajanjakso (s) |
| --- | --- | --- |

Δti

i

=

ajanjakso (s)

Tosiaikainen laskelma aloitetaan joko Cd:n kohtuullisella arvolla, kuten 0,98, tai Qssv:n kohtuullisella arvolla. Jos laskelma aloitetaan Qssv:llä, Qssv:n aloitusarvoa käytetään Re:n arviointiin.

d

ssv

ssv

ssv

Reynoldsin luvun SSV:n kurkussa on kaikkien päästötestien aikana oltava niiden Reynoldsin lukujen alueella, joita käytetään lisäyksessä 2 olevassa 3.2 kohdassa tarkoitetun kalibrointikäyrän johtamisessa.

| 2.2.2 | NOx:n kosteuskorjaus
  Koska NOx-päästöt riippuvat ympäröivän ilman olosuhteista, NOx-pitoisuus on korjattava ympäröivän ilman kosteuden kertoimella, joka saadaan seuraavalla kaavalla:



  jossa







  Ta | = | ilman lämpötila (K) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ha | = | imuilman kosteus (grammaa vettä / kg kuivaa ilmaa) |

2.2.2

NOx:n kosteuskorjaus

x

Koska NOx-päästöt riippuvat ympäröivän ilman olosuhteista, NOx-pitoisuus on korjattava ympäröivän ilman kosteuden kertoimella, joka saadaan seuraavalla kaavalla:

x

x

Formula

jossa

Ta

a

=

ilman lämpötila (K)

Ha

a

=

imuilman kosteus (grammaa vettä / kg kuivaa ilmaa)

jossa

Formula

| Ra | = | imuilman suhteellinen kosteus (%) |
| --- | --- | --- |
| pa | = | imuilman kyllästymishöyrynpaine (kPa) |
| pB | = | barometrinen kokonaispaine (kPa) |

Ra

a

=

imuilman suhteellinen kosteus (%)

pa

a

=

imuilman kyllästymishöyrynpaine (kPa)

pB

B

=

barometrinen kokonaispaine (kPa)

HUOMAUTUS: H
  a voidaan johtaa edellä kuvatusta suhteellisen kosteuden mittauksesta taikka kastepisteen mittauksesta, höyrynpaineen mittauksesta tai kuivan/märän lämpötilan mittauksesta yleisesti hyväksyttyjä kaavoja käyttäen.

H

a

| 2.2.3 | Päästöjen massavirran laskeminen |
| --- | --- |

2.2.3

Päästöjen massavirran laskeminen

| 2.2.3.1 | Vakiomassavirtajärjestelmät
  Järjestelmissä, joissa on lämmönvaihdin, pilaavien aineiden massa MGAS (g/testi) määritetään seuraavan yhtälön avulla

  MGAS
  = u x conc x MTOTW

  jossa








  u | = | pakokaasun aineosan tiheyden ja pakokaasun tiheyden suhde, siten kuin se on ilmoitettu 2.1.2.1 kohdassa olevassa taulukossa 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| conc | = | integroimalla (pakollinen NOx:lle ja HC:lle) tai pussimittauksella saadut keskimääräiset taustakorjatut pitoisuudet syklin aikana (ppm) |
| MTOTW | = | 2.2.1 kohdan mukaisesti määritetty laimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana (kg) |

2.2.3.1

Vakiomassavirtajärjestelmät

Järjestelmissä, joissa on lämmönvaihdin, pilaavien aineiden massa MGAS (g/testi) määritetään seuraavan yhtälön avulla

GAS

MGAS
  = u x conc x MTOTW

MGAS

TOTW

jossa

u

u

=

pakokaasun aineosan tiheyden ja pakokaasun tiheyden suhde, siten kuin se on ilmoitettu 2.1.2.1 kohdassa olevassa taulukossa 4

conc

conc

=

integroimalla (pakollinen NOx:lle ja HC:lle) tai pussimittauksella saadut keskimääräiset taustakorjatut pitoisuudet syklin aikana (ppm)

x

MTOTW

MTOTW

=

2.2.1 kohdan mukaisesti määritetty laimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana (kg)

Koska NOx-päästöt riippuvat ympäröivän ilman olosuhteista, NOx-pitoisuus on korjattava 2.2.2 kohdassa kuvatulla ympäröivän ilman kosteuden kertoimella k
  H.

x

x

k

H

Kuivapohjalla mitatut pitoisuudet on muutettava märkäpohjaisiksi 1.3.2 kohdan mukaisesti.

| 2.2.3.1.1 | Taustakorjattujen pitoisuuksien määrittäminen
  Pilaavien aineiden nettopitoisuuksien määrittämiseksi mitatuista pitoisuuksista on vähennettävä kaasumaisten pilaavien aineiden keskimääräiset taustapitoisuudet. Taustapitoisuuksien keskimääräiset arvot voidaan määrittää näytepussimenetelmällä tai jatkuvan mittauksen pohjalta integroimalla. Seuraavaa kaavaa on käytettävä:
  conc = conce - concd x (1 - (1/DF))
  jossa







  conc | = | kyseisen pilaavan aineen pitoisuus laimennetussa pakokaasussa korjattuna laimennusilman sisältämällä kyseisen pilaavan aineen määrällä (ppm) |
| --- | --- | --- | --- |
| conce | = | laimennetussa pakokaasussa mitattu kyseisen pilaavan aineen pitoisuus (ppm) |
| concd | = | laimennusilmassa mitattu kyseisen pilaavan aineen pitoisuus (ppm) |
| DF | = | laimennuskerroin |

2.2.3.1.1

Taustakorjattujen pitoisuuksien määrittäminen

Pilaavien aineiden nettopitoisuuksien määrittämiseksi mitatuista pitoisuuksista on vähennettävä kaasumaisten pilaavien aineiden keskimääräiset taustapitoisuudet. Taustapitoisuuksien keskimääräiset arvot voidaan määrittää näytepussimenetelmällä tai jatkuvan mittauksen pohjalta integroimalla. Seuraavaa kaavaa on käytettävä:

conc = conce - concd x (1 - (1/DF))

e

d

jossa

conc

=

kyseisen pilaavan aineen pitoisuus laimennetussa pakokaasussa korjattuna laimennusilman sisältämällä kyseisen pilaavan aineen määrällä (ppm)

conce

e

=

laimennetussa pakokaasussa mitattu kyseisen pilaavan aineen pitoisuus (ppm)

concd

d

=

laimennusilmassa mitattu kyseisen pilaavan aineen pitoisuus (ppm)

DF

=

laimennuskerroin

Laimennuskerroin lasketaan seuraavasti:

Formula

| 2.2.3.2 | Virtauskompensoidut järjestelmät
  Jos järjestelmässä ei ole lämmönvaihdinta, pilaavien aineiden massa MGAS (g/testi) on määritettävä laskemalla hetkellisten päästöjen massa ja integroimalla hetkelliset arvot koko syklin ajalta. Myös taustakorjausta sovelletaan suoraan hetkelliseen pitoisuusarvoon. Seuraavaa kaavaa on käytettävä:



  jossa







  conce,i | = | laimennetussa pakokaasussa mitattu kyseisen pilaavan aineen hetkellinen pitoisuus (ppm) |
| --- | --- | --- | --- |
| concd | = | laimennusilmassa mitattu kyseisen pilaavan aineen pitoisuus (ppm) |
| u | = | pakokaasun aineosan tiheyden ja pakokaasun tiheyden suhde, siten kuin se on ilmoitettu 2.1.2.1 kohdassa olevassa taulukossa 4 |
| MTOTW,i | = | laimennetun pakokaasun hetkellinen massa (2.2.1 kohta) (kg) |
| MTOTW | = | laimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana (2.2.1 kohta) (kg) |
| DF | = | 2.2.3.1.1 kohdan mukaisesti määritetty laimennuskerroin |

2.2.3.2

Virtauskompensoidut järjestelmät

Jos järjestelmässä ei ole lämmönvaihdinta, pilaavien aineiden massa MGAS (g/testi) on määritettävä laskemalla hetkellisten päästöjen massa ja integroimalla hetkelliset arvot koko syklin ajalta. Myös taustakorjausta sovelletaan suoraan hetkelliseen pitoisuusarvoon. Seuraavaa kaavaa on käytettävä:

GAS

Formula

jossa

conce,i

e,i

=

laimennetussa pakokaasussa mitattu kyseisen pilaavan aineen hetkellinen pitoisuus (ppm)

concd

d

=

laimennusilmassa mitattu kyseisen pilaavan aineen pitoisuus (ppm)

u

=

pakokaasun aineosan tiheyden ja pakokaasun tiheyden suhde, siten kuin se on ilmoitettu 2.1.2.1 kohdassa olevassa taulukossa 4

MTOTW,i

TOTW,i

=

laimennetun pakokaasun hetkellinen massa (2.2.1 kohta) (kg)

MTOTW

TOTW

=

laimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana (2.2.1 kohta) (kg)

DF

=

2.2.3.1.1 kohdan mukaisesti määritetty laimennuskerroin

Koska NOx-päästöt riippuvat ympäröivän ilman olosuhteista, NOx-pitoisuus on korjattava 2.2.2 kohdassa kuvatulla ympäröivän ilman kosteuden kertoimella k
  H.

x

x

k

H

| 2.2.4 | Ominaispäästöjen laskeminen
  Ominaispäästöt (g/kWh) lasketaan kaikille yksittäisille aineosille seuraavasti:

  Yksittäinen kaasu = M

  gas
  /W
  act

  jossa








  W
  act | = | liitteessä III olevassa 4.6.2 kohdassa määritelty syklin todellinen työ (kWh) |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.4

Ominaispäästöjen laskeminen

Ominaispäästöt (g/kWh) lasketaan kaikille yksittäisille aineosille seuraavasti:

Yksittäinen kaasu = M

  gas
  /W
  act

Yksittäinen kaasu

M

gas

W

act

jossa

W
  act

W

act

=

liitteessä III olevassa 4.6.2 kohdassa määritelty syklin todellinen työ (kWh)

| 2.2.5 | Hiukkaspäästön laskeminen |
| --- | --- |

2.2.5

Hiukkaspäästön laskeminen

| 2.2.5.1 | Massavirran laskeminen
  Hiukkasten massa MPT (g/testi) on laskettava seuraavasti:



  jossa








  Mf | = | syklin aikana kerätyn hiukkasnäytteen massa (mg) |
| --- | --- | --- | --- |
| M

  TOTW | = | 2.2.1 kohdan mukaisesti määritetty laimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana (kg) |
| M

  SAM | = | laimennustunnelista hiukkasten keräämistä varten otetun laimennetun pakokaasun massa (kg) |

2.2.5.1

Massavirran laskeminen

Hiukkasten massa MPT (g/testi) on laskettava seuraavasti:

PT

Formula

jossa

Mf

Mf

=

syklin aikana kerätyn hiukkasnäytteen massa (mg)

M

  TOTW

M

TOTW

=

2.2.1 kohdan mukaisesti määritetty laimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana (kg)

M

  SAM

M

SAM

=

laimennustunnelista hiukkasten keräämistä varten otetun laimennetun pakokaasun massa (kg)

ja

| Mf | = | Mf,p + Mf,b, jos nämä on punnittu erikseen (mg) |
| --- | --- | --- |
| Mf,p | = | ensisijaiseen suodattimeen kerättyjen hiukkasten massa (mg) |
| Mf,b | = | toissijaiseen suodattimeen kerättyjen hiukkasten massa (mg) |

Mf

f

=

Mf,p + Mf,b, jos nämä on punnittu erikseen (mg)

f,p

f,b

Mf,p

f,p

=

ensisijaiseen suodattimeen kerättyjen hiukkasten massa (mg)

Mf,b

f,b

=

toissijaiseen suodattimeen kerättyjen hiukkasten massa (mg)

Jos käytetään kaksoislaimennusjärjestelmää, toisiolaimennusilman massa on vähennettävä hiukkassuodattimien läpi johdetun kaksoislaimennetun pakokaasun kokonaismassasta.

MSAM = MTOT - MSEC

SAM

TOT

SEC

jossa

| MTOT | = | hiukkassuodattimien läpi johdetun kaksoislaimennetun pakokaasun massa (kg) |
| --- | --- | --- |
| MSEC | = | toisiolaimennusilman massa (kg) |

MTOT

TOT

=

hiukkassuodattimien läpi johdetun kaksoislaimennetun pakokaasun massa (kg)

MSEC

SEC

=

toisiolaimennusilman massa (kg)

Jos laimennusilman taustahiukkastaso on määritetty liitteessä III olevan 4.4.4 kohdan mukaisesti, hiukkasten massaan voidaan tehdä taustakorjaus. Tässä tapauksessa hiukkasten massa (g/testi) on laskettava seuraavasti:

Formula

jossa

Mf, MSAM, MTOTW = katso edellä

f

SAM

TOTW

| M

  DIL | = | taustahiukkasnäytteenottimen ottaman ensiölaimennusilman massa (kg) |
| --- | --- | --- |
| M

  d | = | ensiölaimennusilmasta kerättyjen taustahiukkasten massa (mg) |
| DF | = | 2.2.3.1.1 kohdan mukaisesti määritetty laimennuskerroin |

M

  DIL

M

DIL

=

taustahiukkasnäytteenottimen ottaman ensiölaimennusilman massa (kg)

M

  d

M

d

=

ensiölaimennusilmasta kerättyjen taustahiukkasten massa (mg)

DF

=

2.2.3.1.1 kohdan mukaisesti määritetty laimennuskerroin

| 2.2.5.2 | Kosteuskorjauskerroin hiukkasille
  Koska dieselmoottorien hiukkaspäästöt ovat riippuvaisia ympäröivän ilman olosuhteista, hiukkaspitoisuus on korjattava ympäröivän ilman kosteuden mukaan kertoimella Kp, joka saadaan seuraavalla kaavalla:



  jossa







  Ha | = | imuilman kosteus (grammaa vettä / kg kuivaa ilmaa) |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.5.2

Kosteuskorjauskerroin hiukkasille

Koska dieselmoottorien hiukkaspäästöt ovat riippuvaisia ympäröivän ilman olosuhteista, hiukkaspitoisuus on korjattava ympäröivän ilman kosteuden mukaan kertoimella Kp, joka saadaan seuraavalla kaavalla:

p

Formula

jossa

Ha

a

=

imuilman kosteus (grammaa vettä / kg kuivaa ilmaa)

Formula

jossa

| Ra | : | imuilman suhteellinen kosteus (%) |
| --- | --- | --- |
| pa | : | imuilman kyllästymishöyrynpaine (kPa) |
| pB | : | barometrinen kokonaispaine (kPa) |

Ra

a

:

imuilman suhteellinen kosteus (%)

pa

a

:

imuilman kyllästymishöyrynpaine (kPa)

pB

B

:

barometrinen kokonaispaine (kPa)

HUOMAUTUS: H
  a voidaan johtaa edellä kuvatusta suhteellisen kosteuden mittauksesta taikka kastepisteen mittauksesta, höyrynpaineen mittauksesta tai kuivan/märän lämpötilan mittauksesta yleisesti hyväksyttyjä kaavoja käyttäen.

H

a

| 2.2.5.3 | Ominaispäästöjen laskeminen
  Hiukkaspäästö (g/kWh) lasketaan seuraavalla tavalla:

  PT = M

  PT
  × K

  p
  / W

  act


  jossa
  Wact = liitteessä III olevassa 4.6.2 kohdassa määritelty syklin todellinen työ (kWh)” |
| --- | --- |

2.2.5.3

Ominaispäästöjen laskeminen

Hiukkaspäästö (g/kWh) lasketaan seuraavalla tavalla:

PT = M

  PT
  × K

  p
  / W

  act

PT

M

PT

K

p

W

act

jossa

Wact = liitteessä III olevassa 4.6.2 kohdassa määritelty syklin todellinen työ (kWh)”

act

| 9) | Lisätään seuraavat lisäykset:”
  LISÄYS 4
  NRTC-TESTIN DYNAMOMETRIAJO







  Aika (s) | Norma-no-peus (%) | Norma-vääntö (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 0 |
| 2 | 0 | 0 |
| 3 | 0 | 0 |
| 4 | 0 | 0 |
| 5 | 0 | 0 |
| 6 | 0 | 0 |
| 7 | 0 | 0 |
| 8 | 0 | 0 |
| 9 | 0 | 0 |
| 10 | 0 | 0 |
| 11 | 0 | 0 |
| 12 | 0 | 0 |
| 13 | 0 | 0 |
| 14 | 0 | 0 |
| 15 | 0 | 0 |
| 16 | 0 | 0 |
| 17 | 0 | 0 |
| 18 | 0 | 0 |
| 19 | 0 | 0 |
| 20 | 0 | 0 |
| 21 | 0 | 0 |
| 22 | 0 | 0 |
| 23 | 0 | 0 |
| 24 | 1 | 3 |
| 25 | 1 | 3 |
| 26 | 1 | 3 |
| 27 | 1 | 3 |
| 28 | 1 | 3 |
| 29 | 1 | 3 |
| 30 | 1 | 6 |
| 31 | 1 | 6 |
| 32 | 2 | 1 |
| 33 | 4 | 13 |
| 34 | 7 | 18 |
| 35 | 9 | 21 |
| 36 | 17 | 20 |
| 37 | 33 | 42 |
| 38 | 57 | 46 |
| 39 | 44 | 33 |
| 40 | 31 | 0 |
| 41 | 22 | 27 |
| 42 | 33 | 43 |
| 43 | 80 | 49 |
| 44 | 105 | 47 |
| 45 | 98 | 70 |
| 46 | 104 | 36 |
| 47 | 104 | 65 |
| 48 | 96 | 71 |
| 49 | 101 | 62 |
| 50 | 102 | 51 |
| 51 | 102 | 50 |
| 52 | 102 | 46 |
| 53 | 102 | 41 |
| 54 | 102 | 31 |
| 55 | 89 | 2 |
| 56 | 82 | 0 |
| 57 | 47 | 1 |
| 58 | 23 | 1 |
| 59 | 1 | 3 |
| 60 | 1 | 8 |
| 61 | 1 | 3 |
| 62 | 1 | 5 |
| 63 | 1 | 6 |
| 64 | 1 | 4 |
| 65 | 1 | 4 |
| 66 | 0 | 6 |
| 67 | 1 | 4 |
| 68 | 9 | 21 |
| 69 | 25 | 56 |
| 70 | 64 | 26 |
| 71 | 60 | 31 |
| 72 | 63 | 20 |
| 73 | 62 | 24 |
| 74 | 64 | 8 |
| 75 | 58 | 44 |
| 76 | 65 | 10 |
| 77 | 65 | 12 |
| 78 | 68 | 23 |
| 79 | 69 | 30 |
| 80 | 71 | 30 |
| 81 | 74 | 15 |
| 82 | 71 | 23 |
| 83 | 73 | 20 |
| 84 | 73 | 21 |
| 85 | 73 | 19 |
| 86 | 70 | 33 |
| 87 | 70 | 34 |
| 88 | 65 | 47 |
| 89 | 66 | 47 |
| 90 | 64 | 53 |
| 91 | 65 | 45 |
| 92 | 66 | 38 |
| 93 | 67 | 49 |
| 94 | 69 | 39 |
| 95 | 69 | 39 |
| 96 | 66 | 42 |
| 97 | 71 | 29 |
| 98 | 75 | 29 |
| 99 | 72 | 23 |
| 100 | 74 | 22 |
| 101 | 75 | 24 |
| 102 | 73 | 30 |
| 103 | 74 | 24 |
| 104 | 77 | 6 |
| 105 | 76 | 12 |
| 106 | 74 | 39 |
| 107 | 72 | 30 |
| 108 | 75 | 22 |
| 109 | 78 | 64 |
| 110 | 102 | 34 |
| 111 | 103 | 28 |
| 112 | 103 | 28 |
| 113 | 103 | 19 |
| 114 | 103 | 32 |
| 115 | 104 | 25 |
| 116 | 103 | 38 |
| 117 | 103 | 39 |
| 118 | 103 | 34 |
| 119 | 102 | 44 |
| 120 | 103 | 38 |
| 121 | 102 | 43 |
| 122 | 103 | 34 |
| 123 | 102 | 41 |
| 124 | 103 | 44 |
| 125 | 103 | 37 |
| 126 | 103 | 27 |
| 127 | 104 | 13 |
| 128 | 104 | 30 |
| 129 | 104 | 19 |
| 130 | 103 | 28 |
| 131 | 104 | 40 |
| 132 | 104 | 32 |
| 133 | 101 | 63 |
| 134 | 102 | 54 |
| 135 | 102 | 52 |
| 136 | 102 | 51 |
| 137 | 103 | 40 |
| 138 | 104 | 34 |
| 139 | 102 | 36 |
| 140 | 104 | 44 |
| 141 | 103 | 44 |
| 142 | 104 | 33 |
| 143 | 102 | 27 |
| 144 | 103 | 26 |
| 145 | 79 | 53 |
| 146 | 51 | 37 |
| 147 | 24 | 23 |
| 148 | 13 | 33 |
| 149 | 19 | 55 |
| 150 | 45 | 30 |
| 151 | 34 | 7 |
| 152 | 14 | 4 |
| 153 | 8 | 16 |
| 154 | 15 | 6 |
| 155 | 39 | 47 |
| 156 | 39 | 4 |
| 157 | 35 | 26 |
| 158 | 27 | 38 |
| 159 | 43 | 40 |
| 160 | 14 | 23 |
| 161 | 10 | 10 |
| 162 | 15 | 33 |
| 163 | 35 | 72 |
| 164 | 60 | 39 |
| 165 | 55 | 31 |
| 166 | 47 | 30 |
| 167 | 16 | 7 |
| 168 | 0 | 6 |
| 169 | 0 | 8 |
| 170 | 0 | 8 |
| 171 | 0 | 2 |
| 172 | 2 | 17 |
| 173 | 10 | 28 |
| 174 | 28 | 31 |
| 175 | 33 | 30 |
| 176 | 36 | 0 |
| 177 | 19 | 10 |
| 178 | 1 | 18 |
| 179 | 0 | 16 |
| 180 | 1 | 3 |
| 181 | 1 | 4 |
| 182 | 1 | 5 |
| 183 | 1 | 6 |
| 184 | 1 | 5 |
| 185 | 1 | 3 |
| 186 | 1 | 4 |
| 187 | 1 | 4 |
| 188 | 1 | 6 |
| 189 | 8 | 18 |
| 190 | 20 | 51 |
| 191 | 49 | 19 |
| 192 | 41 | 13 |
| 193 | 31 | 16 |
| 194 | 28 | 21 |
| 195 | 21 | 17 |
| 196 | 31 | 21 |
| 197 | 21 | 8 |
| 198 | 0 | 14 |
| 199 | 0 | 12 |
| 200 | 3 | 8 |
| 201 | 3 | 22 |
| 202 | 12 | 20 |
| 203 | 14 | 20 |
| 204 | 16 | 17 |
| 205 | 20 | 18 |
| 206 | 27 | 34 |
| 207 | 32 | 33 |
| 208 | 41 | 31 |
| 209 | 43 | 31 |
| 210 | 37 | 33 |
| 211 | 26 | 18 |
| 212 | 18 | 29 |
| 213 | 14 | 51 |
| 214 | 13 | 11 |
| 215 | 12 | 9 |
| 216 | 15 | 33 |
| 217 | 20 | 25 |
| 218 | 25 | 17 |
| 219 | 31 | 29 |
| 220 | 36 | 66 |
| 221 | 66 | 40 |
| 222 | 50 | 13 |
| 223 | 16 | 24 |
| 224 | 26 | 50 |
| 225 | 64 | 23 |
| 226 | 81 | 20 |
| 227 | 83 | 11 |
| 228 | 79 | 23 |
| 229 | 76 | 31 |
| 230 | 68 | 24 |
| 231 | 59 | 33 |
| 232 | 59 | 3 |
| 233 | 25 | 7 |
| 234 | 21 | 10 |
| 235 | 20 | 19 |
| 236 | 4 | 10 |
| 237 | 5 | 7 |
| 238 | 4 | 5 |
| 239 | 4 | 6 |
| 240 | 4 | 6 |
| 241 | 4 | 5 |
| 242 | 7 | 5 |
| 243 | 16 | 28 |
| 244 | 28 | 25 |
| 245 | 52 | 53 |
| 246 | 50 | 8 |
| 247 | 26 | 40 |
| 248 | 48 | 29 |
| 249 | 54 | 39 |
| 250 | 60 | 42 |
| 251 | 48 | 18 |
| 252 | 54 | 51 |
| 253 | 88 | 90 |
| 254 | 103 | 84 |
| 255 | 103 | 85 |
| 256 | 102 | 84 |
| 257 | 58 | 66 |
| 258 | 64 | 97 |
| 259 | 56 | 80 |
| 260 | 51 | 67 |
| 261 | 52 | 96 |
| 262 | 63 | 62 |
| 263 | 71 | 6 |
| 264 | 33 | 16 |
| 265 | 47 | 45 |
| 266 | 43 | 56 |
| 267 | 42 | 27 |
| 268 | 42 | 64 |
| 269 | 75 | 74 |
| 270 | 68 | 96 |
| 271 | 86 | 61 |
| 272 | 66 | 0 |
| 273 | 37 | 0 |
| 274 | 45 | 37 |
| 275 | 68 | 96 |
| 276 | 80 | 97 |
| 277 | 92 | 96 |
| 278 | 90 | 97 |
| 279 | 82 | 96 |
| 280 | 94 | 81 |
| 281 | 90 | 85 |
| 282 | 96 | 65 |
| 283 | 70 | 96 |
| 284 | 55 | 95 |
| 285 | 70 | 96 |
| 286 | 79 | 96 |
| 287 | 81 | 71 |
| 288 | 71 | 60 |
| 289 | 92 | 65 |
| 290 | 82 | 63 |
| 291 | 61 | 47 |
| 292 | 52 | 37 |
| 293 | 24 | 0 |
| 294 | 20 | 7 |
| 295 | 39 | 48 |
| 296 | 39 | 54 |
| 297 | 63 | 58 |
| 298 | 53 | 31 |
| 299 | 51 | 24 |
| 300 | 48 | 40 |
| 301 | 39 | 0 |
| 302 | 35 | 18 |
| 303 | 36 | 16 |
| 304 | 29 | 17 |
| 305 | 28 | 21 |
| 306 | 31 | 15 |
| 307 | 31 | 10 |
| 308 | 43 | 19 |
| 309 | 49 | 63 |
| 310 | 78 | 61 |
| 311 | 78 | 46 |
| 312 | 66 | 65 |
| 313 | 78 | 97 |
| 314 | 84 | 63 |
| 315 | 57 | 26 |
| 316 | 36 | 22 |
| 317 | 20 | 34 |
| 318 | 19 | 8 |
| 319 | 9 | 10 |
| 320 | 5 | 5 |
| 321 | 7 | 11 |
| 322 | 15 | 15 |
| 323 | 12 | 9 |
| 324 | 13 | 27 |
| 325 | 15 | 28 |
| 326 | 16 | 28 |
| 327 | 16 | 31 |
| 328 | 15 | 20 |
| 329 | 17 | 0 |
| 330 | 20 | 34 |
| 331 | 21 | 25 |
| 332 | 20 | 0 |
| 333 | 23 | 25 |
| 334 | 30 | 58 |
| 335 | 63 | 96 |
| 336 | 83 | 60 |
| 337 | 61 | 0 |
| 338 | 26 | 0 |
| 339 | 29 | 44 |
| 340 | 68 | 97 |
| 341 | 80 | 97 |
| 342 | 88 | 97 |
| 343 | 99 | 88 |
| 344 | 102 | 86 |
| 345 | 100 | 82 |
| 346 | 74 | 79 |
| 347 | 57 | 79 |
| 348 | 76 | 97 |
| 349 | 84 | 97 |
| 350 | 86 | 97 |
| 351 | 81 | 98 |
| 352 | 83 | 83 |
| 353 | 65 | 96 |
| 354 | 93 | 72 |
| 355 | 63 | 60 |
| 356 | 72 | 49 |
| 357 | 56 | 27 |
| 358 | 29 | 0 |
| 359 | 18 | 13 |
| 360 | 25 | 11 |
| 361 | 28 | 24 |
| 362 | 34 | 53 |
| 363 | 65 | 83 |
| 364 | 80 | 44 |
| 365 | 77 | 46 |
| 366 | 76 | 50 |
| 367 | 45 | 52 |
| 368 | 61 | 98 |
| 369 | 61 | 69 |
| 370 | 63 | 49 |
| 371 | 32 | 0 |
| 372 | 10 | 8 |
| 373 | 17 | 7 |
| 374 | 16 | 13 |
| 375 | 11 | 6 |
| 376 | 9 | 5 |
| 377 | 9 | 12 |
| 378 | 12 | 46 |
| 379 | 15 | 30 |
| 380 | 26 | 28 |
| 381 | 13 | 9 |
| 382 | 16 | 21 |
| 383 | 24 | 4 |
| 384 | 36 | 43 |
| 385 | 65 | 85 |
| 386 | 78 | 66 |
| 387 | 63 | 39 |
| 388 | 32 | 34 |
| 389 | 46 | 55 |
| 390 | 47 | 42 |
| 391 | 42 | 39 |
| 392 | 27 | 0 |
| 393 | 14 | 5 |
| 394 | 14 | 14 |
| 395 | 24 | 54 |
| 396 | 60 | 90 |
| 397 | 53 | 66 |
| 398 | 70 | 48 |
| 399 | 77 | 93 |
| 400 | 79 | 67 |
| 401 | 46 | 65 |
| 402 | 69 | 98 |
| 403 | 80 | 97 |
| 404 | 74 | 97 |
| 405 | 75 | 98 |
| 406 | 56 | 61 |
| 407 | 42 | 0 |
| 408 | 36 | 32 |
| 409 | 34 | 43 |
| 410 | 68 | 83 |
| 411 | 102 | 48 |
| 412 | 62 | 0 |
| 413 | 41 | 39 |
| 414 | 71 | 86 |
| 415 | 91 | 52 |
| 416 | 89 | 55 |
| 417 | 89 | 56 |
| 418 | 88 | 58 |
| 419 | 78 | 69 |
| 420 | 98 | 39 |
| 421 | 64 | 61 |
| 422 | 90 | 34 |
| 423 | 88 | 38 |
| 424 | 97 | 62 |
| 425 | 100 | 53 |
| 426 | 81 | 58 |
| 427 | 74 | 51 |
| 428 | 76 | 57 |
| 429 | 76 | 72 |
| 430 | 85 | 72 |
| 431 | 84 | 60 |
| 432 | 83 | 72 |
| 433 | 83 | 72 |
| 434 | 86 | 72 |
| 435 | 89 | 72 |
| 436 | 86 | 72 |
| 437 | 87 | 72 |
| 438 | 88 | 72 |
| 439 | 88 | 71 |
| 440 | 87 | 72 |
| 441 | 85 | 71 |
| 442 | 88 | 72 |
| 443 | 88 | 72 |
| 444 | 84 | 72 |
| 445 | 83 | 73 |
| 446 | 77 | 73 |
| 447 | 74 | 73 |
| 448 | 76 | 72 |
| 449 | 46 | 77 |
| 450 | 78 | 62 |
| 451 | 79 | 35 |
| 452 | 82 | 38 |
| 453 | 81 | 41 |
| 454 | 79 | 37 |
| 455 | 78 | 35 |
| 456 | 78 | 38 |
| 457 | 78 | 46 |
| 458 | 75 | 49 |
| 459 | 73 | 50 |
| 460 | 79 | 58 |
| 461 | 79 | 71 |
| 462 | 83 | 44 |
| 463 | 53 | 48 |
| 464 | 40 | 48 |
| 465 | 51 | 75 |
| 466 | 75 | 72 |
| 467 | 89 | 67 |
| 468 | 93 | 60 |
| 469 | 89 | 73 |
| 470 | 86 | 73 |
| 471 | 81 | 73 |
| 472 | 78 | 73 |
| 473 | 78 | 73 |
| 474 | 76 | 73 |
| 475 | 79 | 73 |
| 476 | 82 | 73 |
| 477 | 86 | 73 |
| 478 | 88 | 72 |
| 479 | 92 | 71 |
| 480 | 97 | 54 |
| 481 | 73 | 43 |
| 482 | 36 | 64 |
| 483 | 63 | 31 |
| 484 | 78 | 1 |
| 485 | 69 | 27 |
| 486 | 67 | 28 |
| 487 | 72 | 9 |
| 488 | 71 | 9 |
| 489 | 78 | 36 |
| 490 | 81 | 56 |
| 491 | 75 | 53 |
| 492 | 60 | 45 |
| 493 | 50 | 37 |
| 494 | 66 | 41 |
| 495 | 51 | 61 |
| 496 | 68 | 47 |
| 497 | 29 | 42 |
| 498 | 24 | 73 |
| 499 | 64 | 71 |
| 500 | 90 | 71 |
| 501 | 100 | 61 |
| 502 | 94 | 73 |
| 503 | 84 | 73 |
| 504 | 79 | 73 |
| 505 | 75 | 72 |
| 506 | 78 | 73 |
| 507 | 80 | 73 |
| 508 | 81 | 73 |
| 509 | 81 | 73 |
| 510 | 83 | 73 |
| 511 | 85 | 73 |
| 512 | 84 | 73 |
| 513 | 85 | 73 |
| 514 | 86 | 73 |
| 515 | 85 | 73 |
| 516 | 85 | 73 |
| 517 | 85 | 72 |
| 518 | 85 | 73 |
| 519 | 83 | 73 |
| 520 | 79 | 73 |
| 521 | 78 | 73 |
| 522 | 81 | 73 |
| 523 | 82 | 72 |
| 524 | 94 | 56 |
| 525 | 66 | 48 |
| 526 | 35 | 71 |
| 527 | 51 | 44 |
| 528 | 60 | 23 |
| 529 | 64 | 10 |
| 530 | 63 | 14 |
| 531 | 70 | 37 |
| 532 | 76 | 45 |
| 533 | 78 | 18 |
| 534 | 76 | 51 |
| 535 | 75 | 33 |
| 536 | 81 | 17 |
| 537 | 76 | 45 |
| 538 | 76 | 30 |
| 539 | 80 | 14 |
| 540 | 71 | 18 |
| 541 | 71 | 14 |
| 542 | 71 | 11 |
| 543 | 65 | 2 |
| 544 | 31 | 26 |
| 545 | 24 | 72 |
| 546 | 64 | 70 |
| 547 | 77 | 62 |
| 548 | 80 | 68 |
| 549 | 83 | 53 |
| 550 | 83 | 50 |
| 551 | 83 | 50 |
| 552 | 85 | 43 |
| 553 | 86 | 45 |
| 554 | 89 | 35 |
| 555 | 82 | 61 |
| 556 | 87 | 50 |
| 557 | 85 | 55 |
| 558 | 89 | 49 |
| 559 | 87 | 70 |
| 560 | 91 | 39 |
| 561 | 72 | 3 |
| 562 | 43 | 25 |
| 563 | 30 | 60 |
| 564 | 40 | 45 |
| 565 | 37 | 32 |
| 566 | 37 | 32 |
| 567 | 43 | 70 |
| 568 | 70 | 54 |
| 569 | 77 | 47 |
| 570 | 79 | 66 |
| 571 | 85 | 53 |
| 572 | 83 | 57 |
| 573 | 86 | 52 |
| 574 | 85 | 51 |
| 575 | 70 | 39 |
| 576 | 50 | 5 |
| 577 | 38 | 36 |
| 578 | 30 | 71 |
| 579 | 75 | 53 |
| 580 | 84 | 40 |
| 581 | 85 | 42 |
| 582 | 86 | 49 |
| 583 | 86 | 57 |
| 584 | 89 | 68 |
| 585 | 99 | 61 |
| 586 | 77 | 29 |
| 587 | 81 | 72 |
| 588 | 89 | 69 |
| 589 | 49 | 56 |
| 590 | 79 | 70 |
| 591 | 104 | 59 |
| 592 | 103 | 54 |
| 593 | 102 | 56 |
| 594 | 102 | 56 |
| 595 | 103 | 61 |
| 596 | 102 | 64 |
| 597 | 103 | 60 |
| 598 | 93 | 72 |
| 599 | 86 | 73 |
| 600 | 76 | 73 |
| 601 | 59 | 49 |
| 602 | 46 | 22 |
| 603 | 40 | 65 |
| 604 | 72 | 31 |
| 605 | 72 | 27 |
| 606 | 67 | 44 |
| 607 | 68 | 37 |
| 608 | 67 | 42 |
| 609 | 68 | 50 |
| 610 | 77 | 43 |
| 611 | 58 | 4 |
| 612 | 22 | 37 |
| 613 | 57 | 69 |
| 614 | 68 | 38 |
| 615 | 73 | 2 |
| 616 | 40 | 14 |
| 617 | 42 | 38 |
| 618 | 64 | 69 |
| 619 | 64 | 74 |
| 620 | 67 | 73 |
| 621 | 65 | 73 |
| 622 | 68 | 73 |
| 623 | 65 | 49 |
| 624 | 81 | 0 |
| 625 | 37 | 25 |
| 626 | 24 | 69 |
| 627 | 68 | 71 |
| 628 | 70 | 71 |
| 629 | 76 | 70 |
| 630 | 71 | 72 |
| 631 | 73 | 69 |
| 632 | 76 | 70 |
| 633 | 77 | 72 |
| 634 | 77 | 72 |
| 635 | 77 | 72 |
| 636 | 77 | 70 |
| 637 | 76 | 71 |
| 638 | 76 | 71 |
| 639 | 77 | 71 |
| 640 | 77 | 71 |
| 641 | 78 | 70 |
| 642 | 77 | 70 |
| 643 | 77 | 71 |
| 644 | 79 | 72 |
| 645 | 78 | 70 |
| 646 | 80 | 70 |
| 647 | 82 | 71 |
| 648 | 84 | 71 |
| 649 | 83 | 71 |
| 650 | 83 | 73 |
| 651 | 81 | 70 |
| 652 | 80 | 71 |
| 653 | 78 | 71 |
| 654 | 76 | 70 |
| 655 | 76 | 70 |
| 656 | 76 | 71 |
| 657 | 79 | 71 |
| 658 | 78 | 71 |
| 659 | 81 | 70 |
| 660 | 83 | 72 |
| 661 | 84 | 71 |
| 662 | 86 | 71 |
| 663 | 87 | 71 |
| 664 | 92 | 72 |
| 665 | 91 | 72 |
| 666 | 90 | 71 |
| 667 | 90 | 71 |
| 668 | 91 | 71 |
| 669 | 90 | 70 |
| 670 | 90 | 72 |
| 671 | 91 | 71 |
| 672 | 90 | 71 |
| 673 | 90 | 71 |
| 674 | 92 | 72 |
| 675 | 93 | 69 |
| 676 | 90 | 70 |
| 677 | 93 | 72 |
| 678 | 91 | 70 |
| 679 | 89 | 71 |
| 680 | 91 | 71 |
| 681 | 90 | 71 |
| 682 | 90 | 71 |
| 683 | 92 | 71 |
| 684 | 91 | 71 |
| 685 | 93 | 71 |
| 686 | 93 | 68 |
| 687 | 98 | 68 |
| 688 | 98 | 67 |
| 689 | 100 | 69 |
| 690 | 99 | 68 |
| 691 | 100 | 71 |
| 692 | 99 | 68 |
| 693 | 100 | 69 |
| 694 | 102 | 72 |
| 695 | 101 | 69 |
| 696 | 100 | 69 |
| 697 | 102 | 71 |
| 698 | 102 | 71 |
| 699 | 102 | 69 |
| 700 | 102 | 71 |
| 701 | 102 | 68 |
| 702 | 100 | 69 |
| 703 | 102 | 70 |
| 704 | 102 | 68 |
| 705 | 102 | 70 |
| 706 | 102 | 72 |
| 707 | 102 | 68 |
| 708 | 102 | 69 |
| 709 | 100 | 68 |
| 710 | 102 | 71 |
| 711 | 101 | 64 |
| 712 | 102 | 69 |
| 713 | 102 | 69 |
| 714 | 101 | 69 |
| 715 | 102 | 64 |
| 716 | 102 | 69 |
| 717 | 102 | 68 |
| 718 | 102 | 70 |
| 719 | 102 | 69 |
| 720 | 102 | 70 |
| 721 | 102 | 70 |
| 722 | 102 | 62 |
| 723 | 104 | 38 |
| 724 | 104 | 15 |
| 725 | 102 | 24 |
| 726 | 102 | 45 |
| 727 | 102 | 47 |
| 728 | 104 | 40 |
| 729 | 101 | 52 |
| 730 | 103 | 32 |
| 731 | 102 | 50 |
| 732 | 103 | 30 |
| 733 | 103 | 44 |
| 734 | 102 | 40 |
| 735 | 103 | 43 |
| 736 | 103 | 41 |
| 737 | 102 | 46 |
| 738 | 103 | 39 |
| 739 | 102 | 41 |
| 740 | 103 | 41 |
| 741 | 102 | 38 |
| 742 | 103 | 39 |
| 743 | 102 | 46 |
| 744 | 104 | 46 |
| 745 | 103 | 49 |
| 746 | 102 | 45 |
| 747 | 103 | 42 |
| 748 | 103 | 46 |
| 749 | 103 | 38 |
| 750 | 102 | 48 |
| 751 | 103 | 35 |
| 752 | 102 | 48 |
| 753 | 103 | 49 |
| 754 | 102 | 48 |
| 755 | 102 | 46 |
| 756 | 103 | 47 |
| 757 | 102 | 49 |
| 758 | 102 | 42 |
| 759 | 102 | 52 |
| 760 | 102 | 57 |
| 761 | 102 | 55 |
| 762 | 102 | 61 |
| 763 | 102 | 61 |
| 764 | 102 | 58 |
| 765 | 103 | 58 |
| 766 | 102 | 59 |
| 767 | 102 | 54 |
| 768 | 102 | 63 |
| 769 | 102 | 61 |
| 770 | 103 | 55 |
| 771 | 102 | 60 |
| 772 | 102 | 72 |
| 773 | 103 | 56 |
| 774 | 102 | 55 |
| 775 | 102 | 67 |
| 776 | 103 | 56 |
| 777 | 84 | 42 |
| 778 | 48 | 7 |
| 779 | 48 | 6 |
| 780 | 48 | 6 |
| 781 | 48 | 7 |
| 782 | 48 | 6 |
| 783 | 48 | 7 |
| 784 | 67 | 21 |
| 785 | 105 | 59 |
| 786 | 105 | 96 |
| 787 | 105 | 74 |
| 788 | 105 | 66 |
| 789 | 105 | 62 |
| 790 | 105 | 66 |
| 791 | 89 | 41 |
| 792 | 52 | 5 |
| 793 | 48 | 5 |
| 794 | 48 | 7 |
| 795 | 48 | 5 |
| 796 | 48 | 6 |
| 797 | 48 | 4 |
| 798 | 52 | 6 |
| 799 | 51 | 5 |
| 800 | 51 | 6 |
| 801 | 51 | 6 |
| 802 | 52 | 5 |
| 803 | 52 | 5 |
| 804 | 57 | 44 |
| 805 | 98 | 90 |
| 806 | 105 | 94 |
| 807 | 105 | 100 |
| 808 | 105 | 98 |
| 809 | 105 | 95 |
| 810 | 105 | 96 |
| 811 | 105 | 92 |
| 812 | 104 | 97 |
| 813 | 100 | 85 |
| 814 | 94 | 74 |
| 815 | 87 | 62 |
| 816 | 81 | 50 |
| 817 | 81 | 46 |
| 818 | 80 | 39 |
| 819 | 80 | 32 |
| 820 | 81 | 28 |
| 821 | 80 | 26 |
| 822 | 80 | 23 |
| 823 | 80 | 23 |
| 824 | 80 | 20 |
| 825 | 81 | 19 |
| 826 | 80 | 18 |
| 827 | 81 | 17 |
| 828 | 80 | 20 |
| 829 | 81 | 24 |
| 830 | 81 | 21 |
| 831 | 80 | 26 |
| 832 | 80 | 24 |
| 833 | 80 | 23 |
| 834 | 80 | 22 |
| 835 | 81 | 21 |
| 836 | 81 | 24 |
| 837 | 81 | 24 |
| 838 | 81 | 22 |
| 839 | 81 | 22 |
| 840 | 81 | 21 |
| 841 | 81 | 31 |
| 842 | 81 | 27 |
| 843 | 80 | 26 |
| 844 | 80 | 26 |
| 845 | 81 | 25 |
| 846 | 80 | 21 |
| 847 | 81 | 20 |
| 848 | 83 | 21 |
| 849 | 83 | 15 |
| 850 | 83 | 12 |
| 851 | 83 | 9 |
| 852 | 83 | 8 |
| 853 | 83 | 7 |
| 854 | 83 | 6 |
| 855 | 83 | 6 |
| 856 | 83 | 6 |
| 857 | 83 | 6 |
| 858 | 83 | 6 |
| 859 | 76 | 5 |
| 860 | 49 | 8 |
| 861 | 51 | 7 |
| 862 | 51 | 20 |
| 863 | 78 | 52 |
| 864 | 80 | 38 |
| 865 | 81 | 33 |
| 866 | 83 | 29 |
| 867 | 83 | 22 |
| 868 | 83 | 16 |
| 869 | 83 | 12 |
| 870 | 83 | 9 |
| 871 | 83 | 8 |
| 872 | 83 | 7 |
| 873 | 83 | 6 |
| 874 | 83 | 6 |
| 875 | 83 | 6 |
| 876 | 83 | 6 |
| 877 | 83 | 6 |
| 878 | 59 | 4 |
| 879 | 50 | 5 |
| 880 | 51 | 5 |
| 881 | 51 | 5 |
| 882 | 51 | 5 |
| 883 | 50 | 5 |
| 884 | 50 | 5 |
| 885 | 50 | 5 |
| 886 | 50 | 5 |
| 887 | 50 | 5 |
| 888 | 51 | 5 |
| 889 | 51 | 5 |
| 890 | 51 | 5 |
| 891 | 63 | 50 |
| 892 | 81 | 34 |
| 893 | 81 | 25 |
| 894 | 81 | 29 |
| 895 | 81 | 23 |
| 896 | 80 | 24 |
| 897 | 81 | 24 |
| 898 | 81 | 28 |
| 899 | 81 | 27 |
| 900 | 81 | 22 |
| 901 | 81 | 19 |
| 902 | 81 | 17 |
| 903 | 81 | 17 |
| 904 | 81 | 17 |
| 905 | 81 | 15 |
| 906 | 80 | 15 |
| 907 | 80 | 28 |
| 908 | 81 | 22 |
| 909 | 81 | 24 |
| 910 | 81 | 19 |
| 911 | 81 | 21 |
| 912 | 81 | 20 |
| 913 | 83 | 26 |
| 914 | 80 | 63 |
| 915 | 80 | 59 |
| 916 | 83 | 100 |
| 917 | 81 | 73 |
| 918 | 83 | 53 |
| 919 | 80 | 76 |
| 920 | 81 | 61 |
| 921 | 80 | 50 |
| 922 | 81 | 37 |
| 923 | 82 | 49 |
| 924 | 83 | 37 |
| 925 | 83 | 25 |
| 926 | 83 | 17 |
| 927 | 83 | 13 |
| 928 | 83 | 10 |
| 929 | 83 | 8 |
| 930 | 83 | 7 |
| 931 | 83 | 7 |
| 932 | 83 | 6 |
| 933 | 83 | 6 |
| 934 | 83 | 6 |
| 935 | 71 | 5 |
| 936 | 49 | 24 |
| 937 | 69 | 64 |
| 938 | 81 | 50 |
| 939 | 81 | 43 |
| 940 | 81 | 42 |
| 941 | 81 | 31 |
| 942 | 81 | 30 |
| 943 | 81 | 35 |
| 944 | 81 | 28 |
| 945 | 81 | 27 |
| 946 | 80 | 27 |
| 947 | 81 | 31 |
| 948 | 81 | 41 |
| 949 | 81 | 41 |
| 950 | 81 | 37 |
| 951 | 81 | 43 |
| 952 | 81 | 34 |
| 953 | 81 | 31 |
| 954 | 81 | 26 |
| 955 | 81 | 23 |
| 956 | 81 | 27 |
| 957 | 81 | 38 |
| 958 | 81 | 40 |
| 959 | 81 | 39 |
| 960 | 81 | 27 |
| 961 | 81 | 33 |
| 962 | 80 | 28 |
| 963 | 81 | 34 |
| 964 | 83 | 72 |
| 965 | 81 | 49 |
| 966 | 81 | 51 |
| 967 | 80 | 55 |
| 968 | 81 | 48 |
| 969 | 81 | 36 |
| 970 | 81 | 39 |
| 971 | 81 | 38 |
| 972 | 80 | 41 |
| 973 | 81 | 30 |
| 974 | 81 | 23 |
| 975 | 81 | 19 |
| 976 | 81 | 25 |
| 977 | 81 | 29 |
| 978 | 83 | 47 |
| 979 | 81 | 90 |
| 980 | 81 | 75 |
| 981 | 80 | 60 |
| 982 | 81 | 48 |
| 983 | 81 | 41 |
| 984 | 81 | 30 |
| 985 | 80 | 24 |
| 986 | 81 | 20 |
| 987 | 81 | 21 |
| 988 | 81 | 29 |
| 989 | 81 | 29 |
| 990 | 81 | 27 |
| 991 | 81 | 23 |
| 992 | 81 | 25 |
| 993 | 81 | 26 |
| 994 | 81 | 22 |
| 995 | 81 | 20 |
| 996 | 81 | 17 |
| 997 | 81 | 23 |
| 998 | 83 | 65 |
| 999 | 81 | 54 |
| 1000 | 81 | 50 |
| 1001 | 81 | 41 |
| 1002 | 81 | 35 |
| 1003 | 81 | 37 |
| 1004 | 81 | 29 |
| 1005 | 81 | 28 |
| 1006 | 81 | 24 |
| 1007 | 81 | 19 |
| 1008 | 81 | 16 |
| 1009 | 80 | 16 |
| 1010 | 83 | 23 |
| 1011 | 83 | 17 |
| 1012 | 83 | 13 |
| 1013 | 83 | 27 |
| 1014 | 81 | 58 |
| 1015 | 81 | 60 |
| 1016 | 81 | 46 |
| 1017 | 80 | 41 |
| 1018 | 80 | 36 |
| 1019 | 81 | 26 |
| 1020 | 86 | 18 |
| 1021 | 82 | 35 |
| 1022 | 79 | 53 |
| 1023 | 82 | 30 |
| 1024 | 83 | 29 |
| 1025 | 83 | 32 |
| 1026 | 83 | 28 |
| 1027 | 76 | 60 |
| 1028 | 79 | 51 |
| 1029 | 86 | 26 |
| 1030 | 82 | 34 |
| 1031 | 84 | 25 |
| 1032 | 86 | 23 |
| 1033 | 85 | 22 |
| 1034 | 83 | 26 |
| 1035 | 83 | 25 |
| 1036 | 83 | 37 |
| 1037 | 84 | 14 |
| 1038 | 83 | 39 |
| 1039 | 76 | 70 |
| 1040 | 78 | 81 |
| 1041 | 75 | 71 |
| 1042 | 86 | 47 |
| 1043 | 83 | 35 |
| 1044 | 81 | 43 |
| 1045 | 81 | 41 |
| 1046 | 79 | 46 |
| 1047 | 80 | 44 |
| 1048 | 84 | 20 |
| 1049 | 79 | 31 |
| 1050 | 87 | 29 |
| 1051 | 82 | 49 |
| 1052 | 84 | 21 |
| 1053 | 82 | 56 |
| 1054 | 81 | 30 |
| 1055 | 85 | 21 |
| 1056 | 86 | 16 |
| 1057 | 79 | 52 |
| 1058 | 78 | 60 |
| 1059 | 74 | 55 |
| 1060 | 78 | 84 |
| 1061 | 80 | 54 |
| 1062 | 80 | 35 |
| 1063 | 82 | 24 |
| 1064 | 83 | 43 |
| 1065 | 79 | 49 |
| 1066 | 83 | 50 |
| 1067 | 86 | 12 |
| 1068 | 64 | 14 |
| 1069 | 24 | 14 |
| 1070 | 49 | 21 |
| 1071 | 77 | 48 |
| 1072 | 103 | 11 |
| 1073 | 98 | 48 |
| 1074 | 101 | 34 |
| 1075 | 99 | 39 |
| 1076 | 103 | 11 |
| 1077 | 103 | 19 |
| 1078 | 103 | 7 |
| 1079 | 103 | 13 |
| 1080 | 103 | 10 |
| 1081 | 102 | 13 |
| 1082 | 101 | 29 |
| 1083 | 102 | 25 |
| 1084 | 102 | 20 |
| 1085 | 96 | 60 |
| 1086 | 99 | 38 |
| 1087 | 102 | 24 |
| 1088 | 100 | 31 |
| 1089 | 100 | 28 |
| 1090 | 98 | 3 |
| 1091 | 102 | 26 |
| 1092 | 95 | 64 |
| 1093 | 102 | 23 |
| 1094 | 102 | 25 |
| 1095 | 98 | 42 |
| 1096 | 93 | 68 |
| 1097 | 101 | 25 |
| 1098 | 95 | 64 |
| 1099 | 101 | 35 |
| 1100 | 94 | 59 |
| 1101 | 97 | 37 |
| 1102 | 97 | 60 |
| 1103 | 93 | 98 |
| 1104 | 98 | 53 |
| 1105 | 103 | 13 |
| 1106 | 103 | 11 |
| 1107 | 103 | 11 |
| 1108 | 103 | 13 |
| 1109 | 103 | 10 |
| 1110 | 103 | 10 |
| 1111 | 103 | 11 |
| 1112 | 103 | 10 |
| 1113 | 103 | 10 |
| 1114 | 102 | 18 |
| 1115 | 102 | 31 |
| 1116 | 101 | 24 |
| 1117 | 102 | 19 |
| 1118 | 103 | 10 |
| 1119 | 102 | 12 |
| 1120 | 99 | 56 |
| 1121 | 96 | 59 |
| 1122 | 74 | 28 |
| 1123 | 66 | 62 |
| 1124 | 74 | 29 |
| 1125 | 64 | 74 |
| 1126 | 69 | 40 |
| 1127 | 76 | 2 |
| 1128 | 72 | 29 |
| 1129 | 66 | 65 |
| 1130 | 54 | 69 |
| 1131 | 69 | 56 |
| 1132 | 69 | 40 |
| 1133 | 73 | 54 |
| 1134 | 63 | 92 |
| 1135 | 61 | 67 |
| 1136 | 72 | 42 |
| 1137 | 78 | 2 |
| 1138 | 76 | 34 |
| 1139 | 67 | 80 |
| 1140 | 70 | 67 |
| 1141 | 53 | 70 |
| 1142 | 72 | 65 |
| 1143 | 60 | 57 |
| 1144 | 74 | 29 |
| 1145 | 69 | 31 |
| 1146 | 76 | 1 |
| 1147 | 74 | 22 |
| 1148 | 72 | 52 |
| 1149 | 62 | 96 |
| 1150 | 54 | 72 |
| 1151 | 72 | 28 |
| 1152 | 72 | 35 |
| 1153 | 64 | 68 |
| 1154 | 74 | 27 |
| 1155 | 76 | 14 |
| 1156 | 69 | 38 |
| 1157 | 66 | 59 |
| 1158 | 64 | 99 |
| 1159 | 51 | 86 |
| 1160 | 70 | 53 |
| 1161 | 72 | 36 |
| 1162 | 71 | 47 |
| 1163 | 70 | 42 |
| 1164 | 67 | 34 |
| 1165 | 74 | 2 |
| 1166 | 75 | 21 |
| 1167 | 74 | 15 |
| 1168 | 75 | 13 |
| 1169 | 76 | 10 |
| 1170 | 75 | 13 |
| 1171 | 75 | 10 |
| 1172 | 75 | 7 |
| 1173 | 75 | 13 |
| 1174 | 76 | 8 |
| 1175 | 76 | 7 |
| 1176 | 67 | 45 |
| 1177 | 75 | 13 |
| 1178 | 75 | 12 |
| 1179 | 73 | 21 |
| 1180 | 68 | 46 |
| 1181 | 74 | 8 |
| 1182 | 76 | 11 |
| 1183 | 76 | 14 |
| 1184 | 74 | 11 |
| 1185 | 74 | 18 |
| 1186 | 73 | 22 |
| 1187 | 74 | 20 |
| 1188 | 74 | 19 |
| 1189 | 70 | 22 |
| 1190 | 71 | 23 |
| 1191 | 73 | 19 |
| 1192 | 73 | 19 |
| 1193 | 72 | 20 |
| 1194 | 64 | 60 |
| 1195 | 70 | 39 |
| 1196 | 66 | 56 |
| 1197 | 68 | 64 |
| 1198 | 30 | 68 |
| 1199 | 70 | 38 |
| 1200 | 66 | 47 |
| 1201 | 76 | 14 |
| 1202 | 74 | 18 |
| 1203 | 69 | 46 |
| 1204 | 68 | 62 |
| 1205 | 68 | 62 |
| 1206 | 68 | 62 |
| 1207 | 68 | 62 |
| 1208 | 68 | 62 |
| 1209 | 68 | 62 |
| 1210 | 54 | 50 |
| 1211 | 41 | 37 |
| 1212 | 27 | 25 |
| 1213 | 14 | 12 |
| 1214 | 0 | 0 |
| 1215 | 0 | 0 |
| 1216 | 0 | 0 |
| 1217 | 0 | 0 |
| 1218 | 0 | 0 |
| 1219 | 0 | 0 |
| 1220 | 0 | 0 |
| 1221 | 0 | 0 |
| 1222 | 0 | 0 |
| 1223 | 0 | 0 |
| 1224 | 0 | 0 |
| 1225 | 0 | 0 |
| 1226 | 0 | 0 |
| 1227 | 0 | 0 |
| 1228 | 0 | 0 |
| 1229 | 0 | 0 |
| 1230 | 0 | 0 |
| 1231 | 0 | 0 |
| 1232 | 0 | 0 |
| 1233 | 0 | 0 |
| 1234 | 0 | 0 |
| 1235 | 0 | 0 |
| 1236 | 0 | 0 |
| 1237 | 0 | 0 |
| 1238 | 0 | 0 |

9)

Lisätään seuraavat lisäykset:

LISÄYS 4

NRTC-TESTIN DYNAMOMETRIAJO

Aika (s)

Norma-no-peus (%)

Norma-vääntö (%)

1

0

0

2

0

0

3

0

0

4

0

0

5

0

0

6

0

0

7

0

0

8

0

0

9

0

0

10

0

0

11

0

0

12

0

0

13

0

0

14

0

0

15

0

0

16

0

0

17

0

0

18

0

0

19

0

0

20

0

0

21

0

0

22

0

0

23

0

0

24

1

3

25

1

3

26

1

3

27

1

3

28

1

3

29

1

3

30

1

6

31

1

6

32

2

1

33

4

13

34

7

18

35

9

21

36

17

20

37

33

42

38

57

46

39

44

33

40

31

0

41

22

27

42

33

43

43

80

49

44

105

47

45

98

70

46

104

36

47

104

65

48

96

71

49

101

62

50

102

51

51

102

50

52

102

46

53

102

41

54

102

31

55

89

2

56

82

0

57

47

1

58

23

1

59

1

3

60

1

8

61

1

3

62

1

5

63

1

6

64

1

4

65

1

4

66

0

6

67

1

4

68

9

21

69

25

56

70

64

26

71

60

31

72

63

20

73

62

24

74

64

8

75

58

44

76

65

10

77

65

12

78

68

23

79

69

30

80

71

30

81

74

15

82

71

23

83

73

20

84

73

21

85

73

19

86

70

33

87

70

34

88

65

47

89

66

47

90

64

53

91

65

45

92

66

38

93

67

49

94

69

39

95

69

39

96

66

42

97

71

29

98

75

29

99

72

23

100

74

22

101

75

24

102

73

30

103

74

24

104

77

6

105

76

12

106

74

39

107

72

30

108

75

22

109

78

64

110

102

34

111

103

28

112

103

28

113

103

19

114

103

32

115

104

25

116

103

38

117

103

39

118

103

34

119

102

44

120

103

38

121

102

43

122

103

34

123

102

41

124

103

44

125

103

37

126

103

27

127

104

13

128

104

30

129

104

19

130

103

28

131

104

40

132

104

32

133

101

63

134

102

54

135

102

52

136

102

51

137

103

40

138

104

34

139

102

36

140

104

44

141

103

44

142

104

33

143

102

27

144

103

26

145

79

53

146

51

37

147

24

23

148

13

33

149

19

55

150

45

30

151

34

7

152

14

4

153

8

16

154

15

6

155

39

47

156

39

4

157

35

26

158

27

38

159

43

40

160

14

23

161

10

10

162

15

33

163

35

72

164

60

39

165

55

31

166

47

30

167

16

7

168

0

6

169

0

8

170

0

8

171

0

2

172

2

17

173

10

28

174

28

31

175

33

30

176

36

0

177

19

10

178

1

18

179

0

16

180

1

3

181

1

4

182

1

5

183

1

6

184

1

5

185

1

3

186

1

4

187

1

4

188

1

6

189

8

18

190

20

51

191

49

19

192

41

13

193

31

16

194

28

21

195

21

17

196

31

21

197

21

8

198

0

14

199

0

12

200

3

8

201

3

22

202

12

20

203

14

20

204

16

17

205

20

18

206

27

34

207

32

33

208

41

31

209

43

31

210

37

33

211

26

18

212

18

29

213

14

51

214

13

11

215

12

9

216

15

33

217

20

25

218

25

17

219

31

29

220

36

66

221

66

40

222

50

13

223

16

24

224

26

50

225

64

23

226

81

20

227

83

11

228

79

23

229

76

31

230

68

24

231

59

33

232

59

3

233

25

7

234

21

10

235

20

19

236

4

10

237

5

7

238

4

5

239

4

6

240

4

6

241

4

5

242

7

5

243

16

28

244

28

25

245

52

53

246

50

8

247

26

40

248

48

29

249

54

39

250

60

42

251

48

18

252

54

51

253

88

90

254

103

84

255

103

85

256

102

84

257

58

66

258

64

97

259

56

80

260

51

67

261

52

96

262

63

62

263

71

6

264

33

16

265

47

45

266

43

56

267

42

27

268

42

64

269

75

74

270

68

96

271

86

61

272

66

0

273

37

0

274

45

37

275

68

96

276

80

97

277

92

96

278

90

97

279

82

96

280

94

81

281

90

85

282

96

65

283

70

96

284

55

95

285

70

96

286

79

96

287

81

71

288

71

60

289

92

65

290

82

63

291

61

47

292

52

37

293

24

0

294

20

7

295

39

48

296

39

54

297

63

58

298

53

31

299

51

24

300

48

40

301

39

0

302

35

18

303

36

16

304

29

17

305

28

21

306

31

15

307

31

10

308

43

19

309

49

63

310

78

61

311

78

46

312

66

65

313

78

97

314

84

63

315

57

26

316

36

22

317

20

34

318

19

8

319

9

10

320

5

5

321

7

11

322

15

15

323

12

9

324

13

27

325

15

28

326

16

28

327

16

31

328

15

20

329

17

0

330

20

34

331

21

25

332

20

0

333

23

25

334

30

58

335

63

96

336

83

60

337

61

0

338

26

0

339

29

44

340

68

97

341

80

97

342

88

97

343

99

88

344

102

86

345

100

82

346

74

79

347

57

79

348

76

97

349

84

97

350

86

97

351

81

98

352

83

83

353

65

96

354

93

72

355

63

60

356

72

49

357

56

27

358

29

0

359

18

13

360

25

11

361

28

24

362

34

53

363

65

83

364

80

44

365

77

46

366

76

50

367

45

52

368

61

98

369

61

69

370

63

49

371

32

0

372

10

8

373

17

7

374

16

13

375

11

6

376

9

5

377

9

12

378

12

46

379

15

30

380

26

28

381

13

9

382

16

21

383

24

4

384

36

43

385

65

85

386

78

66

387

63

39

388

32

34

389

46

55

390

47

42

391

42

39

392

27

0

393

14

5

394

14

14

395

24

54

396

60

90

397

53

66

398

70

48

399

77

93

400

79

67

401

46

65

402

69

98

403

80

97

404

74

97

405

75

98

406

56

61

407

42

0

408

36

32

409

34

43

410

68

83

411

102

48

412

62

0

413

41

39

414

71

86

415

91

52

416

89

55

417

89

56

418

88

58

419

78

69

420

98

39

421

64

61

422

90

34

423

88

38

424

97

62

425

100

53

426

81

58

427

74

51

428

76

57

429

76

72

430

85

72

431

84

60

432

83

72

433

83

72

434

86

72

435

89

72

436

86

72

437

87

72

438

88

72

439

88

71

440

87

72

441

85

71

442

88

72

443

88

72

444

84

72

445

83

73

446

77

73

447

74

73

448

76

72

449

46

77

450

78

62

451

79

35

452

82

38

453

81

41

454

79

37

455

78

35

456

78

38

457

78

46

458

75

49

459

73

50

460

79

58

461

79

71

462

83

44

463

53

48

464

40

48

465

51

75

466

75

72

467

89

67

468

93

60

469

89

73

470

86

73

471

81

73

472

78

73

473

78

73

474

76

73

475

79

73

476

82

73

477

86

73

478

88

72

479

92

71

480

97

54

481

73

43

482

36

64

483

63

31

484

78

1

485

69

27

486

67

28

487

72

9

488

71

9

489

78

36

490

81

56

491

75

53

492

60

45

493

50

37

494

66

41

495

51

61

496

68

47

497

29

42

498

24

73

499

64

71

500

90

71

501

100

61

502

94

73

503

84

73

504

79

73

505

75

72

506

78

73

507

80

73

508

81

73

509

81

73

510

83

73

511

85

73

512

84

73

513

85

73

514

86

73

515

85

73

516

85

73

517

85

72

518

85

73

519

83

73

520

79

73

521

78

73

522

81

73

523

82

72

524

94

56

525

66

48

526

35

71

527

51

44

528

60

23

529

64

10

530

63

14

531

70

37

532

76

45

533

78

18

534

76

51

535

75

33

536

81

17

537

76

45

538

76

30

539

80

14

540

71

18

541

71

14

542

71

11

543

65

2

544

31

26

545

24

72

546

64

70

547

77

62

548

80

68

549

83

53

550

83

50

551

83

50

552

85

43

553

86

45

554

89

35

555

82

61

556

87

50

557

85

55

558

89

49

559

87

70

560

91

39

561

72

3

562

43

25

563

30

60

564

40

45

565

37

32

566

37

32

567

43

70

568

70

54

569

77

47

570

79

66

571

85

53

572

83

57

573

86

52

574

85

51

575

70

39

576

50

5

577

38

36

578

30

71

579

75

53

580

84

40

581

85

42

582

86

49

583

86

57

584

89

68

585

99

61

586

77

29

587

81

72

588

89

69

589

49

56

590

79

70

591

104

59

592

103

54

593

102

56

594

102

56

595

103

61

596

102

64

597

103

60

598

93

72

599

86

73

600

76

73

601

59

49

602

46

22

603

40

65

604

72

31

605

72

27

606

67

44

607

68

37

608

67

42

609

68

50

610

77

43

611

58

4

612

22

37

613

57

69

614

68

38

615

73

2

616

40

14

617

42

38

618

64

69

619

64

74

620

67

73

621

65

73

622

68

73

623

65

49

624

81

0

625

37

25

626

24

69

627

68

71

628

70

71

629

76

70

630

71

72

631

73

69

632

76

70

633

77

72

634

77

72

635

77

72

636

77

70

637

76

71

638

76

71

639

77

71

640

77

71

641

78

70

642

77

70

643

77

71

644

79

72

645

78

70

646

80

70

647

82

71

648

84

71

649

83

71

650

83

73

651

81

70

652

80

71

653

78

71

654

76

70

655

76

70

656

76

71

657

79

71

658

78

71

659

81

70

660

83

72

661

84

71

662

86

71

663

87

71

664

92

72

665

91

72

666

90

71

667

90

71

668

91

71

669

90

70

670

90

72

671

91

71

672

90

71

673

90

71

674

92

72

675

93

69

676

90

70

677

93

72

678

91

70

679

89

71

680

91

71

681

90

71

682

90

71

683

92

71

684

91

71

685

93

71

686

93

68

687

98

68

688

98

67

689

100

69

690

99

68

691

100

71

692

99

68

693

100

69

694

102

72

695

101

69

696

100

69

697

102

71

698

102

71

699

102

69

700

102

71

701

102

68

702

100

69

703

102

70

704

102

68

705

102

70

706

102

72

707

102

68

708

102

69

709

100

68

710

102

71

711

101

64

712

102

69

713

102

69

714

101

69

715

102

64

716

102

69

717

102

68

718

102

70

719

102

69

720

102

70

721

102

70

722

102

62

723

104

38

724

104

15

725

102

24

726

102

45

727

102

47

728

104

40

729

101

52

730

103

32

731

102

50

732

103

30

733

103

44

734

102

40

735

103

43

736

103

41

737

102

46

738

103

39

739

102

41

740

103

41

741

102

38

742

103

39

743

102

46

744

104

46

745

103

49

746

102

45

747

103

42

748

103

46

749

103

38

750

102

48

751

103

35

752

102

48

753

103

49

754

102

48

755

102

46

756

103

47

757

102

49

758

102

42

759

102

52

760

102

57

761

102

55

762

102

61

763

102

61

764

102

58

765

103

58

766

102

59

767

102

54

768

102

63

769

102

61

770

103

55

771

102

60

772

102

72

773

103

56

774

102

55

775

102

67

776

103

56

777

84

42

778

48

7

779

48

6

780

48

6

781

48

7

782

48

6

783

48

7

784

67

21

785

105

59

786

105

96

787

105

74

788

105

66

789

105

62

790

105

66

791

89

41

792

52

5

793

48

5

794

48

7

795

48

5

796

48

6

797

48

4

798

52

6

799

51

5

800

51

6

801

51

6

802

52

5

803

52

5

804

57

44

805

98

90

806

105

94

807

105

100

808

105

98

809

105

95

810

105

96

811

105

92

812

104

97

813

100

85

814

94

74

815

87

62

816

81

50

817

81

46

818

80

39

819

80

32

820

81

28

821

80

26

822

80

23

823

80

23

824

80

20

825

81

19

826

80

18

827

81

17

828

80

20

829

81

24

830

81

21

831

80

26

832

80

24

833

80

23

834

80

22

835

81

21

836

81

24

837

81

24

838

81

22

839

81

22

840

81

21

841

81

31

842

81

27

843

80

26

844

80

26

845

81

25

846

80

21

847

81

20

848

83

21

849

83

15

850

83

12

851

83

9

852

83

8

853

83

7

854

83

6

855

83

6

856

83

6

857

83

6

858

83

6

859

76

5

860

49

8

861

51

7

862

51

20

863

78

52

864

80

38

865

81

33

866

83

29

867

83

22

868

83

16

869

83

12

870

83

9

871

83

8

872

83

7

873

83

6

874

83

6

875

83

6

876

83

6

877

83

6

878

59

4

879

50

5

880

51

5

881

51

5

882

51

5

883

50

5

884

50

5

885

50

5

886

50

5

887

50

5

888

51

5

889

51

5

890

51

5

891

63

50

892

81

34

893

81

25

894

81

29

895

81

23

896

80

24

897

81

24

898

81

28

899

81

27

900

81

22

901

81

19

902

81

17

903

81

17

904

81

17

905

81

15

906

80

15

907

80

28

908

81

22

909

81

24

910

81

19

911

81

21

912

81

20

913

83

26

914

80

63

915

80

59

916

83

100

917

81

73

918

83

53

919

80

76

920

81

61

921

80

50

922

81

37

923

82

49

924

83

37

925

83

25

926

83

17

927

83

13

928

83

10

929

83

8

930

83

7

931

83

7

932

83

6

933

83

6

934

83

6

935

71

5

936

49

24

937

69

64

938

81

50

939

81

43

940

81

42

941

81

31

942

81

30

943

81

35

944

81

28

945

81

27

946

80

27

947

81

31

948

81

41

949

81

41

950

81

37

951

81

43

952

81

34

953

81

31

954

81

26

955

81

23

956

81

27

957

81

38

958

81

40

959

81

39

960

81

27

961

81

33

962

80

28

963

81

34

964

83

72

965

81

49

966

81

51

967

80

55

968

81

48

969

81

36

970

81

39

971

81

38

972

80

41

973

81

30

974

81

23

975

81

19

976

81

25

977

81

29

978

83

47

979

81

90

980

81

75

981

80

60

982

81

48

983

81

41

984

81

30

985

80

24

986

81

20

987

81

21

988

81

29

989

81

29

990

81

27

991

81

23

992

81

25

993

81

26

994

81

22

995

81

20

996

81

17

997

81

23

998

83

65

999

81

54

1000

81

50

1001

81

41

1002

81

35

1003

81

37

1004

81

29

1005

81

28

1006

81

24

1007

81

19

1008

81

16

1009

80

16

1010

83

23

1011

83

17

1012

83

13

1013

83

27

1014

81

58

1015

81

60

1016

81

46

1017

80

41

1018

80

36

1019

81

26

1020

86

18

1021

82

35

1022

79

53

1023

82

30

1024

83

29

1025

83

32

1026

83

28

1027

76

60

1028

79

51

1029

86

26

1030

82

34

1031

84

25

1032

86

23

1033

85

22

1034

83

26

1035

83

25

1036

83

37

1037

84

14

1038

83

39

1039

76

70

1040

78

81

1041

75

71

1042

86

47

1043

83

35

1044

81

43

1045

81

41

1046

79

46

1047

80

44

1048

84

20

1049

79

31

1050

87

29

1051

82

49

1052

84

21

1053

82

56

1054

81

30

1055

85

21

1056

86

16

1057

79

52

1058

78

60

1059

74

55

1060

78

84

1061

80

54

1062

80

35

1063

82

24

1064

83

43

1065

79

49

1066

83

50

1067

86

12

1068

64

14

1069

24

14

1070

49

21

1071

77

48

1072

103

11

1073

98

48

1074

101

34

1075

99

39

1076

103

11

1077

103

19

1078

103

7

1079

103

13

1080

103

10

1081

102

13

1082

101

29

1083

102

25

1084

102

20

1085

96

60

1086

99

38

1087

102

24

1088

100

31

1089

100

28

1090

98

3

1091

102

26

1092

95

64

1093

102

23

1094

102

25

1095

98

42

1096

93

68

1097

101

25

1098

95

64

1099

101

35

1100

94

59

1101

97

37

1102

97

60

1103

93

98

1104

98

53

1105

103

13

1106

103

11

1107

103

11

1108

103

13

1109

103

10

1110

103

10

1111

103

11

1112

103

10

1113

103

10

1114

102

18

1115

102

31

1116

101

24

1117

102

19

1118

103

10

1119

102

12

1120

99

56

1121

96

59

1122

74

28

1123

66

62

1124

74

29

1125

64

74

1126

69

40

1127

76

2

1128

72

29

1129

66

65

1130

54

69

1131

69

56

1132

69

40

1133

73

54

1134

63

92

1135

61

67

1136

72

42

1137

78

2

1138

76

34

1139

67

80

1140

70

67

1141

53

70

1142

72

65

1143

60

57

1144

74

29

1145

69

31

1146

76

1

1147

74

22

1148

72

52

1149

62

96

1150

54

72

1151

72

28

1152

72

35

1153

64

68

1154

74

27

1155

76

14

1156

69

38

1157

66

59

1158

64

99

1159

51

86

1160

70

53

1161

72

36

1162

71

47

1163

70

42

1164

67

34

1165

74

2

1166

75

21

1167

74

15

1168

75

13

1169

76

10

1170

75

13

1171

75

10

1172

75

7

1173

75

13

1174

76

8

1175

76

7

1176

67

45

1177

75

13

1178

75

12

1179

73

21

1180

68

46

1181

74

8

1182

76

11

1183

76

14

1184

74

11

1185

74

18

1186

73

22

1187

74

20

1188

74

19

1189

70

22

1190

71

23

1191

73

19

1192

73

19

1193

72

20

1194

64

60

1195

70

39

1196

66

56

1197

68

64

1198

30

68

1199

70

38

1200

66

47

1201

76

14

1202

74

18

1203

69

46

1204

68

62

1205

68

62

1206

68

62

1207

68

62

1208

68

62

1209

68

62

1210

54

50

1211

41

37

1212

27

25

1213

14

12

1214

0

0

1215

0

0

1216

0

0

1217

0

0

1218

0

0

1219

0

0

1220

0

0

1221

0

0

1222

0

0

1223

0

0

1224

0

0

1225

0

0

1226

0

0

1227

0

0

1228

0

0

1229

0

0

1230

0

0

1231

0

0

1232

0

0

1233

0

0

1234

0

0

1235

0

0

1236

0

0

1237

0

0

1238

0

0

Seuraavassa esitetään NRTC-testin dynamometriajo graafisesti.

Image

Lisäys 5

Kestävyysvaatimukset

1.   PÄÄSTÖKESTOJAKSO JA HUONONEMISKERTOIMET

Tätä lisäystä sovelletaan ainoastaan vaiheiden IIIA ja IIIB ja IV puristussytytysmoottoreihin.

| 1.1 | Valmistajien on määritettävä huononemiskertoimen (DF) arvo kullekin säännellylle pilaavalle aineelle kaikkien vaiheen IIIA ja IIIB moottoriperheiden osalta. Tällaisia huononemiskertoimia käytetään tyyppihyväksyntää ja tuotantolinjan testausta varten. |
| --- | --- |

1.1

Valmistajien on määritettävä huononemiskertoimen (DF) arvo kullekin säännellylle pilaavalle aineelle kaikkien vaiheen IIIA ja IIIB moottoriperheiden osalta. Tällaisia huononemiskertoimia käytetään tyyppihyväksyntää ja tuotantolinjan testausta varten.

| 1.1.1 | Huononemiskertoimien määrittämiseksi tehtävä testi on suoritettava seuraavasti: |
| --- | --- |

1.1.1

Huononemiskertoimien määrittämiseksi tehtävä testi on suoritettava seuraavasti:

| 1.1.1.1 | Valmistajan on suoritettava kestävyystestejä moottorin käyttötuntien kartuttamiseksi koestusohjelman mukaisesti. Ohjelma on valittava hyvän insinööritavan mukaisesti siten, että se edustaa käytössä olevan moottorin toimintaa ja antaa kuvan päästöominaisuuksien huononemisesta. Kestävyystestijakson olisi tyypillisesti edustettava vähintään neljäsosaa päästökestojaksosta (EDP).
  Toiminta-aikaa kartuttavia käyttötunteja voidaan kerätä käyttämällä moottoreita dynamometritestipenkissä tai todellisissa käyttöolosuhteissa. Kestävyystestejä voidaan nopeuttaa siten, että koestusohjelmaa suoritetaan suuremmalla kuormituksella kuin mitä normaalissa käytössä tyypillisesti esiintyy. Moottorin valmistajan on määritettävä hyvän insinööritavan mukaisesti nopeutuskerroin, jolla moottorin kestävyystestituntien määrä suhteutetaan vastaavaan määrään päästökestojakson tunteja.
  Valmistajan suosittelemaa rutiinihuolto-ohjelmaa lukuun ottamatta mitään päästöihin vaikuttavia komponentteja ei saa huoltaa tai vaihtaa kestävyystestijakson aikana.
  Valmistajan on valittava hyvän insinööritavan mukaisesti testimoottori, osajärjestelmät tai komponentit, joita käytetään pakokaasupäästöjen huononemiskertoimen määrittämiseen moottoriperheelle tai moottoriperheille, joiden päästöjenhallintajärjestelmissä käytetään samankaltaista tekniikkaa. Perusteena käytetään sitä, että testimoottorin olisi vastattava niiden moottoriperheiden päästöjen huononemisominaisuuksia, joihin huononemiskertoimen arvoja sovelletaan tyyppihyväksynnän saamiseksi. Moottoreita, joilla on erilainen sylinterin halkaisija ja iskun pituus, erilainen sylinteriryhmitys, erilaiset ilman syöttöjärjestelmät tai erilaiset polttoainejärjestelmät, voidaan pitää toisiaan vastaavina päästöjen huononemisominaisuuksien osalta, jos tällaiselle johtopäätökselle on riittävät tekniset perusteet.
  Toisen valmistajan ilmoittamia huononemiskertoimen arvoja voidaan käyttää, jos on olemassa riittävät perusteet pitää tekniikoita toisiaan vastaavina päästöjen huononemisen suhteen ja on olemassa näyttöä siitä, että testit on suoritettu esitettyjen vaatimusten mukaisesti.
  Testimoottorille on tehtävä päästötestit tässä direktiivissä määriteltyjen menettelyjen mukaisesti moottorin totutusajon jälkeen, mutta ennen käyttöajan karttumista, sekä kestävyystestin loppuunsaattamisen jälkeen. Päästötestejä voidaan tehdä myös säännöllisin väliajoin käyttöajan kartuttamisen aikana, ja niitä voidaan käyttää huononemistrendien määrittämiseen. |
| --- | --- |

1.1.1.1

Valmistajan on suoritettava kestävyystestejä moottorin käyttötuntien kartuttamiseksi koestusohjelman mukaisesti. Ohjelma on valittava hyvän insinööritavan mukaisesti siten, että se edustaa käytössä olevan moottorin toimintaa ja antaa kuvan päästöominaisuuksien huononemisesta. Kestävyystestijakson olisi tyypillisesti edustettava vähintään neljäsosaa päästökestojaksosta (EDP).

Toiminta-aikaa kartuttavia käyttötunteja voidaan kerätä käyttämällä moottoreita dynamometritestipenkissä tai todellisissa käyttöolosuhteissa. Kestävyystestejä voidaan nopeuttaa siten, että koestusohjelmaa suoritetaan suuremmalla kuormituksella kuin mitä normaalissa käytössä tyypillisesti esiintyy. Moottorin valmistajan on määritettävä hyvän insinööritavan mukaisesti nopeutuskerroin, jolla moottorin kestävyystestituntien määrä suhteutetaan vastaavaan määrään päästökestojakson tunteja.

Valmistajan suosittelemaa rutiinihuolto-ohjelmaa lukuun ottamatta mitään päästöihin vaikuttavia komponentteja ei saa huoltaa tai vaihtaa kestävyystestijakson aikana.

Valmistajan on valittava hyvän insinööritavan mukaisesti testimoottori, osajärjestelmät tai komponentit, joita käytetään pakokaasupäästöjen huononemiskertoimen määrittämiseen moottoriperheelle tai moottoriperheille, joiden päästöjenhallintajärjestelmissä käytetään samankaltaista tekniikkaa. Perusteena käytetään sitä, että testimoottorin olisi vastattava niiden moottoriperheiden päästöjen huononemisominaisuuksia, joihin huononemiskertoimen arvoja sovelletaan tyyppihyväksynnän saamiseksi. Moottoreita, joilla on erilainen sylinterin halkaisija ja iskun pituus, erilainen sylinteriryhmitys, erilaiset ilman syöttöjärjestelmät tai erilaiset polttoainejärjestelmät, voidaan pitää toisiaan vastaavina päästöjen huononemisominaisuuksien osalta, jos tällaiselle johtopäätökselle on riittävät tekniset perusteet.

Toisen valmistajan ilmoittamia huononemiskertoimen arvoja voidaan käyttää, jos on olemassa riittävät perusteet pitää tekniikoita toisiaan vastaavina päästöjen huononemisen suhteen ja on olemassa näyttöä siitä, että testit on suoritettu esitettyjen vaatimusten mukaisesti.

Testimoottorille on tehtävä päästötestit tässä direktiivissä määriteltyjen menettelyjen mukaisesti moottorin totutusajon jälkeen, mutta ennen käyttöajan karttumista, sekä kestävyystestin loppuunsaattamisen jälkeen. Päästötestejä voidaan tehdä myös säännöllisin väliajoin käyttöajan kartuttamisen aikana, ja niitä voidaan käyttää huononemistrendien määrittämiseen.

| 1.1.1.2 | Hyväksyntäviranomainen ei saa olla läsnä huononemisen määrittämiseksi tehtävissä käyttöajan kartuttamistesteissä tai päästötesteissä. |
| --- | --- |

1.1.1.2

Hyväksyntäviranomainen ei saa olla läsnä huononemisen määrittämiseksi tehtävissä käyttöajan kartuttamistesteissä tai päästötesteissä.

| 1.1.1.3 | Huononemiskertoimen arvojen määrittäminen kestävyystesteistä
  Summaava huononemiskerroin määritellään arvoksi, joka saadaan vähentämällä päästökestojakson alussa määritetty päästöarvo siitä päästöarvosta, joka on määritetty edustamaan päästöominaisuuksia päästökestojakson lopussa.
  Kertova huononemiskerroin määritellään arvoksi, joka saadaan jakamalla päästökestojakson lopussa määritetty päästötaso päästökestojakson alussa kirjatulla päästöarvolla.
  Kullekin säännellylle pilaavalle aineelle on määritettävä erilliset huononemiskertoimen arvot. Kun määritetään NOx+HC-normiin liittyvää huononemiskertoimen arvoa, summaava huononemiskerroin määritetään pilaavien aineiden summan perusteella, mutta kuitenkin siten, ettei yhden pilaavan aineen päästöjen parantuminen voi kumota toisen aineen päästöjen huononemista. NOx+HC-normiin liittyvän kertovan huononemiskertoimen määrittämiseksi HC:lle ja NOx:lle on määritettävä erilliset huononemiskertoimet ja niitä on sovellettava erikseen huonontuneiden päästötasojen laskemiseen päästötestin tuloksesta, minkä jälkeen saadut huonontuneet NOx- ja HC-arvot yhdistetään normin noudattamisen tarkastamiseksi.
  Jos testiä ei suoriteta koko päästökestojakson ajan, päästöarvot päästökestojakson lopussa määritetään ekstrapoloimalla testijaksolle määritetty päästöjen huononemistrendi koko päästökestojaksolle.
  Jos päästötestien tulokset on kirjattu säännöllisesti käyttöaikaa kartuttavan kestävyystestin aikana, päästötasojen määrittämiseen päästökestojakson lopussa on sovellettava hyviin käytäntöihin perustuvia vakiintuneita tilastollisia käsittelytekniikoita; lopullisten päästöarvojen määrittämisessä voidaan soveltaa tilastollisen merkitsevyyden testausta.
  Jos laskelman tuloksena saadaan kertovan huononemiskertoimen arvoksi alle 1,00 tai summaavan huononemiskertoimen arvoksi alle 0,00, kertovasta huononemiskertoimesta on käytettävä arvoa 1,00 ja summaavasta huononemiskertoimesta arvoa 0,00. |
| --- | --- |

1.1.1.3

Huononemiskertoimen arvojen määrittäminen kestävyystesteistä

Summaava huononemiskerroin määritellään arvoksi, joka saadaan vähentämällä päästökestojakson alussa määritetty päästöarvo siitä päästöarvosta, joka on määritetty edustamaan päästöominaisuuksia päästökestojakson lopussa.

Kertova huononemiskerroin määritellään arvoksi, joka saadaan jakamalla päästökestojakson lopussa määritetty päästötaso päästökestojakson alussa kirjatulla päästöarvolla.

Kullekin säännellylle pilaavalle aineelle on määritettävä erilliset huononemiskertoimen arvot. Kun määritetään NOx+HC-normiin liittyvää huononemiskertoimen arvoa, summaava huononemiskerroin määritetään pilaavien aineiden summan perusteella, mutta kuitenkin siten, ettei yhden pilaavan aineen päästöjen parantuminen voi kumota toisen aineen päästöjen huononemista. NOx+HC-normiin liittyvän kertovan huononemiskertoimen määrittämiseksi HC:lle ja NOx:lle on määritettävä erilliset huononemiskertoimet ja niitä on sovellettava erikseen huonontuneiden päästötasojen laskemiseen päästötestin tuloksesta, minkä jälkeen saadut huonontuneet NOx- ja HC-arvot yhdistetään normin noudattamisen tarkastamiseksi.

Jos testiä ei suoriteta koko päästökestojakson ajan, päästöarvot päästökestojakson lopussa määritetään ekstrapoloimalla testijaksolle määritetty päästöjen huononemistrendi koko päästökestojaksolle.

Jos päästötestien tulokset on kirjattu säännöllisesti käyttöaikaa kartuttavan kestävyystestin aikana, päästötasojen määrittämiseen päästökestojakson lopussa on sovellettava hyviin käytäntöihin perustuvia vakiintuneita tilastollisia käsittelytekniikoita; lopullisten päästöarvojen määrittämisessä voidaan soveltaa tilastollisen merkitsevyyden testausta.

Jos laskelman tuloksena saadaan kertovan huononemiskertoimen arvoksi alle 1,00 tai summaavan huononemiskertoimen arvoksi alle 0,00, kertovasta huononemiskertoimesta on käytettävä arvoa 1,00 ja summaavasta huononemiskertoimesta arvoa 0,00.

| 1.1.1.4 | Valmistaja voi hyväksyntäviranomaisen suostumuksella käyttää huononemiskertoimen arvoja, jotka on määritetty sellaisten kestävyystestien tuloksista, jotka on tehty huononemiskertoimen arvojen määrittämiseksi raskaiden tieajoneuvojen puristussytytysmoottoreiden tyyppihyväksyntää varten. Tämä on sallittua, jos testatun tieajoneuvomoottorin tekniikka vastaa niiden liikkuvien työkoneiden moottoriperheiden tekniikkaa, joihin huononemiskertoimen arvoja sovelletaan tyyppihyväksynnän saamiseksi. Tieajoneuvomoottorin päästöjen kestävyystestin tuloksista johdetut huononemiskertoimen arvot on laskettava 2 kohdassa määriteltyjen päästökestojaksojen perusteella. |
| --- | --- |

1.1.1.4

Valmistaja voi hyväksyntäviranomaisen suostumuksella käyttää huononemiskertoimen arvoja, jotka on määritetty sellaisten kestävyystestien tuloksista, jotka on tehty huononemiskertoimen arvojen määrittämiseksi raskaiden tieajoneuvojen puristussytytysmoottoreiden tyyppihyväksyntää varten. Tämä on sallittua, jos testatun tieajoneuvomoottorin tekniikka vastaa niiden liikkuvien työkoneiden moottoriperheiden tekniikkaa, joihin huononemiskertoimen arvoja sovelletaan tyyppihyväksynnän saamiseksi. Tieajoneuvomoottorin päästöjen kestävyystestin tuloksista johdetut huononemiskertoimen arvot on laskettava 2 kohdassa määriteltyjen päästökestojaksojen perusteella.

| 1.1.1.5 | Jos moottoriperheessä käytetään vakiintunutta tekniikkaa, kyseisen moottoriperheen huononemiskertoimen määrittämiseen voidaan tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella käyttää hyvään insinööritapaan perustuvaa analyysiä testauksen sijasta. |
| --- | --- |

1.1.1.5

Jos moottoriperheessä käytetään vakiintunutta tekniikkaa, kyseisen moottoriperheen huononemiskertoimen määrittämiseen voidaan tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella käyttää hyvään insinööritapaan perustuvaa analyysiä testauksen sijasta.

| 1.2 | Hyväksyntähakemuksissa annettavat tiedot huononemiskertoimista |
| --- | --- |

1.2

Hyväksyntähakemuksissa annettavat tiedot huononemiskertoimista

| 1.2.1 | Puristussytytysmoottoreiden, joissa ei käytetä jälkikäsittelylaitetta, moottoriperheen tyyppihyväksyntähakemuksessa on ilmoitettava summaava huononemiskerroin kullekin pilaavalle aineelle. |
| --- | --- |

1.2.1

Puristussytytysmoottoreiden, joissa ei käytetä jälkikäsittelylaitetta, moottoriperheen tyyppihyväksyntähakemuksessa on ilmoitettava summaava huononemiskerroin kullekin pilaavalle aineelle.

| 1.2.2 | Puristussytytysmoottoreiden, joissa käytetään jälkikäsittelylaitetta, moottoriperheen tyyppihyväksyntähakemuksessa on ilmoitettava kertova huononemiskerroin kullekin pilaavalle aineelle. |
| --- | --- |

1.2.2

Puristussytytysmoottoreiden, joissa käytetään jälkikäsittelylaitetta, moottoriperheen tyyppihyväksyntähakemuksessa on ilmoitettava kertova huononemiskerroin kullekin pilaavalle aineelle.

| 1.2.3 | Valmistajan on pyydettäessä annettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle huononemiskertoimen arvoja tukevat tiedot. Näihin kuuluvat tyypillisesti päästötestien tulokset, käyttöaikaa kartuttava koestusohjelma ja huoltomenettelyt sekä tarvittaessa tiedot, jotka tukevat hyvän insinöörintavan mukaisesti tehtyjä päätelmiä tekniikan vastaavuudesta. |
| --- | --- |

1.2.3

Valmistajan on pyydettäessä annettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle huononemiskertoimen arvoja tukevat tiedot. Näihin kuuluvat tyypillisesti päästötestien tulokset, käyttöaikaa kartuttava koestusohjelma ja huoltomenettelyt sekä tarvittaessa tiedot, jotka tukevat hyvän insinöörintavan mukaisesti tehtyjä päätelmiä tekniikan vastaavuudesta.

2.   VAIHEEN IIIA, IIIB JA IV MOOTTOREIDEN PÄÄSTÖKESTOJAKSOT

| 2.1 | Valmistajien on käytettävä taulukossa 1 esitettyjä päästökestojaksoja. |
| --- | --- |

2.1

Valmistajien on käytettävä taulukossa 1 esitettyjä päästökestojaksoja.

Taulukko 1: Vaiheen IIIA, IIIB ja IV puristussytytysmoottoreiden päästökestojaksoluokat (tuntia)

| Luokka (tehoalue) | Käyttöikä (tuntia)
  Päästökestojakso |
| --- | --- |
| ≤ 37 kW
  (vakionopeusmoottorit) | 3 000 |
| ≤ 37 kW
  (muut kuin vakionopeusmoottorit) | 5 000 |
| > 37 kW | 8 000 |
| Sisävesialuksissa käytettävät moottorit | 10 000 |
| Moottorivaunujen moottorit | 10 000 |

Luokka (tehoalue)

Käyttöikä (tuntia)

Päästökestojakso

≤ 37 kW

(vakionopeusmoottorit)

3 000

≤ 37 kW

(muut kuin vakionopeusmoottorit)

5 000

> 37 kW

8 000

Sisävesialuksissa käytettävät moottorit

10 000

Moottorivaunujen moottorit

10 000

3.   MUUTETAAN LIITE V SEURAAVASTI:

| 1) | Korvataan otsikot seuraavasti:
  ”HYVÄKSYNTÄTESTEIHIN JA TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUDEN TODENTAMISEEN MÄÄRÄTYN VERTAILUPOLTTOAINEEN TEKNISET OMINAISUUDET
  LIIKKUVIEN TYÖKONEIDEN VERTAILUPOLTTOAINE PURISTUSSYTYTYSMOOTTOREILLE, JOTKA ON TYYPPIHYVÄKSYTTY TÄYTTÄMÄÄN VAIHEEN I JA II RAJA-ARVOT, SEKÄ SISÄVESIALUKSISSA KÄYTETTÄVILLE MOOTTOREILLE"” |
| --- | --- |

1)

Korvataan otsikot seuraavasti:

”HYVÄKSYNTÄTESTEIHIN JA TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUDEN TODENTAMISEEN MÄÄRÄTYN VERTAILUPOLTTOAINEEN TEKNISET OMINAISUUDET

LIIKKUVIEN TYÖKONEIDEN VERTAILUPOLTTOAINE PURISTUSSYTYTYSMOOTTOREILLE, JOTKA ON TYYPPIHYVÄKSYTTY TÄYTTÄMÄÄN VAIHEEN I JA II RAJA-ARVOT, SEKÄ SISÄVESIALUKSISSA KÄYTETTÄVILLE MOOTTOREILLE"”

| 2) | Lisätään nykyisen dieselvertailupolttoainetta koskevan taulukon jälkeen seuraava:
  ”LIIKKUVIEN TYÖKONEIDEN VERTAILUPOLTTOAINE PURISTUSSYTYTYSMOOTTOREILLE, JOTKA ON TYYPPIHYVÄKSYTTY TÄYTTÄMÄÄN VAIHEEN IIIA RAJA-ARVOT









  Muuttuja | Yksikkö | Raja-arvot (10) | Testimenetelmä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alaraja | Yläraja |
| Setaaniluku (11) | | 52 | 54,0 | EN-ISO 5165 |
| Tiheys15 °C:ssa | kg/m3 | 833 | 837 | EN-ISO 3675 |
| Tislautuminen: | | | | |
| 50 %:n piste | °C | 245 | — | EN-ISO 3405 |
| 95 %:n piste | °C | 345 | 350 | EN-ISO 3405 |
| — Loppukiehumispiste | °C | — | 370 | EN-ISO 3405 |
| Leimahduspiste | °C | 55 | — | EN 22719 |
| CFPP | °C | — | -5 | EN 116 |
| Viskositeetti 40 °C:ssa | mm2/s | 2,5 | 3,5 | EN-ISO 3104 |
| Polysykliset aromaattiset hiilivedyt | % m/m | 3,0 | 6,0 | IP 391 |
| Rikkipitoisuus (12) | mg/kg | — | 300 | ASTM D 5453 |
| Kuparikorroosio | | — | luokka 1 | EN-ISO 2160 |
| Conradson-hiilijäämä (10 % DR) | % m/m | — | 0,2 | EN-ISO 10370 |
| Tuhkapitoisuus | % m/m | — | 0,01 | EN-ISO 6245 |
| Vesipitoisuus | % m/m | — | 0,05 | EN-ISO 12937 |
| Neutralointiluku (vahva happo) | mg KOH/g | — | 0,02 | ASTM D 974 |
| Hapetusstabiilisuus (13) | mg/ml | — | 0,025 | EN-ISO 12205 |

2)

Lisätään nykyisen dieselvertailupolttoainetta koskevan taulukon jälkeen seuraava:

”LIIKKUVIEN TYÖKONEIDEN VERTAILUPOLTTOAINE PURISTUSSYTYTYSMOOTTOREILLE, JOTKA ON TYYPPIHYVÄKSYTTY TÄYTTÄMÄÄN VAIHEEN IIIA RAJA-ARVOT

Muuttuja

Yksikkö

Raja-arvot (10)

10

Testimenetelmä

Alaraja

Yläraja

Setaaniluku (11)

11

52

54,0

EN-ISO 5165

Tiheys15 °C:ssa

kg/m3

3

833

837

EN-ISO 3675

Tislautuminen:

50 %:n piste

°C

245

—

EN-ISO 3405

95 %:n piste

°C

345

350

EN-ISO 3405

— Loppukiehumispiste

°C

—

370

EN-ISO 3405

Leimahduspiste

°C

55

—

EN 22719

CFPP

°C

—

-5

EN 116

Viskositeetti 40 °C:ssa

mm2/s

2

2,5

3,5

EN-ISO 3104

Polysykliset aromaattiset hiilivedyt

% m/m

3,0

6,0

IP 391

Rikkipitoisuus (12)

12

mg/kg

—

300

ASTM D 5453

Kuparikorroosio

—

luokka 1

EN-ISO 2160

Conradson-hiilijäämä (10 % DR)

% m/m

—

0,2

EN-ISO 10370

Tuhkapitoisuus

% m/m

—

0,01

EN-ISO 6245

Vesipitoisuus

% m/m

—

0,05

EN-ISO 12937

Neutralointiluku (vahva happo)

mg KOH/g

—

0,02

ASTM D 974

Hapetusstabiilisuus (13)

13

mg/ml

—

0,025

EN-ISO 12205

LIIKKUVIEN TYÖKONEIDEN VERTAILUPOLTTOAINE PURISTUSSYTYTYSMOOTTOREILLE, JOTKA ON TYYPPIHYVÄKSYTTY TÄYTTÄMÄÄN VAIHEEN IIIB RAJA-ARVOT

| Muuttuja | Yksikkö | Raja-arvot (14) | Testimenetelmä |
| --- | --- | --- | --- |
| Alaraja | Yläraja |
| Setaaniluku (15) | | | 54,0 | EN-ISO 5165 |
| Tiheys 15 °C:ssa | kg/m3 | 833 | 837 | EN-ISO 3675 |
| Tislautuminen: | | | | |
| 50 %:n piste | °C | 245 | — | EN-ISO 3405 |
| 95 %:n piste | °C | 345 | 350 | EN-ISO 3405 |
| — Loppukiehumispiste | °C | — | 370 | EN-ISO 3405 |
| Leimahduspiste | °C | 55 | — | EN 22719 |
| CFPP | °C | — | -5 | EN 116 |
| Viskositeetti 40 °C:ssa | mm2/s | 2,3 | 3,3 | EN-ISO 3104 |
| Polysykliset aromaattiset hiilivedyt | % m/m | 3,0 | 6,0 | IP 391 |
| Rikkipitoisuus (16) | mg/kg | — | 10 | ASTM D 5453 |
| Kuparikorroosio | | — | luokka 1 | EN-ISO 2160 |
| Conradson-hiilijäämä (10 % DR) | % m/m | — | 0,2 | EN-ISO 10370 |
| Tuhkapitoisuus | % m/m | — | 0,01 | EN-ISO 6245 |
| Muuttuja | % m/m | — | 0,02 | EN-ISO 12937 |
| Neutralointiluku (vahva happo) | mg KOH/g | — | 0,02 | ASTM D 974 |
| Hapetusstabiilisuus (17) | mg/ml | — | 0,025 | EN-ISO 12205 |
| Voitelevuus (kulumisjäljen halkaisija 60 °C:ssa suoritetun HFRR-testin jälkeen) | μm | — | 400 | CEC F-06-A-96 |
| Rasvahappojen metyyliesterit (FAME) | unzulässig |

Muuttuja

Yksikkö

Raja-arvot (14)

14

Testimenetelmä

Alaraja

Yläraja

Setaaniluku (15)

15

54,0

EN-ISO 5165

Tiheys 15 °C:ssa

kg/m3

3

833

837

EN-ISO 3675

Tislautuminen:

50 %:n piste

°C

245

—

EN-ISO 3405

95 %:n piste

°C

345

350

EN-ISO 3405

— Loppukiehumispiste

°C

—

370

EN-ISO 3405

Leimahduspiste

°C

55

—

EN 22719

CFPP

°C

—

-5

EN 116

Viskositeetti 40 °C:ssa

mm2/s

2

2,3

3,3

EN-ISO 3104

Polysykliset aromaattiset hiilivedyt

% m/m

3,0

6,0

IP 391

Rikkipitoisuus (16)

16

mg/kg

—

10

ASTM D 5453

Kuparikorroosio

—

luokka 1

EN-ISO 2160

Conradson-hiilijäämä (10 % DR)

% m/m

—

0,2

EN-ISO 10370

Tuhkapitoisuus

% m/m

—

0,01

EN-ISO 6245

Muuttuja

% m/m

—

0,02

EN-ISO 12937

Neutralointiluku (vahva happo)

mg KOH/g

—

0,02

ASTM D 974

Hapetusstabiilisuus (17)

17

mg/ml

—

0,025

EN-ISO 12205

Voitelevuus (kulumisjäljen halkaisija 60 °C:ssa suoritetun HFRR-testin jälkeen)

μm

—

400

CEC F-06-A-96

Rasvahappojen metyyliesterit (FAME)

unzulässig

4.   MUUTETAAN LIITE VII SEURAAVASTI:

KORVATAAN LISÄYS 1 SEURAAVASTI:

”Lisäys 1

PURISTUSSYTYTYSMOOTTOREIDEN TESTAUSTULOKSET

TESTAUSTULOKSET

| 1. | NRSC-TESTIN SUORITUSTA KOSKEVAT TIEDOT (18) |
| --- | --- |

1.

NRSC-TESTIN SUORITUSTA KOSKEVAT TIEDOT (18)

| 1.1 | Testauksessa käytetty vertailupolttoaine |
| --- | --- |

1.1

Testauksessa käytetty vertailupolttoaine

| 1.1.1 | Setaaniluku: |
| --- | --- |

1.1.1

Setaaniluku:

| 1.1.2 | Rikkipitoisuus: |
| --- | --- |

1.1.2

Rikkipitoisuus:

| 1.1.3 | Tiheys: |
| --- | --- |

1.1.3

Tiheys:

| 1.2 | Voiteluaine |
| --- | --- |

1.2

Voiteluaine

| 1.2.1 | Merkki (merkit): |
| --- | --- |

1.2.1

Merkki (merkit):

| 1.2.2 | Tyyppi (tyypit): |
| --- | --- |

1.2.2

Tyyppi (tyypit):

(ilmoitetaan öljyn prosenttiosuus seoksessa, jos voiteluaine ja polttoaine sekoitetaan)

| 1.3 | Moottorikäyttöinen laitteisto (tarvittaessa) |
| --- | --- |

1.3

Moottorikäyttöinen laitteisto (tarvittaessa)

| 1.3.1 | Numerointi ja tunnistetiedot: |
| --- | --- |

1.3.1

Numerointi ja tunnistetiedot:

| 1.3.2 | Tehon kulutus ilmoitetuilla moottorin pyörimisnopeuksilla (valmistajan ilmoitus): | Moottorin eri pyörimisnopeuksilla käytetty teho PAE (kW) (19) tämän liitteen lisäys 3 huomioon otettuna |
| --- | --- | --- |
| Laitteisto | Välinopeus
  (tarvittaessa) | Nimellisnopeus |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| Yhteensä: | | |

1.3.2

Tehon kulutus ilmoitetuilla moottorin pyörimisnopeuksilla (valmistajan ilmoitus):

Moottorin eri pyörimisnopeuksilla käytetty teho PAE (kW) (19) tämän liitteen lisäys 3 huomioon otettuna

Laitteisto

Välinopeus

(tarvittaessa)

Nimellisnopeus

Yhteensä:

| 1.4 | Moottorin suoritusarvot |
| --- | --- |

1.4

Moottorin suoritusarvot

| 1.4.1 | Moottorin pyörimisnopeudet:
  Joutokäynti: r/min
  Välinopeus: r/min
  Nimellisnopeus: r/min |
| --- | --- |

1.4.1

Moottorin pyörimisnopeudet:

Joutokäynti: r/min

Välinopeus: r/min

Nimellisnopeus: r/min

| 1.4.2 | Moottorin teho (20) | Tehoasetus (kW) moottorin eri pyörimisnopeuksilla |
| --- | --- | --- |
| Olosuhteet | Välinopeus
  (tarvittaessa) | Nimellisnopeus |
| Testissä mitattu maksimiteho (PM)
  (kW) (a) | | |
| Tämän lisäyksen 1.3.2 kohdan tai liitteessä III olevan 3.1 kohdan mukainen moottorikäyttöisen laitteiston kuluttama kokonaisteho (PAE)
  (kW) (b) | | |
| Liitteessä I olevassa 2.4 kohdassa määritelty moottorin nettoteho (kW) (c) | | |
| c = a + b | | |

1.4.2

Moottorin teho (20)

Tehoasetus (kW) moottorin eri pyörimisnopeuksilla

Olosuhteet

Välinopeus

(tarvittaessa)

Nimellisnopeus

Testissä mitattu maksimiteho (PM)

(kW) (a)

Tämän lisäyksen 1.3.2 kohdan tai liitteessä III olevan 3.1 kohdan mukainen moottorikäyttöisen laitteiston kuluttama kokonaisteho (PAE)

(kW) (b)

Liitteessä I olevassa 2.4 kohdassa määritelty moottorin nettoteho (kW) (c)

c = a + b

| 1.5 | Päästötasot |
| --- | --- |

1.5

Päästötasot

| 1.5.1 | Dynamometrin asetukset (kW) | Dynamometrin asetukset (kW) moottorin eri pyörimisnopeuksilla |
| --- | --- | --- |
| Kuormitus prosentteina | Välinopeus
  (tarvittaessa) | Nimellisnopeus |
| 10 (tarvittaessa) | | |
| 25 (tarvittaessa) | | |
| 50 | | |
| 75 | | |
| 100 | | |

1.5.1

Dynamometrin asetukset (kW)

Dynamometrin asetukset (kW) moottorin eri pyörimisnopeuksilla

Kuormitus prosentteina

Välinopeus

(tarvittaessa)

Nimellisnopeus

10 (tarvittaessa)

25 (tarvittaessa)

50

75

100

| 1.5.2 | NRSC-testin päästötulokset:
  CO: g/kWh
  HC: g/kWh
  NOx: g/kWh
  NMHC+NOx: g/kWh
  Hiukkaset: g/kWh |
| --- | --- |

1.5.2

NRSC-testin päästötulokset:

CO: g/kWh

HC: g/kWh

NOx: g/kWh

NMHC+NOx: g/kWh

Hiukkaset: g/kWh

| 1.5.3 | NRSC-testissä käytetty näytteenottojärjestelmä: |
| --- | --- |

1.5.3

NRSC-testissä käytetty näytteenottojärjestelmä:

| 1.5.3.1 | Kaasupäästöt (21): |
| --- | --- |

1.5.3.1

Kaasupäästöt (21):

| 1.5.3.2 | Hiukkaset (21): |
| --- | --- |

1.5.3.2

Hiukkaset (21):

| 1.5.3.2.1 | Menetelmä (22): yksi suodatin / monta suodatinta |
| --- | --- |

1.5.3.2.1

Menetelmä (22): yksi suodatin / monta suodatinta

| 2. | NRTC-TESTIN SUORITUSTA KOSKEVAT TIEDOT (23) |
| --- | --- |

2.

NRTC-TESTIN SUORITUSTA KOSKEVAT TIEDOT (23)

| 2.1 | NRTC-testin päästötulokset:
  CO: g/kWh
  NMHC: g/kWh
  NOx: g/kWh
  Hiukkaset: g/kWh
  NMHC+NOx: g/kWh |
| --- | --- |

2.1

NRTC-testin päästötulokset:

CO: g/kWh

NMHC: g/kWh

NOx: g/kWh

Hiukkaset: g/kWh

NMHC+NOx: g/kWh

| 2.2 | NRTC-testissä käytetty näytteenottojärjestelmä:
  Kaasupäästöt (24):
  Hiukkaset (24): |
| --- | --- |

2.2

NRTC-testissä käytetty näytteenottojärjestelmä:

Kaasupäästöt (24):

Hiukkaset (24):

Menetelmä (25): yksi suodatin / monta suodatinta”

5.   MUUTETAAN LIITE XII SEURAAVASTI:

Lisätään 3 kohta seuraavasti:

| ”3. | Seuraavat tyyppihyväksynnät ja tarvittaessa asiaa koskevat hyväksyntämerkit tunnustetaan tämän direktiivin mukaista hyväksymistä vastaaviksi 9 artiklan 3 kohdassa määriteltyjen moottoriluokkien H, I ja J (vaihe IIIA) ja moottoriluokkien K, L ja M (vaihe IIIB) osalta; |
| --- | --- |

”3.

Seuraavat tyyppihyväksynnät ja tarvittaessa asiaa koskevat hyväksyntämerkit tunnustetaan tämän direktiivin mukaista hyväksymistä vastaaviksi 9 artiklan 3 kohdassa määriteltyjen moottoriluokkien H, I ja J (vaihe IIIA) ja moottoriluokkien K, L ja M (vaihe IIIB) osalta;

| 3.1 | Direktiivin 88/77/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 99/96/EY, mukaiset tyyppihyväksynnät, jotka täyttävät direktiivin 2 artiklassa ja liitteessä I olevassa 6.2.1 kohdassa säädetyt vaatimukset vaiheen B1, B2 tai C osalta. |
| --- | --- |

3.1

Direktiivin 88/77/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 99/96/EY, mukaiset tyyppihyväksynnät, jotka täyttävät direktiivin 2 artiklassa ja liitteessä I olevassa 6.2.1 kohdassa säädetyt vaatimukset vaiheen B1, B2 tai C osalta.

| 3.2 | Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission säännön N:o 49.03 muutossarjat, jotka täyttävät 5.2 kohdassa säädetyt vaatimukset vaiheiden B1, B2 tai C osalta.” |
| --- | --- |

3.2

Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission säännön N:o 49.03 muutossarjat, jotka täyttävät 5.2 kohdassa säädetyt vaatimukset vaiheiden B1, B2 tai C osalta.”

---

(1)  Muutetaan alaviite 1 seuraavasti: Vastaa ISO 8178-4: 2002(E) -standardin 8.3.1.1 kohdassa kuvattua C1-sykliä.

1

(2)  Muutetaan alaviite 2 seuraavasti: Vastaa ISO 8178-4: 2002(E) -standardin 8.4.1 kohdassa kuvattua D2-sykliä.

2

(3)  Vakionopeuksiset apumoottorit on sertifioitava ISO D2 -käyttösyklin eli 5 moodin vakiosyklin mukaiseksi, joka on esitetty kohdassa 3.7.1.2, kun taas vaihtuvanopeuksiset apumoottorit on sertifioitava ISO C1 käyttösyklin eli 8 moodin vakiosyklin mukaiseksi, joka on esitetty kohdassa 3.7.1.1.

3

(4)  Vastaa ISO 8178-4: 2002(E) -standardin 8.5.1, 8.5.2 ja 8.5.3 kohdassa kuvattua E2-sykliä. Neljä moodia on saatu keskimääräisestä potkurin noususta, joka perustuu käytönaikaisiin mittauksiin.

4

(5)  Vastaa ISO 8178-4: 2002(E) -standardin 8.5.1, 8.5.2 ja 8.5.3 kohdassa kuvattua E2-sykliä.

5

(6)  Vastaa ISO 8178-4: 2002(E) -standardin F-sykliä.”

6

(7)  Kalibrointimenettely on sama NRSC- ja NRTC-testeille 1.11 ja 2.6 kohdassa esitettyjä vaatimuksia lukuun ottamatta.

7

(8)  NOx-pitoisuus (NOxconc tai NOxconcc) on kerrottava arvolla KHNOx (edellä 1.3.3 kohdassa mainittu HNOx:n kosteuskorjauskerroin) seuraavasti: KHNOx x conc tai KHNOx x concc

8

x

x

x

c

HNOx

x

HNOx

HNOx

c

(9)  Hiukkasten massavirta PTmass on kerrottava arvolla Kp (edellä 1.4.1 kohdassa mainittu hiukkasten kosteuskorjauskerroin).

9

mass

p

(10)  Eritelmissä mainitut arvot ovat ’todellisia arvoja’. Raja-arvojen määrittämisessä on sovellettu ISO 4259 -standardin ’Petroleum products — Determination and application of precision data in relation to methods of test’ ehtoja, ja pienintä arvoa määritettäessä on huomioitu pienin ero 2R nollan yläpuolella; suurimman ja pienimmän arvon asetuksessa pienin ero on 4R (R = toistettavuus).

10

Huolimatta tästä toimenpiteestä, joka on välttämätön teknisistä syistä, polttoaineen valmistajan pitäisi kuitenkin pyrkiä nolla-arvoon silloin, kun määrätty suurin arvo on 2R, ja keskimääräiseen arvoon silloin, kun on annettu enimmäis- ja vähimmäisrajat. Jos on tarpeen selvittää, täyttääkö polttoaine eritelmien vaatimukset, sovelletaan ISO 4259 -standardin vaatimuksia.

(11)  Setaanin vaihteluväli ei ole 4R:n vähimmäisvaihteluväliä koskevan vaatimuksen mukainen. Jos kuitenkin polttoaineen toimittajan ja käyttäjän välillä on erimielisyyksiä, voidaan niiden ratkaisemiseksi käyttää ISO 4259 -standardin vaatimuksia, jos tehdään yksittäisten määritysten sijasta riittävä määrä toistomittauksia tarpeellisen tarkkuuden saavuttamiseksi.

11

(12)  Testissä käytetyn polttoaineen tosiasiallinen rikkipitoisuus on ilmoitettava.

12

(13)  Vaikka hapetusstabiilisuus on säädelty, on todennäköistä, että varastointiaika on rajallinen. Toimittajalta on pyydettävä ohjeet varasto-olosuhteista ja -ajasta.

13

(14)  Eritelmissä mainitut arvot ovat ’todellisia arvoja’. Raja-arvojen määrittämisessä on sovellettu ISO 4259 -standardin ’Petroleum products — Determination and application of precision data in relation to methods of test’ ehtoja, ja pienintä arvoa määritettäessä on huomioitu pienin ero 2R nollan yläpuolella; suurimman ja pienimmän arvon asetuksessa pienin ero on 4R (R = toistettavuus).

14

Petroleum products — Determination and application of precision data in relation to methods of test

Huolimatta tästä toimenpiteestä, joka on välttämätön teknisistä syistä, polttoaineen valmistajan pitäisi kuitenkin pyrkiä nolla-arvoon silloin, kun määrätty suurin arvo on 2R, ja keskimääräiseen arvoon silloin, kun on annettu enimmäis- ja vähimmäisrajat. Jos on tarpeen selvittää, täyttääkö polttoaine eritelmien vaatimukset, sovelletaan ISO 4259 -standardin vaatimuksia.

(15)  Setaanin vaihteluväli ei ole 4R:n vähimmäisvaihteluväliä koskevan vaatimuksen mukainen. Jos kuitenkin polttoaineen toimittajan ja käyttäjän välillä on erimielisyyksiä, voidaan niiden ratkaisemiseksi käyttää ISO 4259 -standardin vaatimuksia, jos tehdään yksittäisten määritysten sijasta riittävä määrä toistomittauksia tarpeellisen tarkkuuden saavuttamiseksi.

15

(16)  Tyypin I testissä käytettävän polttoaineen todellinen rikkipitoisuus on ilmoitettava.

16

(17)  Vaikka hapetusstabiilisuus on säädelty, on todennäköistä, että varastointiaika on rajallinen. Toimittajalta on pyydettävä ohjeet varasto-olosuhteista ja -ajasta.

17

(18)  Jos perusmoottoreita on useita, tiedot on merkittävä jokaisesta.:

18

(19)  Saa olla enintään 10 % testauksen aikana mitatusta tehosta.

19

(20)  Liitteessä I olevan 2.4 kohdan vaatimusten mukaisesti mitattu korjaamaton teho.

20

(21)  Merkitään liitteessä VI olevassa 1 jaksossa määritellyt kuvien numerot.

21

(22)  Tarpeeton yliviivataan.

22

(23)  Jos perusmoottoreita on useita, tiedot on merkittävä jokaisesta.:

23

(24)  Merkitään liitteessä VI olevassa 1 jaksossa määritellyt kuvien numerot.

24

(25)  Tarpeeton yliviivataan.

25

LIITE II

”Liite VI

ANALYSOINTI- JA NÄYTTEENOTTOJÄRJESTELMÄ

1.   KAASU- JA HIUKKASNÄYTTEENOTTOJÄRJESTELMÄT

| Kuva nro | Kuvaus |
| --- | --- |
| 2 | Raakapakokaasun analysointijärjestelmä |
| 3 | Laimennetun pakokaasun analysointijärjestelmä |
| 4 | Osavirtaus, isokineettinen virta, imupuhaltimen ohjaus, näytteenotto jakeittain |
| 5 | Osavirtaus, isokineettinen virta, painepuhaltimen ohjaus, näytteenotto jakeittain |
| 6 | Osavirtaus, CO2:n tai NOx:n ohjaus, näytteenotto jakeittain |
| 7 | Osavirtaus, CO2- tai hiilitasapaino, kokonaisnäytteenotto |
| 8 | Osavirtaus, yksi venturi ja pitoisuusmittaus, näytteenotto jakeittain |
| 9 | Osavirtaus, kaksoisventuri tai -aukko ja pitoisuusmittaus, näytteenotto jakeittain |
| 10 | Osavirtaus, moniputkijako ja pitoisuusmittaus, näytteenotto jakeittain |
| 11 | Osavirtaus, virtauksen ohjaus, kokonaisnäytteenotto |
| 12 | Osavirtaus, virtauksen ohjaus, näytteenotto jakeittain |
| 13 | Täysvirtaus, syrjäytyspumppu tai kriittisen virtauksen venturi, näytteenotto jakeittain |
| 14 | Hiukkasnäytteen keräysjärjestelmä |
| 15 | Täysvirtausjärjestelmän laimennusjärjestelmä |

Kuva nro

Kuvaus

2

Raakapakokaasun analysointijärjestelmä

3

Laimennetun pakokaasun analysointijärjestelmä

4

Osavirtaus, isokineettinen virta, imupuhaltimen ohjaus, näytteenotto jakeittain

5

Osavirtaus, isokineettinen virta, painepuhaltimen ohjaus, näytteenotto jakeittain

6

Osavirtaus, CO2:n tai NOx:n ohjaus, näytteenotto jakeittain

7

Osavirtaus, CO2- tai hiilitasapaino, kokonaisnäytteenotto

8

Osavirtaus, yksi venturi ja pitoisuusmittaus, näytteenotto jakeittain

9

Osavirtaus, kaksoisventuri tai -aukko ja pitoisuusmittaus, näytteenotto jakeittain

10

Osavirtaus, moniputkijako ja pitoisuusmittaus, näytteenotto jakeittain

11

Osavirtaus, virtauksen ohjaus, kokonaisnäytteenotto

12

Osavirtaus, virtauksen ohjaus, näytteenotto jakeittain

13

Täysvirtaus, syrjäytyspumppu tai kriittisen virtauksen venturi, näytteenotto jakeittain

14

Hiukkasnäytteen keräysjärjestelmä

15

Täysvirtausjärjestelmän laimennusjärjestelmä

1.1   Kaasupäästöjen määrittäminen

Jäljempänä olevassa 1.1.1 kohdassa ja kuvissa 2 ja 3 on yksityiskohtaiset kuvaukset suositelluista näytteenotto- ja analysointijärjestelmistä. Koska erilaisilla kokoonpanoilla voidaan saada samanarvoisia tuloksia, tarkkaa yhdenmukaisuutta näiden kuvien kanssa ei vaadita. Mittauslaitteiden, venttiilien, solenoidien, pumppujen ja kytkimien kaltaisia lisäosia voidaan käyttää lisätietojen hankkimiseen ja osajärjestelmien toimintojen yhteensovittamiseen. Jos joitakin osia ei joissakin järjestelmissä tarvita tarkkuuden varmistamiseen, ne voidaan jättää pois, jos se on hyvän insinööritavan mukaista.

1.1.1   Pakokaasun aineosat CO, CO2, HC, NOx

Seuraavassa kuvataan raakapakokaasun tai laimennetun pakokaasun kaasupäästöjen analysointijärjestelmä, joka perustuu:

| — | HFID-analysaattorin käyttöön hiilivetyjen mittaamisessa, |
| --- | --- |

—

HFID-analysaattorin käyttöön hiilivetyjen mittaamisessa,

| — | NDIR-analysaattoreiden käyttöön hiilimonoksidin ja hiilidioksidin mittaamisessa, |
| --- | --- |

—

NDIR-analysaattoreiden käyttöön hiilimonoksidin ja hiilidioksidin mittaamisessa,

| — | HCLD-analysaattorin tai vastaavan käyttöön typen oksidien mittaamisessa. |
| --- | --- |

—

HCLD-analysaattorin tai vastaavan käyttöön typen oksidien mittaamisessa.

Raakapakokaasusta (kuva 2) kaikkien aineosien näyte voidaan ottaa yhdellä näytteenottimella tai kahdella lähellä toisiaan sijaitsevalla näytteenottimella, jolloin näyte jaetaan sisäisesti eri analysaattoreihin. On huolehdittava siitä, ettei pakokaasun aineosien (mukaan luettuina vesi ja rikkihappo) kondensoitumista tapahdu analysointijärjestelmän missään kohdassa.

Laimennetusta pakokaasusta (kuva 3) hiilivetyjen näyte on otettava eri näytteenottimella kuin muiden aineosien näyte. On huolehdittava siitä, ettei pakokaasun aineosien (mukaan luettuina vesi ja rikkihappo) kondensoitumista tapahdu analysointijärjestelmän missään kohdassa.

Kuva 2

Pakokaasun CO-, NOx- ja HC-analysointijärjestelmän vuokaavio

Image

Kuva 3

Laimennetun pakokaasun CO-, CO2-, NOx- ja HC-analysointijärjestelmän vuokaavio

Image

Kuvaukset — Kuvat 2 ja 3

Yleinen toteamus:

Kaikki kaasun näytteenottokäytävässä olevat osat on pidettävä kutakin järjestelmää varten määritellyssä lämpötilassa.

| — | SP1 Raakapakokaasun näytteenotin (ainoastaan kuva 2)
  Päästä suljettu, monireikäinen ja suora ruostumattomasta teräksestä valmistettu näytteenotin on suositeltava. Sisähalkaisija ei saa olla näytteenottolinjan sisähalkaisijaa suurempi. Näytteenottimen seinämän paksuus saa olla enintään 1 mm. Reikiä on oltava vähintään kolme kolmella eri tasolla, ja niiden koon on oltava sellainen, että ne ottavat näytteet suunnilleen samasta virtauksesta. Näytteenottimen on peitettävä vähintään 80 prosenttia pakoputken halkaisijasta. |
| --- | --- |

—

SP1 Raakapakokaasun näytteenotin (ainoastaan kuva 2)

Päästä suljettu, monireikäinen ja suora ruostumattomasta teräksestä valmistettu näytteenotin on suositeltava. Sisähalkaisija ei saa olla näytteenottolinjan sisähalkaisijaa suurempi. Näytteenottimen seinämän paksuus saa olla enintään 1 mm. Reikiä on oltava vähintään kolme kolmella eri tasolla, ja niiden koon on oltava sellainen, että ne ottavat näytteet suunnilleen samasta virtauksesta. Näytteenottimen on peitettävä vähintään 80 prosenttia pakoputken halkaisijasta.

| — | SP2 Laimennetun pakokaasun HC-näytteenotin (ainoastaan kuva 3)
  Näytteenottimen on oltava






  — | määritetty hiilivetynäytteenottolinjan (HSL3) ensimmäisen 254—762 millimetrin alueelle, |
| --- | --- | --- |

—

SP2 Laimennetun pakokaasun HC-näytteenotin (ainoastaan kuva 3)

Näytteenottimen on oltava

—

määritetty hiilivetynäytteenottolinjan (HSL3) ensimmäisen 254—762 millimetrin alueelle,

| — | sisähalkaisijaltaan vähintään 5 mm, |
| --- | --- |

—

sisähalkaisijaltaan vähintään 5 mm,

| — | asennettu laimennustunneliin DT (1.2.1.2 kohta) kohtaan, jossa laimennusilma ja pakokaasu ovat hyvin sekoittuneet (eli noin 10 tunnelin halkaisijaa virtaussuuntaan kohdasta, jossa pakokaasu tulee laimennustunneliin), |
| --- | --- |

—

asennettu laimennustunneliin DT (1.2.1.2 kohta) kohtaan, jossa laimennusilma ja pakokaasu ovat hyvin sekoittuneet (eli noin 10 tunnelin halkaisijaa virtaussuuntaan kohdasta, jossa pakokaasu tulee laimennustunneliin),

| — | (säteittäisesti) riittävän kaukana muista näytteenottimista ja tunnelin seinämistä pyörteilyn haitallisten vaikutusten välttämiseksi, |
| --- | --- |

—

(säteittäisesti) riittävän kaukana muista näytteenottimista ja tunnelin seinämistä pyörteilyn haitallisten vaikutusten välttämiseksi,

| — | lämmitetty siten, että kaasuvirran lämpötila näytteenottimen poistoaukolla on 463 K (190 °C) ± 10 K. |
| --- | --- |

—

lämmitetty siten, että kaasuvirran lämpötila näytteenottimen poistoaukolla on 463 K (190 °C) ± 10 K.

| — | SP3 Laimennetun pakokaasun CO, CO2, NOx-näytteenotin (ainoastaan kuva 3)
  Näytteenottimen on oltava






  — | samassa tasossa kuin SP2, |
| --- | --- | --- |

—

SP3 Laimennetun pakokaasun CO, CO2, NOx-näytteenotin (ainoastaan kuva 3)

Näytteenottimen on oltava

—

samassa tasossa kuin SP2,

| — | (säteittäisesti) riittävän kaukana muista näytteenottimista ja tunnelin seinämistä pyörteilyn haitallisten vaikutusten välttämiseksi, |
| --- | --- |

—

(säteittäisesti) riittävän kaukana muista näytteenottimista ja tunnelin seinämistä pyörteilyn haitallisten vaikutusten välttämiseksi,

| — | lämmitetty ja eristetty koko pituudeltaan vähimmäislämpötilaan 328 K (55 °C) veden kondensoitumisen estämiseksi. |
| --- | --- |

—

lämmitetty ja eristetty koko pituudeltaan vähimmäislämpötilaan 328 K (55 °C) veden kondensoitumisen estämiseksi.

| — | HSL1 Lämmitetty näytteenottolinja
  Näytteenottolinjasta otetaan kaasunäyte yhdellä näytteenottimella jakopisteeseen (jakopisteisiin) ja HC-analysaattoriin.
  Näytteenottolinjan






  — | sisähalkaisijan on oltava vähintään 5 millimetriä ja enintään 13,5 millimetriä, |
| --- | --- | --- |

—

HSL1 Lämmitetty näytteenottolinja

Näytteenottolinjasta otetaan kaasunäyte yhdellä näytteenottimella jakopisteeseen (jakopisteisiin) ja HC-analysaattoriin.

Näytteenottolinjan

—

sisähalkaisijan on oltava vähintään 5 millimetriä ja enintään 13,5 millimetriä,

| — | on oltava valmistettu ruostumattomasta teräksestä tai polytetrafluorieteenistä (PTFE), |
| --- | --- |

—

on oltava valmistettu ruostumattomasta teräksestä tai polytetrafluorieteenistä (PTFE),

| — | on pidettävä seinämä lämpötilassa 463 (190 °C) ± 10 K mitattuna kustakin erikseen säädetystä lämmitetystä osasta, jos pakokaasun lämpötila näytteenottimessa on enintään 463 K (190 °C), |
| --- | --- |

—

on pidettävä seinämä lämpötilassa 463 (190 °C) ± 10 K mitattuna kustakin erikseen säädetystä lämmitetystä osasta, jos pakokaasun lämpötila näytteenottimessa on enintään 463 K (190 °C),

| — | seinämän lämpötilan on oltava yli 453 K (180 °C), jos pakokaasun lämpötila näytteenottimessa on yli 463 K (190 °C), |
| --- | --- |

—

seinämän lämpötilan on oltava yli 453 K (180 °C), jos pakokaasun lämpötila näytteenottimessa on yli 463 K (190 °C),

| — | pidettävä kaasu lämpötilassa 463 K (190 °C) ± 10 K välittömästi ennen lämmitettyä suodatinta (F2) ja HFID-laitetta. |
| --- | --- |

—

pidettävä kaasu lämpötilassa 463 K (190 °C) ± 10 K välittömästi ennen lämmitettyä suodatinta (F2) ja HFID-laitetta.

| — | HSL2 Lämmitetty NOx-näytteenottolinja
  Näytteenottolinjan






  — | on pidettävä seinämä lämpötilassa 328—473 K (55—200 °C) muuntimeen saakka, kun käytetään jäähdytyskylpyä, ja analysaattoriin saakka, kun jäähdytyskylpyä ei käytetä, |
| --- | --- | --- |

—

HSL2 Lämmitetty NOx-näytteenottolinja

Näytteenottolinjan

—

on pidettävä seinämä lämpötilassa 328—473 K (55—200 °C) muuntimeen saakka, kun käytetään jäähdytyskylpyä, ja analysaattoriin saakka, kun jäähdytyskylpyä ei käytetä,

| — | on oltava valmistettu ruostumattomasta teräksestä tai PTFE:stä.
  Koska näytteenottolinja täytyy lämmittää ainoastaan veden ja rikkihapon kondensoitumisen estämiseksi, näytteenottolinjan lämpötila riippuu polttoaineen rikkipitoisuudesta. |
| --- | --- |

—

on oltava valmistettu ruostumattomasta teräksestä tai PTFE:stä.

Koska näytteenottolinja täytyy lämmittää ainoastaan veden ja rikkihapon kondensoitumisen estämiseksi, näytteenottolinjan lämpötila riippuu polttoaineen rikkipitoisuudesta.

| — | SL Näytteenottolinja CO:ta (CO2) varten
  Näytteenottolinjan on oltava valmistettu PTFE:stä tai ruostumattomasta teräksestä. Se voi olla lämmitetty tai lämmittämätön. |
| --- | --- |

—

SL Näytteenottolinja CO:ta (CO2) varten

Näytteenottolinjan on oltava valmistettu PTFE:stä tai ruostumattomasta teräksestä. Se voi olla lämmitetty tai lämmittämätön.

| — | BK Taustapussi (valinnainen, ainoastaan kuva 3)
  Taustapitoisuuksien mittaamista varten. |
| --- | --- |

—

BK Taustapussi (valinnainen, ainoastaan kuva 3)

Taustapitoisuuksien mittaamista varten.

| — | BG Näytepussi (valinnainen, ainoastaan kuva 3, CO ja CO2)
  Näytepitoisuuksien mittaamista varten. |
| --- | --- |

—

BG Näytepussi (valinnainen, ainoastaan kuva 3, CO ja CO2)

Näytepitoisuuksien mittaamista varten.

| — | F1 Lämmitetty esisuodatin (valinnainen)
  Lämpötilan on oltava sama kuin HSL1:ssä. |
| --- | --- |

—

F1 Lämmitetty esisuodatin (valinnainen)

Lämpötilan on oltava sama kuin HSL1:ssä.

| — | F2 Lämmitetty suodatin
  Suodattimen on poistettava kaasunäytteestä kaikki kiinteät hiukkaset ennen analysaattoria. Lämpötilan on oltava sama kuin HSL1:ssä. Suodatin on vaihdettava tarvittaessa. |
| --- | --- |

—

F2 Lämmitetty suodatin

Suodattimen on poistettava kaasunäytteestä kaikki kiinteät hiukkaset ennen analysaattoria. Lämpötilan on oltava sama kuin HSL1:ssä. Suodatin on vaihdettava tarvittaessa.

| — | P Lämmitetty näytteenottopumppu
  Pumppu on lämmitettävä samaan lämpötilaan kuin HSL1. |
| --- | --- |

—

P Lämmitetty näytteenottopumppu

Pumppu on lämmitettävä samaan lämpötilaan kuin HSL1.

| — | HC
  Lämmitetty liekki-ionisaatioilmaisin (HFID) hiilivetyjen määrittämistä varten. Lämpötila on pidettävä välillä 453—473 K (180—200 °C). |
| --- | --- |

—

HC

Lämmitetty liekki-ionisaatioilmaisin (HFID) hiilivetyjen määrittämistä varten. Lämpötila on pidettävä välillä 453—473 K (180—200 °C).

| — | CO, CO2

  NDIR-analysaattorit hiilimonoksidin ja hiilidioksidin määrittämistä varten. |
| --- | --- |

—

CO, CO2

NDIR-analysaattorit hiilimonoksidin ja hiilidioksidin määrittämistä varten.

| — | NO2

  CLD- tai HCLD-analysaattori typen oksidien määrittämistä varten. Jos käytetään HCLDanalysaattoria, sen lämpötila on pidettävä välillä 328—473 K (55—200 °C). |
| --- | --- |

—

NO2

CLD- tai HCLD-analysaattori typen oksidien määrittämistä varten. Jos käytetään HCLDanalysaattoria, sen lämpötila on pidettävä välillä 328—473 K (55—200 °C).

| — | C Muunnin
  NO2 on pelkistettävä muuntimen avulla katalyyttisesti NO:ksi ennen analysointia CLDtai HCLD-analysaattorissa. |
| --- | --- |

—

C Muunnin

NO2 on pelkistettävä muuntimen avulla katalyyttisesti NO:ksi ennen analysointia CLDtai HCLD-analysaattorissa.

| — | B Jäähdytyskylpy
  Veden jäähdyttämiseksi ja kondensoimiseksi pakokaasunäytteestä. Kylpy on pidettävä lämpötilassa 273—277 K (0—4 °C) jään tai jäähdytyslaitteiston avulla. Kylpy on valinnainen, jos vesihöyry ei häiritse analysaattoria liitteen III lisäyksessä 2 olevan 1.9.1 ja 1.9.2 kohdan mukaisesti.
  Näytteestä ei saa poistaa vettä kemiallisten kuivainten avulla. |
| --- | --- |

—

B Jäähdytyskylpy

Veden jäähdyttämiseksi ja kondensoimiseksi pakokaasunäytteestä. Kylpy on pidettävä lämpötilassa 273—277 K (0—4 °C) jään tai jäähdytyslaitteiston avulla. Kylpy on valinnainen, jos vesihöyry ei häiritse analysaattoria liitteen III lisäyksessä 2 olevan 1.9.1 ja 1.9.2 kohdan mukaisesti.

Näytteestä ei saa poistaa vettä kemiallisten kuivainten avulla.

| — | T1, T2, T3 Lämpötila-anturit
  Kaasuvirran lämpötilan seuraamista varten. |
| --- | --- |

—

T1, T2, T3 Lämpötila-anturit

Kaasuvirran lämpötilan seuraamista varten.

| — | T4 Lämpötila-anturi
  NO2-NO-muuntimen lämpötila. |
| --- | --- |

—

T4 Lämpötila-anturi

NO2-NO-muuntimen lämpötila.

| — | T5 Lämpötila-anturi
  Jäähdytyskylvyn lämpötilan seuraamista varten. |
| --- | --- |

—

T5 Lämpötila-anturi

Jäähdytyskylvyn lämpötilan seuraamista varten.

| — | G1, G2, G3 Painemittari
  Näytteenottolinjojen paineen mittaamista varten. |
| --- | --- |

—

G1, G2, G3 Painemittari

Näytteenottolinjojen paineen mittaamista varten.

| — | R1, R2 Paineensäädin
  HFID-analysaattorin ilman (R1) ja polttoaineen (R2) paineen säätämistä varten. |
| --- | --- |

—

R1, R2 Paineensäädin

HFID-analysaattorin ilman (R1) ja polttoaineen (R2) paineen säätämistä varten.

| — | R3, R4, R5 Paineensäädin
  Näytteenottolinjojen paineen ja analysaattoreihin menevän virtauksen säätämistä varten. |
| --- | --- |

—

R3, R4, R5 Paineensäädin

Näytteenottolinjojen paineen ja analysaattoreihin menevän virtauksen säätämistä varten.

| — | FL1, FL2, FL3 Virtausmittari
  Näytteen ohitusvirtauksen seuraamista varten. |
| --- | --- |

—

FL1, FL2, FL3 Virtausmittari

Näytteen ohitusvirtauksen seuraamista varten.

| — | FL4—FL7 Virtausmittari (valinnainen)
  Analysaattoreiden läpi kulkevan virtauksen seuraamista varten. |
| --- | --- |

—

FL4—FL7 Virtausmittari (valinnainen)

Analysaattoreiden läpi kulkevan virtauksen seuraamista varten.

| — | V1—V6 Valintaventtiili
  Sopiva venttiilistö näyte-, vertailukaasu- tai nollakaasuvirran valitsemiseksi analysaattorille. |
| --- | --- |

—

V1—V6 Valintaventtiili

Sopiva venttiilistö näyte-, vertailukaasu- tai nollakaasuvirran valitsemiseksi analysaattorille.

| — | V7, V8 Solenoidiventtiili
  NO2-NO-muuntimen ohittamista varten. |
| --- | --- |

—

V7, V8 Solenoidiventtiili

NO2-NO-muuntimen ohittamista varten.

| — | — V9 Neulaventtiili
  NO2-NO-muuntimen ja ohituksen kautta kulkevan virtauksen tasapainottamista varten. |
| --- | --- |

—

— V9 Neulaventtiili

NO2-NO-muuntimen ja ohituksen kautta kulkevan virtauksen tasapainottamista varten.

| — | V10, V11 Neulaventtiili
  Analysaattoreihin menevän virtausten säätämistä varten. |
| --- | --- |

—

V10, V11 Neulaventtiili

Analysaattoreihin menevän virtausten säätämistä varten.

| — | V12, V13 Vipuventtiili
  Lauhteen tyhjentämiseksi kylvystä B. |
| --- | --- |

—

V12, V13 Vipuventtiili

Lauhteen tyhjentämiseksi kylvystä B.

| — | Valintaventtiili V14
  Näyte- tai taustapussin valitsemista varten. |
| --- | --- |

—

Valintaventtiili V14

Näyte- tai taustapussin valitsemista varten.

1.2   Hiukkasten määrittäminen

Jäljempänä 1.2.1 ja 1.2.2 kohdassa sekä kuvissa 4—15 on yksityiskohtaiset kuvaukset suositelluista laimennus- ja näytteenottojärjestelmistä. Koska erilaisilla kokoonpanoilla voidaan saada samanarvoisia tuloksia, tarkkaa yhdenmukaisuutta näiden kuvien kanssa ei vaadita. Mittauslaitteiden, venttiilien, solenoidien, pumppujen ja kytkimien kaltaisia lisäosia voidaan käyttää lisätietojen hankkimiseen ja osajärjestelmien toimintojen yhteensovittamiseen. Jos joitakin osia ei joissakin järjestelmissä tarvita tarkkuuden varmistamiseen, ne voidaan jättää pois, jos se on hyvän insinööritavan mukaista.

1.2.1   Laimennusjärjestelmä

1.2.1.1   Osavirtauslaimennusjärjestelmä (kuvat 4—12) (1)

Seuraavassa kuvataan laimennusjärjestelmä, joka perustuu pakokaasuvirran osan laimentamiseen. Pakokaasuvirran jakaminen ja sitä seuraava laimennusprosessi voidaan toteuttaa erilaisilla laimennusjärjestelmätyypeillä. Hiukkasten keruuta varten joko laimennettu pakokaasu kokonaisuudessaan tai vain osa laimennetusta pakokaasusta voidaan johtaa hiukkasnäytteen keräysjärjestelmään (1.2.2 kohta, kuva 14). Ensin mainitusta menetelmästä käytetään nimitystä kokonaisnäytteenotto, toisesta jakeittainen näytteenotto.

Laimennussuhteen laskeminen riippuu käytetystä järjestelmätyypistä.

Seuraavia tyyppejä suositellaan:

| — | Isokineettiset järjestelmät (kuvat 4 ja 5)
  Näissä järjestelmissä siirtoputkeen tuleva virtaus sovitetaan kokonaispakokaasuvirtaan kaasun nopeuden ja/tai paineen suhteen, mikä vaatii häiriöttömän ja tasaisen pakokaasuvirran näytteenottimen kohdalla. Tämä saadaan yleensä aikaan käyttämällä resonaattoria ja suoraa lähestymisputkea näytteenottokohdasta virtaussuuntaa vastaan. Jakosuhde lasketaan sen jälkeen helposti mitattavista arvoista, kuten putken läpimitoista. On huomattava, että isokineesiä käytetään ainoastaan virtausolosuhteiden yhteensovittamiseen eikä kokojakauman yhteensovittamiseen. Jälkimmäinen ei ole tavallisesti välttämätöntä, koska hiukkaset ovat riittävän pieniä seuraamaan nesteen virtausviivoja. |
| --- | --- |

—

Isokineettiset järjestelmät (kuvat 4 ja 5)

Näissä järjestelmissä siirtoputkeen tuleva virtaus sovitetaan kokonaispakokaasuvirtaan kaasun nopeuden ja/tai paineen suhteen, mikä vaatii häiriöttömän ja tasaisen pakokaasuvirran näytteenottimen kohdalla. Tämä saadaan yleensä aikaan käyttämällä resonaattoria ja suoraa lähestymisputkea näytteenottokohdasta virtaussuuntaa vastaan. Jakosuhde lasketaan sen jälkeen helposti mitattavista arvoista, kuten putken läpimitoista. On huomattava, että isokineesiä käytetään ainoastaan virtausolosuhteiden yhteensovittamiseen eikä kokojakauman yhteensovittamiseen. Jälkimmäinen ei ole tavallisesti välttämätöntä, koska hiukkaset ovat riittävän pieniä seuraamaan nesteen virtausviivoja.

| — | Virtausohjatut järjestelmät ja pitoisuusmittaus (kuvat 6—10)
  Näissä järjestelmissä näyte otetaan kokonaispakokaasuvirrasta säätämällä laimennusilmavirtaa ja kokonaislaimennuspakokaasuvirtaa. Laimennussuhde määritetään merkkikaasupitoisuuksista. Näitä ovat esimerkiksi CO2 tai NOx, joita esiintyy luonnostaan moottorin pakokaasussa. Pitoisuudet laimennuspakokaasussa ja laimennusilmassa mitataan, kun taas pitoisuus raakapakokaasussa voidaan joko mitata suoraan tai määrittää polttoainevirran ja hiilitasapainon yhtälöstä, jos polttoaineen koostumus tunnetaan. Järjestelmiä voidaan ohjata lasketulla laimennussuhteella (kuvat 6 ja 7) tai virtauksella siirtoputkeen (kuvat 8, 9 ja 10). |
| --- | --- |

—

Virtausohjatut järjestelmät ja pitoisuusmittaus (kuvat 6—10)

Näissä järjestelmissä näyte otetaan kokonaispakokaasuvirrasta säätämällä laimennusilmavirtaa ja kokonaislaimennuspakokaasuvirtaa. Laimennussuhde määritetään merkkikaasupitoisuuksista. Näitä ovat esimerkiksi CO2 tai NOx, joita esiintyy luonnostaan moottorin pakokaasussa. Pitoisuudet laimennuspakokaasussa ja laimennusilmassa mitataan, kun taas pitoisuus raakapakokaasussa voidaan joko mitata suoraan tai määrittää polttoainevirran ja hiilitasapainon yhtälöstä, jos polttoaineen koostumus tunnetaan. Järjestelmiä voidaan ohjata lasketulla laimennussuhteella (kuvat 6 ja 7) tai virtauksella siirtoputkeen (kuvat 8, 9 ja 10).

| — | Virtausohjatut järjestelmät ja virtausmittaus (kuvat 11 ja 12)
  Näissä järjestelmissä näyte otetaan kokonaispakokaasuvirrasta säätämällä laimennusilmavirtaa ja kokonaislaimennuspakokaasuvirtaa. Laimennussuhde määritetään näiden kahden virtauksen erosta. Virtausmittarien tarkka kalibrointi toisiinsa nähden on välttämätöntä, koska näiden kahden virtauksen suhteellinen suuruus voi johtaa merkittäviin virheisiin suuria laimennussuhteita käytettäessä. Virtauksen ohjaus tapahtuu hyvin yksinkertaisesti pitämällä laimennuspakokaasuvirtaus vakiona ja vaihtelemalla tarvittaessa laimennusilmavirtausta.
  Osavirtauslaimennusjärjestelmien etujen saavuttamiseksi on kiinnitettävä huomiota siihen, että vältetään hiukkasten hävikkiin siirtoputkessa liittyvät mahdolliset ongelmat, ja siihen, että varmistetaan edustavan näytteen ottaminen moottorin pakokaasusta, sekä jakosuhteen määrittämiseen.
  Kuvatuissa järjestelmissä kiinnitetään huomiota näihin kriittisiin alueisiin. |
| --- | --- |

—

Virtausohjatut järjestelmät ja virtausmittaus (kuvat 11 ja 12)

Näissä järjestelmissä näyte otetaan kokonaispakokaasuvirrasta säätämällä laimennusilmavirtaa ja kokonaislaimennuspakokaasuvirtaa. Laimennussuhde määritetään näiden kahden virtauksen erosta. Virtausmittarien tarkka kalibrointi toisiinsa nähden on välttämätöntä, koska näiden kahden virtauksen suhteellinen suuruus voi johtaa merkittäviin virheisiin suuria laimennussuhteita käytettäessä. Virtauksen ohjaus tapahtuu hyvin yksinkertaisesti pitämällä laimennuspakokaasuvirtaus vakiona ja vaihtelemalla tarvittaessa laimennusilmavirtausta.

Osavirtauslaimennusjärjestelmien etujen saavuttamiseksi on kiinnitettävä huomiota siihen, että vältetään hiukkasten hävikkiin siirtoputkessa liittyvät mahdolliset ongelmat, ja siihen, että varmistetaan edustavan näytteen ottaminen moottorin pakokaasusta, sekä jakosuhteen määrittämiseen.

Kuvatuissa järjestelmissä kiinnitetään huomiota näihin kriittisiin alueisiin.

Kuva 4

Osavirtauslaimennusjärjestelmä sekä isokineettinen näytteenotin ja näytteenotto jakeittain (SB-ohjaus)

Image

Raakapakokaasu siirretään pakoputkesta EP laimennustunneliin DT siirtoputken TT kautta isokineettisellä näytteenottimella ISP. Pakokaasun paine-ero pakoputken ja näytteenottimen sisääntulon välillä mitataan paineanturilla DPT. Tämä signaali lähetetään virtauksen ohjaimelle FC1, joka ohjaa imupuhallinta SB pitämään yllä nollapaine-eroa näytteenottimen kärjessä. Näissä olosuhteissa pakokaasun nopeudet EP:ssä ja ISP:ssä ovat samat, ja virtaus ISP:n ja TT:n kautta on vakio-osuus (jako-osa) pakokaasuvirrasta. Jakosuhde määritetään EP:n ja ISP:n poikkileikkauspinta-aloista. Laimennusilman virtaus mitataan virtauksen mittauslaitteella FM1. Laimennussuhde lasketaan laimennusilman virtauksesta ja jakosuhteesta.

Kuva 5

Osavirtauslaimennusjärjestelmä sekä isokineettinen näytteenotin ja näytteenotto jakeittain (PB-ohjaus)

Image

Raakapakokaasu siirretään pakoputkesta EP laimennustunneliin DT siirtoputken TT kautta isokineettisellä näytteenottimella ISP. Pakokaasun paine-ero pakoputken ja näytteenottimen sisääntulon välillä mitataan paineanturilla DPT. Tämä signaali lähetetään virtauksen ohjaimelle FC1, joka ohjaa painepuhallinta PB pitämään yllä nollapaine-eroa näytteenottimen kärjessä. Tämä tapahtuu ottamalla pieni osa laimennusilmasta, jonka virtaus on jo mitattu virtauksen mittauslaitteella FM1, ja syöttämällä se TT:hen paineilma-aukon avulla. Näissä olosuhteissa pakokaasun nopeudet EP:ssä ja ISP:ssä ovat samat, ja virtaus ISP:n ja TT:n kautta on vakio-osuus (jako-osa) pakokaasuvirrasta. Jakosuhde määritetään EP:n ja ISP:n poikkileikkauspinta- aloista. Laimennusilma imetään DT:n läpi imupuhaltimella SB, ja virtaus mitataan FM1:llä DT:n sisääntulon kohdalla. Laimennussuhde lasketaan laimennusilman virtauksesta ja jakosuhteesta.

Kuva 6

Osavirtauslaimennusjärjestelmä sekä CO2- tai NOx-pitoisuusmittaus ja näytteenotto jakeittain

Image

Raakapakokaasu siirretään pakoputkesta EP laimennustunneliin DT näytteenottimen SP ja siirtoputken TT kautta. Merkkikaasupitoisuudet (CO2 tai NOx) mitataan raakapakokaasusta ja laimennetusta pakokaasusta sekä laimennusilmasta pakokaasuanalysaattor(e)illa EGA. Nämä signaalit lähetetään virtauksen ohjaimelle FC2, joka ohjaa joko painepuhallinta PB tai imupuhallinta SB pitämään yllä haluttu pakokaasun jako ja laimennussuhde DT:ssä. Laimennussuhde lasketaan merkkikaasupitoisuuksista raakapakokaasussa, laimennetussa pakokaasussa ja laimennusilmassa.

Kuva 7

Osavirtauslaimennusjärjestelmä sekä CO2-pitoisuuden mittaus, hiilitasapaino ja kokonaisnäytteenotto

Image

Raakapakokaasu siirretään pakoputkesta EP laimennustunneliin DT näytteenottimen SP ja siirtoputken TT kautta. CO2-pitoisuudet mitataan laimennetusta pakokaasusta ja laimennusilmasta pakokaasuanalysaattor(e)illa EGA. CO2- ja polttoainevirta GFUEL-signaalit lähetetään joko virtauksen ohjaimeen FC2 tai hiukkasnäytteen keräysjärjestelmän virtauksen ohjaimeen FC3 (kuva 14). FC2 ohjaa painepuhallinta PB, kun taas FC3 ohjaa hiukkasnäytteen keräysjärjestelmää (kuva 14), säätäen virrat järjestelmään ja siitä ulos siten, että pidetään yllä haluttu pakokaasujako ja laimennussuhde DT:ssä. Laimennussuhde lasketaan CO2-pitoisuuksista ja GFUEL-arvosta käyttämällä hiilitasapaino-oletusta.

Kuva 8

Osavirtauslaimennusjärjestelmä yhdellä venturilla, pitoisuusmittaus ja näytteenotto jakeittain

Image

Raakapakokaasu siirtyy pakoputkesta EP laimennustunneliin DT näytteenottimen SP ja siirtoputken TT kautta venturin VN DT:ssä aikaansaaman alipaineen ansiosta. Kaasun virtaus TT:n läpi riippuu liikemäärän vaihdosta venturivyöhykkeellä, ja siksi siihen vaikuttaa kaasun absoluuttinen lämpötila TT:n ulostulon kohdalla. Tämän seurauksena pakokaasun jako tietyn tunnelin virtauksen osalta ei ole vakio, ja laimennussuhde pienellä kuormituksella on jonkin verran alhaisempi kuin suurella kuormituksella. Merkkikaasupitoisuudet (CO2 tai NOx) mitataan raakapakokaasusta, laimennetusta pakokaasusta ja laimennusilmasta pakokaasuanalysaattor(e)illa EGA, ja laimennussuhde lasketaan näin mitatuista arvoista.

Kuva 9

Osavirtauslaimennusjärjestelmä kaksoisventurilla tai -aukolla, pitoisuusmittaus ja näytteenotto jakeittain

Image

Raakapakokaasu siirretään pakoputkesta EP laimennustunneliin DT näytteenottimen SP ja siirtoputken TT kautta virtauksen jakajan avulla, joka sisältää sarjan aukkoja tai ventureita. Ensimmäinen (FD1) sijaitsee EP:ssä ja toinen (FD2) TT:ssä. Lisäksi kaksi paineenohjausventtiiliä (PCV1 ja PCV2) tarvitaan ylläpitämään jatkuvaa pakokaasun jakoa ohjaamalla EP:n vastapainetta ja DT:n painetta. PCV1 sijaitsee EP:ssä SP:stä myötävirtaan, ja PCV2 sijaitsee painepuhaltimen PB ja DT:n välissä. Merkkikaasupitoisuudet (CO2 tai NOx) mitataan raakapakokaasusta, laimennetusta pakokaasusta ja laimennusilmasta pakokaasuanalysaattor(e)illa EGA. Ne ovat tarpeen pakokaasujaon tarkistamiseksi, ja niitä voidaan käyttää säätämään PCV1:tä ja PCV2:ta tarkkaa jako-ohjausta varten. Laimennussuhde lasketaan merkkikaasupitoisuuksista.

Kuva 10

Osavirtauslaimennusjärjestelmä sekä moniputkijako, pitoisuusmittaus ja näytteenotto jakeittain

Image

Raakapakokaasu siirretään pakoputkesta EP laimennustunneliin DT siirtoputken TT kautta virtauksen jakajalla FD3, joka koostuu useista pakoputkeen EP asennetuista putkista, joiden mitat ovat samat (sama halkaisija, pituus ja taivutussäde). Näistä putkista yhden läpi tuleva pakokaasu johdetaan DT:hen ja jäljellä olevien putkien läpi tuleva pakokaasu johdetaan vaimennustilan DC läpi. Pakokaasujako määräytyy täten putkien kokonaislukumäärän perusteella. Jatkuva jaon ohjaus vaatii nollapaine-eron DC:n ja TT:n ulostulon välillä, joka mitataan paine-eroilmaisimella DPT. Nollapaine-ero saadaan aikaan ruiskuttamalla raitista ilmaa DT:hen TT:n ulostulon kohdalla. Merkkikaasupitoisuudet (CO2 tai NOx) mitataan raakapakokaasusta, laimennetusta pakokaasusta ja laimennusilmasta pakokaasuanalysaattor(e)illa EGA. Ne ovat tarpeen pakokaasujaon tarkistamiseksi, ja niitä voidaan käyttää ohjaamaan ruiskutusilman virtausta tarkkaa jako-ohjausta varten. Laimennussuhde lasketaan merkkikaasupitoisuuksista.

Kuva 11

Osavirtauslaimennusjärjestelmä sekä virtauksen ohjaus ja kokonaisnäytteenotto

Image

Raakapakokaasu siirretään pakoputkesta EP laimennustunneliin DT näytteenottimen SP ja siirtoputken TT kautta. Tunnelin läpi kulkevaa kokonaisvirtaa säädetään virtauksen ohjaimella FC3 ja hiukkasnäytteen keräysjärjestelmän näytteenottopumpulla P (kuva 16).

Laimennusilmavirtaa ohjataan virtauksen ohjaimella FC2, joka voi käyttää GEXH-, GAIR- tai GFUEL-arvoja komentosignaaleina haluttua pakokaasun jakoa varten. Näytteen virta DT:hen on kokonaisvirran ja laimennusilmavirran välinen ero. Laimennusilman virtaus mitataan virtauksen mittauslaitteella FM1, ja kokonaisvirtaus hiukkasnäytteen keräysjärjestelmän virtauksen mittauslaitteella FM3 (kuva 14). Laimennussuhde lasketaan näistä kahdesta virtauksesta.

Kuva 12

Osavirtauslaimennusjärjestelmä sekä virtauksen ohjaus ja näytteenotto jakeittain

Image

Raakapakokaasu siirretään pakoputkesta EP laimennustunneliin DT näytteenottimen SP ja siirtoputken TT kautta. Pakokaasun jakoa sekä virtausta DT:hen ohjataan virtauksen ohjaimella FC2, joka säätää painepuhaltimen PB ja imupuhaltimen SB virtaukset (tai nopeudet). Tämä on mahdollista, koska hiukkasnäytteen keräysjärjestelmällä otettu näyte palautetaan DT:hen. GEXHW-, GAIRW- tai GFUEL-arvoja voidaan käyttää FC2:n komentosignaaleina. Laimennusilman virtaus mitataan virtauksen mittauslaitteella FM1 ja kokonaisvirtaus virtauksen mittauslaitteella FM2. Laimennussuhde lasketaan näistä kahdesta virtauksesta.

Kuvaukset — Kuvat 4—12

| — | EP Pakoputki
  Pakoputki voi olla eristetty. Pakoputken lämpöhitauden vähentämiseksi suositellaan paksuuden ja halkaisijan väliseksi suhteeksi 0,015 tai vähemmän.
  Joustavien osien käyttö on rajoitettava pituuden ja halkaisijan väliseen suhteeseen 12 tai sitä pienempään. Mutkat minimoidaan inertiakerrostumisen vähentämiseksi. Jos järjestelmään kuuluu testialustan äänenvaimennin, äänenvaimennin voi myös olla eristetty.
  Isokineettisen järjestelmän osalta pakoputkessa ei saa olla kulmia, mutkia ja äkillisiä halkaisijan muutoksia ainakaan kuuden putken halkaisijan matkalla näytteenottimen kärjestä virtaussuuntaa vastaan ja kolmen putken halkaisijan matkalla näytteenottimen kärjestä virtaussuuntaan. Kaasun nopeuden näytteenottovyöhykkeellä on oltava yli 10 m/s, paitsi joutokäyntimoodin aikana. Pakokaasun paineen heilahtelut eivät saa ylittää keskimäärin arvoa ± 500 Pa. Mikään alustatyyppisen pakokaasujärjestelmän käytön (mukaan luettuina äänenvaimennin ja jälkikäsittelylaite) lisäksi toteutettu toimenpide paineen heilahtelujen vähentämiseksi ei saa muuttaa moottorin suoritusarvoja eikä aiheuttaa hiukkasten saostumista.
  Sellaisten järjestelmien osalta, joissa ei ole isokineettisiä näytteenottimia, suositellaan suoraa putkea kuuden putken halkaisijan matkalla näytteenottimen kärjestä virtaussuuntaa vastaan ja kolmen putken halkaisijan matkalla näytteenottimen kärjestä virtaussuuntaan. |
| --- | --- |

—

EP Pakoputki

Pakoputki voi olla eristetty. Pakoputken lämpöhitauden vähentämiseksi suositellaan paksuuden ja halkaisijan väliseksi suhteeksi 0,015 tai vähemmän.

Joustavien osien käyttö on rajoitettava pituuden ja halkaisijan väliseen suhteeseen 12 tai sitä pienempään. Mutkat minimoidaan inertiakerrostumisen vähentämiseksi. Jos järjestelmään kuuluu testialustan äänenvaimennin, äänenvaimennin voi myös olla eristetty.

Isokineettisen järjestelmän osalta pakoputkessa ei saa olla kulmia, mutkia ja äkillisiä halkaisijan muutoksia ainakaan kuuden putken halkaisijan matkalla näytteenottimen kärjestä virtaussuuntaa vastaan ja kolmen putken halkaisijan matkalla näytteenottimen kärjestä virtaussuuntaan. Kaasun nopeuden näytteenottovyöhykkeellä on oltava yli 10 m/s, paitsi joutokäyntimoodin aikana. Pakokaasun paineen heilahtelut eivät saa ylittää keskimäärin arvoa ± 500 Pa. Mikään alustatyyppisen pakokaasujärjestelmän käytön (mukaan luettuina äänenvaimennin ja jälkikäsittelylaite) lisäksi toteutettu toimenpide paineen heilahtelujen vähentämiseksi ei saa muuttaa moottorin suoritusarvoja eikä aiheuttaa hiukkasten saostumista.

Sellaisten järjestelmien osalta, joissa ei ole isokineettisiä näytteenottimia, suositellaan suoraa putkea kuuden putken halkaisijan matkalla näytteenottimen kärjestä virtaussuuntaa vastaan ja kolmen putken halkaisijan matkalla näytteenottimen kärjestä virtaussuuntaan.

| — | SP Näytteenotin (kuvat 6—12)
  Pienimmän sisähalkaisijan on oltava 4 mm. Pienimmän halkaisijan suhteen pakoputken ja näytteenottimen välillä on oltava neljä. Näytteenottimen on oltava avoin putki, joka osoittaa virtaussuuntaa vastaan pakoputken keskiviivan kohdalla, tai monireikäinen näytteenotin, kuten on kuvattu otsakkeen SP1 alla 1.1.1 kohdassa. |
| --- | --- |

—

SP Näytteenotin (kuvat 6—12)

Pienimmän sisähalkaisijan on oltava 4 mm. Pienimmän halkaisijan suhteen pakoputken ja näytteenottimen välillä on oltava neljä. Näytteenottimen on oltava avoin putki, joka osoittaa virtaussuuntaa vastaan pakoputken keskiviivan kohdalla, tai monireikäinen näytteenotin, kuten on kuvattu otsakkeen SP1 alla 1.1.1 kohdassa.

| — | ISP Isokineettinen näytteenotin (kuvat 4 ja 5)
  Isokineettinen näytteenotin on asennettava virtaussuuntaa vastaan suunnattuna pakoputken keskiviivalle kohtaan, jossa osan EP virtausolosuhteet täyttyvät, ja se on suunniteltava antamaan suhteellinen näyte raakapakokaasusta. Pienimmän sisähalkaisijan on oltava 12 mm.
  Isokineettistä pakokaasun jakoa varten tarvitaan ohjausjärjestelmä pitämään yllä nollapaine-eroa EP:n ja ISP:n välillä. Näissä olosuhteissa pakokaasun nopeudet EP:ssä ja ISP:ssä ovat samat, ja massavirta ISP:n läpi on vakio-osuus pakokaasuvirrasta. ISP on liitettävä paine-eroilmaisimeen. Ohjaus nollapaine-eron aikaansaamiseksi EP:n ja ISP:n välillä toteutetaan puhaltimen nopeudella tai virtauksen ohjaimella. |
| --- | --- |

—

ISP Isokineettinen näytteenotin (kuvat 4 ja 5)

Isokineettinen näytteenotin on asennettava virtaussuuntaa vastaan suunnattuna pakoputken keskiviivalle kohtaan, jossa osan EP virtausolosuhteet täyttyvät, ja se on suunniteltava antamaan suhteellinen näyte raakapakokaasusta. Pienimmän sisähalkaisijan on oltava 12 mm.

Isokineettistä pakokaasun jakoa varten tarvitaan ohjausjärjestelmä pitämään yllä nollapaine-eroa EP:n ja ISP:n välillä. Näissä olosuhteissa pakokaasun nopeudet EP:ssä ja ISP:ssä ovat samat, ja massavirta ISP:n läpi on vakio-osuus pakokaasuvirrasta. ISP on liitettävä paine-eroilmaisimeen. Ohjaus nollapaine-eron aikaansaamiseksi EP:n ja ISP:n välillä toteutetaan puhaltimen nopeudella tai virtauksen ohjaimella.

| — | FD1, FD2 Virtauksen jakaja (kuva 9)
  Sarja ventureita tai aukkoja asennetaan pakoputkeen EP ja vastaavasti siirtoputkeen TT suhteellisen näytteen saamiseksi raakapakokaasusta. Ohjausjärjestelmä, joka koostuu kahdesta paineen-ohjausventtiilistä PCV1 ja PCV2, on tarpeen suhteellista jakoa varten ohjaamalla painetta EP:ssä ja DT:ssä. |
| --- | --- |

—

FD1, FD2 Virtauksen jakaja (kuva 9)

Sarja ventureita tai aukkoja asennetaan pakoputkeen EP ja vastaavasti siirtoputkeen TT suhteellisen näytteen saamiseksi raakapakokaasusta. Ohjausjärjestelmä, joka koostuu kahdesta paineen-ohjausventtiilistä PCV1 ja PCV2, on tarpeen suhteellista jakoa varten ohjaamalla painetta EP:ssä ja DT:ssä.

| — | FD3 Virtauksen jakaja (kuva 10)
  Sarja putkia (moniputkiyksikkö) asennetaan pakoputkeen EP ottamaan suhteellinen näyte raakapakokaasusta. Yksi putkista syöttää pakokaasua laimennustunneliin DT, kun taas toiset putket poistavat pakokaasua vaimennustilaan DC. Putkilla on oltava samat mitat (sama halkaisija, pituus, taivutussäde) siten, että pakokaasun jako riippuu putkien kokonaismäärästä. Suhteellista jakoa varten on oltava myös ohjausjärjestelmä, jonka avulla nollapaine-eroa pidetään yllä moniputkiyksikön DC:hen johtavan ulostulon ja TT:n ulostulon välillä. Näissä olosuhteissa pakokaasun nopeudet EP:ssä ja FD3:ssa ovat suhteessa toisiinsa, ja virtaus TT on vakio-osuus pakokaasuvirrasta. Nämä kaksi kohtaa on liitettävä paine-eroilmaisimeen DPT. Ohjaus nollapaine-eron aikaansaamiseksi toteutetaan virtauksen ohjaimella FC1. |
| --- | --- |

—

FD3 Virtauksen jakaja (kuva 10)

Sarja putkia (moniputkiyksikkö) asennetaan pakoputkeen EP ottamaan suhteellinen näyte raakapakokaasusta. Yksi putkista syöttää pakokaasua laimennustunneliin DT, kun taas toiset putket poistavat pakokaasua vaimennustilaan DC. Putkilla on oltava samat mitat (sama halkaisija, pituus, taivutussäde) siten, että pakokaasun jako riippuu putkien kokonaismäärästä. Suhteellista jakoa varten on oltava myös ohjausjärjestelmä, jonka avulla nollapaine-eroa pidetään yllä moniputkiyksikön DC:hen johtavan ulostulon ja TT:n ulostulon välillä. Näissä olosuhteissa pakokaasun nopeudet EP:ssä ja FD3:ssa ovat suhteessa toisiinsa, ja virtaus TT on vakio-osuus pakokaasuvirrasta. Nämä kaksi kohtaa on liitettävä paine-eroilmaisimeen DPT. Ohjaus nollapaine-eron aikaansaamiseksi toteutetaan virtauksen ohjaimella FC1.

| — | EGA Pakokaasuanalysaattori (kuvat 6—10)
  CO2- tai NOx-analysaattoreita voidaan käyttää (hiilitasapainomenetelmää käytettäessä vain CO2). Analysaattorit on kalibroitava kuten kaasupäästöjen mittaukseen käytettävät analysaattorit. Pitoisuuserojen määrittämiseen voidaan käyttää yhtä tai useampaa analysaattoria.
  Mittausjärjestelmien tarkkuuden on oltava sellainen, että GEDFW,i:n tarkkuus on ± 4 prosenttia. |
| --- | --- |

—

EGA Pakokaasuanalysaattori (kuvat 6—10)

CO2- tai NOx-analysaattoreita voidaan käyttää (hiilitasapainomenetelmää käytettäessä vain CO2). Analysaattorit on kalibroitava kuten kaasupäästöjen mittaukseen käytettävät analysaattorit. Pitoisuuserojen määrittämiseen voidaan käyttää yhtä tai useampaa analysaattoria.

Mittausjärjestelmien tarkkuuden on oltava sellainen, että GEDFW,i:n tarkkuus on ± 4 prosenttia.

| — | TT Siirtoputki (kuvat 4—12)
  Hiukkasnäytesiirtoputken on oltava






  — | mahdollisimman lyhyt, kuitenkin enintään 5 metriä pitkä, |
| --- | --- | --- |

—

TT Siirtoputki (kuvat 4—12)

Hiukkasnäytesiirtoputken on oltava

—

mahdollisimman lyhyt, kuitenkin enintään 5 metriä pitkä,

| — | halkaisijaltaan samankokoinen tai suurempi kuin näytteenotin, ei kuitenkaan suurempi kuin 25 mm, |
| --- | --- |

—

halkaisijaltaan samankokoinen tai suurempi kuin näytteenotin, ei kuitenkaan suurempi kuin 25 mm,

| — | laimennustunnelin keskiviivan kohdalla ulostuleva ja virtaussuuntaan suuntautuva. |
| --- | --- |

—

laimennustunnelin keskiviivan kohdalla ulostuleva ja virtaussuuntaan suuntautuva.

Jos putken pituus on 1 metri tai vähemmän, se on eristettävä aineella, jonka suurin lämmönjohtavuus on 0,05 W/(m × K), säteittäissuuntaisen eristyksen paksuuden vastatessa näytteenottimen halkaisijaa. Jos putken pituus on enemmän kuin 1 metri, se on eristettävä ja seinämä lämmitettävä vähimmäislämpötilaan 523 K (250 °C).

Vaaditut siirtoputken seinämän lämpötilat voidaan vaihtoehtoisesti määrittää lämmönsiirron standardilaskelmilla.

| — | DPT Paine-eroilmaisin (kuvat 4, 5 ja 10)
  Paine-eroilmaisimen toiminta-alueen on oltava ± 500 Pa tai pienempi. |
| --- | --- |

—

DPT Paine-eroilmaisin (kuvat 4, 5 ja 10)

Paine-eroilmaisimen toiminta-alueen on oltava ± 500 Pa tai pienempi.

| — | FC1 Virtauksen ohjain (kuvat 4, 5 ja 10)
  Isokineettisten järjestelmien (kuvat 4 ja 5) osalta virtauksen ohjain on tarpeen nollapaine-eron ylläpitämiseksi EP:n ja ISP:n välillä. Säätö voi tapahtua:






  a) | ohjaamalla imupuhaltimen (SB) nopeutta tai virtausta ja pitämällä painepuhaltimen (PB) nopeus vakiona kunkin moodin aikana (kuva 4); |
| --- | --- | --- |

—

FC1 Virtauksen ohjain (kuvat 4, 5 ja 10)

Isokineettisten järjestelmien (kuvat 4 ja 5) osalta virtauksen ohjain on tarpeen nollapaine-eron ylläpitämiseksi EP:n ja ISP:n välillä. Säätö voi tapahtua:

a)

ohjaamalla imupuhaltimen (SB) nopeutta tai virtausta ja pitämällä painepuhaltimen (PB) nopeus vakiona kunkin moodin aikana (kuva 4);

tai

| b) | säätämällä imupuhallin (SB) laimennetun pakokaasun tasaiselle massavirralle ja ohjaamalla painepuhaltimen PB virtausta ja siten myös pakokaasunäytevirtaa siirtoputken (TT) pään alueella (kuva 5). |
| --- | --- |

b)

säätämällä imupuhallin (SB) laimennetun pakokaasun tasaiselle massavirralle ja ohjaamalla painepuhaltimen PB virtausta ja siten myös pakokaasunäytevirtaa siirtoputken (TT) pään alueella (kuva 5).

Jos järjestelmä on paineohjattu, jäännösvirhe säätöpiirissä saa olla enintään ± 3 Pa. Paineen heilahtelut laimennustunnelissa saavat olla keskimäärin enintään ± 250 Pa.

Moniputkijärjestelmässä (kuva 10) virtauksen ohjain on tarpeen pakokaasun suhteellista jakoa varten, jotta voidaan pitää yllä nollapaine-ero moniputkiyksikön ulostulon ja TT:n ulostulon välillä. Säätö tapahtuu ohjaamalla DT:hen ruiskutettavan ilman virtausta TT:n ulostulon kohdalla.

| — | PCV1, PCV2 Paineensäätöventtiili (kuva 9)
  Kaksoisventuri-/kaksoisaukkojärjestelmää varten tarvitaan kaksi paineensäätöventtiiliä virran suhteellista jakoa varten ohjaamaan EP:n vastapainetta ja DT:ssä olevaa painetta. Venttiilit on sijoitettava SP:stä virtaussuuntaan EP:ssä ja PB:n ja DT:n väliin. |
| --- | --- |

—

PCV1, PCV2 Paineensäätöventtiili (kuva 9)

Kaksoisventuri-/kaksoisaukkojärjestelmää varten tarvitaan kaksi paineensäätöventtiiliä virran suhteellista jakoa varten ohjaamaan EP:n vastapainetta ja DT:ssä olevaa painetta. Venttiilit on sijoitettava SP:stä virtaussuuntaan EP:ssä ja PB:n ja DT:n väliin.

| — | DC Vaimennustila (kuva 10)
  Vaimennustila on asennettava moniputkiyksikön ulostulon kohdalle minimoimaan paineheilahtelut pakoputkessa EP. |
| --- | --- |

—

DC Vaimennustila (kuva 10)

Vaimennustila on asennettava moniputkiyksikön ulostulon kohdalle minimoimaan paineheilahtelut pakoputkessa EP.

| — | VN Venturi (kuva 8)
  Venturi asennetaan laimennustunneliin DT alipaineen synnyttämiseksi siirtoputken TT ulostulon alueella. Kaasuvirtaus TT:n läpi määräytyy liikemäärän vaihdosta venturivyöhykkeellä, ja se on periaatteessa verrannollinen painepuhaltimen PB virtaukseen, mikä johtaa vakiolaimennussuhteeseen. Koska liikemäärän vaihtoon vaikuttaa TT:n ulostulossa vallitseva lämpötila ja paine-ero EP:n ja DT:n välillä, todellinen laimennussuhde on hieman pienempi pienellä kuormituksella kuin suurella kuormituksella. |
| --- | --- |

—

VN Venturi (kuva 8)

Venturi asennetaan laimennustunneliin DT alipaineen synnyttämiseksi siirtoputken TT ulostulon alueella. Kaasuvirtaus TT:n läpi määräytyy liikemäärän vaihdosta venturivyöhykkeellä, ja se on periaatteessa verrannollinen painepuhaltimen PB virtaukseen, mikä johtaa vakiolaimennussuhteeseen. Koska liikemäärän vaihtoon vaikuttaa TT:n ulostulossa vallitseva lämpötila ja paine-ero EP:n ja DT:n välillä, todellinen laimennussuhde on hieman pienempi pienellä kuormituksella kuin suurella kuormituksella.

| — | FC2 Virtauksen ohjain (kuvat 6, 7, 11 ja 12, valinnainen)
  Virtauksen ohjainta voidaan käyttää ohjaamaan painepuhaltimen PB ja/tai imupuhaltimen SB virtausta. Sen voi liittää pakokaasuvirta- tai polttoainevirtasignaaliin ja/tai CO2:n tai NOx:n erotussignaaliin.
  Kun käytetään paineilmasyöttöä (kuva 11), FC2 ohjaa suoraan ilmavirtaa. |
| --- | --- |

—

FC2 Virtauksen ohjain (kuvat 6, 7, 11 ja 12, valinnainen)

Virtauksen ohjainta voidaan käyttää ohjaamaan painepuhaltimen PB ja/tai imupuhaltimen SB virtausta. Sen voi liittää pakokaasuvirta- tai polttoainevirtasignaaliin ja/tai CO2:n tai NOx:n erotussignaaliin.

Kun käytetään paineilmasyöttöä (kuva 11), FC2 ohjaa suoraan ilmavirtaa.

| — | FM1 Virtauksen mittauslaite (kuvat 6, 7, 11 ja 12)
  Kaasumittari tai muu virtausmittausvälineistö laimennusilmavirran mittaamiseksi. FM1 on valinnainen, jos painepuhallin PB on kalibroitu mittaamaan virtausta. |
| --- | --- |

—

FM1 Virtauksen mittauslaite (kuvat 6, 7, 11 ja 12)

Kaasumittari tai muu virtausmittausvälineistö laimennusilmavirran mittaamiseksi. FM1 on valinnainen, jos painepuhallin PB on kalibroitu mittaamaan virtausta.

| — | FM 2 Virtauksen mittauslaite (kuva 12)
  Kaasumittari tai muu virtausmittausvälineistö laimennetun pakokaasuvirran mittaamiseksi. FM2 on valinnainen, jos imupuhallin SB on kalibroitu mittaamaan virtausta. |
| --- | --- |

—

FM 2 Virtauksen mittauslaite (kuva 12)

Kaasumittari tai muu virtausmittausvälineistö laimennetun pakokaasuvirran mittaamiseksi. FM2 on valinnainen, jos imupuhallin SB on kalibroitu mittaamaan virtausta.

| — | PB Painepuhallin (kuvat 4, 5, 6, 7, 8, 9 ja 12)
  PB voidaan liittää virtauksen ohjaimeen FC1 tai FC2 laimennusilman virtauksen säätämiseksi. PB:tä ei tarvita käytettäessä läppäventtiiliä. PB:tä voidaan käyttää mittaamaan laimennusilmavirtaa, jos se on kalibroitu. |
| --- | --- |

—

PB Painepuhallin (kuvat 4, 5, 6, 7, 8, 9 ja 12)

PB voidaan liittää virtauksen ohjaimeen FC1 tai FC2 laimennusilman virtauksen säätämiseksi. PB:tä ei tarvita käytettäessä läppäventtiiliä. PB:tä voidaan käyttää mittaamaan laimennusilmavirtaa, jos se on kalibroitu.

| — | SB Imupuhallin (kuvat 4, 5, 6, 9, 10 ja 12)
  Ainoastaan jakeittain tapahtuvaa näytteenottoa soveltavia järjestelmiä varten. SB:tä voidaan käyttää mittaamaan laimennettua pakokaasuvirtaa, jos se on kalibroitu. |
| --- | --- |

—

SB Imupuhallin (kuvat 4, 5, 6, 9, 10 ja 12)

Ainoastaan jakeittain tapahtuvaa näytteenottoa soveltavia järjestelmiä varten. SB:tä voidaan käyttää mittaamaan laimennettua pakokaasuvirtaa, jos se on kalibroitu.

| — | DAF Laimennusilmasuodatin (kuvat 4—12)
  Taustahiilivetyjen poistamiseksi suositellaan, että laimennusilma suodatetaan ja esipuhdistetaan puuhiilellä. Laimennusilman lämpötilan on oltava 298 K (25 °C) ± 5 K.
  Valmistajan pyynnöstä laimennusilmasta on otettava näyte hyvän insinööritavan mukaisesti taustahiukkastasojen määrittämiseksi, ja nämä voidaan sen jälkeen vähentää laimennetusta pakokaasusta mitatuista arvoista. |
| --- | --- |

—

DAF Laimennusilmasuodatin (kuvat 4—12)

Taustahiilivetyjen poistamiseksi suositellaan, että laimennusilma suodatetaan ja esipuhdistetaan puuhiilellä. Laimennusilman lämpötilan on oltava 298 K (25 °C) ± 5 K.

Valmistajan pyynnöstä laimennusilmasta on otettava näyte hyvän insinööritavan mukaisesti taustahiukkastasojen määrittämiseksi, ja nämä voidaan sen jälkeen vähentää laimennetusta pakokaasusta mitatuista arvoista.

| — | PSP Hiukkasnäytteenotin (kuvat 4, 5, 6, 8, 9, 10 ja 12)
  Näytteenotin on PTT:n johto-osa ja






  — | se on asennettava virtaussuuntaa vastaan suunnattuna kohtaan, jossa laimennusilma ja pakokaasu ovat hyvin sekoittuneet, eli laimennusjärjestelmien laimennustunnelin DT keskiviivalle suunnilleen 10 tunnelin halkaisijan päähän virtaussuuntaan siitä kohdasta, jossa pakokaasu tulee sisään laimennustunneliin, |
| --- | --- | --- |

—

PSP Hiukkasnäytteenotin (kuvat 4, 5, 6, 8, 9, 10 ja 12)

Näytteenotin on PTT:n johto-osa ja

—

se on asennettava virtaussuuntaa vastaan suunnattuna kohtaan, jossa laimennusilma ja pakokaasu ovat hyvin sekoittuneet, eli laimennusjärjestelmien laimennustunnelin DT keskiviivalle suunnilleen 10 tunnelin halkaisijan päähän virtaussuuntaan siitä kohdasta, jossa pakokaasu tulee sisään laimennustunneliin,

| — | sen sisähalkaisijan on oltava vähintään 12 mm, |
| --- | --- |

—

sen sisähalkaisijan on oltava vähintään 12 mm,

| — | sen seinämä voidaan lämmittää korkeintaan 325 K:n (52 °C) lämpötilaan suoralla lämmityksellä tai laimennusilman esilämmityksellä, jos ilman lämpötila ei ole yli 325 K (52 °C) ennen pakokaasun tuloa laimennustunneliin, |
| --- | --- |

—

sen seinämä voidaan lämmittää korkeintaan 325 K:n (52 °C) lämpötilaan suoralla lämmityksellä tai laimennusilman esilämmityksellä, jos ilman lämpötila ei ole yli 325 K (52 °C) ennen pakokaasun tuloa laimennustunneliin,

| — | se voidaan eristää. |
| --- | --- |

—

se voidaan eristää.

| — | DT Laimennustunneli (kuvat 4—12)
  Laimennustunnelin






  — | on oltava riittävän pitkä, jotta pakokaasu ja laimennusilma sekoittuvat täydellisesti pyörrevirtausolosuhteissa, |
| --- | --- | --- |

—

DT Laimennustunneli (kuvat 4—12)

Laimennustunnelin

—

on oltava riittävän pitkä, jotta pakokaasu ja laimennusilma sekoittuvat täydellisesti pyörrevirtausolosuhteissa,

| — | on oltava valmistettu ruostumattomasta teräksestä, ja sen






  — | paksuuden ja halkaisijan suhteen on oltava enintään 0,025 sellaisten laimennustunneleiden osalta, joiden sisähalkaisija on yli 75 mm, |
| --- | --- | --- |

—

on oltava valmistettu ruostumattomasta teräksestä, ja sen

—

paksuuden ja halkaisijan suhteen on oltava enintään 0,025 sellaisten laimennustunneleiden osalta, joiden sisähalkaisija on yli 75 mm,

| — | seinämän nimellispaksuuden on oltava vähintään 1,5 mm sellaisten laimennustunneleiden osalta, joiden sisähalkaisija on 75 mm tai sitä pienempi, |
| --- | --- |

—

seinämän nimellispaksuuden on oltava vähintään 1,5 mm sellaisten laimennustunneleiden osalta, joiden sisähalkaisija on 75 mm tai sitä pienempi,

| — | halkaisijan on oltava vähintään 75 mm jakeittain tapahtuvaa näytteenottoa varten, |
| --- | --- |

—

halkaisijan on oltava vähintään 75 mm jakeittain tapahtuvaa näytteenottoa varten,

| — | halkaisijaksi kokonaisnäytteenottoa varten suositellaan vähintään 25 mm, |
| --- | --- |

—

halkaisijaksi kokonaisnäytteenottoa varten suositellaan vähintään 25 mm,

| — | seinämän voi lämmittää korkeintaan 325 K:n (52 °C) lämpötilaan suoralla lämmityksellä tai laimennusilman esilämmityksellä, jos ilman lämpötila ei ole yli 325 K (52 °C) ennen pakokaasun syöttämistä laimennustunneliin, |
| --- | --- |

—

seinämän voi lämmittää korkeintaan 325 K:n (52 °C) lämpötilaan suoralla lämmityksellä tai laimennusilman esilämmityksellä, jos ilman lämpötila ei ole yli 325 K (52 °C) ennen pakokaasun syöttämistä laimennustunneliin,

| — | voi eristää. |
| --- | --- |

—

voi eristää.

Moottorin pakokaasun on sekoituttava perusteellisesti laimennusilman kanssa. Jakeittain tapahtuvaa näytteenottoa soveltavissa järjestelmissä sekoituksen laatu on tarkastettava käyttöönoton jälkeen tunnelin CO2-profiililla moottorin käydessä (ainakin neljästä toisistaan samalla etäisyydellä olevasta mittauskohdasta). Tarvittaessa voidaan käyttää sekoitussuutinta.

HUOMAUTUS: Jos ympäristön lämpötila laimennustunnelin (DT) läheisyydessä on alle 293 K (20 °C), on ryhdyttävä varotoimenpiteisiin, jottei menetettäisi hiukkasia laimennustunnelin viileisiin seinämiin. Sen vuoksi suositellaan tunnelin lämmittämistä ja/tai eristämistä edellä esitettyjen rajojen puitteissa.

Suurilla moottorin kuormituksilla tunneli voidaan jäähdyttää vahingoittamattomalla keinolla, kuten kierrätyspuhaltimella, kunhan jäähdytysaineen lämpötila on vähintään 293 K (20 °C).

| — | HE Lämmönvaihdin (kuvat 9 ja 10)
  Lämmönvaihtimen tehon on oltava riittävä pitämään lämpötila imupuhaltimen SB sisääntulon kohdalla ± 11 K:n rajoissa kokeen aikana noudatetusta keskimääräisestä käyttölämpötilasta. |
| --- | --- |

—

HE Lämmönvaihdin (kuvat 9 ja 10)

Lämmönvaihtimen tehon on oltava riittävä pitämään lämpötila imupuhaltimen SB sisääntulon kohdalla ± 11 K:n rajoissa kokeen aikana noudatetusta keskimääräisestä käyttölämpötilasta.

1.2.1.2   Täysvirtauslaimennusjärjestelmä (kuva 13)

Seuraavassa kuvataan kokonaispakokaasun laimennukseen perustuva laimennusjärjestelmä, jossa käytetään vakiokeräysjärjestelmää (CVS). Pakokaasun ja laimennusilman seoksen koko tilavuus on mitattava. Käytössä voi olla PDP-, CFV- tai SSV-järjestelmä.

Tämän jälkeen tapahtuvaa hiukkasten keruuta varten näyte laimennetusta pakokaasusta ohjataan hiukkasnäytteen keräysjärjestelmään (1.2.2 kohta, kuvat 14 ja 15). Jos tämä tehdään suoraan, tästä käytetään nimitystä yksinkertainen laimennus. Jos näyte laimennetaan vielä kerran toisessa laimennustunnelissa, tästä käytetään nimitystä kaksinkertainen laimennus. Tämä on hyödyllistä, jos suodattimen etupinnan lämpötilavaatimusta ei pystytä täyttämään yhdellä laimennuksella. Vaikka kaksinkertainen laimennusjärjestelmä onkin osittain laimennusjärjestelmä, se kuvataan hiukkasnäytteen keräysjärjestelmän muunnoksena 1.2.2 kohdassa (kuva 15), koska useimmat sen osat ovat samoja kuin tyypillisessä hiukkasnäytteen keräysjärjestelmässä.

Kaasupäästöt voidaan määrittää myös täysvirtauslaimennusjärjestelmän laimennustunnelissa. Tämän vuoksi kaasuaineosien näytteenottimet on esitetty kuvassa 13, mutta niitä ei ole kuvausluettelossa. Vastaavat vaatimukset on kuvattu 1.1.1 kohdassa.

Kuvaukset (Kuva 13)

| — | EP Pakoputki
  Pakoputken pituus moottorin pakosarjan ulostulon, turboahtimen ulostulon tai jälkikäsittelylaitteen kohdalta laimennustunneliin saa olla enintään 10 metriä. Jos järjestelmän pituus on yli 4 metriä, kaikki yli 4 metriä pitkät putket on eristettävä, lukuun ottamatta linjassa olevaa savumittaria, jos sellainen on käytössä. Eristyksen säteittäisen paksuuden on oltava vähintään 25 mm. Eristysaineen lämmönjohtavuusarvo ei saa olla suurempi kuin 0,1 W/(m × K) lämpötilassa 673 K (400 °C) mitattuna. Pakoputken lämpöhitauden vähentämiseksi suositellaan paksuuden ja halkaisijan väliseksi suhteeksi 0,015 tai vähemmän. Joustavien osien käyttö on rajoitettava pituuden ja halkaisijan väliseen suhteeseen 12 tai sitä pienempään. |
| --- | --- |

—

EP Pakoputki

Pakoputken pituus moottorin pakosarjan ulostulon, turboahtimen ulostulon tai jälkikäsittelylaitteen kohdalta laimennustunneliin saa olla enintään 10 metriä. Jos järjestelmän pituus on yli 4 metriä, kaikki yli 4 metriä pitkät putket on eristettävä, lukuun ottamatta linjassa olevaa savumittaria, jos sellainen on käytössä. Eristyksen säteittäisen paksuuden on oltava vähintään 25 mm. Eristysaineen lämmönjohtavuusarvo ei saa olla suurempi kuin 0,1 W/(m × K) lämpötilassa 673 K (400 °C) mitattuna. Pakoputken lämpöhitauden vähentämiseksi suositellaan paksuuden ja halkaisijan väliseksi suhteeksi 0,015 tai vähemmän. Joustavien osien käyttö on rajoitettava pituuden ja halkaisijan väliseen suhteeseen 12 tai sitä pienempään.

Kuva 13

Täysvirtauslaimennusjärjestelmä

Image

Raakapakokaasun kokonaismäärä sekoitetaan laimennusilmaan laimennustunnelissa DT. Laimennetun pakokaasun virtaus mitataan syrjäytyspumpulla PDP, kriittisen virtauksen venturilla CFV tai aliääniventurilla SSV. Suhteelliseen hiukkasnäytteenottoon ja virtauksen määritykseen voidaan käyttää lämmönvaihdinta HE tai elektronista virtauksen kompensointia EFC. Koska hiukkasmassan määritys perustuu laimennetun pakokaasun kokonaisvirtaan, laimennussuhdetta ei tarvitse laskea.

| — | PDP Syrjäytyspumppu
  PDP mittaa laimennetun pakokaasun kokonaisvirran pumpun kierrosten lukumäärän ja pumpun iskutilavuuden perusteella. Pakokaasujärjestelmän vastapainetta ei saa alentaa keinotekoisesti PDP:n tai laimennusilman sisääntulojärjestelmän avulla. Staattisen pakokaasun vastapaineen, joka on mitattu CVS-järjestelmän ollessa käynnissä, on oltava ± 1,5 kPa:n sisällä staattisesta paineesta, joka on mitattu ilman yhteyttä CVS:ään samalla moottorin pyörimisnopeudella ja kuormituksella.
  Kaasuseoksen lämpötilan välittömästi PDP:n edellä on oltava ± 6 K:n sisällä kokeen aikana noudatetusta keskimääräisestä käyttölämpötilasta, kun virtauksen kompensointia ei käytetä.
  Virtauksen kompensointia voidaan käyttää ainoastaan, jos lämpötila PDP:n sisääntulon kohdalla on enintään 50 °C (323 K). |
| --- | --- |

—

PDP Syrjäytyspumppu

PDP mittaa laimennetun pakokaasun kokonaisvirran pumpun kierrosten lukumäärän ja pumpun iskutilavuuden perusteella. Pakokaasujärjestelmän vastapainetta ei saa alentaa keinotekoisesti PDP:n tai laimennusilman sisääntulojärjestelmän avulla. Staattisen pakokaasun vastapaineen, joka on mitattu CVS-järjestelmän ollessa käynnissä, on oltava ± 1,5 kPa:n sisällä staattisesta paineesta, joka on mitattu ilman yhteyttä CVS:ään samalla moottorin pyörimisnopeudella ja kuormituksella.

Kaasuseoksen lämpötilan välittömästi PDP:n edellä on oltava ± 6 K:n sisällä kokeen aikana noudatetusta keskimääräisestä käyttölämpötilasta, kun virtauksen kompensointia ei käytetä.

Virtauksen kompensointia voidaan käyttää ainoastaan, jos lämpötila PDP:n sisääntulon kohdalla on enintään 50 °C (323 K).

| — | CFV Kriittisen virtauksen venturi
  CFV mittaa laimennetun kokonaispakokaasuvirran pitämällä yllä virtausta kuristetussa tilassa (kriittinen virtaus). Staattisen pakokaasun vastapaineen, joka on mitattu CFV-järjestelmän ollessa käynnissä, on oltava ± 1,5 kPa:n sisällä staattisesta paineesta, joka on mitattu ilman yhteyttä CFV:hen samalla moottorin pyörimisnopeudella ja kuormituksella. Kaasuseoksen lämpötilan välittömästi CFV:n edellä on oltava ± 11 K:n sisällä kokeen aikana noudatetusta keskimääräisestä käyttölämpötilasta, kun virtauksen kompensointia ei käytetä. |
| --- | --- |

—

CFV Kriittisen virtauksen venturi

CFV mittaa laimennetun kokonaispakokaasuvirran pitämällä yllä virtausta kuristetussa tilassa (kriittinen virtaus). Staattisen pakokaasun vastapaineen, joka on mitattu CFV-järjestelmän ollessa käynnissä, on oltava ± 1,5 kPa:n sisällä staattisesta paineesta, joka on mitattu ilman yhteyttä CFV:hen samalla moottorin pyörimisnopeudella ja kuormituksella. Kaasuseoksen lämpötilan välittömästi CFV:n edellä on oltava ± 11 K:n sisällä kokeen aikana noudatetusta keskimääräisestä käyttölämpötilasta, kun virtauksen kompensointia ei käytetä.

| — | SSV Aliääniventuri
  SSV mittaa laimennetun kokonaispakokaasuvirran syöttöpaineen ja -lämpötilan ja SSV:n syötön ja kurkun välisen paineenalennuksen funktiona. Staattisen pakokaasun vastapaineen, joka on mitattu SSV-järjestelmän ollessa käynnissä, on oltava ± 1,5 kPa:n sisällä staattisesta paineesta, joka on mitattu ilman yhteyttä SSV:hen samalla moottorin pyörimisnopeudella ja kuormituksella. Kaasuseoksen lämpötilan välittömästi SSV:n edellä on oltava ± 11 K:n sisällä kokeen aikana noudatetusta keskimääräisestä käyttölämpötilasta, kun virtauksen kompensointia ei käytetä. |
| --- | --- |

—

SSV Aliääniventuri

SSV mittaa laimennetun kokonaispakokaasuvirran syöttöpaineen ja -lämpötilan ja SSV:n syötön ja kurkun välisen paineenalennuksen funktiona. Staattisen pakokaasun vastapaineen, joka on mitattu SSV-järjestelmän ollessa käynnissä, on oltava ± 1,5 kPa:n sisällä staattisesta paineesta, joka on mitattu ilman yhteyttä SSV:hen samalla moottorin pyörimisnopeudella ja kuormituksella. Kaasuseoksen lämpötilan välittömästi SSV:n edellä on oltava ± 11 K:n sisällä kokeen aikana noudatetusta keskimääräisestä käyttölämpötilasta, kun virtauksen kompensointia ei käytetä.

| — | HE Lämmönvaihdin (valinnainen, jos EFC on käytössä)
  Lämmönvaihtimen tehon on oltava riittävä pitämään lämpötila edellä vaadituissa rajoissa. |
| --- | --- |

—

HE Lämmönvaihdin (valinnainen, jos EFC on käytössä)

Lämmönvaihtimen tehon on oltava riittävä pitämään lämpötila edellä vaadituissa rajoissa.

| — | EFC Elektroninen virtauksen kompensointi (valinnainen, jos HE on käytössä)
  Jos lämpötilaa PDP:n, CFV:n tai SSV:n sisääntulon kohdalla ei pidetä edellä esitetyissä rajoissa, tarvitaan virtauksen kompensointijärjestelmä virtauksen jatkuvaa mittaamista ja hiukkasjärjestelmän suhteellisen näytteenoton ohjausta varten. Tätä tarkoitusta varten jatkuvasti mitattuja virtaussignaaleja käytetään korjaamaan vastaavasti näytteenottovirtausta hiukkasnäytteen keräysjärjestelmän hiukkassuodattimien läpi (kuvat 14 ja 15). |
| --- | --- |

—

EFC Elektroninen virtauksen kompensointi (valinnainen, jos HE on käytössä)

Jos lämpötilaa PDP:n, CFV:n tai SSV:n sisääntulon kohdalla ei pidetä edellä esitetyissä rajoissa, tarvitaan virtauksen kompensointijärjestelmä virtauksen jatkuvaa mittaamista ja hiukkasjärjestelmän suhteellisen näytteenoton ohjausta varten. Tätä tarkoitusta varten jatkuvasti mitattuja virtaussignaaleja käytetään korjaamaan vastaavasti näytteenottovirtausta hiukkasnäytteen keräysjärjestelmän hiukkassuodattimien läpi (kuvat 14 ja 15).

| — | DT Laimennustunneli
  Laimennustunnelin






  — | on oltava halkaisijaltaan riittävän pieni pyörteisen virtauksen synnyttämiseksi (Reynoldsin luvun on oltava suurempi kuin 4000) ja riittävän pitkä, jotta pakokaasu ja laimennusilma sekoittuvat täydellisesti; sekoitussuutinta voidaan käyttää, |
| --- | --- | --- |

—

DT Laimennustunneli

Laimennustunnelin

—

on oltava halkaisijaltaan riittävän pieni pyörteisen virtauksen synnyttämiseksi (Reynoldsin luvun on oltava suurempi kuin 4000) ja riittävän pitkä, jotta pakokaasu ja laimennusilma sekoittuvat täydellisesti; sekoitussuutinta voidaan käyttää,

| — | on oltava halkaisijaltaan vähintään 75 mm, |
| --- | --- |

—

on oltava halkaisijaltaan vähintään 75 mm,

| — | voi eristää. |
| --- | --- |

—

voi eristää.

Moottorin pakokaasu on johdettava virtaussuuntaan kohdassa, jossa se tulee laimennustunneliin, ja sekoitettava perusteellisesti.

Kun käytetään yksinkertaista laimennusta, laimennustunnelista otettu näyte siirretään hiukkasnäytteen keräysjärjestelmään (1.2.2 kohta, kuva 14). PDP:n, CFV:n tai SSV:n virtauskapasiteetin on oltava riittävä pitämään laimennetun pakokaasun lämpötila 325 K:ssa (52 °C) tai sitä alempana välittömästi ennen ensimmäistä hiukkassuodatinta.

Kun käytetään kaksoislaimennusta, laimennustunnelista otettu näyte siirretään toiseen laimennustunneliin, jossa sitä laimennetaan edelleen, ja johdetaan sen jälkeen näytteenottosuodattimien läpi (1.2.2 kohta, kuva 15). PDP:n, CFV:n tai SSV:n virtauskapasiteetin on oltava riittävä pitämään DT:ssä olevan laimennetun pakokaasuvirran lämpötila 464 K:ssa (191 °C) tai sitä alhaisempana näytteenottovyöhykkeellä. Toisen laimennusjärjestelmän on tuotettava riittävästi toisiolaimennusilmaa pitämään kaksoislaimennettu pakokaasuvirta lämpötila 325 K:ssa (52 °C) tai sitä alhaisempana välittömästi ennen ensimmäistä hiukkassuodatinta.

| — | DAF Laimennusilmasuodatin
  Taustahiilivetyjen poistamiseksi suositellaan, että laimennusilma suodatetaan ja esipuhdistetaan puuhiilellä. Laimennusilman lämpötilan on oltava 298 K (25 °C) ± 5 K. Valmistajan pyynnöstä laimennusilmasta on otettava näyte hyvän insinööritavan mukaisesti taustahiukkastasojen määrittämiseksi, ja nämä voidaan sen jälkeen vähentää laimennetusta pakokaasusta mitatuista arvoista. |
| --- | --- |

—

DAF Laimennusilmasuodatin

Taustahiilivetyjen poistamiseksi suositellaan, että laimennusilma suodatetaan ja esipuhdistetaan puuhiilellä. Laimennusilman lämpötilan on oltava 298 K (25 °C) ± 5 K. Valmistajan pyynnöstä laimennusilmasta on otettava näyte hyvän insinööritavan mukaisesti taustahiukkastasojen määrittämiseksi, ja nämä voidaan sen jälkeen vähentää laimennetusta pakokaasusta mitatuista arvoista.

| — | PSP Hiukkasnäytteenotin
  Näytteenotin on PTT:n johto-osa ja






  — | se on asennettava virtaussuuntaa vastaan suunnattuna kohtaan, jossa laimennusilma ja pakokaasu ovat hyvin sekoittuneet, eli laimennusjärjestelmien laimennustunnelin DT keskiviivalle suunnilleen 10 tunnelin halkaisijan päähän virtaussuuntaan siitä kohdasta, jossa pakokaasu tulee sisään laimennustunneliin, |
| --- | --- | --- |

—

PSP Hiukkasnäytteenotin

Näytteenotin on PTT:n johto-osa ja

—

se on asennettava virtaussuuntaa vastaan suunnattuna kohtaan, jossa laimennusilma ja pakokaasu ovat hyvin sekoittuneet, eli laimennusjärjestelmien laimennustunnelin DT keskiviivalle suunnilleen 10 tunnelin halkaisijan päähän virtaussuuntaan siitä kohdasta, jossa pakokaasu tulee sisään laimennustunneliin,

| — | sen sisähalkaisijan on oltava vähintään 12 mm, |
| --- | --- |

—

sen sisähalkaisijan on oltava vähintään 12 mm,

| — | sen seinämä voidaan lämmittää korkeintaan 325 K:n (52 °C) lämpötilaan suoralla lämmityksellä tai laimennusilman esilämmityksellä, jos ilman lämpötila ei ole yli 325 K (52 °C) ennen pakokaasun tuloa laimennustunneliin, |
| --- | --- |

—

sen seinämä voidaan lämmittää korkeintaan 325 K:n (52 °C) lämpötilaan suoralla lämmityksellä tai laimennusilman esilämmityksellä, jos ilman lämpötila ei ole yli 325 K (52 °C) ennen pakokaasun tuloa laimennustunneliin,

| — | se voidaan eristää. |
| --- | --- |

—

se voidaan eristää.

1.2.2   Hiukkasnäytteen keräysjärjestelmä (kuvat 14 ja 15)

Hiukkasnäytteen keräysjärjestelmä tarvitaan hiukkasten keräämiseksi hiukkassuodattimeen. Kun kyseessä on osavirtauslaimennuksen kokonaisnäytteenotto, jossa koko laimennettu pakokaasunäyte johdetaan suodattimien läpi, laimennusjärjestelmä (1.2.1.1 kohta, kuvat 7 ja 11) ja näytteenottojärjestelmä muodostavat yleensä yhtenäisen kokonaisuuden. Kun kyseessä on osavirtauslaimennuksen tai täysvirtauslaimennuksen jakeittain tapahtuva näytteenotto, jossa vain osa laimennetusta pakokaasusta ohjataan suodattimien läpi, laimennusjärjestelmä (1.2.1.1 kohta, kuvat 4, 5, 6, 8, 9, 10 ja 12 sekä 1.2.1.2 kohta, kuva 13) ja näytteenottojärjestelmä muodostavat yleensä eri kokonaisuudet.

Tässä direktiivissä täysvirtauslaimennusjärjestelmän kaksoislaimennusjärjestelmää DDS (kuva 15) pidetään tyypillisen, kuvassa 14 esitetyn hiukkasnäytteen keräysjärjestelmän erityismuunnoksena. Kaksoislaimennusjärjestelmä sisältää kaikki hiukkasnäytteen keräysjärjestelmän tärkeät osat, kuten suodattimenpitimet ja näytteenottopumpun, sekä lisäksi joitakin laimennuslaitteita, kuten laimennusilman syöttölaitteen ja toisen laimennustunnelin.

Säätöpiireihin kohdistuvien vaikutusten välttämiseksi suositellaan, että näytteenottopumppua käytetään koko testimenettelyn ajan. Yhden suodattimen menetelmässä on käytettävä ohitusjärjestelmää näytteen ohjaamiseksi näytteenottosuodatinten läpi haluttuina aikoina. Kytkentätoiminnon häiriöt säätöpiireihin on minimoitava.

Kuvaukset — Kuvat 14 ja 15

| — | PSP Hiukkasnäytteenotin (kuvat 14 ja 15)
  Kuvissa esitetty hiukkasnäytteenotin on hiukkasten siirtoputken
  PTT johto-osa ja






  — | se on asennettava virtaussuuntaa vastaan suunnattuna kohtaan, jossa laimennusilma ja pakokaasu ovat hyvin sekoittuneet, eli laimennusjärjestelmien laimennustunnelin DT keskiviivalle (1.2.1 kohta) suunnilleen 10 tunnelin halkaisijan päähän virtaussuuntaan siitä kohdasta, jossa pakokaasu tulee sisään laimennustunneliin, |
| --- | --- | --- |

—

PSP Hiukkasnäytteenotin (kuvat 14 ja 15)

Kuvissa esitetty hiukkasnäytteenotin on hiukkasten siirtoputken

PTT johto-osa ja

—

se on asennettava virtaussuuntaa vastaan suunnattuna kohtaan, jossa laimennusilma ja pakokaasu ovat hyvin sekoittuneet, eli laimennusjärjestelmien laimennustunnelin DT keskiviivalle (1.2.1 kohta) suunnilleen 10 tunnelin halkaisijan päähän virtaussuuntaan siitä kohdasta, jossa pakokaasu tulee sisään laimennustunneliin,

| — | sen sisähalkaisijan on oltava vähintään 12 mm, |
| --- | --- |

—

sen sisähalkaisijan on oltava vähintään 12 mm,

| — | sen seinämä voidaan lämmittää korkeintaan 325 K:n (52 °C) lämpötilaan suoralla lämmityksellä tai laimennusilman esilämmityksellä, jos ilman lämpötila ei ole yli 325 K (52 °C) ennen pakokaasun tuloa laimennustunneliin, |
| --- | --- |

—

sen seinämä voidaan lämmittää korkeintaan 325 K:n (52 °C) lämpötilaan suoralla lämmityksellä tai laimennusilman esilämmityksellä, jos ilman lämpötila ei ole yli 325 K (52 °C) ennen pakokaasun tuloa laimennustunneliin,

| — | se voidaan eristää. |
| --- | --- |

—

se voidaan eristää.

Kuva 14

Hiukkasnäytteen keräysjärjestelmä

Image

Näyte laimennetusta pakokaasusta otetaan osavirtaus- tai täysvirtauslaimennusjärjestelmän laimennustunnelista DT hiukkasnäytteenottimen PSP ja hiukkasten siirtoputken PTT kautta näytteenottopumpun P avulla. Näyte johdetaan hiukkasnäytteenottosuodattimet sisältävä(ie)n suodattimenpitim(i)en FH läpi. Näytteen virtausta ohjataan virtauksen ohjaimella FC3. Jos käytetään elektronista virtauksen kompensointia EFC (kuva 13), laimennettua pakokaasuvirtaa käytetään komentosignaalina FC3:lle.

Kuva 15

Laimennusjärjestelmä (ainoastaan täysvirtausjärjestelmä)

Image

Näyte laimennetusta pakokaasusta siirretään täysvirtauslaimennusjärjestelmän laimennustunnelista DT hiukkasnäytteenottimen PSP ja hiukkasten siirtoputken PTT kautta toiseen laimennustunneliin SDT, jossa se laimennetaan vielä kerran. Sen jälkeen näyte johdetaan hiukkasnäytteenottosuodattimet sisältävä(ie)n suodattimenpitim(i)en FH läpi. Laimennusilman virtaus on tavallisesti vakio, kun taas näytteen virtausta ohjataan virtauksen ohjaimella FC3. Jos käytetään elektronista virtauksen kompensointia EFC (kuva 13), laimennettua kokonaispakokaasuvirtaa käytetään komentosignaalina FC3:lle.

| — | PTT Hiukkasten siirtoputki (kuvat 14 ja 15)
  Hiukkasten siirtoputken pituus saa olla enintään 1 020 mm, ja sen pituus on pidettävä mahdollisimman pienenä aina, kun se on mahdollista.
  Nämä mitat koskevat






  — | osavirtauslaimennuksen jakeittain tapahtuvaa näytteenottoa ja yksinkertaista täysvirtauslaimennusjärjestelmää näytteenottimen kärjestä suodattimen pitimeen, |
| --- | --- | --- |

—

PTT Hiukkasten siirtoputki (kuvat 14 ja 15)

Hiukkasten siirtoputken pituus saa olla enintään 1 020 mm, ja sen pituus on pidettävä mahdollisimman pienenä aina, kun se on mahdollista.

Nämä mitat koskevat

—

osavirtauslaimennuksen jakeittain tapahtuvaa näytteenottoa ja yksinkertaista täysvirtauslaimennusjärjestelmää näytteenottimen kärjestä suodattimen pitimeen,

| — | osavirtauslaimennuksen kokonaisnäytteenottoa laimennustunnelin päästä suodattimen pitimeen, |
| --- | --- |

—

osavirtauslaimennuksen kokonaisnäytteenottoa laimennustunnelin päästä suodattimen pitimeen,

| — | täysvirtauskaksoislaimennusjärjestelmää näytteenottimen kärjestä toiseen laimennustunneliin. |
| --- | --- |

—

täysvirtauskaksoislaimennusjärjestelmää näytteenottimen kärjestä toiseen laimennustunneliin.

Siirtoputki

| — | voidaan lämmittää suoralla lämmityksellä tai laimennusilman esilämmityksellä siten, että seinämän lämpötila on enintään 325 K (52 °C), jos ilman lämpötila ei ole yli 325 K (52 °C) ennen pakokaasun tuloa laimennustunneliin, |
| --- | --- |

—

voidaan lämmittää suoralla lämmityksellä tai laimennusilman esilämmityksellä siten, että seinämän lämpötila on enintään 325 K (52 °C), jos ilman lämpötila ei ole yli 325 K (52 °C) ennen pakokaasun tuloa laimennustunneliin,

| — | voidaan eristää. |
| --- | --- |

—

voidaan eristää.

| — | SDT Toinen laimennustunneli (kuva 15)
  Toisen laimennustunnelin läpimitan on oltava vähintään 75 mm, ja sen on oltava riittävän pitkä siten, että kaksoislaimennetun näytteen viipymisaika on vähintään 0,25 sekuntia. Ensisijaisen suodattimen pidin FH on sijoitettava korkeintaan 300 mm:n päähän SDT:n ulostulosta.
  Toinen laimennustunneli






  — | voidaan lämmittää suoralla lämmityksellä tai laimennusilman esilämmityksellä siten, että seinämän lämpötila on enintään 325 K (52 °C), jos ilman lämpötila ei ole yli 325 K (52 °C) ennen pakokaasun tuloa laimennustunneliin, |
| --- | --- | --- |

—

SDT Toinen laimennustunneli (kuva 15)

Toisen laimennustunnelin läpimitan on oltava vähintään 75 mm, ja sen on oltava riittävän pitkä siten, että kaksoislaimennetun näytteen viipymisaika on vähintään 0,25 sekuntia. Ensisijaisen suodattimen pidin FH on sijoitettava korkeintaan 300 mm:n päähän SDT:n ulostulosta.

Toinen laimennustunneli

—

voidaan lämmittää suoralla lämmityksellä tai laimennusilman esilämmityksellä siten, että seinämän lämpötila on enintään 325 K (52 °C), jos ilman lämpötila ei ole yli 325 K (52 °C) ennen pakokaasun tuloa laimennustunneliin,

| — | voidaan eristää. |
| --- | --- |

—

voidaan eristää.

| — | FH Suodattimenpidin(pitimet) (kuvat 14 ja 15)
  Ensisijaiselle ja toissijaiselle suodattimelle voidaan käyttää yhtä suodatinkoteloa tai erillisiä suodatinkoteloita. Liitteen III lisäyksessä 1 olevan 1.5.1.3 kohdan vaatimukset on täytettävä.
  Suodattimenpidin(pitimet)






  — | voidaan lämmittää suoralla lämmityksellä tai laimennusilman esilämmityksellä siten, että seinämän lämpötila on enintään 325 K (52 °C), jos ilman lämpötila ei ole yli 325 K (52 °C), |
| --- | --- | --- |

—

FH Suodattimenpidin(pitimet) (kuvat 14 ja 15)

Ensisijaiselle ja toissijaiselle suodattimelle voidaan käyttää yhtä suodatinkoteloa tai erillisiä suodatinkoteloita. Liitteen III lisäyksessä 1 olevan 1.5.1.3 kohdan vaatimukset on täytettävä.

Suodattimenpidin(pitimet)

—

voidaan lämmittää suoralla lämmityksellä tai laimennusilman esilämmityksellä siten, että seinämän lämpötila on enintään 325 K (52 °C), jos ilman lämpötila ei ole yli 325 K (52 °C),

| — | voidaan eristää. |
| --- | --- |

—

voidaan eristää.

| — | P Näytteenottopumppu (kuvat 14 ja 15)
  Hiukkasnäytteenottopumpun on sijaittava riittävän kaukana tunnelista siten, että sisääntulokaasun lämpötila pysyy vakiona (± 3 K), jos virtauksen korjausta FC3:n avulla ei käytetä. |
| --- | --- |

—

P Näytteenottopumppu (kuvat 14 ja 15)

Hiukkasnäytteenottopumpun on sijaittava riittävän kaukana tunnelista siten, että sisääntulokaasun lämpötila pysyy vakiona (± 3 K), jos virtauksen korjausta FC3:n avulla ei käytetä.

| — | DP Laimennusilmapumppu (kuva 15) (ainoastaan täysvirtauskaksoislaimennus)
  Laimennusilmapumppu on sijoitettava siten, että toisiolaimennusilmaa syötetään lämpötilassa 298 K (25 °C) ± 5 K. |
| --- | --- |

—

DP Laimennusilmapumppu (kuva 15) (ainoastaan täysvirtauskaksoislaimennus)

Laimennusilmapumppu on sijoitettava siten, että toisiolaimennusilmaa syötetään lämpötilassa 298 K (25 °C) ± 5 K.

| — | FC3 Virtauksen ohjain (kuvat 14 ja 15)
  Virtauksen ohjainta on käytettävä kompensoimaan hiukkasnäytteen virtaus lämpötilan ja vastapaineen vaihteluiden osalta näytteen kulkureitillä, jos muita keinoja ei ole käytettävissä. Virtauksen ohjain vaaditaan, jos käytetään elektronista virtauksen kompensaatiota EFC (kuva 13). |
| --- | --- |

—

FC3 Virtauksen ohjain (kuvat 14 ja 15)

Virtauksen ohjainta on käytettävä kompensoimaan hiukkasnäytteen virtaus lämpötilan ja vastapaineen vaihteluiden osalta näytteen kulkureitillä, jos muita keinoja ei ole käytettävissä. Virtauksen ohjain vaaditaan, jos käytetään elektronista virtauksen kompensaatiota EFC (kuva 13).

| — | FM3 Virtauksen mittauslaite (kuvat 14 ja 15) (hiukkasnäytevirta)
  Kaasumittari tai virtausmittausvälineistö on sijoitettava riittävän kauas näytteenottopumpusta siten, että sisääntulokaasun lämpötila pysyy vakiona (± 3 K), jos virtauksen korjausta FC3:n avulla ei käytetä. |
| --- | --- |

—

FM3 Virtauksen mittauslaite (kuvat 14 ja 15) (hiukkasnäytevirta)

Kaasumittari tai virtausmittausvälineistö on sijoitettava riittävän kauas näytteenottopumpusta siten, että sisääntulokaasun lämpötila pysyy vakiona (± 3 K), jos virtauksen korjausta FC3:n avulla ei käytetä.

| — | FM4 Virtauksen mittauslaite (kuva 15) (laimennusilma, ainoastaan täysvirtauskaksoislaimennus)
  Kaasumittari tai virtausmittausvälineistö on sijoitettava siten, että sisääntulokaasun lämpötila pysyy 298 K:ssa (25 °C) ± 5 K. |
| --- | --- |

—

FM4 Virtauksen mittauslaite (kuva 15) (laimennusilma, ainoastaan täysvirtauskaksoislaimennus)

Kaasumittari tai virtausmittausvälineistö on sijoitettava siten, että sisääntulokaasun lämpötila pysyy 298 K:ssa (25 °C) ± 5 K.

| — | BV Palloventtiili (valinnainen)
  Palloventtiilin halkaisija ei saa olla pienempi kuin näytteenottoputken sisähalkaisija, ja sen kytkentäajan on oltava alle 0,5 sekuntia.
  HUOMAUTUS: Jos ympäristön lämpötila PSP:n, PTT:n, SDT:n ja FH:n läheisyydessä on alle 239 K (20 °C), on ryhdyttävä varotoimenpiteisiin, jottei menetettäisi hiukkasia näiden osien viileisiin seiniin. Sen vuoksi suositellaan näiden osien lämmittämistä ja/tai eristämistä vastaavissa kuvauksissa esitettyjen rajojen puitteissa. Samoin suositellaan, ettei suodattimen etupinnan lämpötila olisi näytteenoton aikana alle 293 K (20 °C). |
| --- | --- |

—

BV Palloventtiili (valinnainen)

Palloventtiilin halkaisija ei saa olla pienempi kuin näytteenottoputken sisähalkaisija, ja sen kytkentäajan on oltava alle 0,5 sekuntia.

HUOMAUTUS: Jos ympäristön lämpötila PSP:n, PTT:n, SDT:n ja FH:n läheisyydessä on alle 239 K (20 °C), on ryhdyttävä varotoimenpiteisiin, jottei menetettäisi hiukkasia näiden osien viileisiin seiniin. Sen vuoksi suositellaan näiden osien lämmittämistä ja/tai eristämistä vastaavissa kuvauksissa esitettyjen rajojen puitteissa. Samoin suositellaan, ettei suodattimen etupinnan lämpötila olisi näytteenoton aikana alle 293 K (20 °C).

Suurilla moottorin kuormituksilla edellä mainitut osat voidaan jäähdyttää vahingoittamattomalla keinolla, kuten kierrätyspuhaltimella, kunhan jäähdytysaineen lämpötila on vähintään 293 K (20 °C).”

---

(1)  Kuvissa 4—12 esitetään monentyyppisiä osavirtauslaimennusjärjestelmiä, joita voidaan tavallisesti käyttää vakiotilaisessa testissä (NRSC-testissä). Muuttavatilaiseen testiin liittyvien erittäin tarkkojen rajoitusten vuoksi muuttavatilaisessa testissä (NRTC-testissä) voidaan kuitenkin käyttää ainoastaan niitä osavirtauslaimennusjärjestelmiä (kuvat 4—12), jotka täyttävät liitteen III lisäyksessä 1 olevassa 2.4 kohdassa ’Osavirtauslaimennusjärjestelmän eritelmät’ esitetyt vaatimukset.

1

LIITE III

”Liite XIII

’JOUSTAVAN JÄRJESTELMÄN’ MUKAISESTI MARKKINOILLE SAATETTUJA MOOTTOREITA KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET

Laitevalmistajan (OEM) pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen luvan saatuaan moottorivalmistaja voi raja-arvojen kahden toisiaan seuraavan vaiheen välisenä ajanjaksona saattaa seuraavien säännösten mukaisesti markkinoille rajoitetun määrän moottoreita, jotka ovat vain raja-arvojen edellisen vaiheen mukaisia.

1.   MOOTTORIVALMISTAJAN JA OEM-VALMISTAJAN TOIMET

| 1.1 | OEM-valmistajan, joka haluaa käyttää joustojärjestelmää, on pyydettävä hyväksyntäviranomaiselta lupa saada ostaa kahden päästövaiheen välisenä ajanjaksona moottoritoimittajiltaan jäljempänä 1.2 ja 1.3. kohdissa kuvatut määrät moottoreita, jotka eivät noudata sen hetkisiä päästöjen rajaarvoja, mutta on hyväksytty lähimpään aikaisempaan päätösrajojen vaiheeseen. |
| --- | --- |

1.1

OEM-valmistajan, joka haluaa käyttää joustojärjestelmää, on pyydettävä hyväksyntäviranomaiselta lupa saada ostaa kahden päästövaiheen välisenä ajanjaksona moottoritoimittajiltaan jäljempänä 1.2 ja 1.3. kohdissa kuvatut määrät moottoreita, jotka eivät noudata sen hetkisiä päästöjen rajaarvoja, mutta on hyväksytty lähimpään aikaisempaan päätösrajojen vaiheeseen.

| 1.2 | Joustojärjestelmän puitteissa markkinoille saatettujen moottorien määrä ei saa missään moottorikategoriassa ylittää 20 prosenttia OEM-valmistajan kyseiseen moottoriluokkaan kuuluvia moottoreita sisältävästä laitemyynnistä (laskettuna keskiarvona viidestä viimeisestä myyntivuodesta EU:n markkinoilla). Jos OEM-valmistaja on markkinoinut laitteita EU:ssa vähemmän kuin viisi vuotta, keskiarvo lasketaan sen ajanjakson mukaan, jona OEM-valmistaja on markkinoinut laitteita EU:ssa. |
| --- | --- |

1.2

Joustojärjestelmän puitteissa markkinoille saatettujen moottorien määrä ei saa missään moottorikategoriassa ylittää 20 prosenttia OEM-valmistajan kyseiseen moottoriluokkaan kuuluvia moottoreita sisältävästä laitemyynnistä (laskettuna keskiarvona viidestä viimeisestä myyntivuodesta EU:n markkinoilla). Jos OEM-valmistaja on markkinoinut laitteita EU:ssa vähemmän kuin viisi vuotta, keskiarvo lasketaan sen ajanjakson mukaan, jona OEM-valmistaja on markkinoinut laitteita EU:ssa.

| 1.3 | Vaihtoehtona 1.2 kohdalle OEM-valmistaja voi halutessaan pyytää moottorivalmistajalleen lupaa saattaa markkinoille joustojärjestelmän puitteissa kiinteän määrän moottoreita. Moottorien määrä kussakin moottoriluokassa ei saa ylittää seuraavia arvoja:






  Moottoriluokka | Moottorien määrä |
| --- | --- | --- |
| 19-37kW | 200 |
| 37-75kW | 150 |
| 75-130kW | 100 |
| 130-560kW | 50 |

1.3

Vaihtoehtona 1.2 kohdalle OEM-valmistaja voi halutessaan pyytää moottorivalmistajalleen lupaa saattaa markkinoille joustojärjestelmän puitteissa kiinteän määrän moottoreita. Moottorien määrä kussakin moottoriluokassa ei saa ylittää seuraavia arvoja:

Moottoriluokka

Moottorien määrä

19-37kW

200

37-75kW

150

75-130kW

100

130-560kW

50

| 1.4. | OEM-valmistajan on liitettävä hakemukseensa hyväksyntäviranomaiselle seuraavat tiedot:






  a) | näyte merkinnöistä, jotka kiinnitetään liikkuvaan työkoneeseen, johon joustojärjestelmän puitteissa markkinoille saatettu moottori asennetaan. Tarroissa on oltava seuraava teksti: ’Kone nro... (koneiden sarja) kaikkiaan... koneesta (koneiden kokonaismäärä kyseisessä teholuokassa), moottorin nro... ja tyyppihyväksynnän (dir. 97/68/EY) nro...’, ja |
| --- | --- | --- |

1.4.

OEM-valmistajan on liitettävä hakemukseensa hyväksyntäviranomaiselle seuraavat tiedot:

a)

näyte merkinnöistä, jotka kiinnitetään liikkuvaan työkoneeseen, johon joustojärjestelmän puitteissa markkinoille saatettu moottori asennetaan. Tarroissa on oltava seuraava teksti: ’Kone nro... (koneiden sarja) kaikkiaan... koneesta (koneiden kokonaismäärä kyseisessä teholuokassa), moottorin nro... ja tyyppihyväksynnän (dir. 97/68/EY) nro...’, ja

| b) | näyte moottoriin kiinnitettävästä täydentävästä merkinnästä, joka sisältää tämän liitteen 2.2. kohdassa tarkoitetun tekstin. |
| --- | --- |

b)

näyte moottoriin kiinnitettävästä täydentävästä merkinnästä, joka sisältää tämän liitteen 2.2. kohdassa tarkoitetun tekstin.

| 1.5 | OEM-valistajan on ilmoitettava kunkin jäsenvaltion hyväksyntäviranomaisille joustojärjestelmän käytöstä. |
| --- | --- |

1.5

OEM-valistajan on ilmoitettava kunkin jäsenvaltion hyväksyntäviranomaisille joustojärjestelmän käytöstä.

| 1.6 | OEM-valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle kaikki joustojärjestelmän täytäntöönpanoon liittyvät tiedot, joita hyväksyntäviranomainen päätöksen tekemiseksi pyytää. |
| --- | --- |

1.6

OEM-valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle kaikki joustojärjestelmän täytäntöönpanoon liittyvät tiedot, joita hyväksyntäviranomainen päätöksen tekemiseksi pyytää.

| 1.7 | OEM-valmistaja toimittaa kuuden kuukauden välein kunkin jäsenvaltion hyväksyntäviranomaiselle raportin käyttämänsä joustojärjestelmän täytäntöönpanosta. Raportin on sisällettävä kasautuvat tiedot joustojärjestelmän puitteissa markkinoille saatettujen moottoreiden ja liikkuvien työkoneiden määristä sekä moottorien ja liikkuvien työkoneiden sarjanumerot, ja jäsenvaltiot, joihin liikkuvia työkoneita markkinoilla on asetettu. Tämän menettelyn on jatkuttava niin kauan kuin joustojärjestelmää käytetään. |
| --- | --- |

1.7

OEM-valmistaja toimittaa kuuden kuukauden välein kunkin jäsenvaltion hyväksyntäviranomaiselle raportin käyttämänsä joustojärjestelmän täytäntöönpanosta. Raportin on sisällettävä kasautuvat tiedot joustojärjestelmän puitteissa markkinoille saatettujen moottoreiden ja liikkuvien työkoneiden määristä sekä moottorien ja liikkuvien työkoneiden sarjanumerot, ja jäsenvaltiot, joihin liikkuvia työkoneita markkinoilla on asetettu. Tämän menettelyn on jatkuttava niin kauan kuin joustojärjestelmää käytetään.

2.   MOOTTORIVALMISTAJAN TOIMET

| 2.1 | Joustavan järjestelmän mukaisesti moottorivalmistaja voi saattaa markkinoille moottoreita, joille on annettu hyväksyntä tämän liitteen 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

2.1

Joustavan järjestelmän mukaisesti moottorivalmistaja voi saattaa markkinoille moottoreita, joille on annettu hyväksyntä tämän liitteen 2 kohdan mukaisesti.

| 2.2 | Moottorivalmistajan on kiinnitettävä näihin moottoreihin tarra, jossa on seuraava teksti: ’Joustojärjestelmän mukaisesti markkinoille saatettu moottori’. |
| --- | --- |

2.2

Moottorivalmistajan on kiinnitettävä näihin moottoreihin tarra, jossa on seuraava teksti: ’Joustojärjestelmän mukaisesti markkinoille saatettu moottori’.

3.   HYVÄKSYNTÄVIRANOMAISEN TOIMET

| 3.1 | Hyväksyntäviranomaisen on arvioitava joustojärjestelmää koskevien pyyntöjen ja niihin liitettyjen asiakirjojen sisältö. Arvion perusteella se ilmoittaa OEM-valmistajalle joustojärjestelmää koskevasta myönteisestä tai kielteisestä päätöksestään."” |
| --- | --- |

3.1

Hyväksyntäviranomaisen on arvioitava joustojärjestelmää koskevien pyyntöjen ja niihin liitettyjen asiakirjojen sisältö. Arvion perusteella se ilmoittaa OEM-valmistajalle joustojärjestelmää koskevasta myönteisestä tai kielteisestä päätöksestään."”

LIITE IV

Lisätään seuraavat liitteet:

Liite XIV

CCNR vaihe I (1)

| PN

  (kW) | CO
  (g/kWh) | HC
  (g/kWh) | NOx

  (g/k/Wh) | PT
  (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 37 ≤ PN < 75 | 6,5 | 1,3 | 9,2 | 0,85 |
| 75 ≤ PN < 130 | 5,0 | 1,3 | 9,2 | 0,70 |
| P ≥ 130 | 5,0 | 1,3 | n ≥ 2800 tr/min = 9.2
  500 ≤ n < 2800 tr/min = 45 x n (-0.2) | 0,54 |

PN

(kW)

CO

(g/kWh)

HC

(g/kWh)

NOx

(g/k/Wh)

PT

(g/kWh)

37 ≤ PN < 75

6,5

1,3

9,2

0,85

75 ≤ PN < 130

5,0

1,3

9,2

0,70

P ≥ 130

5,0

1,3

n ≥ 2800 tr/min = 9.2

500 ≤ n < 2800 tr/min = 45 x n (-0.2)

0,54

Liite XV

CCNR vaihe II (2)

| PN

  (kW) | CO
  (g/kWh) | HC
  (g/kWh) | NOx

  (g/k/Wh) | PT
  (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 18 ≤ PN < 37 | 5,5 | 1,5 | 8,0 | 0,8 |
| 37 ≤ PN < 75 | 5,0 | 1,3 | 7,0 | 0,4 |
| 75 ≤ PN < 130 | 5,0 | 1,0 | 6,0 | 0,3 |
| 130 ≤ PN < 560 | 3,5 | 1,0 | 6,0 | 0,2 |
| PN ≥ 560 | 3,5 | 1,0 | n ≥ 3150 min-1 = 6,0
  343 ≤ n < 3150 min-1= 45 n (-0,2) —3
  n < 343 min-1= 11,0 | 0,2 |

PN

(kW)

CO

(g/kWh)

HC

(g/kWh)

NOx

(g/k/Wh)

PT

(g/kWh)

18 ≤ PN < 37

5,5

1,5

8,0

0,8

37 ≤ PN < 75

5,0

1,3

7,0

0,4

75 ≤ PN < 130

5,0

1,0

6,0

0,3

130 ≤ PN < 560

3,5

1,0

6,0

0,2

PN ≥ 560

3,5

1,0

n ≥ 3150 min-1 = 6,0

343 ≤ n < 3150 min-1= 45 n (-0,2) —3

n < 343 min-1= 11,0

0,2

---

(1)  CCNR Pöytäkirja 19, Reinin navigaation keskuskomission 11. toukokuuta 2000 antama päätöslauselma.

1

(2)  CCNR Pöytäkirja 21, Reinin navigaation keskuskomission 31. toukokuuta 2001 antama päätöslauselma.

2

---

Keskiviikko 22. lokakuuta 2003

| 1.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 82/267 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 82/267

---

PÖYTÄKIRJA

(2004/C 82 E/01)

ISTUNNON KULKU

Puhetta johti

puhemies Pat COX

1.   Istunnon avaaminen

Istunto avattiin klo 9.05.

Puhemies ilmoitti, että tästä päivästä lähtien on auki kolme uutta tulkkauskanavaa, tällä kertaa puolan, unkarin ja tšekin kieliä varten. Hän muistutti, että kaikista uusista kielistä tulkataan toukokuun 2004 istunnosta alkaen. Siihen saakka uudet kielet vuorottelevat.

2.   Vastaanotetut asiakirjat

Seuraava asiakirja on vastaanotettu:

ehdotus suositukseksi (työjärjestyksen 49 artikla):

| — | Bastiaan Belder EDD-ryhmän puolesta: EU:n ja Venäjän suhteet (B5-0438/2003)






  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan: AFET |
| --- | --- | --- |
| | lausuntoa varten: ITRE |

—

Bastiaan Belder EDD-ryhmän puolesta: EU:n ja Venäjän suhteet (B5-0438/2003)

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan: AFET

lausuntoa varten: ITRE

3.   Eurooppa-neuvoston tulokset (julkilausumat ja keskustelu)

Neuvoston ja komission julkilausumat: Eurooppa-neuvoston tulokset.

Graham R. Watson ELDR-ryhmän puolesta käytti puheenvuoron ja pyysi neuvoston puheenjohtajaa käsittelemään puheenvuorossaan Guantanamo Bayssa ilman oikeudenkäyntiä pidätettyinä olevien 26 Euroopan kansalaisen tilannetta. Hän pyysi tätä lisäksi ottamaan aiheen esille kaikissa mahdollisissa yhteyksissä Yhdysvaltojen hallitukseen ja ottamaan sen EU:n ja Yhdysvaltojen seuraavan huippukokouksen esityslistalle.

Puhemies piti lyhyen alustuksen, jossa hän korosti, että puheenjohtajavaltio Italia on täysimääräisesti noudattanut parlamentin osallistumista HVK:hon koskevia sitoumuksiaan, jotka se antoi täysistunnossa muutama kuukausi sitten.

Silvio Berlusconi (neuvoston puheenjohtaja) ja Romano Prodi (komission puheenjohtaja) antoivat julkilausumat.

Puheenvuorot: Hans-Gert Poettering PPE-DE-ryhmän puolesta, Enrique Barón Crespo PSE-ryhmän puolesta, Graham R. Watson ELDR-ryhmän puolesta, Francis Wurtz GUE/NGL-ryhmän puolesta, Monica Frassoni Verts/ALE-ryhmän puolesta, Charles Pasqua UEN-ryhmän puolesta, Jens-Peter Bonde EDD-ryhmän puolesta, sitoutumaton Marco Pannella, Íñigo Méndez de Vigo, Giorgio Napolitano, Francesco Rutelli, Fausto Bertinotti, Nelly Maes, Cristiana Muscardini, William Abitbol, Mario Borghezio, Elmar Brok, Robert Goebbels, Antonio Di Pietro, Armando Cossutta, Josu Ortuondo Larrea, Luís Queiró, Georges Berthu, Jonathan Evans, Martin Schulz, Jules Maaten, Daniela Raschhofer, Markus Ferber, Christa Randzio-Plath, Andrew Nicholas Duff, Carl Lang, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Anna Terrón i Cusí, Astrid Thors, Jorge Salvador Hernández Mollar, Dagmar Roth-Behrendt, Francesco Fiori, Othmar Karas, Arie M. Oostlander, Hubert Pirker, Johannes (Hannes) Swoboda, Antonio Tajani, Silvio Berlusconi, Romano Prodi ja Graham R. Watson.

Työjärjestyksen 37 artiklan 2 kohdan mukaisesti keskustelun päätteeksi käsiteltäväksi jätetyt päätöslauselmaesitykset:

| — | Monica Frassoni, Daniel Marc Cohn-Bendit ja Nelly Maes Verts/ALE-ryhmän puolesta: Eurooppa-neuvoston tulokset, mukaan lukien hallitustenvälisen konferenssin edistymistä koskeva selonteko (Bryssel 16. ja 17. lokakuuta 2003) (B5-0456/2003). |
| --- | --- |

—

Monica Frassoni, Daniel Marc Cohn-Bendit ja Nelly Maes Verts/ALE-ryhmän puolesta: Eurooppa-neuvoston tulokset, mukaan lukien hallitustenvälisen konferenssin edistymistä koskeva selonteko (Bryssel 16. ja 17. lokakuuta 2003) (B5-0456/2003).

| — | Enrique Barón Crespo PSE-ryhmän puolesta: Brysselissä 16.—17. lokakuuta 2003 pidetyn Eurooppaneuvoston kokouksen päätelmät (B5-0457/2003). |
| --- | --- |

—

Enrique Barón Crespo PSE-ryhmän puolesta: Brysselissä 16.—17. lokakuuta 2003 pidetyn Eurooppaneuvoston kokouksen päätelmät (B5-0457/2003).

| — | Jules Maaten ja Andrew Nicholas Duff ELDR-ryhmän puolesta: Brysselissä 16.—17. lokakuuta 2003 pidetty Eurooppa-neuvoston kokous (B5-0458/2003). |
| --- | --- |

—

Jules Maaten ja Andrew Nicholas Duff ELDR-ryhmän puolesta: Brysselissä 16.—17. lokakuuta 2003 pidetty Eurooppa-neuvoston kokous (B5-0458/2003).

| — | Hans-Gert Poettering, Françoise Grossetête, Othmar Karas, Ilkka Suominen, W.G. van Velzen, Arie M. Oostlander ja Hubert Pirker PPE-DE-ryhmän puolesta: Brysselissä 16.—17. lokakuuta pidetty Eurooppa-neuvoston kokous sekä hallitustenvälisen konferenssin töiden etenemistä koskeva kertomus (B5-0459/2003). |
| --- | --- |

—

Hans-Gert Poettering, Françoise Grossetête, Othmar Karas, Ilkka Suominen, W.G. van Velzen, Arie M. Oostlander ja Hubert Pirker PPE-DE-ryhmän puolesta: Brysselissä 16.—17. lokakuuta pidetty Eurooppa-neuvoston kokous sekä hallitustenvälisen konferenssin töiden etenemistä koskeva kertomus (B5-0459/2003).

| — | Francis Wurtz GUE/NGL-ryhmän puolesta: 16. ja 17. lokakuuta 2003 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät (B5-0461/2003). |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz GUE/NGL-ryhmän puolesta: 16. ja 17. lokakuuta 2003 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät (B5-0461/2003).

| — | Charles Pasqua, Cristiana Muscardini, Gerard Collins ja Luís Queiró UEN-ryhmän puolesta: Brysselissä 16.—17. lokakuuta 2003 pidetystä Eurooppa-neuvoston kokouksesta (B5-0463/2003). |
| --- | --- |

—

Charles Pasqua, Cristiana Muscardini, Gerard Collins ja Luís Queiró UEN-ryhmän puolesta: Brysselissä 16.—17. lokakuuta 2003 pidetystä Eurooppa-neuvoston kokouksesta (B5-0463/2003).

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

Äänestys: istunnon pöytäkirja 23.10.2003, kohta 15.

4.   Tervetulotoivotukset

Puhemies toivotti parlamentin puolesta tervetulleeksi viralliselle lehterille saapuneen Kongon demokraattisen tasavallan väliaikaisen parlamentin valtuuskunnan, jota johti sen puhemies Olivier Kamitatu Etsu.

Puhetta johti

varapuhemies Renzo IMBENI

5.   Ilmoitus neuvoston toimittamista yhteisistä kannoista

Puhemies ilmoitti työjärjestyksen 74 artiklan 1 kohdan mukaisesti vastaanottaneensa seuraavat neuvoston yhteiset kannat, niiden vahvistamiseen johtaneet perusteet ja komission kannat:

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi neuvoston direktiivien 70/156/ETY ja 80/1268/ETY muuttamisesta N1-luokan ajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineen kulutuksen mittaamisen osalta (C5-0491/2003 — 2001/0255(COD) — 5997/1/2003 — 12901/2003 — SEC(2003) 1127)






  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan: ENVI |
| --- | --- | --- |
| | ensimmäisessä käsittelyssä lausunnon antaneet valiokunnat: ITRE, RETT |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi neuvoston direktiivien 70/156/ETY ja 80/1268/ETY muuttamisesta N1-luokan ajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineen kulutuksen mittaamisen osalta (C5-0491/2003 — 2001/0255(COD) — 5997/1/2003 — 12901/2003 — SEC(2003) 1127)

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan: ENVI

ensimmäisessä käsittelyssä lausunnon antaneet valiokunnat: ITRE, RETT

Kolmen kuukauden määräaika, jonka kuluessa parlamentti antaa lausuntonsa, alkaa näin ollen huomisesta 23. lokakuuta 2003.

ÄÄNESTYKSET

Äänestysten kulkua koskevat yksityiskohdat (tarkistukset, erilliset äänestykset, kohta kohdalta -äänestykset,...) esitetään pöytäkirjaan sisältyvässä liitteessä 1.

6.   Naisten oikeudet (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Mietintö: Naisten oikeuksien loukkaaminen ja Euroopan unionin kansainväliset suhteet [2002/2286(INI)] — Naisten oikeuksien ja tasa-arvoasioiden valiokunta.

Esittelijä: Miet Smet (A5-0334/2003)

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 1)

PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS

Puheenvuorot:

| — | María Elena Valenciano Martínez-Orozco PSE-ryhmän puolesta ilmoitti, että osa valiokunnassa hyväksytystä tekstistä puuttuu, ja pyysi työjärjestyksen 146 artiklan 4 kohdan mukaisesti lykkäämään äänestystä kunnes teksti on oikaistu; |
| --- | --- |

—

María Elena Valenciano Martínez-Orozco PSE-ryhmän puolesta ilmoitti, että osa valiokunnassa hyväksytystä tekstistä puuttuu, ja pyysi työjärjestyksen 146 artiklan 4 kohdan mukaisesti lykkäämään äänestystä kunnes teksti on oikaistu;

| — | esittelijä ehdotti suullista tarkistusta 13 kohtaan puutteen korjaamiseksi. Puhemies totesi, että PSE-ryhmä vastusti suullisen tarkistuksen huomioon ottamista. |
| --- | --- |

—

esittelijä ehdotti suullista tarkistusta 13 kohtaan puutteen korjaamiseksi. Puhemies totesi, että PSE-ryhmä vastusti suullisen tarkistuksen huomioon ottamista.

| — | Emma Bonino tuki María Elena Valenciano Martínez-Orozcon pyyntöä. |
| --- | --- |

—

Emma Bonino tuki María Elena Valenciano Martínez-Orozcon pyyntöä.

Puhemies toimitti pyynnöstä äänestyksen.

Parlamentti hyväksyi pyynnön.

7.   Elintarvikkeissa käytettäväksi tarkoitetut makeutusaineet ***II (äänestys)

Suositus toiseen käsittelyyn: Neuvoston yhteinen kanta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi elintarvikkeissa käytettäväksi tarkoitetuista makeutusaineista annetun direktiivin 94/35/EY muuttamisesta [9714/1/2003 — C5-0299/2003 — 2002/0152(COD)] — Ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunta.

Esittelijä: Anne Ferreira

(A5-0345/2003)

(määräenemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 2)

NEUVOSTON YHTEINEN KANTA

Julistettiin hyväksytyksi tarkistettuna (P5_TA(2003)0445)

8.   Moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettava vakuutus ***I (äänestys)

Mietintö: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettavaa vakuutusta koskevien neuvoston direktiivien 72/166/ETY, 84/5/ETY, 88/357/ETY ja 90/232/ETY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/26/EY muuttamisesta [KOM(2002) 244 — C5-0269/2002 — 2002/0124(COD)] — Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta.

Esittelijä: Willi Rothley

(A5-0346/2003)

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 3)

KOMISSION EHDOTUS

Hyväksyttiin tarkistettuna (P5_TA(2003)0446)

LUONNOS LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAKSI

Hyväksyttiin (P5_TA(2003)0446)

9.   Lapsen huoltoa ja lastensuojelutoimenpiteitä koskevat asiat * (äänestys)

Mietintö: Ehdotus neuvoston päätökseksi jäsenvaltioille annettavasta valtuudesta ratifioida Euroopan yhteisön puolesta yleissopimus toimivallasta, sovellettavasta lainsäädännöstä, päätösten tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta sekä yhteistyöstä lapsen huoltoa ja lastensuojelutoimenpiteitä koskevissa asioissa (vuoden 1996 Haagin yleissopimus) tai liittyä tähän yleissopimukseen [KOM(2003) 348 — C5-0302/2003 — 2003/0127(CNS)] — Kansalaisvapauksien ja —oikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta.

Esittelijä: Marie-Thérèse Hermange

(A5-0319/2003)

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 4)

KOMISSION EHDOTUS

Hyväksyttiin tarkistettuna (P5_TA(2003)0447)

LUONNOS LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAKSI

Hyväksyttiin (P5_TA(2003)0447)

10.   Rakennerahastot (äänestys)

Mietintö: Rakennerahastot: maksamatta olevien määrien ja vuoden 2004 tarpeiden arviointi [2002/2272(INI)] — Budjettivaliokunta.

Esittelijä: Giovanni Pittella

(A5-0286/2003)

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 5)

PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS

Hyväksyttiin (P5_TA(2003)0448)

Äänestyksiä koskevat puheenvuorot:

| — | esittelijä katsoi, että tarkistus 6 ei rauennut, vaikka näin oli todettu, ja pyysi, että siitä äänestetään lisäyksenä; näin myös tehtiin. |
| --- | --- |

—

esittelijä katsoi, että tarkistus 6 ei rauennut, vaikka näin oli todettu, ja pyysi, että siitä äänestetään lisäyksenä; näin myös tehtiin.

11.   Vapaita ammatteja koskevat markkina- ja kilpailusäännökset (äänestys)

PÄÄTÖSLAUSELMAESITYKSET B5-0430, 0431 ja 0432/2003

Keskustelu käytiin keskiviikkona 8.10.2003(istunnon pöytäkirja 8.10.2003, kohta 12).

Klaus-Heiner Lehne PPE-DE-ryhmän puolesta käytti puheenvuoron ja pyysi PSE-ryhmän tukemana työjärjestyksen 146 artiklan 4 kohdan mukaisesti, että äänestys lykätään seuraavalle istuntojaksolle, jotta olisi mahdollista esittää yhteinen päätöslauselmaesitys.

Puhemies toimitti äänestyksen tästä pyynnöstä.

Parlamentti hyväksyi pyynnön.

12.   Äänestysselitykset

Kirjalliset äänestysselitykset:

Työjärjestyksen 137 artiklan 3 kohdan mukaiset kirjalliset äänestysselitykset julkaistaan tämän istunnon sanatarkoissa istuntoselostuksissa.

13.   Äänestyskäyttäytymistä koskevat ilmoitukset

Seuraavat jäsenet ovat ilmoittaneet halunneensa äänestää seuraavasti:

Mietintö: Rothley — A5-0346/2003

| — | lainsäädäntöpäätöslauselma

  puolesta: Ria G.H.C. Oomen-Ruijten, Inglewood, Manuel Medina Ortega |
| --- | --- |

—

lainsäädäntöpäätöslauselma

puolesta: Ria G.H.C. Oomen-Ruijten, Inglewood, Manuel Medina Ortega

Mietintö: Hermange — A5-0319/2003

| — | lainsäädäntöpäätöslauselma

  puolesta: Lone Dybkjær, Manuel Medina Ortega. |
| --- | --- |

—

lainsäädäntöpäätöslauselma

puolesta: Lone Dybkjær, Manuel Medina Ortega.

ÄÄNESTYKSET PÄÄTTYIVÄT

(Istunto keskeytettiin klo 12.50 ja sitä jatkettiin klo 15.00.)

Puhetta johti

varapuhemies José PACHECO PEREIRA

14.   Edellisen istunnon pöytäkirjan hyväksyminen

João Gouveia ilmoitti olleensa läsnä 20. lokakuuta 2003 pidetyssä istunnossa, mutta hänen nimensä ei ole läsnäololistassa.

Freddy Blak ja Jean-Louis Bourlanges ilmoittivat olleensa läsnä 21. lokakuuta 2003 pidetyssä istunnossa, mutta heidän nimensä eivät ole läsnäololistassa.

Edellisen istunnon pöytäkirja hyväksyttiin.

15.   YUTP:n tärkeimmät näkökohdat ja perusvalinnat (2002) (keskustelu)

Mietintö: Neuvoston vuosittainen selvitys Euroopan parlamentille YUTP:n tärkeimmistä näkökohdista ja perusvalinnoista ja niiden taloudellisista vaikutuksista Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon 2002 [7038/2003 — C5-0423/2003 — 2003/2141(INI)] — Ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunta.

Esittelijä: Elmar Brok

(A5-0348/2003).

Elmar Brok esitteli laatimansa mietinnön.

Franco Frattini (neuvoston puheenjohtaja) käytti puheenvuoron.

Christopher Patten (komission jäsen) käytti puheenvuoron.

Puheenvuorot: Armin Laschet (BUDG-valiokunnan lausunnon valmistelija), Jas Gawronski PPE-DE-ryhmän puolesta, Johannes (Hannes) Swoboda PSE-ryhmän puolesta, Ole Andreasen ELDR-ryhmän puolesta, André Brie GUE/NGL-ryhmän puolesta, Joost Lagendijk Verts/ALE-ryhmän puolesta, Bastiaan Belder EDD-ryhmän puolesta, sitoutumaton Philip Claeys, Karl von Wogau, Demetrio Volcic, Johan Van Hecke, Per Gahrton, Paul Coûteaux, Georges Berthu, Charles Tannock, Ulpu Iivari, Georg Jarzembowski, Richard Howitt, Christine De Veyrac, Carlos Lage, Reino Paasilinna ja Maj Britt Theorin.

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

Äänestys: istunnon pöytäkirja 23.10.2003, kohta 16.

16.   Euroopan unionin ja Venäjän seuraava huippukokous ja tilanne Tšetšeniassa (6. marraskuuta 2003) (julkilausumat ja keskustelu)

Neuvoston ja komission julkilausumat: Euroopan unionin ja Venäjän seuraava huippukokous ja tilanne Tšetšeniassa (6. marraskuuta 2003)

Franco Frattini (neuvoston puheenjohtaja) antoi julkilausuman.

Puhetta johti

varapuhemies James L.C. PROVAN

Christopher Patten (komission jäsen) antoi julkilausuman.

Puheenvuorot: Ilkka Suominen PPE-DE-ryhmän puolesta, Reino Paasilinna PSE-ryhmän puolesta, Paavo Väyrynen ELDR-ryhmän puolesta, Bart Staes Verts/ALE-ryhmän puolesta, Bastiaan Belder EDD-ryhmän puolesta, sitoutumaton Olivier Dupuis, Herman Schmid GUE/NGL-ryhmän puolesta, Arie M. Oostlander, Hans Modrow, Charles Tannock, Bernd Posselt, Ursula Stenzel ja Franco Frattini.

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

17.   Kuolemanrangaistuksen yleismaailmallinen keskeyttäminen (julkilausumat ja keskustelu)

Neuvoston ja komission julkilausumat: Kuolemanrangaistuksen yleismaailmallinen keskeyttäminen

Franco Frattini (neuvoston puheenjohtaja) ja Christopher Patten (komission jäsen) antoivat julkilausumat.

Puheenvuorot: Michael Gahler PPE-DE-ryhmän puolesta, Giovanni Claudio Fava PSE-ryhmän puolesta, Olle Schmidt ELDR-ryhmän puolesta, Fodé Sylla GUE/NGL-ryhmän puolesta, Matti Wuori Verts/ALE-ryhmän puolesta, Cristiana Muscardini UEN-ryhmän puolesta, sitoutumaton Marco Pannella, Concepció Ferrer, Franco Frattini ja Fodé Sylla, tästä puheenvuorosta.

Työjärjestyksen 37 artiklan 2 kohdan mukaisesti keskustelun päätteeksi käsiteltäväksi jätetyt päätöslauselmaesitykset:

| — | Pasqualina Napoletano ja Johannes (Hannes) Swoboda PSE-ryhmän puolesta Aloite kuolemanrangaistuksen soveltamisen yleismaailmalliseksi keskeyttämiseksi YK:n puitteissa (B5-0441/2003), |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano ja Johannes (Hannes) Swoboda PSE-ryhmän puolesta Aloite kuolemanrangaistuksen soveltamisen yleismaailmalliseksi keskeyttämiseksi YK:n puitteissa (B5-0441/2003),

| — | Monica Frassoni, Matti Wuori, Nelly Maes ja Marie Anne Isler Béguin Verts/ALE-ryhmän puolesta Aloite kuolemanrangaistuksen soveltamisen yleismaailmalliseksi keskeyttämiseksi YK:n puitteissa (B5-0442/2003), |
| --- | --- |

—

Monica Frassoni, Matti Wuori, Nelly Maes ja Marie Anne Isler Béguin Verts/ALE-ryhmän puolesta Aloite kuolemanrangaistuksen soveltamisen yleismaailmalliseksi keskeyttämiseksi YK:n puitteissa (B5-0442/2003),

| — | Ole Andreasen ELDR-ryhmän puolesta YK:ssa hyväksyttävää kuolemanrangaistuksen yleismaailmallista moratoriota koskeva aloite (B5-0443/2003), |
| --- | --- |

—

Ole Andreasen ELDR-ryhmän puolesta YK:ssa hyväksyttävää kuolemanrangaistuksen yleismaailmallista moratoriota koskeva aloite (B5-0443/2003),

| — | Concepció Ferrer ja Michael Gahler PPE-DE-ryhmän puolesta Kuolemanrangaistuksen poistaminen (B5-0444/2003); |
| --- | --- |

—

Concepció Ferrer ja Michael Gahler PPE-DE-ryhmän puolesta Kuolemanrangaistuksen poistaminen (B5-0444/2003);

| — | Yasmine Boudjenah, Lucio Manisco, Feleknas Uca, Marianne Eriksson, Esko Olavi Seppänen, Dimitrios Koulourianos ja Ilda Figueiredo GUE/NGL-ryhmän puolesta kuolemanrangaistuksesta (B5-0447/2003). |
| --- | --- |

—

Yasmine Boudjenah, Lucio Manisco, Feleknas Uca, Marianne Eriksson, Esko Olavi Seppänen, Dimitrios Koulourianos ja Ilda Figueiredo GUE/NGL-ryhmän puolesta kuolemanrangaistuksesta (B5-0447/2003).

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

Äänestys: istunnon pöytäkirja 23.10.2003, kohta 17.

18.   Kyselytunti (kysymykset neuvostolle)

Parlamentti käsitteli neuvostolle osoitettuja kysymyksiä (B5-0279/2003).

Kysymystä 1 ei käsitelty, sillä sen aihe on jo tämän istuntojakson esityslistalla.

Kysymys 2 — Bernd Posselt: Euroopan poliisiakatemia ja ulkorajojen valvonta.

Franco Frattini (neuvoston puheenjohtaja) vastasi kysymykseen sekä lisäkysymyksiin, joita esittivät Bernd Posselt ja Piia-Noora Kauppi.

Kysymys 3 — Maurizio Turco: EU:ssa vangittuina olevien henkilöiden ihmisoikeuksien ja perusvapauksien vähimmäistaso.

Franco Frattini vastasi kysymykseen sekä lisäkysymykseen, jonka esitti Gianfranco Dell'Alba (laatijan sijainen).

Kysymys 4 — Alexandros Alavanos: Turkin ja Kyproksen pohjoisosan miehitysjoukkojen välinen tulliliitto.

Franco Frattini vastasi kysymykseen sekä lisäkysymykseen, jonka esitti Alexandros Alavanos.

Kysymys 5 — Philip Claeys: Ruoka-apu Zimbabween.

Franco Frattini vastasi kysymykseen.

Philip Claeys käytti puheenvuoron.

Kysymys 6 — John Walls Cushnahan: EU:n rannikkovartiostoa koskeva ehdotus.

Franco Frattini vastasi kysymykseen.

John Walls Cushnahan käytti puheenvuoron.

Kysymys 7 — María Elena Valenciano Martínez-Orozco: Naisten ja tyttölasten katoamistapaukset Meksikossa.

Franco Frattini vastasi kysymykseen.

Francisca Sauquillo Pérez del Arco käytti puheenvuoron.

Kysymys 8 — María Izquierdo Rojo: Heppoisilla veneillä saapuvien maahanmuuttajien lisääntyminen Andalusian itä- ja länsiosissa Euroopan etelärajalla.

Franco Frattini vastasi kysymykseen sekä lisäkysymykseen, jonka esitti María Izquierdo Rojo.

Kysymys 9 — Lennart Sacrédeus: Kansanäänestykset EU:n perustuslakiluonnoksesta kaikissa jäsenvaltioissa.

Franco Frattini vastasi kysymykseen sekä lisäkysymyksiin, joita esittivät Lennart Sacrédeus, Michl Ebner ja Paul Rübig.

Kysymys 10 — Manuel Medina Ortega: Euroopan laajuiset verkot ja syrjäisimmät alueet.

Kysymys 11 — Seán Ó Neachtain: TEN-T ja Irlannin länsiosat.

Franco Frattini vastasi kysymyksiin.

Puheenvuorot: Manuel Medina Ortega ja Seán Ó Neachtain.

Franco Frattini vastasi lisäkysymyksiiin, joita esittivät Michl Ebner, Brian Crowley ja Paul Rübig.

Kysymys 12 — Pedro Marset Campos: Yhdysvaltojen syyllistyminen viiden Kuuban kansalaisen ihmisoikeuksien loukkaamiseen.

Kysymys 13 — Konstantinos Alyssandrakis: Yhdysvaltojen syyllistyminen viiden Kuuban kansalaisen ihmisoikeuksien loukkaamiseen.

Kysymys 14 — Ioannis Patakis: Yhdysvaltojen syyllistyminen viiden Kuuban kansalaisen ihmisoikeuksien loukkaamiseen.

Kysymys 15 — Ilda Figueiredo: Yhdysvaltojen syyllistyminen viiden Kuuban kansalaisen ihmisoikeuksien loukkaamiseen.

Kysymys 16 — María Luisa Bergaz Conesa: Yhdysvaltojen viranomaisten syyllistyminen viiden Floridassa asuvan kuubalaisen ihmisoikeuksien loukkaamiseen.

Franco Frattini vastasi kysymyksiin sekä lisäkysymykseen, jonka esitti Pedro Marset Campos.

Puheenvuorot: Konstantinos Alyssandrakis, Ioannis Patakis, Ilda Figueiredo ja María Luisa Bergaz Conesa.

Kysymyksiin 17—33 vastataan kirjallisesti.

Neuvostolle varattu kyselytunti julistettiin päättyneeksi.

(Istunto keskeytettiin klo 19.05 ja sitä jatkettiin klo 21.00.)

Puhetta johti

varapuhemies Giorgos DIMITRAKOPOULOS

19.   Rauha ja ihmisarvo Lähi-idässä (keskustelu)

Mietintö: Rauha ja ihmisarvo Lähi-idässä [2002/2166(INI)] — Ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunta.

Esittelijä: Emilio Menéndez del Valle

(A5-0351/2003)

Emilio Menéndez del Valle esitteli laatimansa mietinnön.

Erkki Liikanen (komission jäsen) käytti puheenvuoron.

Puheenvuorot: Armin Laschet PPE-DE-ryhmän puolesta, Jacques F. Poos PSE-ryhmän puolesta, Joan Vallvé ELDR-ryhmän puolesta, Pedro Marset Campos GUE/NGL-ryhmän puolesta, Per Gahrton Verts/ALE-ryhmän puolesta, Mogens N.J. Camre UEN-ryhmän puolesta, Bastiaan Belder EDD-ryhmän puolesta, sitoutumaton Marco Pannella, Geoffrey Van Orden, Frédérique Ries, Luisa Morgantini, Alima Boumediene-Thiery, Ulla Margrethe Sandbæk, Dominique F.C. Souchet, Ursula Stenzel, Jean-Thomas Nordmann, Jan Dhaene, Cristina Gutiérrez-Cortines ja François Zimeray.

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

Äänestys: istunnon pöytäkirja 23.10.2003, kohta 18.

20.   Yrittäjyys Euroopassa — Teollisuuspolitiikka laajentuneessa unionissa (keskustelu)

Mietintö: Vihreä kirja: ”Yrittäjyys Euroopassa” [KOM(2003) 27 — 2003/2161(INI)] — Teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunta.

Esittelijä: Werner Langen

(A5-0347/2003)

Mietintö: Teollisuuspolitiikka laajentuneessa unionissa [KOM(2002) 714 — 2003/2063(INI)] — Teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunta.

Esittelijä: Olga Zrihen

(A5-0328/2003)

Werner Langen esitteli laatimansa mietinnön (A5-0347/2003).

Olga Zrihen esitteli laatimansa mietinnön (A5-0328/2003).

Erkki Liikanen (komission jäsen) käytti puheenvuoron.

Puheenvuorot: Catherine Guy-Quint (BUDG-valiokunnan lausunnon valmistelija), Miquel Mayol i Raynal (ECON-valiokunnan lausunnon valmistelija), Marie-Hélène Gillig (EMPL-valiokunnan lausunnon valmistelija), Paul Rübig PPE-DE-ryhmän puolesta, Neena Gill PSE-ryhmän puolesta, Philippe A.R. Herzog GUE/NGLryhmän puolesta, Claude Turmes Verts/ALE-ryhmän puolesta, Seán Ó Neachtain UEN-ryhmän puolesta, sitoutumaton Wolfgang Ilgenfritz, Concepció Ferrer, Harlem Désir, John Purvis, Thomas Mann ja Erkki Liikanen.

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

Äänestys: istunnon pöytäkirja 23.10.2003, kohdat 19 ja 20.

21.   Rikoksen uhreille maksettavat korvaukset * (keskustelu)

Mietintö: Ehdotus neuvoston direktiiviksi rikoksen uhreille maksettavista korvauksista [KOM(2002) 562 — C5-0517/2002 — 2002/0247(CNS)] — Kansalaisvapauksien ja -oikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta.

Esittelijä: Roberta Angelilli

(A5-0330/2003)

Roberta Angelilli esitteli laatimansa mietinnön.

António Vitorino (komission jäsen) käytti puheenvuoron.

Puheenvuorot: Ewa Klamt PPE-DE-ryhmän puolesta, Carmen Cerdeira Morterero PSE-ryhmän puolesta, Carlos Coelho, Robert J.E. Evans ja António Vitorino.

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

Äänestys: istunnon pöytäkirja 23.10.2003, kohta 7.

22.   Ihmisen elinten ja kudosten laittoman kaupan ehkäisy ja torjunta * (keskustelu)

Mietintö: Helleenien tasavallan aloite neuvoston puitepäätöksen tekemiseksi ihmisen elinten ja kudosten laittoman kaupan ehkäisystä ja torjunnasta [7247/2003 — C5-0166/2003 — 2003/0812(CNS)] — Kansalaisvapauksien ja -oikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta.

Esittelijä: Robert J.E. Evans

(A5-0326/2003)

Robert J.E. Evans esitteli laatimansa mietinnön.

António Vitorino (komission jäsen) käytti puheenvuoron.

Puheenvuorot: Peter Liese (ENVI-valiokunnan lausunnon valmistelija), Timothy Kirkhope PPE-DE-ryhmän puolesta, Anna Karamanou PSE-ryhmän puolesta, Johanna L.A. Boogerd-Quaak ELDR-ryhmän puolesta ja Johannes (Hans) Blokland EDD-ryhmän puolesta.

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

Äänestys: istunnon pöytäkirja 23.10.2003, kohta 13.

23.   Bolivian tilanne (julkilausuma ja keskustelu)

Komission julkilausuma: Bolivian tilanne

António Vitorino (komission jäsen) antoi julkilausuman.

Puheenvuorot: José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra PPE-DE-ryhmän puolesta, Manuel Medina Ortega PSE-ryhmän puolesta ja Pedro Marset Campos GUE/NGL-ryhmän puolesta.

Työjärjestyksen 37 artiklan 2 kohdan mukaisesti keskustelun päätteeksi käsiteltäväksi jätetyt päätöslauselmaesitykset:

| — | Manuel Medina Ortega PSE-ryhmän puolesta Bolivian tilanne (B5-0454/2003), |
| --- | --- |

—

Manuel Medina Ortega PSE-ryhmän puolesta Bolivian tilanne (B5-0454/2003),

| — | Fernando Fernández Martín ja José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra PPE-DE-ryhmän puolesta Bolivian tilanne (B5-0455/2003), |
| --- | --- |

—

Fernando Fernández Martín ja José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra PPE-DE-ryhmän puolesta Bolivian tilanne (B5-0455/2003),

| — | Monica Frassoni, Alain Lipietz, Miquel Mayol i Raynal, Camilo Nogueira Román, Josu Ortuondo Larrea ja Didier Rod Verts/ALE-ryhmän puolesta Bolivian tilanne (B5-0460/2003), |
| --- | --- |

—

Monica Frassoni, Alain Lipietz, Miquel Mayol i Raynal, Camilo Nogueira Román, Josu Ortuondo Larrea ja Didier Rod Verts/ALE-ryhmän puolesta Bolivian tilanne (B5-0460/2003),

| — | Emmanouil Bakopoulos, Fausto Bertinotti, Armando Cossutta, Ilda Figueiredo, Pernille Frahm ja Pedro Marset Campos GUE/NGL-ryhmän puolesta Bolivian tilanne (B5-0462/2003), |
| --- | --- |

—

Emmanouil Bakopoulos, Fausto Bertinotti, Armando Cossutta, Ilda Figueiredo, Pernille Frahm ja Pedro Marset Campos GUE/NGL-ryhmän puolesta Bolivian tilanne (B5-0462/2003),

| — | Carles-Alfred Gasòliba i Böhm ja Maria Johanna (Marieke) Sanders-ten Holte ELDR-ryhmän puolesta Bolivian tilanteesta (B5-0464/2003). |
| --- | --- |

—

Carles-Alfred Gasòliba i Böhm ja Maria Johanna (Marieke) Sanders-ten Holte ELDR-ryhmän puolesta Bolivian tilanteesta (B5-0464/2003).

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

Äänestys: istunnon pöytäkirja 23.10.2003, kohta 21.

24.   Seuraavan istunnon esityslista

Huomisen istunnon esityslista on vahvistettu (ks. ”Esityslista” PE 336.401/OJJE).

25.   Istunnon päättäminen

Istunto päättyi klo 0.05.

Julian Priestley

pääsihteeri

Gérard Onesta

varapuhemies

---

LÄSNÄOLOLISTA

Allekirjoittaneet:

Aaltonen, Abitbol, Adam, Nuala Ahern, Ainardi, Alavanos, Almeida Garrett, Alyssandrakis, Andersen, Andersson, Andreasen, André-Léonard, Andria, Angelilli, Aparicio Sánchez, Arvidsson, Atkins, Attwooll, Auroi, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Bakopoulos, Balfe, Baltas, Banotti, Barón Crespo, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Bébéar, Belder, Berend, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Bergaz Conesa, Berger, Bernié, Berthu, Bertinotti, Beysen, Bigliardo, Blak, Blokland, Bodrato, Böge, Bösch, von Boetticher, Bonde, Bonino, Boogerd-Quaak, Booth, Bordes, Borghezio, van den Bos, Boudjenah, Boumediene-Thiery, Bourlanges, Bouwman, Bowe, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Breyer, Brie, Brienza, Brok, Brunetta, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Butel, Callanan, Calò, Campos, Camre, Carlotti, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Caudron, Caullery, Cauquil, Cederschiöld, Celli, Cercas, Cerdeira Morterero, Cesaro, Ceyhun, Chichester, Claeys, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Collins, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Cornillet, Corrie, Cossutta, Paolo Costa, Raffaele Costa, Coûteaux, Cox, Crowley, Cushnahan, van Dam, Darras, Dary, Daul, De Clercq, Dehousse, De Keyser, Dell'Alba, Della Vedova, Dell'Utri, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deva, De Veyrac, Dhaene, Díez González, Di Lello Finuoli, Dillen, Dimitrakopoulos, Di Pietro, Doorn, Dover, Doyle, Dührkop Dührkop, Duff, Duhamel, Duin, Dupuis, Dybkjær, Ebner, Echerer, El Khadraoui, Eriksson, Esclopé, Ettl, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert J.E. Evans, Färm, Farage, Fatuzzo, Fava, Ferber, Fernández Martín, Ferrández Lezaun, Ferreira, Ferrer, Ferri, Fiebiger, Figueiredo, Fiori, Fitzsimons, Flemming, Flesch, Folias, Ford, Formentini, Foster, Fourtou, Frahm, Frassoni, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gahrton, Galeote Quecedo, Garaud, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garot, Garriga Polledo, Gasòliba i Böhm, de Gaulle, Gawronski, Gebhardt, Gemelli, Ghilardotti, Gill, Gillig, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Gobbo, Goebbels, Goepel, Görlach, Gollnisch, Gomolka, Goodwill, Gorostiaga Atxalandabaso, Gouveia, Graefe zu Baringdorf, Graça Moura, Gröner, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Hänsch, Hager, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedkvist Petersen, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Herzog, Hieronymi, Hoff, Honeyball, Hortefeux, Howitt, Hudghton, Hughes, Huhne, van Hulten, Hyland, Iivari, Ilgenfritz, Imbeni, Inglewood, Isler Béguin, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Jöns, Jové Peres, Junker, Karamanou, Karas, Karlsson, Katiforis, Kaufmann, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Keßler, Kindermann, Glenys Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korakas, Korhola, Koukiadis, Koulourianos, Krarup, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Krivine, Kronberger, Kuckelkorn, Kuhne, Kuntz, Lage, Lagendijk, Laguiller, Lalumière, Lamassoure, Lambert, Lang, Lange, Langen, Lannoye, de La Perriere, Laschet, Lavarra, Lechner, Lehne, Leinen, Liese, Linkohr, Lipietz, Lisi, Lombardo, Lucas, Ludford, Lulling, Lund, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McCartin, MacCormick, McKenna, McMillan-Scott, McNally, Maes, Malliori, Manders, Manisco, Erika Mann, Thomas Mann, Mantovani, Marchiani, Marinho, Marini, Marinos, Markov, Marques, Marset Campos, Martens, David W. Martin, Hans-Peter Martin, Hugues Martin, Martinez, Martínez Martínez, Mastella, Mastorakis, Mathieu, Matikainen-Kallström, Mauro, Hans-Peter Mayer, Xaver Mayer, Mayol i Raynal, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Mennea, Mennitti, Menrad, Messner, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Modrow, Mombaur, Monsonís Domingo, Montfort, Moraes, Morgantini, Müller, Mulder, Murphy, Muscardini, Musotto, Mussa, Musumeci, Myller, Napoletano, Napolitano, Naranjo Escobar, Nassauer, Newton Dunn, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, Nisticò, Nobilia, Nordmann, Obiols i Germà, Ojeda Sanz, Olsson, Ó Neachtain, Onesta, Oostlander, Oreja Arburúa, Ortuondo Larrea, O'Toole, Paasilinna, Pacheco Pereira, Paciotti, Pannella, Papayannakis, Parish, Pasqua, Pastorelli, Patakis, Patrie, Paulsen, Pérez Álvarez, Pérez Royo, Perry, Pesälä, Pex, Piecyk, Piétrasanta, Pirker, Piscarreta, Pittella, Plooij-van Gorsel, Podestà, Poettering, Pohjamo, Poignant, Pomés Ruiz, Poos, Posselt, Prets, Procacci, Pronk, Provan, Puerta, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Randzio-Plath, Rapkay, Raschhofer, Raymond, Read, Ribeiro e Castro, Ries, Riis-Jørgensen, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rocard, Rod, Rodríguez Ramos, de Roo, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Rübig, Rühle, Rutelli, Sacconi, Sacrédeus, Sakellariou, Salafranca Sánchez-Neyra, Sandberg-Fries, Sandbæk, Sanders-ten Holte, Santer, Santini, dos Santos, Sartori, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Sbarbati, Scallon, Scarbonchi, Schaffner, Scheele, Schierhuber, Schleicher, Gerhard Schmid, Herman Schmid, Olle Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schörling, Ilka Schröder, Jürgen Schröder, Schroedter, Schulz, Schwaiger, Segni, Seppänen, Sichrovsky, Simpson, Sjöstedt, Skinner, Smet, Soares, Sörensen, Sommer, Sornosa Martínez, Souchet, Souladakis, Sousa Pinto, Speroni, Staes, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stirbois, Stockmann, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Swiebel, Swoboda, Sylla, Sørensen, Tajani, Tannock, Terrón i Cusí, Theato, Theorin, Thomas-Mauro, Thorning-Schmidt, Thors, Thyssen, Titford, Titley, Torres Marques, Trakatellis, Trentin, Turchi, Turmes, Uca, Vachetta, Väyrynen, Vairinhos, Valdivielso de Cué, Valenciano Martínez-Orozco, Vallvé, Van Hecke, Van Orden, Varaut, Varela Suanzes-Carpegna, Vattimo, Veltroni, van Velzen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vinci, Virrankoski, Vlasto, Voggenhuber, Volcic, Wachtmeister, Wallis, Walter, Watson, Watts, Weiler, Wenzel-Perillo, Whitehead, Wieland, Wiersma,Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Wuori, Wurtz, Wyn, Wynn, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimeray, Zimmerling, Zissener, Zorba, Zrihen

Tarkkailijat

Bagó Zoltán, Balsai István, Bastys Mindaugas, Bekasovs Martijans, Berg Eiki, Biela Adam, Bielan Adam, Bobelis Kazys Jaunutis, Bonnici Josef, Brejc Mihael, Chronowski Andrzej, Ciemniak Grażyna, Czinege Imre, Demetriou Panayiotis, Didžiokas Gintaras, Ékes József, Falbr Richard, Fazakas Szabolcs, Fenech Antonio, Filipek Krzysztof, Germič Ljubo, Giertych Maciej, Grabowska Genowefa, Gruber Attila, Grzebisz-Nowicka Zofia, Grzyb Andrzej, Gyürk András, Horvat Franc, Ilves Toomas Hendrik, Jakič Roman, Jaskiernia Jerzy, Kamiński Michal Tomasz, Kelemen András, Klich Bogdan, Klopotek Eugeniusz, Klukowski Waclaw, Kósa Kovács Magda, Kowalska Bronislawa, Kreitzberg Peeter, Kriščiūnas Kęstutis, Kuzmickas Kęstutis, Kvietkauskas Vytautas, Laar Mart, Landsbergis Vytautas, Lewandowski Janusz Antoni, Libicki Marcin, Lisak Janusz, Lydeka Arminas, Lyżwiński Stanislaw, Macierewicz Antoni, Maldeikis Eugenijus, Mallotová Helena, Manninger Jenő, Matsakis Marios, Mavrou Eleni, Őry Csaba, Pasternak Agnieszka, Pęczak Andrzej, Pīks Rihards, Plokšto Artur, Podgórski Bogdan, Podobnik Janez, Pospíšil Jiří, Protasiewicz Jacek, Reiljan Janno, Sefzig Luděk, Siekierski Czeslaw, Smorawiński Jerzy, Surján László, Szabó Zoltán, Szájer József, Szczyglo Aleksander, Tabajdi Csaba, Tomczak Witold, Vaculík Josef, Valys Antanas, Vareikis Egidijus, Vastagh Pál, Vella George, Vėsaitė Birutė, Widuch Marek, Winiarczyk-Kossakowska Malgorzata, Wiśniowska Genowefa, Wittbrodt Edmund, Wojciechowski Janusz, Žiak Rudolf

---

LIITE I

ÄÄNESTYSTEN TULOKSET

Käytettyjen merkkien ja lyhenteiden selitykset

| + | hyväksytty |
| --- | --- |
| - | hylätty |
| ↓ | rauennut |
| per. | peruutettu |
| NHÄ (..., ..., ...) | nimenhuutoäänestys (puolesta, vastaan, tyhjää) |
| KÄ (...,...,...) | koneäänestys (puolesta, vastaan, tyhjää) |
| osat | kohta kohdalta -äänestys |
| eä | erillinen äänestys |
| tark. | tarkistus |
| KT | kompromissitarkistus |
| vo | vastaava osa |
| P | tekstiä poistava tarkistus |
| = | identtiset tarkistukset |
| § | kohta |
| art. | artikla |
| kappale | johdanto-osan kappale |
| PR | päätöslauselmaesitys |
| PRC | yhteinen päätöslauselmaesitys |
| SEC | salainen äänestys |

+

hyväksytty

-

hylätty

↓

rauennut

per.

peruutettu

NHÄ (..., ..., ...)

nimenhuutoäänestys (puolesta, vastaan, tyhjää)

KÄ (...,...,...)

koneäänestys (puolesta, vastaan, tyhjää)

osat

kohta kohdalta -äänestys

eä

erillinen äänestys

tark.

tarkistus

KT

kompromissitarkistus

vo

vastaava osa

P

tekstiä poistava tarkistus

=

identtiset tarkistukset

§

kohta

art.

artikla

kappale

johdanto-osan kappale

PR

päätöslauselmaesitys

PRC

yhteinen päätöslauselmaesitys

SEC

salainen äänestys

1.   Naisten oikeudet

Mietintö: SMET (A5-0334/2003)

| Kohde | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ — huomautukset |
| --- | --- | --- | --- |
| kertaäänestys | | | lykättiin (työjärjestyksen 146 artiklan 4 kohta) |

Kohde

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ — huomautukset

kertaäänestys

lykättiin (työjärjestyksen 146 artiklan 4 kohta)

Esittelijä ehdotti suullista tarkistusta 13 kohtaan, joka näin ollen kuuluisi seuraavasti: ”Pyytää jäsenvaltioita ottamaan pakolaisasemaa myöntäessään huomioon naisten kokeman sukupuoleen perustuvan vainon ja/tai pelon joutua tällaisen vainon kohteeksi”.

2.   Elintarvikkeissa käytettäväksi tarkoitetut makeutusaineet

Suositus toiseen käsittelyyn: FERREIRA (A5-0345/2003) [***II]

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ — huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset — yhtenä ryhmänä | 1-3 | valiokunta | | + | |
| jälkeen art. 1 | 4 | Verts/ALE | | - | |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ — huomautukset

asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset — yhtenä ryhmänä

1-3

valiokunta

+

jälkeen art. 1

4

Verts/ALE

-

3.   Moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettava vakuutus

Mietintö: ROTHLEY (A5-0346/2003) [***I]

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ — huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset — yhtenä ryhmänä | 1-2
  5-7
  9-11
  15-18
  20
  23 | valiokunta | | + | |
| asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset — erilliset äänestykset | 4 | valiokunta | eä | + | |
| | 8 | valiokunta | eä | + | |
| | 12 | valiokunta | osat | | |
| | | | 1 | + | |
| | | | 2 | + | |
| | 14 | valiokunta | osat | | |
| | | | 1 | + | |
| | | | 2 | + | |
| | 19 | valiokunta | eä | + | |
| | 21 | valiokunta | eä | + | |
| | 22 | valiokunta | eä | + | |
| | 24 | valiokunta | eä | + | |
| art 1, §§ 2 ja 3 | 27 | PSE+PPE-DE | | + | |
| | 13 | valiokunta | | ↓ | |
| | 28 | PSE+PPE-DE | | + | |
| jälkeen kappaleen 7 | 26 | PSE | | + | |
| jälkeen kappaleen 8 | 3 | valiokunta | | - | |
| | 25 | PSE+PPE-DE | | + | |
| äänestys: muutettu ehdotus | | + | |
| äänestys: lainsäädäntöpäätöslauselma | NHÄ | + | 526, 9, 16 |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ — huomautukset

asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset — yhtenä ryhmänä

1-2

5-7

9-11

15-18

20

23

valiokunta

+

asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset — erilliset äänestykset

4

valiokunta

eä

+

8

valiokunta

eä

+

12

valiokunta

osat

1

+

2

+

14

valiokunta

osat

1

+

2

+

19

valiokunta

eä

+

21

valiokunta

eä

+

22

valiokunta

eä

+

24

valiokunta

eä

+

art 1, §§ 2 ja 3

27

PSE+PPE-DE

+

13

valiokunta

↓

28

PSE+PPE-DE

+

jälkeen kappaleen 7

26

PSE

+

jälkeen kappaleen 8

3

valiokunta

-

25

PSE+PPE-DE

+

äänestys: muutettu ehdotus

+

äänestys: lainsäädäntöpäätöslauselma

NHÄ

+

526, 9, 16

Nimenhuutoäänestyksiä koskevat pyynnöt

PPE-DE: lopullinen äänestys

Kohta kohdalta -äänestyksiä koskevat pyynnöt

PSE

tark. 12

1. osa: ”Direktiivin 72/166/ETY ... että henkilövahingot”

2. osa: ”sekä välttämättömät ... vaatimusten esittämisestä”

tark. 14

1. osa: ”Tätä mahdollisuutta ei ... ruumiinvamma”

2. osa: ”sairaalahoitoa vaativa”

Erillisiä äänestyksiä koskevat pyynnöt

PPE-DE: tark. 4, 19, 21

PSE: tark. 4, 8, 19, 22, 24

4.   Lapsen huoltoa ja lastensuojelutoimenpiteitä koskevat asiat

Mietintö: HERMANGE (A5-0319/2003) [*]

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ — huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset — yhtenä ryhmänä | 1-3
  5-9 | valiokunta | | + | |
| äänestys: muutettu ehdotus | | + | |
| äänestys: lainsäädäntöpäätöslauselma | NHÄ | + | 508, 29, 6 |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ — huomautukset

asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset — yhtenä ryhmänä

1-3

5-9

valiokunta

+

äänestys: muutettu ehdotus

+

äänestys: lainsäädäntöpäätöslauselma

NHÄ

+

508, 29, 6

Tarkistus 4 ei koske kaikkia kieliversioita, eikä siitä siten äänestetty (työjärjestyksen 140 artiklan 1 kohdan d alakohta).

Nimenhuutoäänestyksiä koskevat pyynnöt

PPE-DE: lopullinen äänestys

5.   Rakennerahastot

Mietintö: PITTELLA (A5-0286/2003)

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ — huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 21 | 5 | PSE | osat | | |
| | | | 1/NHÄ | + | 279, 257, 13 |
| | | | 2/KÄ | + | 305, 227, 9 |
| | 3 | PPE-DE | | ↓ | |
| § 23 | 1/rev | NARANJO ESCOBAR ym | | - | |
| § 31 | 4 | PPE-DE | | + | |
| 6 | PSE | | + | lisäyksenä |
| § 35 | 2/rev | NARANJO ESCOBAR ym | | per. | |
| äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan) | | + | |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ — huomautukset

§ 21

5

PSE

osat

1/NHÄ

+

279, 257, 13

2/KÄ

+

305, 227, 9

3

PPE-DE

↓

§ 23

1/rev

NARANJO ESCOBAR ym

-

§ 31

4

PPE-DE

+

6

PSE

+

lisäyksenä

§ 35

2/rev

NARANJO ESCOBAR ym

per.

äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan)

+

Kohta kohdalta -äänestyksiä koskevat pyynnöt

Dover ym

tark. 5

1. osa: ”katsoo, että komissiolta ... huomattavasti vähentää”

2. osa: ”varaa mahdollisuuden ... vuonna 2005”

6.   Vapaita ammatteja koskevat markkina- ja kilpailusäännökset

Päätöslauselmaesitys: B5-0430, 0431 ja 0432/2003

Äänestys lykättiin (työjärjestyksen 146 artiklan 4 kohta).

---

LIITE II

NIMENHUUTOÄÄNESTYSTEN TULOKSET

1.   Mietintö: Rothley A5-0346/2003

Puolesta: 526

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, Coûteaux, van Dam, Kuntz, Mathieu, Raymond, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Costa Paolo, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Cossutta, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Manisco, Markov, Marset Campos, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Garaud, Gobbo, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, de La Perriere, Mennea, Raschhofer, Sichrovsky, Souchet, Speroni, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cederschiöld, Cesaro, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Dell'Utri, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gemelli, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 9

EDD: Booth, Farage, Titford

GUE/NGL: Meijer

PPE-DE: García-Orcoyen Tormo, Gil-Robles Gil-Delgado, Sacrédeus, Schleicher, Wijkman

Tyhjää: 16

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller

NI: Bonino, Claeys, Dell'Alba, Dillen, Dupuis, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, Martinez, Pannella, Stirbois

PSE: Martin Hans-Peter

2.   Mietintö: Hermange A5-0319/2003

Puolesta: 508

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, Coûteaux, van Dam, Kuntz, Mathieu, Raymond, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Costa Paolo, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Bonino, Borghezio, Claeys, Dell'Alba, Dillen, Dupuis, Garaud, Gobbo, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Pannella, Raschhofer, Sichrovsky, Souchet, Speroni, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Ayuso González, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Brok, Brunetta, Camisón Asensio, Cederschiöld, Cesaro, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Dell'Utri, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Bigliardo, Caullery, Collins, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 29

PPE-DE: Atkins, Balfe, Bowis, Bradbourn, Callanan, Chichester, Dover, Elles, Evans Jonathan, Foster, Goodwill, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Inglewood, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Perry, Provan, Purvis, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

Tyhjää: 6

EDD: Booth, Farage, Titford

NI: de Gaulle

PPE-DE: Scallon

UEN: Camre

3.   Mietintö: Pittella A5-0286/2003

Puolesta: 279

EDD: Abitbol, Andersen, Bernié, Bonde, Butel, Coûteaux, Kuntz, Mathieu, Raymond, Sandbæk

ELDR: van den Bos, Monsonís Domingo, Nordmann, Sbarbati

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Cossutta, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schröder Ilka, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Bonino, Dell'Alba, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Ilgenfritz, Kronberger, de La Perriere, Pannella, Souchet, Varaut

PPE-DE: Bodrato, Xarchakos

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carlotti, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Bigliardo, Caullery, Collins, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Dhaene, Echerer, Evans Jillian, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 257

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, Busk, Calò, Costa Paolo, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Frahm, Krarup, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Beysen, Claeys, Dillen, de Gaulle, Gollnisch, Hager, Lang, Martinez, Sichrovsky, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Brienza, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cederschiöld, Cesaro, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cushnahan, Daul, Decourrière, Dell'Utri, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Martin Hans-Peter

UEN: Camre

Tyhjää: 13

EDD: Booth, Farage, Titford

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller, Sylla

NI: Borghezio, Garaud, Gobbo, Mennea, Speroni

PPE-DE: Costa Raffaele

---

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

P5_TA(2003)0445

Elintarvikkeissa käytettäväksi tarkoitetut makeutusaineet *** II

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi elintarvikkeissa käytettäväksi tarkoitetuista makeutusaineista annetun direktiivin 94/35/EY muuttamisesta (9714/1/2003 — C5-0299/2003 — 2002/0152(COD))

(Yhteispäätösmenettely: toinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston yhteisen kannan (9714/1/2003 — C5-0299/2003) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston yhteisen kannan (9714/1/2003 — C5-0299/2003) (1),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä esittämänsä kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2002) 375) (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä esittämänsä kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2002) 375) (3),

| — | ottaa huomioon komission muutetun ehdotuksen (KOM(2003) 277) (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission muutetun ehdotuksen (KOM(2003) 277) (4),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 80 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 80 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A5-0345/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A5-0345/2003),

| 1. | tarkistaa yhteistä kantaa seuraavasti; |
| --- | --- |

1.

tarkistaa yhteistä kantaa seuraavasti;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

(2)  Hyväksytyt tekstit 10.4.2003, P5_TA(2003)0183.

(3)  EYVL C 262 E, 29.10.2002, s. 429.

(4)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

P5_TC2-COD(2002)0152

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 22. lokakuuta 2003, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/.../EY antamiseksi elintarvikkeissa käytettäväksi tarkoitetuista makeutusaineista annetun direktiivin 94/35/EY muuttamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen (1),

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),

ovat kuulleet elintarvikealan tiedekomiteaa elintarvikkeissa sallittuja lisäaineita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 21 päivänä joulukuuta 1988 annetun neuvoston direktiivin 89/107/ETY (3) 6 artiklan mukaisesti,

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (4),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Elintarvikkeissa käytettäviksi tarkoitetuista makeutusaineista 30 päivänä kesäkuuta 1994 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 94/35/EY (5) on luettelo hyväksytyistä makeutusaineista sekä kyseisten makeutusaineiden käytön edellytyksistä. |
| --- | --- |

(1)

Elintarvikkeissa käytettäviksi tarkoitetuista makeutusaineista 30 päivänä kesäkuuta 1994 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 94/35/EY (5) on luettelo hyväksytyistä makeutusaineista sekä kyseisten makeutusaineiden käytön edellytyksistä.

| (2) | Sitten vuoden 1996 elintarvikealan tiedekomitea on todennut kahden uuden makeutusaineen, sukraloosin sekä aspartaamin ja asesulfaamin suolan, olevan turvallisia elintarvikekäytössä. |
| --- | --- |

(2)

Sitten vuoden 1996 elintarvikealan tiedekomitea on todennut kahden uuden makeutusaineen, sukraloosin sekä aspartaamin ja asesulfaamin suolan, olevan turvallisia elintarvikekäytössä.

| (3) | Elintarvikealan tiedekomitean lausunnon, joka koskee syklaamihappoa ja sen natrium- ja kalsiumsuoloja (ja jonka johdosta vahvistettiin uuden hyväksyttävän päiväsaannin (ADI) arvo), sekä syklamaattien saantia koskevien viimeaikaisten tutkimusten myötä syklaamihapon ja sen natrium- ja kalsiumsuolojen sallitut enimmäismäärät pienenevät. |
| --- | --- |

(3)

Elintarvikealan tiedekomitean lausunnon, joka koskee syklaamihappoa ja sen natrium- ja kalsiumsuoloja (ja jonka johdosta vahvistettiin uuden hyväksyttävän päiväsaannin (ADI) arvo), sekä syklamaattien saantia koskevien viimeaikaisten tutkimusten myötä syklaamihapon ja sen natrium- ja kalsiumsuolojen sallitut enimmäismäärät pienenevät.

| (4) | Direktiivissä 94/35/EY olevien tiettyjen elintarvikeryhmien määrittely olisi mukautettava ravintolisiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 10 päivänä kesäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/46/EY (6) ja eräiden neuvoston direktiivin 89/398/ETY (7) liitteessä I lueteltujen elintarvikeryhmien osalta annettujen erityisdirektiivien huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivissä 94/35/EY olevien tiettyjen elintarvikeryhmien määrittely olisi mukautettava ravintolisiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 10 päivänä kesäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/46/EY (6) ja eräiden neuvoston direktiivin 89/398/ETY (7) liitteessä I lueteltujen elintarvikeryhmien osalta annettujen erityisdirektiivien huomioon ottamiseksi.

| (5) | Kyseessä olevien elintarvikelisäaineiden käyttö täyttää direktiivin 89/107/ETY liitteessä II olevat yleiset edellytykset. |
| --- | --- |

(5)

Kyseessä olevien elintarvikelisäaineiden käyttö täyttää direktiivin 89/107/ETY liitteessä II olevat yleiset edellytykset.

| (6) | Elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä 28 päivänä tammikuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 178/2002 (8) 53 ja 54 artiklassa vahvistetaan menettelyt, joilla voidaan ryhtyä yhteisöstä peräisin olevia tai kolmannesta maasta tuotuja elintarvikkeita koskeviin kiireellisiin toimenpiteisiin. Menettelyjä käyttäen komissio voi ryhtyä tällaisiin toimenpiteisiin, jos elintarvikkeesta aiheutuu todennäköisesti vakava riski ihmisten terveydelle, eläinten terveydelle tai ympäristölle eikä tällaista riskiä voida tyydyttävällä tavalla hallita kyseisen jäsenvaltion tai kyseisten jäsenvaltioiden toteuttamilla toimenpiteillä. |
| --- | --- |

(6)

Elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä 28 päivänä tammikuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 178/2002 (8) 53 ja 54 artiklassa vahvistetaan menettelyt, joilla voidaan ryhtyä yhteisöstä peräisin olevia tai kolmannesta maasta tuotuja elintarvikkeita koskeviin kiireellisiin toimenpiteisiin. Menettelyjä käyttäen komissio voi ryhtyä tällaisiin toimenpiteisiin, jos elintarvikkeesta aiheutuu todennäköisesti vakava riski ihmisten terveydelle, eläinten terveydelle tai ympäristölle eikä tällaista riskiä voida tyydyttävällä tavalla hallita kyseisen jäsenvaltion tai kyseisten jäsenvaltioiden toteuttamilla toimenpiteillä.

| (7) | Direktiivin 94/35/EY täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (9)
  mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Direktiivin 94/35/EY täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (9)
  mukaisesti.

| (8) | Tämän vuoksi direktiiviä 94/35/EY olisi muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(8)

Tämän vuoksi direktiiviä 94/35/EY olisi muutettava vastaavasti,

OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Muutetaan direktiivi 94/35/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 4 artikla seuraavasti:
  ”4 artikla
  Jäljempänä 7 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti voidaan päättää:






  — | jos syntyy erimielisyyttä siitä, voidaanko makeutusaineita käyttää tietyssä elintarvikkeessa tämän direktiivin mukaisesti, katsotaanko kyseisen elintarvikkeen kuuluvan johonkin liitteen kolmannessa sarakkeessa lueteltuun ryhmään, ja |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan 4 artikla seuraavasti:

”4 artikla

Jäljempänä 7 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti voidaan päättää:

—

jos syntyy erimielisyyttä siitä, voidaanko makeutusaineita käyttää tietyssä elintarvikkeessa tämän direktiivin mukaisesti, katsotaanko kyseisen elintarvikkeen kuuluvan johonkin liitteen kolmannessa sarakkeessa lueteltuun ryhmään, ja

| — | käytetäänkö liitteessä lueteltua elintarvikelisäainetta, jota saa käyttää quantum satis -periaatteella, 2 artiklassa tarkoitettujen perusteiden mukaisesti.” |
| --- | --- |

—

käytetäänkö liitteessä lueteltua elintarvikelisäainetta, jota saa käyttää quantum satis -periaatteella, 2 artiklassa tarkoitettujen perusteiden mukaisesti.”

| 2) | Lisätään 5 artiklan 2 kohtaan kolmas luetelmakohta seuraavasti:






  ”— | aspartaamin ja asesulfaamin suola: ’sisältää fenyylialaniinin lähteen’.” |
| --- | --- | --- |

2)

Lisätään 5 artiklan 2 kohtaan kolmas luetelmakohta seuraavasti:

”—

aspartaamin ja asesulfaamin suola: ’sisältää fenyylialaniinin lähteen’.”

| 3) | Korvataan 7 artikla seuraavasti:
  ”7 artikla
  1.   Komissiota avustaa asetuksen (EY) N:o 178/2002 (10) 58 artiklan 1 kohdassa perustettu elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevä pysyvä komitea, jäljempänä ’komitea’.
  2.   Jos tähän artiklaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY (11) 5 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.
  Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi.
  3.   Komitea vahvistaa työjärjestyksensä. |
| --- | --- |

3)

Korvataan 7 artikla seuraavasti:

”7 artikla

1.   Komissiota avustaa asetuksen (EY) N:o 178/2002 (10) 58 artiklan 1 kohdassa perustettu elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevä pysyvä komitea, jäljempänä ’komitea’.

2.   Jos tähän artiklaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY (11) 5 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi.

3.   Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.

| 4) | Muutetaan liite tämän direktiivin liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

4)

Muutetaan liite tämän direktiivin liitteen mukaisesti.

2 artikla

Komissio antaa viimeistään... (12) Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen meneillään olevien lisäaineiden uudelleenarviointien edistymisestä sekä myöhemmin toteutettavien, erityisesti sukraloosin ja aspartaamin asesulfaamisuolan, uudelleenarviointien alustavan aikataulun. Nämä uudelleenarvioinnit tehdään jäsenvaltioiden toimittamien kulutusta koskevien tietojen perusteella, ja niissä otetaan huomioon lisäaineiden vaikutukset herkkiin henkilöryhmiin.

3 artikla

Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan, jotta voitaisiin:

| — | sallia viimeistään (13) tämän direktiivin mukaisten tuotteiden kaupan pitäminen ja käyttö, |
| --- | --- |

—

sallia viimeistään (13) tämän direktiivin mukaisten tuotteiden kaupan pitäminen ja käyttö,

| — | kieltää viimeistään (14) sellaisten tuotteiden kaupan pitäminen ja käyttö, jotka eivät ole tämän direktiivin mukaisia. Kuitenkin niiden tuotteiden kauppaa, jotka on luovutettu kaupan pidettäviksi ennen edellä mainittua päivää ja jotka eivät ole tämän direktiivin mukaisia, voidaan jatkaa ... (15) asti. |
| --- | --- |

—

kieltää viimeistään (14) sellaisten tuotteiden kaupan pitäminen ja käyttö, jotka eivät ole tämän direktiivin mukaisia. Kuitenkin niiden tuotteiden kauppaa, jotka on luovutettu kaupan pidettäviksi ennen edellä mainittua päivää ja jotka eivät ole tämän direktiivin mukaisia, voidaan jatkaa ... (15) asti.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

4 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

5 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä ...

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EYVL C 262 E, 29.10.2002, s. 429.

1

(2)  EUVL C 85, 8.4.2003, s. 34.

2

(3)  EYVL L 40, 11.2.1989, s. 27, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 94/34/EY (EYVL L 237, 10.9.1994, s. 1).

3

(4)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 10. huhtikuuta 2003 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), neuvoston yhteinen kahta, vahvistettu 25. kesäkuuta 2003 (EUVL C 277 E, 18.11.2003, s. 1) ja Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 22. lokakuuta 2003.

4

(5)  EYVL L 237, 10.9.1994, s. 3, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 96/83/EY (EYVL L 48, 19.2.1997, s. 16).

5

(6)  EYVL L 183, 12.7.2002, s. 51.

6

(7)  EYVL L 186, 30.6.1989, s. 27, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 1999/41/EY (EYVL L 172, 8.7.1999, s. 38).

7

(8)  EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1.

8

(9)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

9

(10)  EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1.

10

(11)  Neuvoston päätös 1999/468/EY, tehty 28 päivänä kesäkuuta 1999, menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä (EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23).”

11

(12)  24 kuukautta tämän direktiivin voimaantulosta.

12

(13)  12 kuukautta tämän direktiivin voimaantulosta.

13

(14)  18 kuukautta tämän direktiivin voimaantulosta.

14

(15)  24 kuukautta tämän direktiivin voimaantulosta.

15

LIITE

Muutetaan direktiivin 94/35/EY liite seuraavasti:

| 1) | Muutetaan seuraavien elintarvikeryhmien nimet taulukoiden kolmannessa sarakkeessa:






  a) | Muutetaan ”laihdutukseen tarkoitetut täysvalmisteet, jotka on tarkoitettu korvaamaan ateria tai yhden päivän ravinnontarve” muotoon ”laihdutukseen tarkoitetut vähäenergiset elintarvikkeet sellaisina kuin ne määritellään direktiivissä 96/8/EY” (*); |
| --- | --- | --- |

1)

Muutetaan seuraavien elintarvikeryhmien nimet taulukoiden kolmannessa sarakkeessa:

a)

Muutetaan ”laihdutukseen tarkoitetut täysvalmisteet, jotka on tarkoitettu korvaamaan ateria tai yhden päivän ravinnontarve” muotoon ”laihdutukseen tarkoitetut vähäenergiset elintarvikkeet sellaisina kuin ne määritellään direktiivissä 96/8/EY” (*);

| b) | Muutetaan ”lääkärin valvonnan alaisena otettavat täysvalmisteet ja ravintolisät” muotoon ”ruokavaliovalmisteet erityisiin lääkinnällisiin tarkoituksiin, sellaisina kuin ne määritellään direktiivissä 1999/21/EY” (**); |
| --- | --- |

b)

Muutetaan ”lääkärin valvonnan alaisena otettavat täysvalmisteet ja ravintolisät” muotoon ”ruokavaliovalmisteet erityisiin lääkinnällisiin tarkoituksiin, sellaisina kuin ne määritellään direktiivissä 1999/21/EY” (**);

| c) | Muutetaan ”nestemäiset ruokavalion lisäravinteet” muotoon ”nestemäiset ravintolisät sellaisina kuin ne määritellään direktiivissä 2002/46/EY” (***); |
| --- | --- |

c)

Muutetaan ”nestemäiset ruokavalion lisäravinteet” muotoon ”nestemäiset ravintolisät sellaisina kuin ne määritellään direktiivissä 2002/46/EY” (***);

| d) | Muutetaan ”kiinteät ruokavalion lisäravinteet” muotoon ”kiinteät ravintolisät sellaisina kuin ne määritellään direktiivissä 2002/46/EY”; |
| --- | --- |

d)

Muutetaan ”kiinteät ruokavalion lisäravinteet” muotoon ”kiinteät ravintolisät sellaisina kuin ne määritellään direktiivissä 2002/46/EY”;

| e) | Muutetaan ”vitamiini- ja/tai kivennäisainepohjaiset ravintoainevalmisteet siirappina tai pureskeltavassa muodossa” muotoon ”vitamiini- ja/tai kivennäisainepohjaiset ravintolisät siirappina tai pureskeltavassa muodossa sellaisina kuin ne määritellään direktiivissä 2002/46/EY”. |
| --- | --- |

e)

Muutetaan ”vitamiini- ja/tai kivennäisainepohjaiset ravintoainevalmisteet siirappina tai pureskeltavassa muodossa” muotoon ”vitamiini- ja/tai kivennäisainepohjaiset ravintolisät siirappina tai pureskeltavassa muodossa sellaisina kuin ne määritellään direktiivissä 2002/46/EY”.

| 2) | Lisätään taulukoiden jälkeen alaviitteet seuraavasti:
  ”________________






  (*) | Komission direktiivi 96/8/EY, annettu 26 päivänä helmikuuta 1996, laihdutukseen tarkoitetuista vähäenergiaisista elintarvikkeista (EYVL L 55, 6.3.1996, s. 22). |
| --- | --- | --- |

2)

Lisätään taulukoiden jälkeen alaviitteet seuraavasti:

”________________

(*)

Komission direktiivi 96/8/EY, annettu 26 päivänä helmikuuta 1996, laihdutukseen tarkoitetuista vähäenergiaisista elintarvikkeista (EYVL L 55, 6.3.1996, s. 22).

| (**) | Komission direktiivi 1999/21/EY, annettu 25 päivänä maaliskuuta 1999, ruokavaliovalmisteista erityisiin lääkinnällisiin tarkoituksiin (EYVL L 91, 7.4.1999, s. 29). |
| --- | --- |

(**)

Komission direktiivi 1999/21/EY, annettu 25 päivänä maaliskuuta 1999, ruokavaliovalmisteista erityisiin lääkinnällisiin tarkoituksiin (EYVL L 91, 7.4.1999, s. 29).

| (***) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/46/EY, annettu 10 päivänä kesäkuuta 2002, ravintolisiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 183, 12.7.2002, s. 51).” |
| --- | --- |

(***)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/46/EY, annettu 10 päivänä kesäkuuta 2002, ravintolisiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 183, 12.7.2002, s. 51).”

| 3) | Lisätään aineen E 951 aspartaami kohdalle otsakkeen ”Leipomotuotteet ja makeiset” alle elintarvikeryhmä seuraavasti:






  ”— Essoblaten | 1000 mg/kg” |
| --- | --- | --- |

3)

Lisätään aineen E 951 aspartaami kohdalle otsakkeen ”Leipomotuotteet ja makeiset” alle elintarvikeryhmä seuraavasti:

”— Essoblaten

1000 mg/kg”

| 4) | Aineen E 952 syklaamihappo ja sen Na- ja Ca-suolat osalta:






  a) | korvataan seuraavissa elintarvikeryhmissä enimmäismäärä ”400 mg/l” enimmäismäärällä ”250 mg/l”:






  — | maustetut juomat, vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät, vesipohjaiset; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Aineen E 952 syklaamihappo ja sen Na- ja Ca-suolat osalta:

a)

korvataan seuraavissa elintarvikeryhmissä enimmäismäärä ”400 mg/l” enimmäismäärällä ”250 mg/l”:

—

maustetut juomat, vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät, vesipohjaiset;

| — | vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät juomat, jotka on valmistettu maidosta tai sen johdannaisista tai hedelmämehuista. |
| --- | --- |

—

vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät juomat, jotka on valmistettu maidosta tai sen johdannaisista tai hedelmämehuista.

| b) | poistetaan seuraavat elintarvikeryhmät ja enimmäismäärät:”





  — lisättyä sokeria sisältämättömät leipomotuotteet | 500 mg/kg |
| --- | --- | --- |
| — | vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät leipomotuotteet, kaakaosta tai kuivatuista hedelmistä valmistetut |

b)

poistetaan seuraavat elintarvikeryhmät ja enimmäismäärät:

— lisättyä sokeria sisältämättömät leipomotuotteet

500 mg/kg

—

vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät leipomotuotteet, kaakaosta tai kuivatuista hedelmistä valmistetut

500 mg/kg

— vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät leipomotuotteet, tärkkelyspohjaiset

500 mg/kg

— lisättyä sokeria sisältämätön purukumi

1500 mg/kg

| — | lisättyä sokeria sisältämättömät hengityksen raikastamiseen käytettävät erityisen pienikokoiset makeiset |
| --- | --- |

—

lisättyä sokeria sisältämättömät hengityksen raikastamiseen käytettävät erityisen pienikokoiset makeiset

2500 mg/kg

— vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät syötävät jäät

250 mg/kg

| 5) | Lisätään taulukot seuraavasti:”








  EY:n nro | Nimi | Elintarvikkeet | Enimmäismäärät |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| E 955 | Sukraloosi | Alkoholittomat juomat | |
| — | maustetut juomat, vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät, vesipohjaiset |

5)

Lisätään taulukot seuraavasti:

EY:n nro

Nimi

Elintarvikkeet

Enimmäismäärät

E 955

Sukraloosi

Alkoholittomat juomat

—

maustetut juomat, vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät, vesipohjaiset

300 mg/l

| — | vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät juomat, jotka on valmistettu maidosta tai sen johdannaisista tai hedelmämehuista |
| --- | --- |

—

vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät juomat, jotka on valmistettu maidosta tai sen johdannaisista tai hedelmämehuista

300 mg/l

Jälkiruoat tai niiden kaltaiset tuotteet

| — | maustetut jälkiruoat, vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät, vesipohjaiset |
| --- | --- |

—

maustetut jälkiruoat, vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät, vesipohjaiset

400 mg/kg

| — | vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät valmisteet, jotka on tehty maidosta tai sen johdannaisista |
| --- | --- |

—

vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät valmisteet, jotka on tehty maidosta tai sen johdannaisista

400 mg/kg

| — | vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät jälkiruoat, hedelmistä ja vihanneksista valmistetut |
| --- | --- |

—

vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät jälkiruoat, hedelmistä ja vihanneksista valmistetut

400 mg/kg

| — | vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät jälkiruoat, munista valmistetut |
| --- | --- |

—

vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät jälkiruoat, munista valmistetut

400 mg/kg

| — | vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät jälkiruoat, viljasta valmistetut |
| --- | --- |

—

vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät jälkiruoat, viljasta valmistetut

400 mg/kg

| — | vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät jälkiruoat, rasvapohjaiset |
| --- | --- |

—

vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät jälkiruoat, rasvapohjaiset

400 mg/kg

| — | ’välipalaelintarvikkeet’: suolatut ja kuivat cocktailpalat, tärkkelyspohjaiset, saksanpähkinästä tai hasselpähkinästä valmistetut, pakatut, tiettyjä aromeja sisältävät |
| --- | --- |

—

’välipalaelintarvikkeet’: suolatut ja kuivat cocktailpalat, tärkkelyspohjaiset, saksanpähkinästä tai hasselpähkinästä valmistetut, pakatut, tiettyjä aromeja sisältävät

200 mg/kg

Leipomotuotteet ja makeiset

— lisättyä sokeria sisältämättömät leipomotuotteet

1000 mg/kg

| — | vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät leipomotuotteet, kaakaosta tai kuivatuista hedelmistä valmistetut |
| --- | --- |

—

vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät leipomotuotteet, kaakaosta tai kuivatuista hedelmistä valmistetut

800 mg/kg

| — | vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät leipomotuotteet, tärkkelyspohjaiset |
| --- | --- |

—

vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät leipomotuotteet, tärkkelyspohjaiset

1000 mg/kg

— lisättyä sokeria sisältämättömät jäätelötötteröt ja -vohvelikeksit

800 mg/kg

— Essoblaten

800 mg/kg

| — | vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät levitteet, jotka on valmistettu kaakaosta, maidosta, kuivatuista hedelmistä tai rasvoista |
| --- | --- |

—

vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät levitteet, jotka on valmistettu kaakaosta, maidosta, kuivatuista hedelmistä tai rasvoista

400 mg/kg

| — | vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät aamiaisviljavalmisteet, jotka sisältävät kuitua yli 15 % ja lesettä vähintään 20 % |
| --- | --- |

—

vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät aamiaisviljavalmisteet, jotka sisältävät kuitua yli 15 % ja lesettä vähintään 20 %

400 mg/kg

| — | lisättyä sokeria sisältämättömät hengityksen raikastamiseen käytettävät erityisen pienikokoiset makeiset |
| --- | --- |

—

lisättyä sokeria sisältämättömät hengityksen raikastamiseen käytettävät erityisen pienikokoiset makeiset

2400 mg/kg

| — | lisättyä sokeria sisältämättömät virkistävät, voimakasmakuiset kurkkupastillit |
| --- | --- |

—

lisättyä sokeria sisältämättömät virkistävät, voimakasmakuiset kurkkupastillit

1000 mg/kg

— lisättyä sokeria sisältämätön purukumi

3000 mg/kg

— vähäkaloriset tablettien muodossa olevat makeiset

200 mg/kg

— siideri ja päärynäviini

50 mg/l

| — | oluen, siiderin, päärynäviinin, väkiviinan tai viinin ja alkoholittomien juomien sekoituksesta koostuvat juomat |
| --- | --- |

—

oluen, siiderin, päärynäviinin, väkiviinan tai viinin ja alkoholittomien juomien sekoituksesta koostuvat juomat

250 mg/l

— alkoholijuomat, joiden alkoholipitoisuus on alle 15 tilavuusprosenttia

250 mg/l

| — | alkoholiton olut tai olut, jonka alkoholipitoisuus on enintään 1,2 tilavuusprosenttia |
| --- | --- |

—

alkoholiton olut tai olut, jonka alkoholipitoisuus on enintään 1,2 tilavuusprosenttia

250 mg/l

| — | ’bière de table / Tafelbier / Table Beer’ (joka sisältää enintään 6 prosenttia kantavierrettä), paitsi ’Obergäriges Einfachbier’ |
| --- | --- |

—

’bière de table / Tafelbier / Table Beer’ (joka sisältää enintään 6 prosenttia kantavierrettä), paitsi ’Obergäriges Einfachbier’

250 mg/l

| — | oluet, joiden vähimmäishappoisuus on 30 milliekvivalenttia NaOH:na ilmaistuna |
| --- | --- |

—

oluet, joiden vähimmäishappoisuus on 30 milliekvivalenttia NaOH:na ilmaistuna

250 mg/l

— oud bruin -tyyppiset tummat oluet

250 mg/l

— vähäkalorinen olut

10 mg/l

— vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät syötävät jäät

320 mg/kg

| — | vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät hedelmät, jotka ovat tölkissä tai purkissa |
| --- | --- |

—

vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät hedelmät, jotka ovat tölkissä tai purkissa

400 mg/kg

— vähäkaloriset hillot, hyytelöt ja marmeladit

400 mg/kg

— vähäkaloriset hedelmä- ja vihannesvalmisteet

400 mg/kg

— hapanimelät hedelmä- ja vihannessäilykkeet

180 mg/kg

— Feinkostsalat

140 mg/kg

| — | hapanimelät kalatäyssäilykkeet ja — puolisäilykkeet sekä mausteliemessä olevat kalat, äyriäiset ja nilviäiset |
| --- | --- |

—

hapanimelät kalatäyssäilykkeet ja — puolisäilykkeet sekä mausteliemessä olevat kalat, äyriäiset ja nilviäiset

120 mg/kg

— vähäkaloriset keitot

45 mg/l

— kastikkeet

450 mg/kg

— sinappi

140 mg/kg

— erityisravinnoksi tarkoitetut konditoriatuotteet

700 mg/kg

| — | laihdutukseen tarkoitetut vähäenergiaiset elintarvikkeet sellaisina kuin ne määritellään direktiivissä 1996/8/EY |
| --- | --- |

—

laihdutukseen tarkoitetut vähäenergiaiset elintarvikkeet sellaisina kuin ne määritellään direktiivissä 1996/8/EY

320 mg/kg

| — | ruokavaliovalmisteet erityisiin lääkinnällisiin tarkoituksiin, sellaisina kuin ne määritellään direktiivissä 1999/21/EY |
| --- | --- |

—

ruokavaliovalmisteet erityisiin lääkinnällisiin tarkoituksiin, sellaisina kuin ne määritellään direktiivissä 1999/21/EY

400 mg/kg

| — | nestemäiset ravintolisät sellaisina kuin ne määritellään direktiivissä 2002/46/EY |
| --- | --- |

—

nestemäiset ravintolisät sellaisina kuin ne määritellään direktiivissä 2002/46/EY

240 mg/l

| — | kiinteät ravintolisät sellaisina kuin ne määritellään direktiivissä 2002/46/EY, |
| --- | --- |

—

kiinteät ravintolisät sellaisina kuin ne määritellään direktiivissä 2002/46/EY,

800 mg/kg

| — | vitamiini- ja/tai kivennäisainepohjaiset ravintolisät siirappina tai pureskeltavassa muodossa sellaisina kuin ne määritellään direktiivissä 2002/46/EY, |
| --- | --- |

—

vitamiini- ja/tai kivennäisainepohjaiset ravintolisät siirappina tai pureskeltavassa muodossa sellaisina kuin ne määritellään direktiivissä 2002/46/EY,

2400 mg/kg

| EY:n nro | Nimi | Elintarvikkeet | Enimmäis-määrät
   (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| E 962 | Aspartaamin asesulfaamisuola | | |
| Alkoholittomat juomat | |
| — | maustetut juomat, vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät, vesipohjaiset |

EY:n nro

Nimi

Elintarvikkeet

Enimmäis-määrät
   (1)

E 962

Aspartaamin asesulfaamisuola

Alkoholittomat juomat

—

maustetut juomat, vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät, vesipohjaiset

350 mg/l (a)

| — | vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät juomat, jotka on valmistettu maidosta tai sen johdannaisista tai hedelmämehuista |
| --- | --- |

—

vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät juomat, jotka on valmistettu maidosta tai sen johdannaisista tai hedelmämehuista

350 mg/l (a)

Jälkiruoat tai niiden kaltaiset tuotteet

| — | maustetut jälkiruoat, vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät, vesi-pohjaiset |
| --- | --- |

—

maustetut jälkiruoat, vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät, vesi-pohjaiset

350 mg/kg (a)

| — | vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät valmisteet, jotka on tehty maidosta tai sen johdannaisista |
| --- | --- |

—

vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät valmisteet, jotka on tehty maidosta tai sen johdannaisista

350 mg/kg(a)

| — | vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät jälkiruoat, hedelmistä ja vihanneksista valmistetut |
| --- | --- |

—

vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät jälkiruoat, hedelmistä ja vihanneksista valmistetut

350 mg/kg (a)

| — | vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät jälkiruoat, munista valmistetut |
| --- | --- |

—

vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät jälkiruoat, munista valmistetut

350 mg/kg (a)

| — | vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät jälkiruoat, viljasta valmistetut |
| --- | --- |

—

vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät jälkiruoat, viljasta valmistetut

350 mg/kg (a)

| — | vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät jälkiruoat, rasvapohjaiset |
| --- | --- |

—

vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät jälkiruoat, rasvapohjaiset

350 mg/kg (a)

| — | ’välipalaelintarvikkeet’: suolatut ja kuivat cocktailpalat, tärkkelyspohjaiset, saksan-pähkinästä tai hasselpähkinästä valmistetut, pakatut, tiettyjä aromeja sisältävät |
| --- | --- |

—

’välipalaelintarvikkeet’: suolatut ja kuivat cocktailpalat, tärkkelyspohjaiset, saksan-pähkinästä tai hasselpähkinästä valmistetut, pakatut, tiettyjä aromeja sisältävät

500 mg/kg (b)

Leipomotuotteet ja makeiset

— lisättyä sokeria sisältämättömät leipomo-tuotteet

500 mg/kg (a)

| — | vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät leipomotuotteet, kaakaosta tai kuivatuista hedelmistä valmistetut |
| --- | --- |

—

vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät leipomotuotteet, kaakaosta tai kuivatuista hedelmistä valmistetut

500 mg/kg (a)

| — | vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät leipomotuotteet, tärkkelyspohjaiset |
| --- | --- |

—

vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät leipomotuotteet, tärkkelyspohjaiset

1000 mg/kg (a)

— Essoblaten

1000 mg/kg (b)

| — | vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät levitteet, jotka on valmistettu kaakaosta, maidosta, kuivatuista hedelmistä tai rasvoista |
| --- | --- |

—

vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät levitteet, jotka on valmistettu kaakaosta, maidosta, kuivatuista hedelmistä tai rasvoista

1000 mg/kg (b)

| — | vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät aamiaisviljavalmisteet, jotka sisältävät kuitua yli 15 % ja lesettä vähintään 20 % |
| --- | --- |

—

vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät aamiaisviljavalmisteet, jotka sisältävät kuitua yli 15 % ja lesettä vähintään 20 %

1000 mg/kg (b)

| — | lisättyä sokeria sisältämättömät, hengityksen raikastamiseen käytettävät erityisen pienikokoiset makeiset |
| --- | --- |

—

lisättyä sokeria sisältämättömät, hengityksen raikastamiseen käytettävät erityisen pienikokoiset makeiset

2500 mg/kg (a)

— lisättyä sokeria sisältämätön purukumi

2000 mg/kg (a)

— siideri ja päärynäviini

350 mg/l (a)

| — | oluen, siiderin, päärynäviinin, väki-viinan tai viinin ja alkoholittomien juomien sekoituksesta koostuvat juomat |
| --- | --- |

—

oluen, siiderin, päärynäviinin, väki-viinan tai viinin ja alkoholittomien juomien sekoituksesta koostuvat juomat

350 mg/l (a)

— alkoholijuomat, joiden alkoholi-pitoisuus on alle 15 tilavuusprosenttia

350 mg/l (a)

| — | alkoholiton olut tai olut, jonka alkoholipitoisuus on enintään 1,2 tilavuusprosenttia |
| --- | --- |

—

alkoholiton olut tai olut, jonka alkoholipitoisuus on enintään 1,2 tilavuusprosenttia

350 mg/l (a)

| — | ’bière de table / Tafelbier / Table Beer’ (joka sisältää enintään 6 prosenttia kantavierrettä), paitsi ’Obergäriges Einfachbier’ |
| --- | --- |

—

’bière de table / Tafelbier / Table Beer’ (joka sisältää enintään 6 prosenttia kantavierrettä), paitsi ’Obergäriges Einfachbier’

350 mg/l (a)

| — | oluet, joiden vähimmäishappoisuus on 30 milliekvivalenttia NaOH:na ilmaistuna |
| --- | --- |

—

oluet, joiden vähimmäishappoisuus on 30 milliekvivalenttia NaOH:na ilmaistuna

350 mg/l (a)

— oud bruin -tyyppiset tummat oluet

350 mg/l (a)

— vähäkalorinen olut

25 mg/l (b)

— vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät syötävät jäät

800 mg/kg (b)

| — | vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät hedelmät, jotka ovat tölkissä tai purkissa |
| --- | --- |

—

vähäkaloriset tai lisättyä sokeria sisältämättömät hedelmät, jotka ovat tölkissä tai purkissa

350 mg/kg (a)

— vähäkaloriset hillot, hyytelöt ja marmeladit

1000 mg/kg (b)

— vähäkaloriset hedelmä- ja vihannesvalmisteet

350 mg/kg (a)

— hapanimelät hedelmä- ja vihannessäilykkeet

200 mg/kg (a)

— Feinkostsalat

350 mg/kg (b)

| — | hapanimelät kalatäyssäilykkeet ja -puolisäilykkeet sekä mausteliemessä olevat kalat, äyriäiset ja nilviäiset |
| --- | --- |

—

hapanimelät kalatäyssäilykkeet ja -puolisäilykkeet sekä mausteliemessä olevat kalat, äyriäiset ja nilviäiset

200 mg/kg (a)

— vähäkaloriset keitot

110 mg/l (b)

— kastikkeet

350 mg/kg (b)

— sinappi

350 mg/kg (b)

— erityisravinnoksi tarkoitetut konditoriatuotteet

1000 mg/kg (a)

| — | laihdutukseen tarkoitetut vähäenergiaiset elintarvikkeet sellaisina kuin ne määritellään direktiivissä 1996/8/EY |
| --- | --- |

—

laihdutukseen tarkoitetut vähäenergiaiset elintarvikkeet sellaisina kuin ne määritellään direktiivissä 1996/8/EY

450 mg/kg (a)

| — | ruokavaliovalmisteet erityisiin lääkinnällisiin tarkoituksiin, sellaisina kuin ne määritellään direktiivissä 1999/21/EY |
| --- | --- |

—

ruokavaliovalmisteet erityisiin lääkinnällisiin tarkoituksiin, sellaisina kuin ne määritellään direktiivissä 1999/21/EY

450 mg/kg (a)

| — | nestemäiset ravintolisät sellaisina kuin ne määritellään direktiivissä 2002/46/EY, |
| --- | --- |

—

nestemäiset ravintolisät sellaisina kuin ne määritellään direktiivissä 2002/46/EY,

350 mg/l (a)

| — | kiinteät ravintolisät sellaisina kuin ne määritellään direktiivissä 2002/46/EY, |
| --- | --- |

—

kiinteät ravintolisät sellaisina kuin ne määritellään direktiivissä 2002/46/EY,

350 mg/kg (a)

| — | vitamiini- ja/tai kivennäisainepohjaiset ravintolisät siirappina tai pureskeltavassa muodossa sellaisina kuin ne määritellään direktiivissä 2002/46/EY |
| --- | --- |

—

vitamiini- ja/tai kivennäisainepohjaiset ravintolisät siirappina tai pureskeltavassa muodossa sellaisina kuin ne määritellään direktiivissä 2002/46/EY

2000 mg/kg (a)

---

(1)  Aspartaamin asesulfaamisuolan enimmäismäärät on määritetty sen rakenneosien eli aspartaamin (E 951) ja asesulfaami-K:n (E 950) enimmäismäärien perusteella. Aspartaamin (E 951) ja asesulfaami-K:n (E 950) enimmäismäärät eivät kuitenkaan saa ylittyä, kun aspartaamin asesulfaamisuolaa käytetään joko yksin tai yhdessä E 950:n tai E951:n kanssa. Tämän sarakkeen raja-arvot ilmaistaan joko a) asesulfaami-K-ekvivalentteina tai b) aspartaami-ekvivalentteina.”

P5_TA(2003)0446

Moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettava vakuutus *** I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettavaa vakuutusta koskevien neuvoston direktiivien 72/166/ETY, 84/5/ETY, 88/357/ETY ja 90/232/ETY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/26/EY muuttamisesta (KOM(2002) 244 — C5-0269/2002 — 2002/0124(COD))

(Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2002) 244 (1)), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2002) 244 (1)),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 47, 55 ja 95 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C5-0269/2002), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 47, 55 ja 95 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C5-0269/2002),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnan mietinnön (A5-0346/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnan mietinnön (A5-0346/2003),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EYVL C 227 E, 24.9.2002, s. 387.

P5_TC1-COD(2002)0124

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 22. lokakuuta 2003, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/.../EY antamiseksi moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettavaa vakuutusta koskevien neuvoston direktiivien 72/166/ETY, 84/5/ETY, 88/357/ETY ja 90/232/ETY sekä direktiivin 2000/26/EY muuttamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 47 artiklan 2 kohdan ensimmäisen ja kolmannen virkkeen, 55 artiklan sekä 95 artiklan 1 kohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen (1),

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettava vakuutus (liikennevakuutus) on erityisen tärkeä Euroopan kansalaisille sekä vakuutuksenottajina että vahingon kärsijöinä. Se on merkittävä myös vakuutusyrityksille, sillä liikennevakuutukset ovat keskeinen osa yhteisön vahinkovakuutustoimintaa. Liikennevakuutus vaikuttaa myös henkilöjen ja ajoneuvojen vapaaseen liikkuvuuteen. Liikennevakuutuksen yhtenäismarkkinoiden vahvistamisen ja vakiinnuttamisen olisi oltava yhteisön toiminnan keskeinen tavoite rahoituspalvelujen alalla. |
| --- | --- |

(1)

Moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettava vakuutus (liikennevakuutus) on erityisen tärkeä Euroopan kansalaisille sekä vakuutuksenottajina että vahingon kärsijöinä. Se on merkittävä myös vakuutusyrityksille, sillä liikennevakuutukset ovat keskeinen osa yhteisön vahinkovakuutustoimintaa. Liikennevakuutus vaikuttaa myös henkilöjen ja ajoneuvojen vapaaseen liikkuvuuteen. Liikennevakuutuksen yhtenäismarkkinoiden vahvistamisen ja vakiinnuttamisen olisi oltava yhteisön toiminnan keskeinen tavoite rahoituspalvelujen alalla.

| (2) | Moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettavaa vakuutusta ja vakuuttamisvelvollisuuden voimaansaattamista koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 24 päivänä huhtikuuta 1972 annetulla neuvoston direktiivillä 72/166/ETY (4), moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettavaa vakuutusta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 30 päivänä joulukuuta 1983 annetulla toisella neuvoston direktiivillä 84/5/ETY (5), moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettavaa vakuutusta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 14 päivänä toukokuuta 1990 annetulla kolmannella neuvoston direktiivillä 90/232/ETY (6) ja moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettavaa vakuutusta koskevien jäsenvaltioiden lainsäädäntöjen lähentämisestä ja neuvoston direktiivien 73/239/ETY ja 88/357/ETY muuttamisesta 16 päivänä toukokuuta 2000 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2000/26/EY (neljäs liikennevakuutusdirektiivi) (7) on jo edistetty huomattavasti yhtenäistämistä. |
| --- | --- |

(2)

Moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettavaa vakuutusta ja vakuuttamisvelvollisuuden voimaansaattamista koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 24 päivänä huhtikuuta 1972 annetulla neuvoston direktiivillä 72/166/ETY (4), moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettavaa vakuutusta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 30 päivänä joulukuuta 1983 annetulla toisella neuvoston direktiivillä 84/5/ETY (5), moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettavaa vakuutusta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 14 päivänä toukokuuta 1990 annetulla kolmannella neuvoston direktiivillä 90/232/ETY (6) ja moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettavaa vakuutusta koskevien jäsenvaltioiden lainsäädäntöjen lähentämisestä ja neuvoston direktiivien 73/239/ETY ja 88/357/ETY muuttamisesta 16 päivänä toukokuuta 2000 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2000/26/EY (neljäs liikennevakuutusdirektiivi) (7) on jo edistetty huomattavasti yhtenäistämistä.

| (3) | On tarpeen ajantasaistaa ja kehittää yhteisön liikennevakuutusjärjestelmää. Tämä tarve on vahvistettu vakuutusalan edustajien, kuluttajien ja vahingon kärsijöiden yhdistysten kuulemisissa. |
| --- | --- |

(3)

On tarpeen ajantasaistaa ja kehittää yhteisön liikennevakuutusjärjestelmää. Tämä tarve on vahvistettu vakuutusalan edustajien, kuluttajien ja vahingon kärsijöiden yhdistysten kuulemisissa.

| (4) | Perävaunullisen ajoneuvon aiheuttaman vahingon selvittäminen estyy käytännössä usein, sillä vaikka perävaunun rekisterikilpi on tiedossa, vetoajoneuvoa ja sen vakuutuksen antajaa ei saada selville. Tämän vuoksi on syytä yhdenmukaistaa jäsenvaltioiden toisistaan poikkeavat määräykset ja rinnastaa perävaunu ajoneuvoon. Tätä varten tarvitaan perävaunun määritelmä. |
| --- | --- |

(4)

Perävaunullisen ajoneuvon aiheuttaman vahingon selvittäminen estyy käytännössä usein, sillä vaikka perävaunun rekisterikilpi on tiedossa, vetoajoneuvoa ja sen vakuutuksen antajaa ei saada selville. Tämän vuoksi on syytä yhdenmukaistaa jäsenvaltioiden toisistaan poikkeavat määräykset ja rinnastaa perävaunu ajoneuvoon. Tätä varten tarvitaan perävaunun määritelmä.

| (5) | Jotta estetään direktiivin 72/166/ETY säännösten virheelliset tulkinnat ja helpotetaan vakuutusturvan hankkimista väliaikaisin rekisterikilvin varustetuille ajoneuvoille, ajoneuvon pysyvän kotipaikan määritelmän olisi viitattava sen valtion alueeseen, jonka antama rekisterikilpi ajoneuvossa on, riippumatta siitä, onko kilpi pysyvä vai väliaikainen. |
| --- | --- |

(5)

Jotta estetään direktiivin 72/166/ETY säännösten virheelliset tulkinnat ja helpotetaan vakuutusturvan hankkimista väliaikaisin rekisterikilvin varustetuille ajoneuvoille, ajoneuvon pysyvän kotipaikan määritelmän olisi viitattava sen valtion alueeseen, jonka antama rekisterikilpi ajoneuvossa on, riippumatta siitä, onko kilpi pysyvä vai väliaikainen.

| (6) | Väärennetyin tai laittomin rekisterikilvin varustettujen ajoneuvojen pysyväksi kotipaikaksi katsotaan direktiivin 72/166/ETY mukaan kyseiset kilvet myöntäneen jäsenvaltion alue. Tämä sääntö usein merkitsee sitä, että kansallisten toimistojen on vastattava sellaisten liikennevahinkojen taloudellisista seurauksista, joilla ei ole mitään yhteyttä jäsenvaltioon, johon ne ovat sijoittautuneet. Vaikka tarkoitus ei ole muuttaa yleisperiaatetta, jonka mukaan ajoneuvon pysyvä kotipaikka määräytyy rekisterikilpien perusteella, olisi kuitenkin vahvistettava erityissääntö tilanteisiin, joissa vahingon on aiheuttanut rekisterikilvetön ajoneuvo tai ajoneuvo, jonka rekisterikilpi ei vastaa tai ei enää vastaa kyseistä ajoneuvoa. Tässä tapauksessa ja yksinomaan korvausvaatimuksen selvittämistä varten ajoneuvon pysyväksi kotipaikaksi olisi katsottava sen jäsenvaltion alue, jossa vahinko on aiheutunut. |
| --- | --- |

(6)

Väärennetyin tai laittomin rekisterikilvin varustettujen ajoneuvojen pysyväksi kotipaikaksi katsotaan direktiivin 72/166/ETY mukaan kyseiset kilvet myöntäneen jäsenvaltion alue. Tämä sääntö usein merkitsee sitä, että kansallisten toimistojen on vastattava sellaisten liikennevahinkojen taloudellisista seurauksista, joilla ei ole mitään yhteyttä jäsenvaltioon, johon ne ovat sijoittautuneet. Vaikka tarkoitus ei ole muuttaa yleisperiaatetta, jonka mukaan ajoneuvon pysyvä kotipaikka määräytyy rekisterikilpien perusteella, olisi kuitenkin vahvistettava erityissääntö tilanteisiin, joissa vahingon on aiheuttanut rekisterikilvetön ajoneuvo tai ajoneuvo, jonka rekisterikilpi ei vastaa tai ei enää vastaa kyseistä ajoneuvoa. Tässä tapauksessa ja yksinomaan korvausvaatimuksen selvittämistä varten ajoneuvon pysyväksi kotipaikaksi olisi katsottava sen jäsenvaltion alue, jossa vahinko on aiheutunut.

| (7) | Direktiivissä 72/166/ETY mainitun pistokoe-käsitteen tulkinnan ja soveltamisen helpottamiseksi asiaa koskevaa säännöstä olisi selkeytettävä. Liikennevakuutusten järjestelmällistä tarkastamista koskevaa kieltoa olisi sovellettava ajoneuvoihin, joiden pysyvä kotipaikka on toisen jäsenvaltion alueella, ja ajoneuvoihin, joiden pysyvä kotipaikka on kolmannen maan alueella ja jotka tulevat toisen jäsenvaltion alueelta. Vakuutusten tarkastaminen voidaan sallia, jos tarkastukset eivät ole järjestelmällisiä tai syrjiviä ja jos ne toteutetaan osana poliisin
  valvontaa
  . |
| --- | --- |

(7)

Direktiivissä 72/166/ETY mainitun pistokoe-käsitteen tulkinnan ja soveltamisen helpottamiseksi asiaa koskevaa säännöstä olisi selkeytettävä. Liikennevakuutusten järjestelmällistä tarkastamista koskevaa kieltoa olisi sovellettava ajoneuvoihin, joiden pysyvä kotipaikka on toisen jäsenvaltion alueella, ja ajoneuvoihin, joiden pysyvä kotipaikka on kolmannen maan alueella ja jotka tulevat toisen jäsenvaltion alueelta. Vakuutusten tarkastaminen voidaan sallia, jos tarkastukset eivät ole järjestelmällisiä tai syrjiviä ja jos ne toteutetaan osana poliisin
  valvontaa
  .

| (8) | Direktiivi 72/166/ETY sallii jäsenvaltioiden tietyissä tapauksissa poiketa moottoriajoneuvojen yleisestä vakuuttamisvelvollisuudesta. Eräissä näissä tapauksissa jäsenvaltioiden on varmistettava korvausten maksaminen toisen jäsenvaltion alueella aiheutuneesta vahingosta. Tällainen poikkeus, joka ei vaaranna vahingon kärsineiden suojaa, olisi säilytettävä. Toisissa tapauksissa poikkeusta soveltava jäsenvaltio ei ole velvollinen maksamaan korvausta ulkomailla aiheutuneesta liikennevahingosta kärsineelle, niin kauan kuin muut jäsenvaltiot saavat vaatia voimassa olevaa vihreää korttia tai rajavakuutussopimusta ajoneuvon tullessa niiden alueelle. Koska tarkastukset yhteisön sisärajoilla on lopetettu, korvausten maksu vahingon kärsineille tällaisten vakuuttamattomien ajoneuvojen ulkomailla aiheuttamista liikennevahingoista ei ole enää taattu. Poikkeuksia direktiivissä 72/166/ETY säädetyissä tapauksissa ei tulisi enää sallia. Direktiivin 2000/26/EY vastaavat säännökset olisi poistettava. |
| --- | --- |

(8)

Direktiivi 72/166/ETY sallii jäsenvaltioiden tietyissä tapauksissa poiketa moottoriajoneuvojen yleisestä vakuuttamisvelvollisuudesta. Eräissä näissä tapauksissa jäsenvaltioiden on varmistettava korvausten maksaminen toisen jäsenvaltion alueella aiheutuneesta vahingosta. Tällainen poikkeus, joka ei vaaranna vahingon kärsineiden suojaa, olisi säilytettävä. Toisissa tapauksissa poikkeusta soveltava jäsenvaltio ei ole velvollinen maksamaan korvausta ulkomailla aiheutuneesta liikennevahingosta kärsineelle, niin kauan kuin muut jäsenvaltiot saavat vaatia voimassa olevaa vihreää korttia tai rajavakuutussopimusta ajoneuvon tullessa niiden alueelle. Koska tarkastukset yhteisön sisärajoilla on lopetettu, korvausten maksu vahingon kärsineille tällaisten vakuuttamattomien ajoneuvojen ulkomailla aiheuttamista liikennevahingoista ei ole enää taattu. Poikkeuksia direktiivissä 72/166/ETY säädetyissä tapauksissa ei tulisi enää sallia. Direktiivin 2000/26/EY vastaavat säännökset olisi poistettava.

| (9) | Direktiivin 72/166/ETY 4 artiklan b kohdassa mainittuihin tietyntyyppisiin ajoneuvoihin kuuluvat myös sellaiset ajoneuvot, joita käytetään vain hyvin rajoitetusti yleisessä maantieliikenteessä. Näihin ajoneuvoihin kuuluvat erityisesti sellaiset maa- ja metsätaloudessa käytettävät perävaunut sekä liikkuvat työkoneet, joiden ei vaadita olevan hyväksyttyjä liikenteeseen. Tällaisia ajoneuvoja ei tarvitse rekisteröidä muuten. |
| --- | --- |

(9)

Direktiivin 72/166/ETY 4 artiklan b kohdassa mainittuihin tietyntyyppisiin ajoneuvoihin kuuluvat myös sellaiset ajoneuvot, joita käytetään vain hyvin rajoitetusti yleisessä maantieliikenteessä. Näihin ajoneuvoihin kuuluvat erityisesti sellaiset maa- ja metsätaloudessa käytettävät perävaunut sekä liikkuvat työkoneet, joiden ei vaadita olevan hyväksyttyjä liikenteeseen. Tällaisia ajoneuvoja ei tarvitse rekisteröidä muuten.

| (10) | Vaatimuksen esittämisestä aiheutuvat kustannukset ovat yleensä vahinkoasian käsittelyn kannalta välttämättömiä. Ne ovat osa vahinkoa ja koostuvat vahinkoa kärsineen kustannuksista (puhelinlaskut, postimaksut jne.) sekä lääketieteellisistä ja teknisistä asiantuntijalausunnoista, tuomioistuinten ulkopuolisesta oikeudellisesta neuvonnasta, asianajajapalkkiosta ja oikeudenkäyntikuluista aiheutuvista kustannuksista. Kustannukset on korvattava, jos ne ovat välttämättömiä ja kohtuullisia. Ne ovat yleensä välttämättömiä, kun liikennevahinko on tapahtunut toisessa maassa. |
| --- | --- |

(10)

Vaatimuksen esittämisestä aiheutuvat kustannukset ovat yleensä vahinkoasian käsittelyn kannalta välttämättömiä. Ne ovat osa vahinkoa ja koostuvat vahinkoa kärsineen kustannuksista (puhelinlaskut, postimaksut jne.) sekä lääketieteellisistä ja teknisistä asiantuntijalausunnoista, tuomioistuinten ulkopuolisesta oikeudellisesta neuvonnasta, asianajajapalkkiosta ja oikeudenkäyntikuluista aiheutuvista kustannuksista. Kustannukset on korvattava, jos ne ovat välttämättömiä ja kohtuullisia. Ne ovat yleensä välttämättömiä, kun liikennevahinko on tapahtunut toisessa maassa.

| (11) | Jäsenvaltioiden velvollisuus taata tietyt vastuurajat ylittävä vakuutusturva on tärkeä tekijä vahingon kärsineiden suojan varmistamisessa. Direktiivillä 84/5/ETY säädetyt vastuun vähimmäismäärät olisi ajanmukaistettava inflaation huomioon ottamiseksi, mutta myös niiden reaaliarvoa olisi korotettava vahingon kärsineiden suojan parantamiseksi. Lisäksi olisi kumottava nykyiset henkilövahinkojen vahinkotapauskohtaiset vastuun vähimmäismäärät, kun vahingon kärsineitä on useampia, sekä omaisuus- ja henkilövahinkojen yhteinen vastuumäärä, sillä ne vähentävät vahingon kärsineiden todellista vakuutusturvaa tietyissä vahingoissa. |
| --- | --- |

(11)

Jäsenvaltioiden velvollisuus taata tietyt vastuurajat ylittävä vakuutusturva on tärkeä tekijä vahingon kärsineiden suojan varmistamisessa. Direktiivillä 84/5/ETY säädetyt vastuun vähimmäismäärät olisi ajanmukaistettava inflaation huomioon ottamiseksi, mutta myös niiden reaaliarvoa olisi korotettava vahingon kärsineiden suojan parantamiseksi. Lisäksi olisi kumottava nykyiset henkilövahinkojen vahinkotapauskohtaiset vastuun vähimmäismäärät, kun vahingon kärsineitä on useampia, sekä omaisuus- ja henkilövahinkojen yhteinen vastuumäärä, sillä ne vähentävät vahingon kärsineiden todellista vakuutusturvaa tietyissä vahingoissa.

| (12) | Direktiivin 84/5/ETY 1 artiklan 2 kohdan tarkistaminen on tarpeen, koska se on ollut voimassa jo lähes kaksikymmentä vuotta. Osa vakuutusalasta torjuu rajattoman katteen, koska siitä aiheutuisi huomattavia taseteknisiä riskejä. Henkilövahinkojen vähimmäisvastuumäärä olisi vahvistettava sellaiseksi, että vakavia vammoja saaneilla vahingon kärsineillä on riittävä suoja. On pidettävä erittäin harvinaisena, että yhdestä liikennevahingosta aiheutuisi kahta tai useampaa vakavien vammojen tapausta. Tämän vuoksi vaikuttaa asianmukaiselta vahvistaa vähimmäisvastuumääräksi 5 000 000 euroa liikennevahinkoa kohden. Omaisuusvahinkojen vähimmäisvastuumäärässä on otettava huomioon tapaukset, joissa vahingot voivat olla mittavia. Tämän vuoksi vaikuttaa asianmukaiselta vahvistaa vähimmäisvastuumääräksi 2 000 000 euroa. |
| --- | --- |

(12)

Direktiivin 84/5/ETY 1 artiklan 2 kohdan tarkistaminen on tarpeen, koska se on ollut voimassa jo lähes kaksikymmentä vuotta. Osa vakuutusalasta torjuu rajattoman katteen, koska siitä aiheutuisi huomattavia taseteknisiä riskejä. Henkilövahinkojen vähimmäisvastuumäärä olisi vahvistettava sellaiseksi, että vakavia vammoja saaneilla vahingon kärsineillä on riittävä suoja. On pidettävä erittäin harvinaisena, että yhdestä liikennevahingosta aiheutuisi kahta tai useampaa vakavien vammojen tapausta. Tämän vuoksi vaikuttaa asianmukaiselta vahvistaa vähimmäisvastuumääräksi 5 000 000 euroa liikennevahinkoa kohden. Omaisuusvahinkojen vähimmäisvastuumäärässä on otettava huomioon tapaukset, joissa vahingot voivat olla mittavia. Tämän vuoksi vaikuttaa asianmukaiselta vahvistaa vähimmäisvastuumääräksi 2 000 000 euroa.

| (13) | Sen varmistamiseksi, ettei vastuun vähimmäismäärä pienene ajan myötä, säännöksiin olisi lisättävä lauseke säännöllisistä tarkistuksista, jotka perustuvat yhdenmukaistetuista kuluttajahintaindekseistä 23 päivänä lokakuuta 1995annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2494/95 (8)
  mukaisesti Eurostatin laatimaan Euroopan kuluttajahintaindeksiin (EKHI). On tarpeen laatia tällaista tarkastusta koskevat menettelysäännöt. |
| --- | --- |

(13)

Sen varmistamiseksi, ettei vastuun vähimmäismäärä pienene ajan myötä, säännöksiin olisi lisättävä lauseke säännöllisistä tarkistuksista, jotka perustuvat yhdenmukaistetuista kuluttajahintaindekseistä 23 päivänä lokakuuta 1995annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2494/95 (8)
  mukaisesti Eurostatin laatimaan Euroopan kuluttajahintaindeksiin (EKHI). On tarpeen laatia tällaista tarkastusta koskevat menettelysäännöt.

| (14) | Direktiivin 84/5/ETY säännös, joka sallii jäsenvaltioiden petoksen estämiseksi rajoittaa korvausten maksamista tai vapauttaa korvauselin suorittamasta korvausta omaisuusvahingosta, jonka on aiheuttanut tuntematon ajoneuvo, voi eräissä tapauksissa estää vahingon kärsineitä saamasta oikeutettua korvausta. Tätä mahdollisuutta rajoittaa korvausta tai vapauttaa korvauksesta ei tulisi soveltaa tapauksissa, joissa sama onnettomuus on aiheuttanut omaisuusvahingon lisäksi vakavia henkilövahinkoja ja joissa petoksen riski on näin ollen vähäinen. Jokaisen jäsenvaltion olisi määriteltävä kansallisessa lainsäädännössään vakavien henkilövahinkojen käsite. |
| --- | --- |

(14)

Direktiivin 84/5/ETY säännös, joka sallii jäsenvaltioiden petoksen estämiseksi rajoittaa korvausten maksamista tai vapauttaa korvauselin suorittamasta korvausta omaisuusvahingosta, jonka on aiheuttanut tuntematon ajoneuvo, voi eräissä tapauksissa estää vahingon kärsineitä saamasta oikeutettua korvausta. Tätä mahdollisuutta rajoittaa korvausta tai vapauttaa korvauksesta ei tulisi soveltaa tapauksissa, joissa sama onnettomuus on aiheuttanut omaisuusvahingon lisäksi vakavia henkilövahinkoja ja joissa petoksen riski on näin ollen vähäinen. Jokaisen jäsenvaltion olisi määriteltävä kansallisessa lainsäädännössään vakavien henkilövahinkojen käsite.

| (15) | Direktiivin 84/5/ETY mukaisesti jäsenvaltiot voivat nykyään määrätä tietynsuuruisen omavastuun vahingon kärsineille, kun vakuuttamaton ajoneuvo aiheuttaa omaisuusvahingon. Tämä mahdollisuus alentaa perusteetta vahingon kärsineiden suojaa ja johtaa syrjintään verrattuna vahingon kärsineisiin muissa vahingoissa. Tätä mahdollisuutta ei tulisi enää sallia. |
| --- | --- |

(15)

Direktiivin 84/5/ETY mukaisesti jäsenvaltiot voivat nykyään määrätä tietynsuuruisen omavastuun vahingon kärsineille, kun vakuuttamaton ajoneuvo aiheuttaa omaisuusvahingon. Tämä mahdollisuus alentaa perusteetta vahingon kärsineiden suojaa ja johtaa syrjintään verrattuna vahingon kärsineisiin muissa vahingoissa. Tätä mahdollisuutta ei tulisi enää sallia.

| (16) | Muuta ensivakuutusta kuin henkivakuutusta koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta, säännöksistä, joilla helpotetaan palvelujen tarjoamisen vapauden tehokasta käyttämistä, sekä direktiivin 73/239/ETY muuttamisesta 22 päivänä heinäkuuta 1988 annettua toista neuvoston direktiiviä 88/357/ETY (9) olisi muutettava, jotta vakuutusyritysten sivukonttorit voisivat olla edustajia liikennevakuutustoiminnassa, kuten ne nykyisin jo ovat muilla vakuutustoiminnan aloilla. |
| --- | --- |

(16)

Muuta ensivakuutusta kuin henkivakuutusta koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta, säännöksistä, joilla helpotetaan palvelujen tarjoamisen vapauden tehokasta käyttämistä, sekä direktiivin 73/239/ETY muuttamisesta 22 päivänä heinäkuuta 1988 annettua toista neuvoston direktiiviä 88/357/ETY (9) olisi muutettava, jotta vakuutusyritysten sivukonttorit voisivat olla edustajia liikennevakuutustoiminnassa, kuten ne nykyisin jo ovat muilla vakuutustoiminnan aloilla.

| (17) | Ajoneuvon kaikkien matkustajien sisällyttäminen vakuutusturvan piiriin on nykyisen lainsäädännön huomattava saavutus. Tämä tavoite vaarantuu, jos kansallisessa lainsäädännössä suljetaan vakuutusturvan ulkopuolelle matkustajat, jotka tietävät tai joiden olisi pitänyt tietään ajoneuvon kuljettajan olleen alkoholin tai muun huumaavan aineen vaikutuksen alaisena liikennevahingon aiheutuessa. Matkustaja ei yleensä pysty arvioimaan asianmukaisesti kuljettajan päihtymyksen tasoa. Tavoitetta estää kuljettajia ajamasta huumaavien aineiden vaikutuksen alaisina ei saavuteta alentamalla vahinkoa kärsineiden matkustajien vakuutusturvaa. Matkustajien kuuluminen ajoneuvon pakollisen liikennevakuutuksen piiriin ei vaikuta matkustajien mahdolliseen vastuuseen kansallisen lainsäädännön nojalla eikä tietystä liikennevahingosta maksettavien vahingonkorvausten
  määrään
  . |
| --- | --- |

(17)

Ajoneuvon kaikkien matkustajien sisällyttäminen vakuutusturvan piiriin on nykyisen lainsäädännön huomattava saavutus. Tämä tavoite vaarantuu, jos kansallisessa lainsäädännössä suljetaan vakuutusturvan ulkopuolelle matkustajat, jotka tietävät tai joiden olisi pitänyt tietään ajoneuvon kuljettajan olleen alkoholin tai muun huumaavan aineen vaikutuksen alaisena liikennevahingon aiheutuessa. Matkustaja ei yleensä pysty arvioimaan asianmukaisesti kuljettajan päihtymyksen tasoa. Tavoitetta estää kuljettajia ajamasta huumaavien aineiden vaikutuksen alaisina ei saavuteta alentamalla vahinkoa kärsineiden matkustajien vakuutusturvaa. Matkustajien kuuluminen ajoneuvon pakollisen liikennevakuutuksen piiriin ei vaikuta matkustajien mahdolliseen vastuuseen kansallisen lainsäädännön nojalla eikä tietystä liikennevahingosta maksettavien vahingonkorvausten
  määrään
  .

| (18) | Jotkut
  vakuutusyritykset lisäävät vakuutussopimuksiin ehtoja, joiden perusteella sopimus kumoutuu, jos ajoneuvo on rekisteröintivaltion ulkopuolella määrättyä aikaa pidempään. Käytäntö on ristiriidassa direktiivissä 90/232/ETY vahvistetun periaatteen kanssa, jonka mukaan pakollisen liikennevakuutuksen on yhden vakuutusmaksun perusteella oltava voimassa koko yhteisössä. Olisi sen vuoksi täsmennettävä, että vakuutusturvan on oltava voimassa koko sopimuskauden ajan riippumatta siitä, onko ajoneuvo määrätyn ajan toisessa jäsenvaltiossa rajoittamatta kansallisen lainsäädännön mukaisia jäsenvaltioiden velvollisuuksia ajoneuvojen rekisteröinnin osalta. |
| --- | --- |

(18)

Jotkut
  vakuutusyritykset lisäävät vakuutussopimuksiin ehtoja, joiden perusteella sopimus kumoutuu, jos ajoneuvo on rekisteröintivaltion ulkopuolella määrättyä aikaa pidempään. Käytäntö on ristiriidassa direktiivissä 90/232/ETY vahvistetun periaatteen kanssa, jonka mukaan pakollisen liikennevakuutuksen on yhden vakuutusmaksun perusteella oltava voimassa koko yhteisössä. Olisi sen vuoksi täsmennettävä, että vakuutusturvan on oltava voimassa koko sopimuskauden ajan riippumatta siitä, onko ajoneuvo määrätyn ajan toisessa jäsenvaltiossa rajoittamatta kansallisen lainsäädännön mukaisia jäsenvaltioiden velvollisuuksia ajoneuvojen rekisteröinnin osalta.

| (19) | Olisi ryhdyttävä toimiin, joilla helpotetaan vakuutusturvan saamista toisesta jäsenvaltiosta toimitetulle ajoneuvolle silloin, kun ostaja on vastaanottanut ajoneuvon mutta ei ole vielä rekisteröinyt sitä määränpääjäsenvaltiossa. Olisi säädettävä tilapäinen poikkeus yleissäännöstä, jossa määritetään missä riski sijaitsee. Määränpääjäsenvaltiona on 30 päivän ajan ajoneuvon vastaanottamisesta pidettävä rekisteröintivaltion sijasta jäsenvaltiota, jossa riski sijaitsee. |
| --- | --- |

(19)

Olisi ryhdyttävä toimiin, joilla helpotetaan vakuutusturvan saamista toisesta jäsenvaltiosta toimitetulle ajoneuvolle silloin, kun ostaja on vastaanottanut ajoneuvon mutta ei ole vielä rekisteröinyt sitä määränpääjäsenvaltiossa. Olisi säädettävä tilapäinen poikkeus yleissäännöstä, jossa määritetään missä riski sijaitsee. Määränpääjäsenvaltiona on 30 päivän ajan ajoneuvon vastaanottamisesta pidettävä rekisteröintivaltion sijasta jäsenvaltiota, jossa riski sijaitsee.

| (20) | Sen, joka haluaa ottaa uuden liikennevakuutuksen toisesta vakuutusyrityksestä, olisi voitava osoittaa aikaisemman sopimuksensa vahingottomat kaudet tai aiheutuneiden liikennevahinkojen määrä. Vakuutussopimuksen päättyessä vakuutusyrityksen olisi toimitettava vakuutuksenottajalle todistus vahingottomista vuosista tai liikennevahinkojen määrästä viimeisten viiden vuoden ajalta rajoittamatta vakuutussopimuksen osapuolten oikeuksia sopia vakuutusmaksusta. |
| --- | --- |

(20)

Sen, joka haluaa ottaa uuden liikennevakuutuksen toisesta vakuutusyrityksestä, olisi voitava osoittaa aikaisemman sopimuksensa vahingottomat kaudet tai aiheutuneiden liikennevahinkojen määrä. Vakuutussopimuksen päättyessä vakuutusyrityksen olisi toimitettava vakuutuksenottajalle todistus vahingottomista vuosista tai liikennevahinkojen määrästä viimeisten viiden vuoden ajalta rajoittamatta vakuutussopimuksen osapuolten oikeuksia sopia vakuutusmaksusta.

| (21) | Liikenneonnettomuudessa vahinkoa kärsineiden asianmukaisen suojan varmistamiseksi jäsenvaltioiden ei pitäisi sallia omavastuuosuuden perimistä vahingon kärsineeltä. |
| --- | --- |

(21)

Liikenneonnettomuudessa vahinkoa kärsineiden asianmukaisen suojan varmistamiseksi jäsenvaltioiden ei pitäisi sallia omavastuuosuuden perimistä vahingon kärsineeltä.

| (22) | Oikeus vedota vakuutussopimukseen ja vaatia korvausta suoraan vakuutusyritykseltä on erittäin tärkeä liikenneonnettomuuden vahingon kärsijän kannalta. Direktiivissä 2000/26/EY on jo säännökset vahingon kärsijän oikeudesta vaatia korvausta suoraan vahinkovastuussa olevalta vakuutusyritykseltä sellaisessa liikenneonnettomuudessa, joka on aiheutunut sellaisen vakuutetun ajoneuvon käytöstä, jonka pysyvä kotipaikka on tuossa jäsenvaltiossa. Korvausten tehokkaan ja nopean käsittelyn helpottamiseksi ja kalliiden oikeuskäsittelyjen välttämiseksi tämä oikeus olisi laajennettava koskemaan kaikkia liikenneonnettomuuksien vahingon kärsijöitä. |
| --- | --- |

(22)

Oikeus vedota vakuutussopimukseen ja vaatia korvausta suoraan vakuutusyritykseltä on erittäin tärkeä liikenneonnettomuuden vahingon kärsijän kannalta. Direktiivissä 2000/26/EY on jo säännökset vahingon kärsijän oikeudesta vaatia korvausta suoraan vahinkovastuussa olevalta vakuutusyritykseltä sellaisessa liikenneonnettomuudessa, joka on aiheutunut sellaisen vakuutetun ajoneuvon käytöstä, jonka pysyvä kotipaikka on tuossa jäsenvaltiossa. Korvausten tehokkaan ja nopean käsittelyn helpottamiseksi ja kalliiden oikeuskäsittelyjen välttämiseksi tämä oikeus olisi laajennettava koskemaan kaikkia liikenneonnettomuuksien vahingon kärsijöitä.

| (23) | Vahingonkorvausvaatimuksen esittämistä koskevan oikeuden vanhentumisesta säädetään Euroopan unionissa hyvin eri tavoin. Lakisääteinen vanhentumisaika vaihtelee yhdestä vuodesta (Espanja) kahteen (Italia), kolmeen (Saksa, Itävalta, Suomi ja Portugali), viiteen (Belgia, Alankomaat, Tanska), kymmeneen (Ranska) ja kolmeenkymmeneen vuoteen (Luxemburg) saakka. Lisäksi vanhentumisajan alkamisesta säädetään objektiivisin tai subjektiivisin perustein. Tästä syystä on tarkoituksenmukaista vahvistaa yhdenmukainen vanhentumisaika. Suoraa korvauksenvaatimisoikeutta koskeva Euroopan yhteisön toimivalta mahdollistaa myös tätä koskevan oikeuden vanhentumisajan vahvistamisen. Neljä vuotta liikennevahingosta alkaen vaikuttaa asianmukaiselta määräajalta. |
| --- | --- |

(23)

Vahingonkorvausvaatimuksen esittämistä koskevan oikeuden vanhentumisesta säädetään Euroopan unionissa hyvin eri tavoin. Lakisääteinen vanhentumisaika vaihtelee yhdestä vuodesta (Espanja) kahteen (Italia), kolmeen (Saksa, Itävalta, Suomi ja Portugali), viiteen (Belgia, Alankomaat, Tanska), kymmeneen (Ranska) ja kolmeenkymmeneen vuoteen (Luxemburg) saakka. Lisäksi vanhentumisajan alkamisesta säädetään objektiivisin tai subjektiivisin perustein. Tästä syystä on tarkoituksenmukaista vahvistaa yhdenmukainen vanhentumisaika. Suoraa korvauksenvaatimisoikeutta koskeva Euroopan yhteisön toimivalta mahdollistaa myös tätä koskevan oikeuden vanhentumisajan vahvistamisen. Neljä vuotta liikennevahingosta alkaen vaikuttaa asianmukaiselta määräajalta.

| (24) | Jotta
  vahingon kärsineiden olisi helpompi hakea korvausta, direktiivin 2000/26/EY mukaisesti perustettujen tietokeskusten on annettava sekä kyseisen direktiivin soveltamisalaan kuuluvia että kaikkia muita liikennevahinkoja koskevia tietoja. |
| --- | --- |

(24)

Jotta
  vahingon kärsineiden olisi helpompi hakea korvausta, direktiivin 2000/26/EY mukaisesti perustettujen tietokeskusten on annettava sekä kyseisen direktiivin soveltamisalaan kuuluvia että kaikkia muita liikennevahinkoja koskevia tietoja.

| (25) | Perävaunu muodostaa vetoajoneuvon ohella itsenäisen potentiaalisen vaaratekijän. Tämän vuoksi on perusteltua rinnastaa perävaunu ajoneuvoon myös vastuuvakuutusta koskevien säännösten yhteydessä. |
| --- | --- |

(25)

Perävaunu muodostaa vetoajoneuvon ohella itsenäisen potentiaalisen vaaratekijän. Tämän vuoksi on perusteltua rinnastaa perävaunu ajoneuvoon myös vastuuvakuutusta koskevien säännösten yhteydessä.

| (26) | Vahingon kärsinyt voi tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla 22 päivänä joulukuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 (10) 11 artiklan 2 kohdan sekä 9 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla nostaa suoran kanteen vastuuvakuutuksen antajaa vastaan siinä jäsenvaltiossa, jossa hänen kotipaikkansa on. |
| --- | --- |

(26)

Vahingon kärsinyt voi tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla 22 päivänä joulukuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 (10) 11 artiklan 2 kohdan sekä 9 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla nostaa suoran kanteen vastuuvakuutuksen antajaa vastaan siinä jäsenvaltiossa, jossa hänen kotipaikkansa on.

| (27) | Eräissä jäsenvaltioissa poliisiviranomaisten, syyttäjien tai muiden viranomaisten laatimat, liikennevahinkoa koskevat asiakirjat ovat vahingon kärsineiden ja vakuutuksen antajien käytettävissä vasta suhteellisen myöhään — tai eivät lainkaan. Tämä viivästyttää liikennevahinkotapausten käsittelyä. Keskusviraston perustaminen vaikuttaa monien jäsenvaltioiden kannalta ainoalta ratkaisulta. |
| --- | --- |

(27)

Eräissä jäsenvaltioissa poliisiviranomaisten, syyttäjien tai muiden viranomaisten laatimat, liikennevahinkoa koskevat asiakirjat ovat vahingon kärsineiden ja vakuutuksen antajien käytettävissä vasta suhteellisen myöhään — tai eivät lainkaan. Tämä viivästyttää liikennevahinkotapausten käsittelyä. Keskusviraston perustaminen vaikuttaa monien jäsenvaltioiden kannalta ainoalta ratkaisulta.

| (28) | Sen vuoksi olisi muutettava direktiivejä 72/166/ETY, 84/5/ETY, 88/357/ETY, 90/232/ETY ja 2000/26/EY, |
| --- | --- |

(28)

Sen vuoksi olisi muutettava direktiivejä 72/166/ETY, 84/5/ETY, 88/357/ETY, 90/232/ETY ja 2000/26/EY,

OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Direktiivin 72/166/ETY muuttaminen

Muutetaan direktiivi 72/166/ETY seuraavasti:

| 1. | Korvataan 1 artiklan 1 alakohta seuraavasti:








  ”
  1. | ’ajoneuvolla’ moottoriajoneuvoa, joka on tarkoitettu kulkemaan mekaanisella voimalla maata mutta ei raiteita pitkin; |
| --- | --- | --- |

1.

Korvataan 1 artiklan 1 alakohta seuraavasti:

”
  1.

| 1 a. | ’perävaunulla’ asuntovaunua sekä yksi- tai moniakselista perävaunua, jonka sallittu enimmäispaino on yli 750 kg ja joka on tarkoitettu kuljetettavaksi ajoneuvolla, riippumatta siitä, onko se kytketty vai irrallaan;
  ” |
| --- | --- |

1 a.

| 2. | Muutetaan 1 artiklan 4 alakohta seuraavasti:






  a) | korvataan ensimmäinen luetelmakohta seuraavasti:






  ”— | sen valtion aluetta, jonka rekisterikilpi ajoneuvossa on, riippumatta siitä, onko kilpi pysyvä vai väliaikainen; tai” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Muutetaan 1 artiklan 4 alakohta seuraavasti:

a)

korvataan ensimmäinen luetelmakohta seuraavasti:

”—

sen valtion aluetta, jonka rekisterikilpi ajoneuvossa on, riippumatta siitä, onko kilpi pysyvä vai väliaikainen; tai”

| b) | lisätään neljäs luetelmakohta seuraavasti:






  ”— | jos liikennevahingossa osallisena olevalla ajoneuvolla ei ole rekisterikilpeä tai rekisterikilpi ei vastaa tai ei enää vastaa ajoneuvoa, sen valtion aluetta, jossa liikennevahinko aiheutui, korvausvaatimuksen käsittelemiseksi 2 artiklan 2 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti;” |
| --- | --- | --- |

b)

lisätään neljäs luetelmakohta seuraavasti:

”—

jos liikennevahingossa osallisena olevalla ajoneuvolla ei ole rekisterikilpeä tai rekisterikilpi ei vastaa tai ei enää vastaa ajoneuvoa, sen valtion aluetta, jossa liikennevahinko aiheutui, korvausvaatimuksen käsittelemiseksi 2 artiklan 2 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti;”

| 3. | Korvataan 2 artiklan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Jäsenvaltioiden on oltava tarkastamatta sellaisten ajoneuvojen liikennevakuutuksia, joiden pysyvä kotipaikka on jonkin toisen jäsenvaltion alueella, ja sellaisten ajoneuvojen liikennevakuutuksia, joiden pysyvä kotipaikka on kolmannen valtion alueella ja jotka saapuvat niiden alueelle toisen jäsenvaltion alueelta.
  Ne voivat kuitenkin tarkastaa vakuutuksia edellyttäen, että tarkastukset eivät ole järjestelmällisiä tai syrjiviä, ja jos ne toteutetaan osana poliisin
  valvontaa
  ” |
| --- | --- |

3.

Korvataan 2 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Jäsenvaltioiden on oltava tarkastamatta sellaisten ajoneuvojen liikennevakuutuksia, joiden pysyvä kotipaikka on jonkin toisen jäsenvaltion alueella, ja sellaisten ajoneuvojen liikennevakuutuksia, joiden pysyvä kotipaikka on kolmannen valtion alueella ja jotka saapuvat niiden alueelle toisen jäsenvaltion alueelta.

Ne voivat kuitenkin tarkastaa vakuutuksia edellyttäen, että tarkastukset eivät ole järjestelmällisiä tai syrjiviä, ja jos ne toteutetaan osana poliisin
  valvontaa
  ”

| 4. | Korvataan
  4 artiklan b alakohta
  seuraavasti:








  ”
  b) | tietyntyyppiset ajoneuvot tai sellaiset ajoneuvot, joita ei ole tarkoitettu yleiseen liikenteeseen; kyseisen jäsenvaltion on määritettävä tällaiset ajoneuvot, ja ne on varustettava erityistyyppisellä rekisterikilvellä; jäsenvaltion on tehtävä ilmoitus näistä ajoneuvoista ja niiden rekisterikilvistä muille jäsenvaltioille ja komissiolle;



  Muut jäsenvaltiot voivat tällöin vaatia, että niiden alueella liikkuvan ajoneuvon kuljettajan on esitettävä todistus kyseisessä jäsenvaltiossa voimassa olevasta vakuutusturvasta. Kuljettaja on velvollinen pitämään vakuutustodistusta mukanaan ja esittämään sen pyytämättä tarkastuksen yhteydessä.
  ” |
| --- | --- | --- |

4.

Korvataan
  4 artiklan b alakohta
  seuraavasti:

”
  b)

Muut jäsenvaltiot voivat tällöin vaatia, että niiden alueella liikkuvan ajoneuvon kuljettajan on esitettävä todistus kyseisessä jäsenvaltiossa voimassa olevasta vakuutusturvasta. Kuljettaja on velvollinen pitämään vakuutustodistusta mukanaan ja esittämään sen pyytämättä tarkastuksen yhteydessä.
  ”

2 artikla

Direktiivin 84/5/ETY muuttaminen

Muutetaan direktiivin 84/5/ETY 1 artikla seuraavasti:

”1 artikla

1.   Direktiivin 72/166/ETY 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun liikennevakuutuksen on katettava sekä omaisuusvahingot että henkilövahingot
  sekä välttämättömät ja kohtuulliset kustannukset, jotka aiheutuvat vaatimusten esittämisestä
  .

2.   Jäsenvaltioiden on vaadittava, rajoittamatta kuitenkaan niiden oikeutta vahvistaa korkeampia vastuurajoja, että vastuumäärät, joiden osalta tällainen vakuutus on pakollinen, ovat vähintään seuraavat:

| a) | henkilövahingossa
  5 000 000 euroa liikennevahinkoa
  kohden, |
| --- | --- |

a)

henkilövahingossa
  5 000 000 euroa liikennevahinkoa
  kohden,

| b) | omaisuusvahingossa
  2 000 000 euroa liikennevahinkoa
  kohden, riippumatta vahingon kärsineiden lukumäärästä. |
| --- | --- |

b)

omaisuusvahingossa
  2 000 000 euroa liikennevahinkoa
  kohden, riippumatta vahingon kärsineiden lukumäärästä.

Mukauttaakseen vähimmäismääränsä edellä a ja b alakohdassa säädettyjä määriä vastaaviksi jäsenvaltiot voivat pyytää komissiolta lisää siirtymäaikaa korkeintaan viisi vuotta
  ... (11)

  alkaen.

3.   Edellä 2 kohdassa
  tarkoitetun viiden vuoden siirtymäajan kuluttua umpeen kyseisessä kohdassa säädettyjä määriä tarkistetaan ylöspäin komission ehdotuksen perusteella ja kyseisten määrien soveltamisesta saatu kokemus huomioon ottaen
  .

Määrät muutetaan ilman eri toimenpidettä. Määriä korotetaan yleisessä kuluttajahintaindeksissä kyseisenä aikana, eli tarkistuspäivää edeltävänä viitenä vuonna, tapahtuneen prosentuaalisen muutoksen verran ja arvo pyöristetään ylöspäin täyteen 10 000 euroon.

Komission on annettava neuvoston ja Euroopan parlamentin tiedoksi tarkistetut vastuumäärät ja varmistettava, että ne julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

4.   Jokaisen jäsenvaltion on perustettava tai valtuutettava elin suorittamaan korvausta omaisuusvahingoista ainakin vakuuttamisvelvollisuuden vastuurajoihin saakka tai korvausta henkilövahingoista, jotka on aiheuttanut tuntematon ajoneuvo tai ajoneuvo, jolle ei ole täytetty 1 kohdassa tarkoitettua vakuuttamisvelvollisuutta.

Ensimmäinen alakohta ei rajoita jäsenvaltioiden oikeutta pitää kyseisen elimen suorittamaa korvausta ensisijaisena tai toissijaisena eikä oikeutta järjestää korvausvaatimusten sovittelua kyseisen elimen ja vahingosta korvausvastuussa olevan henkilön tai henkilöiden ja muiden vakuutuksenantajien tai sosiaaliturvalaitosten välillä, joilta vaaditaan korvauksia vahingon kärsineelle samasta vahingosta. Jäsenvaltiot eivät kuitenkaan saa sallia laitoksen asettavan korvauksen maksamisen ehdoksi, että vahingon kärsijän on jollakin tavoin osoitettava vastuussa olevan henkilön olevan kyvytön maksamaan tai kieltäytyvän maksamasta.

5.   Kaikissa tapauksissa vahingon kärsinyt voi kääntyä suoraan elimen puoleen, joka on vahingon kärsineeltä pyytämänsä tiedot saatuaan velvollinen antamaan tälle perustellun päätöksen korvausten suorittamisesta.

Jäsenvaltiot voivat kuitenkin vapauttaa elimen maksamasta korvausta sellaisten henkilöiden vahingoista, jotka ovat vapaaehtoisesti nousseet vahingon tai vamman aiheuttaneeseen ajoneuvoon, jos elin voi osoittaa näiden tienneen ajoneuvon olevan vakuuttamaton.

6.   Jäsenvaltiot voivat rajoittaa korvausten maksamista tai vapauttaa elimen korvauksen suorittamisesta, jos kyseessä on tuntemattoman ajoneuvon aiheuttama omaisuusvahinko.

Tätä mahdollisuutta ei
  ole
  , jos vahingon kärsineelle on
  aiheutunut
  liikennevahingossa
  sairaalahoitoa vaativa ruumiinvamma
  .

7.   Jokaisen jäsenvaltion on sovellettava lakejaan, asetuksiaan ja hallinnollisia määräyksiään elimen suorittamiin korvauksiin, rajoittamatta muun vahingon kärsineelle edullisemman käytännön
  soveltamista
  .”

3 artikla

Direktiivin 88/357/ETY muuttaminen

Poistetaan direktiivin 88/357/ETY 12 a artiklan 4 kohdan neljännen alakohdan toinen virke.

4 artikla

Direktiivin 90/232/ETY muuttaminen

Muutetaan direktiivi 90/232/ETY seuraavasti:

| 1. | Lisätään 1 artiklaan toinen kohta seuraavasti:
  ”Vakuutusturvasta ei saa sulkea pois matkustajaa sillä perusteella, että hän tiesi tai hänen olisi pitänyt tietää, että ajoneuvon kuljettaja oli liikennevahingon aiheutuessa alkoholin tai muun huumaavan aineen vaikutuksen
  alaisena
  .” |
| --- | --- |

1.

Lisätään 1 artiklaan toinen kohta seuraavasti:

”Vakuutusturvasta ei saa sulkea pois matkustajaa sillä perusteella, että hän tiesi tai hänen olisi pitänyt tietää, että ajoneuvon kuljettaja oli liikennevahingon aiheutuessa alkoholin tai muun huumaavan aineen vaikutuksen
  alaisena
  .”

alaisena

| 2. | Korvataan
  2 artiklan ensimmäinen luetelmakohta seuraavasti:






  ”— | kattavat yhden vakuutusmaksun perusteella ja koko sopimuskauden ajan koko yhteisön alueen, mukaan lukien ajan, jonka ajoneuvo on sopimuskauden aikana toisessa jäsenvaltiossa,
  ja kun tämä on kyseisen kansallisen lainsäädännön mukaista
  , ja” |
| --- | --- | --- |

2.

2.

Korvataan
  2 artiklan ensimmäinen luetelmakohta seuraavasti:

Korvataan

”—

kattavat yhden vakuutusmaksun perusteella ja koko sopimuskauden ajan koko yhteisön alueen, mukaan lukien ajan, jonka ajoneuvo on sopimuskauden aikana toisessa jäsenvaltiossa,
  ja kun tämä on kyseisen kansallisen lainsäädännön mukaista
  , ja”

ja kun tämä on kyseisen kansallisen lainsäädännön mukaista

| 3. | Lisätään 4 a — 4 f artikla seuraavasti:
  ”4 a artikla
  1.   Poiketen siitä, mitä säädetään direktiivin 88/357/ETY 2 artiklan d kohdan toisesta luetelmakohdassa, jos ajoneuvo on toimitettu toisesta jäsenvaltiosta toiseen ajoneuvon määränpääjäsenvaltioksi
  voidaan katsoa
  30 päivän ajan siitä, kun ostaja on hyväksynyt vastaanottaneensa toimituksen, sen jäsenvaltion alue, jossa riski sijaitsee, vaikka ajoneuvoa ei olisi virallisesti rekisteröity määränpääjäsenvaltiossa.
  2.   Siinä tapauksessa, että vakuuttamaton ajoneuvo on osallisena liikennevahinkoon 1 kohdassa tarkoitettuna aikana, direktiivin 84/5/ETY 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu elin ajoneuvon määränpääjäsenvaltiossa on korvausvelvollinen mainitun artiklan mukaisesti.
  4 b artikla
  Jäsenvaltioiden on varmistettava,
  että direktiivin
  72/166/ETY 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti vakuutettua ajoneuvoa koskevan vakuutussopimuksen
  voimassaoloaikana ja kolmen kuukauden kuluessa sen päättymisestä
  vakuutuksenottajalle toimitetaan
  pyynnöstä
  todistus
  sopimuksen mukaisista
  vahingottomista vuosista tai aiheutuneiden liikennevahinkojen
  määrästä. Todistuksen on katettava kaikki sopimuksen tekemisestä alkaen sen voimassaoloaikana tehdyt vahinkoilmoitukset, mutta vakuutuksen antajat voivat rajoittaa todistuksen koskemaan viittä edellistä vuotta, jos sopimussuhde on tuota jaksoa pitempi
  .
  4 c artikla
  Vahingon kärsineelle ei saa määrätä omavastuuta direktiivin 72/166/ETY 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun vakuutuksen osalta.
  4 d artikla
  Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että vahingon kärsineillä on direktiivin 72/166/ETY 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla vakuutetun ajoneuvon aiheuttamissa liikennevahingoissa oikeus vaatia korvausta suoraan vahingon aiheuttajalle vastuuvakuutuksen myöntäneeltä vakuutusyritykseltä.


  Tämä oikeus vanhentuu neljässä vuodessa. Vanhentumisaika alkaa liikennevahingon tapahtumahetkestä.


  4 e artikla


  Jäsenvaltioiden
  on otettava käyttöön Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/26/EY (12) 4 artiklan 6 kohdassa säädetty menettely direktiivin 72/166/ETY 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti vakuutetun ajoneuvon aiheuttamiin liikennevahinkoihin liittyvien korvausvaatimusten
  käsittelemiseksi
  .
  4 f artikla
  Rajoittamatta direktiivin 2000/26/EY mukaisia velvollisuuksia jäsenvaltioiden on varmistettava, että mainitun direktiivin 5 artiklan mukaisesti perustetut tai hyväksytyt tietokeskukset antavat kyseisessä artiklassa tarkoitetut tiedot kaikille niille, jotka ovat kärsineet direktiivin 72/166/ETY 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti vakuutetun ajoneuvon aiheuttamia omaisuus- tai henkilövahinkoja. |
| --- | --- |

3.

3.

Lisätään 4 a — 4 f artikla seuraavasti:

”4 a artikla

1.   Poiketen siitä, mitä säädetään direktiivin 88/357/ETY 2 artiklan d kohdan toisesta luetelmakohdassa, jos ajoneuvo on toimitettu toisesta jäsenvaltiosta toiseen ajoneuvon määränpääjäsenvaltioksi
  voidaan katsoa
  30 päivän ajan siitä, kun ostaja on hyväksynyt vastaanottaneensa toimituksen, sen jäsenvaltion alue, jossa riski sijaitsee, vaikka ajoneuvoa ei olisi virallisesti rekisteröity määränpääjäsenvaltiossa.

voidaan katsoa

2.   Siinä tapauksessa, että vakuuttamaton ajoneuvo on osallisena liikennevahinkoon 1 kohdassa tarkoitettuna aikana, direktiivin 84/5/ETY 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu elin ajoneuvon määränpääjäsenvaltiossa on korvausvelvollinen mainitun artiklan mukaisesti.

4 b artikla

Jäsenvaltioiden on varmistettava,
  että direktiivin
  72/166/ETY 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti vakuutettua ajoneuvoa koskevan vakuutussopimuksen
  voimassaoloaikana ja kolmen kuukauden kuluessa sen päättymisestä
  vakuutuksenottajalle toimitetaan
  pyynnöstä
  todistus
  sopimuksen mukaisista
  vahingottomista vuosista tai aiheutuneiden liikennevahinkojen
  määrästä. Todistuksen on katettava kaikki sopimuksen tekemisestä alkaen sen voimassaoloaikana tehdyt vahinkoilmoitukset, mutta vakuutuksen antajat voivat rajoittaa todistuksen koskemaan viittä edellistä vuotta, jos sopimussuhde on tuota jaksoa pitempi
  .

että direktiivin

voimassaoloaikana ja kolmen kuukauden kuluessa sen päättymisestä

pyynnöstä

sopimuksen mukaisista

määrästä. Todistuksen on katettava kaikki sopimuksen tekemisestä alkaen sen voimassaoloaikana tehdyt vahinkoilmoitukset, mutta vakuutuksen antajat voivat rajoittaa todistuksen koskemaan viittä edellistä vuotta, jos sopimussuhde on tuota jaksoa pitempi

4 c artikla

Vahingon kärsineelle ei saa määrätä omavastuuta direktiivin 72/166/ETY 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun vakuutuksen osalta.

4 d artikla

Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että vahingon kärsineillä on direktiivin 72/166/ETY 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla vakuutetun ajoneuvon aiheuttamissa liikennevahingoissa oikeus vaatia korvausta suoraan vahingon aiheuttajalle vastuuvakuutuksen myöntäneeltä vakuutusyritykseltä.

Tämä oikeus vanhentuu neljässä vuodessa. Vanhentumisaika alkaa liikennevahingon tapahtumahetkestä.

Tämä oikeus vanhentuu neljässä vuodessa. Vanhentumisaika alkaa liikennevahingon tapahtumahetkestä.

4 e artikla

Jäsenvaltioiden
  on otettava käyttöön Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/26/EY (12) 4 artiklan 6 kohdassa säädetty menettely direktiivin 72/166/ETY 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti vakuutetun ajoneuvon aiheuttamiin liikennevahinkoihin liittyvien korvausvaatimusten
  käsittelemiseksi
  .

Jäsenvaltioiden

Euroopan parlamentin ja neuvoston

12

käsittelemiseksi

4 f artikla

Rajoittamatta direktiivin 2000/26/EY mukaisia velvollisuuksia jäsenvaltioiden on varmistettava, että mainitun direktiivin 5 artiklan mukaisesti perustetut tai hyväksytyt tietokeskukset antavat kyseisessä artiklassa tarkoitetut tiedot kaikille niille, jotka ovat kärsineet direktiivin 72/166/ETY 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti vakuutetun ajoneuvon aiheuttamia omaisuus- tai henkilövahinkoja.

5 artikla

Direktiivin 2000/26/EY muuttaminen

Muutetaan direktiivi 2000/26/EY seuraavasti:

Muutetaan direktiivi 2000/26/EY seuraavasti:

| 1. | Lisätään johdanto-osan 16 a kappale seuraavasti:








  ”
  (16 a) | Vahingon kärsinyt voi asetuksen (EY) N:o 44/2001 (13) 11 artiklan 2 kohdan sekä 9 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla nostaa suoran kanteen vastuuvakuutuksen antajaa vastaan siinä jäsenvaltiossa, jossa hänen kotipaikkansa on. |
| --- | --- | --- |

1.

1.

Lisätään johdanto-osan 16 a kappale seuraavasti:

Lisätään johdanto-osan 16 a kappale seuraavasti:

”
  (16 a)

(16 a)

Vahingon kärsinyt voi asetuksen (EY) N:o 44/2001 (13) 11 artiklan 2 kohdan sekä 9 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla nostaa suoran kanteen vastuuvakuutuksen antajaa vastaan siinä jäsenvaltiossa, jossa hänen kotipaikkansa on.

Vahingon kärsinyt voi asetuksen (EY) N:o 44/2001 (13

| 2. | Korvataan 4 artiklan 6 kohdan a alakohta seuraavasti:








  ”
  a) | vahingonaiheuttajan vakuutusyrityksen tai tämän korvausedustajan on tehtävä perusteltu korvaustarjous, joka kattaa myös vaatimuksen esittämisestä aiheutuneiden välttämättömien ja kohtuullisten kustannusten korvaamisen, jos korvausvastuuta ei kiistetä ja jos vahinkojen suuruus on määritetty; tai
  ” |
| --- | --- | --- |

2.

2.

Korvataan 4 artiklan 6 kohdan a alakohta seuraavasti:

Korvataan 4 artiklan 6 kohdan a alakohta seuraavasti:

”
  a)

a)

vahingonaiheuttajan vakuutusyrityksen tai tämän korvausedustajan on tehtävä perusteltu korvaustarjous, joka kattaa myös vaatimuksen esittämisestä aiheutuneiden välttämättömien ja kohtuullisten kustannusten korvaamisen, jos korvausvastuuta ei kiistetä ja jos vahinkojen suuruus on määritetty; tai

| 3. | Muutetaan 5 artiklan 1 kohdan a alakohta seuraavasti:






  — | Poistetaan 2 alakohdan ii alakohta; |
| --- | --- | --- |

3.

3.

Muutetaan 5 artiklan 1 kohdan a alakohta seuraavasti:

Muutetaan 5 artiklan

—

Poistetaan 2 alakohdan ii alakohta;

| — | Poistetaan 5 alakohdan ii alakohta. |
| --- | --- |

—

Poistetaan 5 alakohdan ii alakohta.

| 4. | Lisätään 6 a artikla seuraavasti:


  ”
  6 a artikla




  Keskusvirasto




  Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimet perustaakseen elimen, joka ottaa samaan aikaan oikeusviranomaisten kanssa vastaan kaikki poliisiviranomaisten laatimat liikennevahinkoa koskevat pöytäkirjat. Kyseinen elin lähettää välittömästi jäljennöksen kyseisestä asiakirjasta jokaiselle vakuutuksen antajalle tai asianajajalle, joita liikennevahinko koskee. Jos ajoneuvo ei ole vakuutettu, elin lähettää viipymättä jäljennöksen takuurahastolle, tai jos ajoneuvon on vakuuttanut ulkomainen vakuutuksen antaja, kansalliselle toimistolle.
  ” |
| --- | --- |

4.

4.

Lisätään 6 a artikla seuraavasti:

Lisätään 6 a artikla seuraavasti:

”
  6 a artikla

6 a artikla

Keskusvirasto

Keskusvirasto

Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimet perustaakseen elimen, joka ottaa samaan aikaan oikeusviranomaisten kanssa vastaan kaikki poliisiviranomaisten laatimat liikennevahinkoa koskevat pöytäkirjat. Kyseinen elin lähettää välittömästi jäljennöksen kyseisestä asiakirjasta jokaiselle vakuutuksen antajalle tai asianajajalle, joita liikennevahinko koskee. Jos ajoneuvo ei ole vakuutettu, elin lähettää viipymättä jäljennöksen takuurahastolle, tai jos ajoneuvon on vakuuttanut ulkomainen vakuutuksen antaja, kansalliselle toimistolle.
  ”

Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimet perustaakseen elimen, joka ottaa samaan aikaan oikeusviranomaisten kanssa vastaan kaikki poliisiviranomaisten laatimat liikennevahinkoa koskevat pöytäkirjat. Kyseinen elin lähettää välittömästi jäljennöksen kyseisestä asiakirjasta jokaiselle vakuutuksen antajalle tai asianajajalle, joita liikennevahinko koskee. Jos ajoneuvo ei ole vakuutettu, elin lähettää viipymättä jäljennöksen takuurahastolle, tai jos ajoneuvon on vakuuttanut ulkomainen vakuutuksen antaja, kansalliselle toimistolle.

6 artikla

6 artikla

Soveltaminen perävaunuihin

Soveltaminen perävaunuihin

Direktiivien 72/166/ETY, 84/5/ETY, 88/357/ETY, 90/232/ETY ja 2000/26/EY ajoneuvoja koskevia säännöksiä sovelletaan soveltuvin osin perävaunuihin.

Direktiivien 72/166/ETY, 84/5/ETY, 88/357/ETY, 90/232/ETY ja 2000/26/EY ajoneuvoja koskevia säännöksiä sovelletaan soveltuvin osin perävaunuihin.

7 artikla

7 artikla

Täytäntöönpano

1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamiseksi tarvittavat lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 31 päivänä joulu-kuuta 2004. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset komissiolle.

8 artikla

8 artikla

Voimaantulo

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

unionin

9 artikla

9 artikla

Osoitus

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty ... ssa/ssä ... päivänä ... kuuta ...

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  
  EYVL C 227 E, 24.9.2002, s. 387
  .

1

EYVL C 227 E, 24.9.2002, s. 387

(2)  
  EYVL C 95, 23.4.2003, s. 45
  .

2

EYVL C 95, 23.4.2003, s. 45

(3)  Euroopan parlamentin kanta 22. lokakuuta 2003.

3

Euroopan parlamentin kanta 22. lokakuuta 2003.

(4)  EYVL L 103, 2.5.1972, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 84/5/ETY (EYVL L 8, 11.1.1984, s. 17).

4

(5)  EYVL L 8, 11.1.1984, s. 17, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 90/232/ETY (EYVL L 129, 19.5.1990, s. 33).

5

se on

(6)  EYVL L 129, 19.5.1990, s. 33.

6

(7)  EYVL L 181, 20.7.2000, s. 65.

7

(8)  EYVL L 257, 27.10.1995, s. 1.

8

(9)  EYVL L 172, 4.7.1988, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2000/26/EY.

9

1988

(10)  EYVL L 12, 16.1.2001, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1496/2002 (EYVL L 225, 22.8.2002, s. 13).

10

(11)  
  Päivä, jona tämä muutosdirektiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä.

11

Päivä, jona tämä muutosdirektiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä.

(12)  EYVL L 181, 20.7.2000, s. 65.”

12

(13)  EYVL L 12, 16.1.2001, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1496/2002 (EYVL L 225, 22.8.2002, s. 13).”

13

P5_TA(2003)0447

Lapsen huoltoa ja lastensuojelutoimenpiteitä koskevat asiat *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston päätökseksi jäsenvaltioille annettavasta valtuudesta ratifioida Euroopan yhteisön puolesta yleissopimus toimivallasta, sovellettavasta lainsäädännöstä, päätösten tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta sekä yhteistyöstä lapsen huoltoa ja lastensuojelutoimenpiteitä koskevissa asioissa (vuoden 1996 Haagin yleissopimus) tai liittyä tähän yleissopimukseen (KOM(2003) 348 — C5-0302/2003 — 2003/0127(CNS))

(Kuulemismenettely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2003) 348) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2003) 348) (1),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 61 artiklan c alakohdan, 65 artiklan ja 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 61 artiklan c alakohdan, 65 artiklan ja 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 67 artiklan sekä 300 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C5-0302/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 67 artiklan sekä 300 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C5-0302/2003),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien ja -oikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A5-0319/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien ja -oikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A5-0319/2003),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| 3. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

3.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 4. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen; |
| --- | --- |

4.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

| KOMISSION TEKSTI | PARLAMENTIN TARKISTUKSET |
| --- | --- |
| Tarkistus 1 |
| Johdanto-osan 3 a viite (uusi) |
| | — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 24 artiklan, |

KOMISSION TEKSTI

PARLAMENTIN TARKISTUKSET

Tarkistus 1

Johdanto-osan 3 a viite (uusi)

—

Tarkistus 2

Johdanto-osan 3 b viite (uusi)

| — | ottaa huomioon Eurooppa-valmistelukunnan työn, jonka lopputuloksena oli ehdotus sopimukseksi Euroopan perustuslaista, joka annettiin 20 päivänä kesäkuuta 2003 Thessalonikissa kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle, |
| --- | --- |

—

Tarkistus 3

Johdanto-osan 1 kappale

(1) Euroopan yhteisö on ryhtynyt luomaan yhteistä oikeusaluetta, joka perustuu oikeuden päätösten vastavuoroisen tunnustamisen periaatteeseen.

(1) Euroopan yhteisö on ryhtynyt luomaan yhteistä oikeusaluetta, joka perustuu oikeuden päätösten vastavuoroisen tunnustamisen periaatteeseen,
  ja se valvoo, että kaikissa lapsia koskevissa oikeuden päätöksissä lapsen etu asetetaan etusijalle
  .

Tarkistus 5

Johdanto-osan 3 kappale

(3) Eräät yleissopimuksen määräykset vaikuttavat tuomioistuimen toimivaltaa sekä tuomioiden tunnustamista ja täytäntöönpanoa koskevaan yhteisön johdettuun oikeuteen, erityisesti tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta avioliittoa ja yhteisten lasten huoltoa koskevissa asioissa 29 päivänä toukokuuta 2000 annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 1347/2000. Lisäksi yleissopimus koskee asioita, joita on tarkoitus käsitellä myöhemmin annettavassa lapsen huoltoa koskevassa asetuksessa . Jäsenvaltiot säilyttävät edelleen toimivaltansa niillä yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvilla aloilla, jotka eivät vaikuta
  voimassa olevaan tai myöhemmin annettavaan
  yhteisön oikeuteen. Toimivalta yleissopimuksen tekemiseen kuuluu näin ollen sekä yhteisölle että jäsenvaltioille.

(3) Eräät yleissopimuksen määräykset vaikuttavat tuomioistuimen toimivaltaa sekä tuomioiden tunnustamista ja täytäntöönpanoa koskevaan yhteisön johdettuun oikeuteen, erityisesti tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta avioliittoa ja yhteisten lasten huoltoa koskevissa asioissa 29 päivänä toukokuuta 2000 annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 1347/2000. Lisäksi yleissopimus koskee asioita, joita on tarkoitus käsitellä myöhemmin annettavassa lapsen huoltoa koskevassa asetuksessa . Jäsenvaltiot säilyttävät edelleen toimivaltansa niillä yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvilla aloilla, jotka eivät vaikuta yhteisön oikeuteen. Toimivalta yleissopimuksen tekemiseen kuuluu näin ollen sekä yhteisölle että jäsenvaltioille.

Tarkistus 6

Johdanto-osan 5 kappale

(5) Neuvoston olisi tämän vuoksi annettava jäsenvaltioille poikkeuksellisesti valtuudet ratifioida yleissopimus tai liittyä siihen yhteisön puolesta tässä päätöksessä esitettyjen edellytysten mukaisesti.

(5) Neuvoston olisi tämän vuoksi annettava jäsenvaltioille poikkeuksellisesti valtuudet ratifioida yleissopimus
  mahdollisimman pian
  tai liittyä siihen yhteisön puolesta tässä päätöksessä esitettyjen edellytysten mukaisesti.

Tarkistus 7

1 artikla

1. Neuvosto antaa täten jäsenvaltioille valtuudet ratifioida toimivallasta, sovellettavasta lainsäädännöstä, päätösten tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta sekä yhteistyöstä lapsen huoltoa ja lastensuojelutoimenpiteitä koskevissa asioissa 19 päivänä lokakuuta 1996 tehty yleissopimus tai liittyä tähän yleissopimukseen Euroopan yhteisön puolesta edellyttäen, että seuraavissa artikloissa esitettyjä edellytyksiä noudatetaan.

1. Neuvosto antaa täten jäsenvaltioille
  poikkeuksellisesti
  valtuudet ratifioida toimivallasta, sovellettavasta lainsäädännöstä, päätösten tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta sekä yhteistyöstä lapsen huoltoa ja lastensuojelutoimenpiteitä koskevissa asioissa 19 päivänä lokakuuta 1996 tehty yleissopimus tai liittyä tähän yleissopimukseen Euroopan yhteisön puolesta edellyttäen, että seuraavissa artikloissa esitettyjä edellytyksiä noudatetaan.

Tarkistus 8

3 artiklan 1 kohta

1. Jäsenvaltiot toteuttavat tarvittavat toimenpiteet voidakseen tallettaa yleissopimuksen ratifiointia tai siihen liittymistä koskevat asiakirjat samanaikaisesti Alankomaiden kuningaskunnan ulkoasiainministeriön kanssa
  ennen 1 päivää tammikuuta 2005
  .

1. Jäsenvaltiot toteuttavat tarvittavat toimenpiteet voidakseen tallettaa yleissopimuksen ratifiointia tai siihen liittymistä koskevat asiakirjat samanaikaisesti Alankomaiden kuningaskunnan ulkoasiainministeriön kanssa
  viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2004
  .

Tarkistus 9

3 artiklan 2 kohta

2. Jäsenvaltiot sopivat ennen
  1 päivää heinäkuuta 2004
  neuvoston ja komission kanssa siitä, milloin ne tallettavat ratifiointiasiakirjat. Tällä perusteella määritellään päivämäärä, jolloin asiakirjojen samanaikainen tallettaminen tapahtuu, ja muut asiaa koskevat yksityiskohdat.

2. Jäsenvaltiot sopivat ennen
  1 päivää helmikuuta 2004
  neuvoston ja komission kanssa siitä, milloin ne tallettavat ratifiointiasiakirjat. Tällä perusteella määritellään päivämäärä, jolloin asiakirjojen samanaikainen tallettaminen tapahtuu, ja muut asiaa koskevat yksityiskohdat.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

P5_TA(2003)0448

Rakennerahastot

Euroopan parlamentin päätöslauselmaesitys rakennerahastoista: maksamatta olevien määrien ja vuoden 2004 tarpeiden arviointi (2002/2272(INI))

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 272 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 272 artiklan,

| — | ottaa huomioon 21. kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä (1),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle ”Rakennerahastojen talousarvion toteutuminen ja erityisesti maksamatta olevat määrät” (KOM(2002) 528), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle ”Rakennerahastojen talousarvion toteutuminen ja erityisesti maksamatta olevat määrät” (KOM(2002) 528),

| — | ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen 2001 yleiseen talousarvioon liittyvistä toimista ja toimielinten vastaukset (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen 2001 yleiseen talousarvioon liittyvistä toimista ja toimielinten vastaukset (2),

| — | ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2003 antamansa päätöslauselman (3) vuoden 2004 talousarviomenettelyn suuntaviivoista: pääluokka III — komissio, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2003 antamansa päätöslauselman (3) vuoden 2004 talousarviomenettelyn suuntaviivoista: pääluokka III — komissio,

| — | ottaa huomioon komission alustavan talousarvioesityksen varainhoitovuodeksi 2004 (KOM(2003) 400), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission alustavan talousarvioesityksen varainhoitovuodeksi 2004 (KOM(2003) 400),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 163 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 163 artiklan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön sekä aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnon (A5-0286/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön sekä aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnon (A5-0286/2003),

| A. | ottaa huomioon rakennerahastojen talousarvion toteutumisen kolmen viimeisen varainhoitovuoden päättyessä sekä 30. huhtikuuta 2003, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon rakennerahastojen talousarvion toteutumisen kolmen viimeisen varainhoitovuoden päättyessä sekä 30. huhtikuuta 2003,

| B. | ottaa huomioon maksamatta olevien maksusitoumusten kehityksen samalla ajanjaksolla, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon maksamatta olevien maksusitoumusten kehityksen samalla ajanjaksolla,

| C. | ottaa huomioon varainhoitovuoden 2004 tarpeet vähentää maksamatta olevia määriä merkittävästi ja kattaa laajentumisesta aiheutuvat lisäkustannukset, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon varainhoitovuoden 2004 tarpeet vähentää maksamatta olevia määriä merkittävästi ja kattaa laajentumisesta aiheutuvat lisäkustannukset,

| D. | ottaa huomioon, että 25 jäsenvaltion unioniin mukautetun ATE 2004:n perusteella rakennerahastojen maksumäärärahat vähenevät 2,49 miljardia euroa vuoden 2003 talousarviosta ja ovat ainoastaan 30,7 miljardia euroa, ts. vähennys on 7,5 prosenttia, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että 25 jäsenvaltion unioniin mukautetun ATE 2004:n perusteella rakennerahastojen maksumäärärahat vähenevät 2,49 miljardia euroa vuoden 2003 talousarviosta ja ovat ainoastaan 30,7 miljardia euroa, ts. vähennys on 7,5 prosenttia,

| E. | ottaa huomioon, että suhteutettuna pidemmällä aikavälillä viidentoista jäsenvaltion unioniin ATE 2004:n vähennys on vielä suurempi, 12,8 prosenttia, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että suhteutettuna pidemmällä aikavälillä viidentoista jäsenvaltion unioniin ATE 2004:n vähennys on vielä suurempi, 12,8 prosenttia,

| F. | ottaa huomioon, että samanaikaisesti on ehdotettu maksusitoumusmäärärahojen lisäämistä 20,8 prosentilla, mikä johtaa vastaavasti maksamatta olevien määrien kasvuun, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että samanaikaisesti on ehdotettu maksusitoumusmäärärahojen lisäämistä 20,8 prosentilla, mikä johtaa vastaavasti maksamatta olevien määrien kasvuun,

| G. | panee merkille, että 15 jäsenvaltion unioniin perustuvan ATE:n maksumäärärahojen kokonaismäärä, joka on jo alhaisempi kuin vuonna 2003, on ainoastaan 0,99 prosenttia unionin BKTL:sta; |
| --- | --- |

G.

panee merkille, että 15 jäsenvaltion unioniin perustuvan ATE:n maksumäärärahojen kokonaismäärä, joka on jo alhaisempi kuin vuonna 2003, on ainoastaan 0,99 prosenttia unionin BKTL:sta;

Maksumäärärahojen toteutus

| 1. | panee merkille, että maksumäärärahojen heikko toteutus varainhoitovuoden 2000 lopussa on huonontunut entisestään 31. joulukuuta 2001 ja että hienoista parannusta varainhoitovuoden 2002 lopussa ei ole kyetty säilyttämään, koska 30. huhtikuuta 2003 määrärahojen käyttö vaikuttaa huomattavasti alhaisemmalta kuin samaan aikaan edellisenä vuonna; |
| --- | --- |

1.

panee merkille, että maksumäärärahojen heikko toteutus varainhoitovuoden 2000 lopussa on huonontunut entisestään 31. joulukuuta 2001 ja että hienoista parannusta varainhoitovuoden 2002 lopussa ei ole kyetty säilyttämään, koska 30. huhtikuuta 2003 määrärahojen käyttö vaikuttaa huomattavasti alhaisemmalta kuin samaan aikaan edellisenä vuonna;

| 2. | on pahoillaan todetessaan, että 1. maaliskuuta 2003 eli ainoastaan kuukautta ennen ohjelmakauden 1994—1999 loppusuorituksia koskevien pyyntöjen määräaikaa jäljellä oli vielä noin 300 pelkästään Euroopan aluekehitysrahastoon (EAKR) liittyvää ohjelmaa, joista ei ollut saatu lopullisia pyyntöjä; katsoo, että poikkeuksellisiin olosuhteisiin liittyviä pyyntöjä arvioitaessa on oltava varovaisia ja ettei niitä saa käyttää tekosyynä huonolle ja tehottomalle toteutukselle; |
| --- | --- |

2.

on pahoillaan todetessaan, että 1. maaliskuuta 2003 eli ainoastaan kuukautta ennen ohjelmakauden 1994—1999 loppusuorituksia koskevien pyyntöjen määräaikaa jäljellä oli vielä noin 300 pelkästään Euroopan aluekehitysrahastoon (EAKR) liittyvää ohjelmaa, joista ei ollut saatu lopullisia pyyntöjä; katsoo, että poikkeuksellisiin olosuhteisiin liittyviä pyyntöjä arvioitaessa on oltava varovaisia ja ettei niitä saa käyttää tekosyynä huonolle ja tehottomalle toteutukselle;

| 3. | on kuitenkin tyytyväinen siihen, että lähes kaikista loppusuorituksista tuli maksatuspyyntö 31. maaliskuuta 2003 mennessä; |
| --- | --- |

3.

on kuitenkin tyytyväinen siihen, että lähes kaikista loppusuorituksista tuli maksatuspyyntö 31. maaliskuuta 2003 mennessä;

| 4. | pahoittelee sitä, että käyttämättä jääneitä määrärahoja oli 6,2 miljardia euroa 31. joulukuuta 2002, 8,7 miljardia euroa 31. joulukuuta 2001 ja 6,7 miljardia euroa 31. joulukuuta 2000, eli yhteensä 21,6 miljardia euroa, ja toteaa, että vuoden 2002 lopussa kumuloituneiden maksujen toteutumisaste (2000—2001—2002) verrattuna koko ohjelmakauden 2000—2006 kokonaismäärään vahvistaa tämän huonon tilanteen; |
| --- | --- |

4.

pahoittelee sitä, että käyttämättä jääneitä määrärahoja oli 6,2 miljardia euroa 31. joulukuuta 2002, 8,7 miljardia euroa 31. joulukuuta 2001 ja 6,7 miljardia euroa 31. joulukuuta 2000, eli yhteensä 21,6 miljardia euroa, ja toteaa, että vuoden 2002 lopussa kumuloituneiden maksujen toteutumisaste (2000—2001—2002) verrattuna koko ohjelmakauden 2000—2006 kokonaismäärään vahvistaa tämän huonon tilanteen;

| 5. | muistuttaa, että budjettivallan käyttäjä kantaa alinomaa huolta toteutuksen nopeuttamisesta; korostaa, että ohjelmointiin liittyvien heikkouksien poistamista sekä komission ja jäsenvaltioiden tehokasta hallinnointia on käsiteltävä tarkistettaessa rakennerahastojen sääntöjä; |
| --- | --- |

5.

muistuttaa, että budjettivallan käyttäjä kantaa alinomaa huolta toteutuksen nopeuttamisesta; korostaa, että ohjelmointiin liittyvien heikkouksien poistamista sekä komission ja jäsenvaltioiden tehokasta hallinnointia on käsiteltävä tarkistettaessa rakennerahastojen sääntöjä;

| 6. | toteaa, että maksumäärärahojen huomattavan vähäinen käyttö johtuu osittain pitkäkestoisten ohjelmasuunnittelumenettelyjen monimutkaisuudesta ja selittyy myös sillä, että jäsenvaltioiden maksupyyntöennusteet eivät ole olleet luotettavia; |
| --- | --- |

6.

toteaa, että maksumäärärahojen huomattavan vähäinen käyttö johtuu osittain pitkäkestoisten ohjelmasuunnittelumenettelyjen monimutkaisuudesta ja selittyy myös sillä, että jäsenvaltioiden maksupyyntöennusteet eivät ole olleet luotettavia;

| 7. | tähdentää, että rakennerahastojen maksujen, jotka kuuluvat ei-pakollisiin menoihin, alikäyttö on muodostumassa poliittiseksi kysymykseksi ottaen huomioon kyseessä olevien määrärahojen suuren määrän — ovathan ne 34 prosenttia yhteisön talousarviosta — ja niiden merkittävyyden talouden ja yhteiskunnan kannalta; |
| --- | --- |

7.

tähdentää, että rakennerahastojen maksujen, jotka kuuluvat ei-pakollisiin menoihin, alikäyttö on muodostumassa poliittiseksi kysymykseksi ottaen huomioon kyseessä olevien määrärahojen suuren määrän — ovathan ne 34 prosenttia yhteisön talousarviosta — ja niiden merkittävyyden talouden ja yhteiskunnan kannalta;

| 8. | kehottaa myös asiasta vastaavaa valiokuntaa analysoimaan vastuuvapausmenettelyn yhteydessä syitä, jotka ovat johtaneet tähän tilanteeseen; |
| --- | --- |

8.

kehottaa myös asiasta vastaavaa valiokuntaa analysoimaan vastuuvapausmenettelyn yhteydessä syitä, jotka ovat johtaneet tähän tilanteeseen;

Maksamatta olevan määrän kehitys

| 9. | on huolestunut siitä, että maksamatta olevien sitoumusten tilanne on huonontunut siten, että niiden määrä oli 31. toukokuuta 2003 91,6 miljardia euroa, kun vastaavana ajankohtana vuonna 2002 määrä oli 82,1 miljardia euroa ja vuonna 2001 64,9 miljardia euroa, ts. määrä on noussut 41 prosenttia kolmen viimeisen varainhoitovuoden aikana; |
| --- | --- |

9.

on huolestunut siitä, että maksamatta olevien sitoumusten tilanne on huonontunut siten, että niiden määrä oli 31. toukokuuta 2003 91,6 miljardia euroa, kun vastaavana ajankohtana vuonna 2002 määrä oli 82,1 miljardia euroa ja vuonna 2001 64,9 miljardia euroa, ts. määrä on noussut 41 prosenttia kolmen viimeisen varainhoitovuoden aikana;

| 10. | panee merkille, että vuoden 2001 sitoumuksista on tällä hetkellä maksamatta 14,4 miljardia euroa, minkä vuoksi sitoumusten peruuntumisen riski on suuri vuoden 2003 lopussa; on huolissaan, että jotkin jäsenvaltiot ovat saaneet maksut suoritettua huomattavasti heikommin kuin toiset; vetoaa näin ollen uudelleen jäsenvaltioihin, joiden maksuviive on suurin, että nämä arvioisivat kiireellisesti hallintomenettelyjään ongelman ratkaisemiseksi; |
| --- | --- |

10.

panee merkille, että vuoden 2001 sitoumuksista on tällä hetkellä maksamatta 14,4 miljardia euroa, minkä vuoksi sitoumusten peruuntumisen riski on suuri vuoden 2003 lopussa; on huolissaan, että jotkin jäsenvaltiot ovat saaneet maksut suoritettua huomattavasti heikommin kuin toiset; vetoaa näin ollen uudelleen jäsenvaltioihin, joiden maksuviive on suurin, että nämä arvioisivat kiireellisesti hallintomenettelyjään ongelman ratkaisemiseksi;

| 11. | huomauttaa, että on olemassa vaara, että varainhoitovuoden 2003 lopussa maksamatta olevat määrät kohoavat erittäin suureksi, ja aikoo päättäväisesti kiinnittää enemmän huomiota toimintasuunnitelmaan, jolla pyritään pääsemään eroon epänormaaleista maksamatta olevista määristä, sekä varainhoitovuoden 2003 talousarvion toteutukseen; huomauttaa, että rakennetoimien maksumäärärahojen osuus oli 17 prosenttia kesäkuussa 2003, ja ennuste heinäkuuksi 2003 on 34 prosenttia; |
| --- | --- |

11.

huomauttaa, että on olemassa vaara, että varainhoitovuoden 2003 lopussa maksamatta olevat määrät kohoavat erittäin suureksi, ja aikoo päättäväisesti kiinnittää enemmän huomiota toimintasuunnitelmaan, jolla pyritään pääsemään eroon epänormaaleista maksamatta olevista määristä, sekä varainhoitovuoden 2003 talousarvion toteutukseen; huomauttaa, että rakennetoimien maksumäärärahojen osuus oli 17 prosenttia kesäkuussa 2003, ja ennuste heinäkuuksi 2003 on 34 prosenttia;

| 12. | panee tässä yhteydessä merkille komission yksiköiden selvitykset, joiden mukaan rakennerahasto-ohjelmien toteutuksessa kaudella 2000—2006 todetut viivästykset johtuisivat osittain jäsenvaltioiden keskittymisestä aikaisempien hankkeiden loppuun saattamiseen; |
| --- | --- |

12.

panee tässä yhteydessä merkille komission yksiköiden selvitykset, joiden mukaan rakennerahasto-ohjelmien toteutuksessa kaudella 2000—2006 todetut viivästykset johtuisivat osittain jäsenvaltioiden keskittymisestä aikaisempien hankkeiden loppuun saattamiseen;

| 13. | toteaa kuitenkin, että aikaisempien hankkeiden loppuun saattamisesta johtunut maksamatta oleva määrä oli vielä 31. toukokuuta 2003 15,2 miljardia euroa ja että on siis syytä panna kiireellisesti maksuun tämä määrä, josta vuonna 2002 maksettiin erittäin mitätön osa, vaikka alunperin tarkoitukseen varattiin kahdeksan miljardia euroa; |
| --- | --- |

13.

toteaa kuitenkin, että aikaisempien hankkeiden loppuun saattamisesta johtunut maksamatta oleva määrä oli vielä 31. toukokuuta 2003 15,2 miljardia euroa ja että on siis syytä panna kiireellisesti maksuun tämä määrä, josta vuonna 2002 maksettiin erittäin mitätön osa, vaikka alunperin tarkoitukseen varattiin kahdeksan miljardia euroa;

| 14. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan yhteistyötä ja lisäämään ohjelmakaudella 2000—2006 ponnistelujaan tällä hetkellä 76,4 miljardiin euroon kohoavan, lähinnä ohjelmien määrittelyn viivästyksistä ja niiden työläästä käynnistämisestä johtuvan maksamatta olevan määrän vähentämiseksi; katsoo, että pohjimmiltaan tämä johtuu kuitenkin aivan liian monimutkaisesta kokonaismenettelystä; |
| --- | --- |

14.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan yhteistyötä ja lisäämään ohjelmakaudella 2000—2006 ponnistelujaan tällä hetkellä 76,4 miljardiin euroon kohoavan, lähinnä ohjelmien määrittelyn viivästyksistä ja niiden työläästä käynnistämisestä johtuvan maksamatta olevan määrän vähentämiseksi; katsoo, että pohjimmiltaan tämä johtuu kuitenkin aivan liian monimutkaisesta kokonaismenettelystä;

| 15. | katsoo kuitenkin, että osa maksamatta olevasta määrästä liittyy jaksotettujen määrärahojen täytäntöönpanoon, jossa on väistämättä ajallisia viiveitä sitoumusten ja maksujen välillä, mutta tämä ei saa johtaa siihen, että Euroopan parlamentin mielenkiinto suuntautuu pois rakennepolitiikan ensisijaisesta tavoitteesta, joka on taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden sekä kestävän kehityksen edistäminen; |
| --- | --- |

15.

katsoo kuitenkin, että osa maksamatta olevasta määrästä liittyy jaksotettujen määrärahojen täytäntöönpanoon, jossa on väistämättä ajallisia viiveitä sitoumusten ja maksujen välillä, mutta tämä ei saa johtaa siihen, että Euroopan parlamentin mielenkiinto suuntautuu pois rakennepolitiikan ensisijaisesta tavoitteesta, joka on taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden sekä kestävän kehityksen edistäminen;

| 16. | korostaa siten myös tarvetta keskittyä entistä enemmän hankkeiden laatuun sekä rakennerahastojen todelliseen vaikutukseen kyseisillä alueilla, ja samanaikaisesti on etsittävä nopeasti ratkaisua epätavallisen suurien maksamatta olevien määrien ongelmaan; |
| --- | --- |

16.

korostaa siten myös tarvetta keskittyä entistä enemmän hankkeiden laatuun sekä rakennerahastojen todelliseen vaikutukseen kyseisillä alueilla, ja samanaikaisesti on etsittävä nopeasti ratkaisua epätavallisen suurien maksamatta olevien määrien ongelmaan;

Maksumäärärahatarpeet vuonna 2004

| 17. | vaatii, että maksumäärärahojen määrää varainhoitovuonna 2004 on muun muassa arvioitava jäsenvaltioiden ennusteiden perusteella ottaen huomioon aiempien maksamatta olevien sitoumusten tason, meneillään olevan varainhoitovuoden maksut ja laajentumiseen liittyvät tarpeet sekä aiemman kauden maksamatta olevan määrän; |
| --- | --- |

17.

vaatii, että maksumäärärahojen määrää varainhoitovuonna 2004 on muun muassa arvioitava jäsenvaltioiden ennusteiden perusteella ottaen huomioon aiempien maksamatta olevien sitoumusten tason, meneillään olevan varainhoitovuoden maksut ja laajentumiseen liittyvät tarpeet sekä aiemman kauden maksamatta olevan määrän;

| 18. | muistuttaa lisäksi, että määrärahojen alikäyttö kolmen viimeisen vuoden aikana merkitsee, että erääntymisaikataulua on tarkistettava seuraavien varainhoitovuosien osalta, koska maksut, joita ei ole tehty ajoissa, on siirrettävä seuraaville vuosille, etenkin vuodelle 2004; |
| --- | --- |

18.

muistuttaa lisäksi, että määrärahojen alikäyttö kolmen viimeisen vuoden aikana merkitsee, että erääntymisaikataulua on tarkistettava seuraavien varainhoitovuosien osalta, koska maksut, joita ei ole tehty ajoissa, on siirrettävä seuraaville vuosille, etenkin vuodelle 2004;

| 19. | toteaa, että komission ATE 2004:ssä ehdottamien maksumäärärahojen määrä, jota komissio perustelee aiemman kauden 1994—1999 ohjelmien päättämisellä ja joka on 30,7 miljardia euroa, on 12,8 prosenttia vähemmän kuin edellisenä vuonna, etenkin koska yhtään pyyntöä määrärahojen siirtämiseksi vuodelta toiselle ei ole tehty; |
| --- | --- |

19.

toteaa, että komission ATE 2004:ssä ehdottamien maksumäärärahojen määrä, jota komissio perustelee aiemman kauden 1994—1999 ohjelmien päättämisellä ja joka on 30,7 miljardia euroa, on 12,8 prosenttia vähemmän kuin edellisenä vuonna, etenkin koska yhtään pyyntöä määrärahojen siirtämiseksi vuodelta toiselle ei ole tehty;

| 20. | katsoo, että tämä määrä saattaa osoittautua riittämättömäksi, jos halutaan varmistaa maksamatta olevan määrän huomattava väheneminen vuonna 2004 ottaen huomioon, että maksusitoumusmäärärahoja nostetaan samalla 20,8 prosenttia sen vuoksi, että osa varainhoitovuoden 2000 määrärahoista budjetoitiin uudelleen; |
| --- | --- |

20.

katsoo, että tämä määrä saattaa osoittautua riittämättömäksi, jos halutaan varmistaa maksamatta olevan määrän huomattava väheneminen vuonna 2004 ottaen huomioon, että maksusitoumusmäärärahoja nostetaan samalla 20,8 prosenttia sen vuoksi, että osa varainhoitovuoden 2000 määrärahoista budjetoitiin uudelleen;

| 21. | katsoo, että komission saamien uusien lukujen valossa maksumäärärahoja olisi lisättävä tuntuvasti ATE 2004:ssä esitetyn tason yläpuolelle, jos maksamatta olevia sitoumuksia aiotaan huomattavasti vähentää; varaa mahdollisuuden tarkistaa komission ehdotuksia meneillään olevan talousarviomenettelyn yhteydessä; painottaa, että aikaisempien sitoumusten vähentämistä olisi jatkettava ja mahdollisesti nopeutettava vuonna 2005; |
| --- | --- |

21.

katsoo, että komission saamien uusien lukujen valossa maksumäärärahoja olisi lisättävä tuntuvasti ATE 2004:ssä esitetyn tason yläpuolelle, jos maksamatta olevia sitoumuksia aiotaan huomattavasti vähentää; varaa mahdollisuuden tarkistaa komission ehdotuksia meneillään olevan talousarviomenettelyn yhteydessä; painottaa, että aikaisempien sitoumusten vähentämistä olisi jatkettava ja mahdollisesti nopeutettava vuonna 2005;

N+2 -säännön soveltaminen

| 22. | ilmoittaa seuraavansa n+2 -lausekkeen soveltamista ja toistaa olevansa vakuuttunut, että tätä välttämätöntä sääntöä on kunnioitettava; panee merkille, että varainhoitovuonna 2002 n+2 -säännön vaikutus on selvästi hyvin rajoittunut, alle 0,5 prosenttia varainhoitovuoden 2000 määrärahoista, ja että tilannetta olisi selkiytettävä monilta osin, jotta opittaisiin tuntemaan paremmin todelliset syyt ja arvioitaisiin kyseisiä määriä tässä mielessä; |
| --- | --- |

22.

ilmoittaa seuraavansa n+2 -lausekkeen soveltamista ja toistaa olevansa vakuuttunut, että tätä välttämätöntä sääntöä on kunnioitettava; panee merkille, että varainhoitovuonna 2002 n+2 -säännön vaikutus on selvästi hyvin rajoittunut, alle 0,5 prosenttia varainhoitovuoden 2000 määrärahoista, ja että tilannetta olisi selkiytettävä monilta osin, jotta opittaisiin tuntemaan paremmin todelliset syyt ja arvioitaisiin kyseisiä määriä tässä mielessä;

| 23. | panee tässä yhteydessä merkille, että komissio on poikkeuksellisesti hyväksynyt, että jäsenvaltioiden tuen loppukäyttäjille myöntämät ennakkomaksut ovat hyväksyttäviä ja sisällytetään siten ennen 31. joulukuuta 2002 saatuihin korvauspyyntöihin; kehottaa painokkaasti komissiota osoittamaan valppautta, jotta tästä poikkeustapauksesta ei tule keinoa välttää n+2 -säännöstä aiheutuvia velvoitteita, jolloin maksamatta olevien määrien poistamisesta tulee entistä vaikeampaa; |
| --- | --- |

23.

panee tässä yhteydessä merkille, että komissio on poikkeuksellisesti hyväksynyt, että jäsenvaltioiden tuen loppukäyttäjille myöntämät ennakkomaksut ovat hyväksyttäviä ja sisällytetään siten ennen 31. joulukuuta 2002 saatuihin korvauspyyntöihin; kehottaa painokkaasti komissiota osoittamaan valppautta, jotta tästä poikkeustapauksesta ei tule keinoa välttää n+2 -säännöstä aiheutuvia velvoitteita, jolloin maksamatta olevien määrien poistamisesta tulee entistä vaikeampaa;

| 24. | katsoo lisäksi, että asetuksen (EY) N:o 1260/1999 31 artiklan, 34 artiklan 3 kohdan ja 35 artiklan 3 kohdan tulkinta ja täytäntöönpano ovat antaneet jäsenvaltioille mahdollisuuden mukauttaa ohjelma-asiakirjojen täydennyksiä ja ohjata toteuttamattomia sitoumuksia uudelleen avustustoimiin, joissa toteutumisaste on parempi; |
| --- | --- |

24.

katsoo lisäksi, että asetuksen (EY) N:o 1260/1999 31 artiklan, 34 artiklan 3 kohdan ja 35 artiklan 3 kohdan tulkinta ja täytäntöönpano ovat antaneet jäsenvaltioille mahdollisuuden mukauttaa ohjelma-asiakirjojen täydennyksiä ja ohjata toteuttamattomia sitoumuksia uudelleen avustustoimiin, joissa toteutumisaste on parempi;

| 25. | korostaa, että tällaisen käytännön on edesautettava ohjelman tavoitteita, eikä se saa rajoittaa n+2 -säännön tavoitetta, jolla pyritään nimenomaan pakottamaan toimijat kurinalaisempaan hallintoon; katsoo, ettei n+2 -sääntö saa johtaa määrän suosimiseen toteutuksen laadun kustannuksella; |
| --- | --- |

25.

korostaa, että tällaisen käytännön on edesautettava ohjelman tavoitteita, eikä se saa rajoittaa n+2 -säännön tavoitetta, jolla pyritään nimenomaan pakottamaan toimijat kurinalaisempaan hallintoon; katsoo, ettei n+2 -sääntö saa johtaa määrän suosimiseen toteutuksen laadun kustannuksella;

| 26. | haluaa tietoja tilanteesta vuonna 2003, koska se vaikuttaa osittain maksettavien sitoumusten tasoon, ja kehottaa sen vuoksi komissiota toimittamaan parlamentille säännöllisesti kattavia tietoja n+2 -sääntöä tukevista ponnisteluista 31. joulukuuta 2003 mennessä ja vuonna 2004 ohjelmittain ja maittain; |
| --- | --- |

26.

haluaa tietoja tilanteesta vuonna 2003, koska se vaikuttaa osittain maksettavien sitoumusten tasoon, ja kehottaa sen vuoksi komissiota toimittamaan parlamentille säännöllisesti kattavia tietoja n+2 -sääntöä tukevista ponnisteluista 31. joulukuuta 2003 mennessä ja vuonna 2004 ohjelmittain ja maittain;

| 27. | katsoo, että seuraamalla säännöllisesti n+2 -säännön aiheuttamaa riskiä komission ja parlamentin pitäisi pystyä ensinnäkin yksilöimään ne ohjelmat, alueet ja jäsenvaltiot, jotka ovat toistuvissa vaikeuksissa, sekä näiden vaikeuksien syyt ja toisaalta ottamaan käyttöön parhaat hankkeiden hallintokäytännöt, jotka voisivat olla siten hyödyksi kaikille toimijoille; kehottaa siksi komissiota lähettämään parlamentille neljännesvuosittain yksityiskohtaisen tilannekatsauksen; katsoo, että nämä tiedot on sisällytettävä tehokkaaseen neljännesvuosittaiseen valvontaan, jolla pyritään parantamaan rakennetoimien toteutusta; katsoo, että osana tätä seurantaa on laadittava maksutilannetta koskevat ajantasaiset tiedot vuoden ”n-2” -maksusitoumuksista ohjelmittain ja rahastoittain kussakin jäsenvaltiossa ja kullakin alueella toistaiseksi toteuttamattomien toimien analysoimiseksi, jotta vältetään ”n+2” -maksusitoumukset kuluvan vuoden aikana ja sitä seuraavana vuonna; huomauttaa, että komission on pyrittävä toteuttamaan ensimmäinen ajantasalle saattaminen vuoden 2003 viimeisen neljänneksen aikana; |
| --- | --- |

27.

katsoo, että seuraamalla säännöllisesti n+2 -säännön aiheuttamaa riskiä komission ja parlamentin pitäisi pystyä ensinnäkin yksilöimään ne ohjelmat, alueet ja jäsenvaltiot, jotka ovat toistuvissa vaikeuksissa, sekä näiden vaikeuksien syyt ja toisaalta ottamaan käyttöön parhaat hankkeiden hallintokäytännöt, jotka voisivat olla siten hyödyksi kaikille toimijoille; kehottaa siksi komissiota lähettämään parlamentille neljännesvuosittain yksityiskohtaisen tilannekatsauksen; katsoo, että nämä tiedot on sisällytettävä tehokkaaseen neljännesvuosittaiseen valvontaan, jolla pyritään parantamaan rakennetoimien toteutusta; katsoo, että osana tätä seurantaa on laadittava maksutilannetta koskevat ajantasaiset tiedot vuoden ”n-2” -maksusitoumuksista ohjelmittain ja rahastoittain kussakin jäsenvaltiossa ja kullakin alueella toistaiseksi toteuttamattomien toimien analysoimiseksi, jotta vältetään ”n+2” -maksusitoumukset kuluvan vuoden aikana ja sitä seuraavana vuonna; huomauttaa, että komission on pyrittävä toteuttamaan ensimmäinen ajantasalle saattaminen vuoden 2003 viimeisen neljänneksen aikana;

Yksinkertaistamistoimet

| 28. | toteaa, että kauden 2000—2006 ensimmäisten varainhoitovuosien toteutumisasteet eivät jää kauas edellisen ohjelmakauden tuloksista ja että loppujen lopuksi, huolimatta hyväksytyistä yksinkertaistamistoimista, uusi menettely ei ole tähän mennessä vaikuttanut odotetusti ohjelmasuunnittelun tehokkuuteen; |
| --- | --- |

28.

toteaa, että kauden 2000—2006 ensimmäisten varainhoitovuosien toteutumisasteet eivät jää kauas edellisen ohjelmakauden tuloksista ja että loppujen lopuksi, huolimatta hyväksytyistä yksinkertaistamistoimista, uusi menettely ei ole tähän mennessä vaikuttanut odotetusti ohjelmasuunnittelun tehokkuuteen;

| 29. | kehottaa komissiota lisäämään toimiaan menettelyjen yksinkertaistamiseksi ja rakennerahastojen toteutuksen parantamiseksi siten, että hankkeiden hallinnassa edistetään ja noudatetaan parhaita toimintatapoja ja kannustetaan alueiden väliseen horisontaaliseen yhteistyöhön; |
| --- | --- |

29.

kehottaa komissiota lisäämään toimiaan menettelyjen yksinkertaistamiseksi ja rakennerahastojen toteutuksen parantamiseksi siten, että hankkeiden hallinnassa edistetään ja noudatetaan parhaita toimintatapoja ja kannustetaan alueiden väliseen horisontaaliseen yhteistyöhön;

| 30. | edellyttää, että kehitetään ja otetaan välittömästi käyttöön uusia, selkeitä ja yksinkertaisia ohjausvälineitä, joilla taataan tehokas neljännesvuosittain toteuttava valvonta ja parannetaan näin rakennetoimien toteutusta: jäsenvaltioiden maksuennusteisiin liittyvien menetelmien parantaminen ja yhdenmukaistaminen, valvonta- ja varoitusindikaattorit sekä suoritusindikaattorit, joilla arvioidaan taloudellista ja sosiaalista vaikutusta tuensaaja-alueisiin; |
| --- | --- |

30.

edellyttää, että kehitetään ja otetaan välittömästi käyttöön uusia, selkeitä ja yksinkertaisia ohjausvälineitä, joilla taataan tehokas neljännesvuosittain toteuttava valvonta ja parannetaan näin rakennetoimien toteutusta: jäsenvaltioiden maksuennusteisiin liittyvien menetelmien parantaminen ja yhdenmukaistaminen, valvonta- ja varoitusindikaattorit sekä suoritusindikaattorit, joilla arvioidaan taloudellista ja sosiaalista vaikutusta tuensaaja-alueisiin;

Laajentuminen ja uudet jäsenvaltiot

| 31. | korostaa, että toukokuussa 2004 toteutuvan laajentumisen jälkeen nykyistä ohjelmakautta on jäljellä enää kaksi ja puoli vuotta ja että uusien jäsenvaltioiden hallintorakenteiden on oltava tehokkaita, jotta ne voivat panna ohjelmat täytäntöön nopeasti, jotta vuodelle 2004 ehdotetut maksumäärärahat (2,36 miljardia euroa, ts. 600 miljoonaa euroa ATE 2004:ssä esitettyä määrää enemmän) voitaisiin todella käyttää ottaen huomioon kyseiselle varainhoitovuodelle kirjatut maksusitoumusmäärärahat (6,709 miljardia euroa); katsoo, että EU-10:lle varattujen rakennerahastomaksujen määrää olisi lisättävä, jotta uusien jäsenvaltioiden mukaantuloa yhteisön toimintaan voitaisiin nopeuttaa; |
| --- | --- |

31.

korostaa, että toukokuussa 2004 toteutuvan laajentumisen jälkeen nykyistä ohjelmakautta on jäljellä enää kaksi ja puoli vuotta ja että uusien jäsenvaltioiden hallintorakenteiden on oltava tehokkaita, jotta ne voivat panna ohjelmat täytäntöön nopeasti, jotta vuodelle 2004 ehdotetut maksumäärärahat (2,36 miljardia euroa, ts. 600 miljoonaa euroa ATE 2004:ssä esitettyä määrää enemmän) voitaisiin todella käyttää ottaen huomioon kyseiselle varainhoitovuodelle kirjatut maksusitoumusmäärärahat (6,709 miljardia euroa); katsoo, että EU-10:lle varattujen rakennerahastomaksujen määrää olisi lisättävä, jotta uusien jäsenvaltioiden mukaantuloa yhteisön toimintaan voitaisiin nopeuttaa;

| 32. | toivoo siksi, että hyväksytään erityistoimenpiteitä rakennerahastojen täytäntöönpanemiseksi unioniin liittyvissä maissa ottaen huomioon ensimmäisen, alle kolmivuotisen ohjelmakauden, ja pyytää ryhtymään toimiin, jotta nämä valtiot saattaisivat valmiiksi yhtenäiset ohjelma-asiakirjansa mahdollisimman pian, jotta vältyttäisiin viipeiltä niiden ohjelmien toteutuksen ensimmäisen vuoden aikana; |
| --- | --- |

32.

toivoo siksi, että hyväksytään erityistoimenpiteitä rakennerahastojen täytäntöönpanemiseksi unioniin liittyvissä maissa ottaen huomioon ensimmäisen, alle kolmivuotisen ohjelmakauden, ja pyytää ryhtymään toimiin, jotta nämä valtiot saattaisivat valmiiksi yhtenäiset ohjelma-asiakirjansa mahdollisimman pian, jotta vältyttäisiin viipeiltä niiden ohjelmien toteutuksen ensimmäisen vuoden aikana;

Tilanne vuoden 2004 jälkeen

| 33. | on sitä mieltä, että komission olisi kehitettävä tulevaisuutta varten kunnianhimoisempi lähestymistapa, jolla rakennepoliittiset tavoitteet voitaisiin saavuttaa alhaisemmin suunnittelu-, hallinto- ja valvontakustannuksin ja joka olisi kompromissi nykyisten jäsenvaltioiden ja tulevien jäsenvaltioiden tarpeiden välillä unionin uuden rakenteen mukaisen taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden hengessä; |
| --- | --- |

33.

on sitä mieltä, että komission olisi kehitettävä tulevaisuutta varten kunnianhimoisempi lähestymistapa, jolla rakennepoliittiset tavoitteet voitaisiin saavuttaa alhaisemmin suunnittelu-, hallinto- ja valvontakustannuksin ja joka olisi kompromissi nykyisten jäsenvaltioiden ja tulevien jäsenvaltioiden tarpeiden välillä unionin uuden rakenteen mukaisen taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden hengessä;

| 34. | kehottaa sen vuoksi komissiota esittämään piakkoin seuraavaan ohjelmakauteen liittyvät suuntaviivansa tulevien tavoitteiden ja täytäntöönpanomenettelyjen määrittämiseksi selkeässä ja helppotajuisessa muodossa; |
| --- | --- |

34.

kehottaa sen vuoksi komissiota esittämään piakkoin seuraavaan ohjelmakauteen liittyvät suuntaviivansa tulevien tavoitteiden ja täytäntöönpanomenettelyjen määrittämiseksi selkeässä ja helppotajuisessa muodossa;

| 35. | toteaa, että jos varojen käyttöä halutaan parantaa, tulevan asetuksen yhteydessä olisi






  a) | korostettava komission strategista roolia, jonka pitäisi niveltyä kehityksen prioriteettien määrittelyyn, näihin prioriteetteihin liittyvien toimien yhdenmukaisuuteen ja täytäntöönpanojärjestelmien tehokkuuden valvontaan, kun jäsenvaltioiden osalle jäisi vastuu toteutuksesta ja toimintojen hallinnosta; |
| --- | --- | --- |

35.

toteaa, että jos varojen käyttöä halutaan parantaa, tulevan asetuksen yhteydessä olisi

a)

korostettava komission strategista roolia, jonka pitäisi niveltyä kehityksen prioriteettien määrittelyyn, näihin prioriteetteihin liittyvien toimien yhdenmukaisuuteen ja täytäntöönpanojärjestelmien tehokkuuden valvontaan, kun jäsenvaltioiden osalle jäisi vastuu toteutuksesta ja toimintojen hallinnosta;

| b) | pyrittävä yksinkertaisuuteen, selkeyteen ja tarkkuuteen, jotta ei jätettäisi tilaa erilaisille tulkinnoille; tämän yksinkertaistamistavoitteen yhteydessä olisi lisäksi tärkeää yhdistää rahastot ja antaa tämän ainoan rahaston hallinta komission yhden yksikön tehtäväksi, jotta tehokkuutta voidaan lisätä; |
| --- | --- |

b)

pyrittävä yksinkertaisuuteen, selkeyteen ja tarkkuuteen, jotta ei jätettäisi tilaa erilaisille tulkinnoille; tämän yksinkertaistamistavoitteen yhteydessä olisi lisäksi tärkeää yhdistää rahastot ja antaa tämän ainoan rahaston hallinta komission yhden yksikön tehtäväksi, jotta tehokkuutta voidaan lisätä;

| c) | määrättävä, että ohjelmasuunnittelu määritellään komission ja jäsenvaltioiden välisen kumppanuuden yhteydessä kunnioittaen sekä komission laatimaa toimintastrategiaa että paikallisten realiteettien mukaisia vaatimuksia ja että olisi korostettava kehitystä täytäntöönpanosääntöjen kustannuksella; |
| --- | --- |

c)

määrättävä, että ohjelmasuunnittelu määritellään komission ja jäsenvaltioiden välisen kumppanuuden yhteydessä kunnioittaen sekä komission laatimaa toimintastrategiaa että paikallisten realiteettien mukaisia vaatimuksia ja että olisi korostettava kehitystä täytäntöönpanosääntöjen kustannuksella;

| d) | annettava seurantakomitealle tärkeämpi rooli, etenkin tehtäessä ohjelman muuttamiseen liittyviä päätöksiä, jotka olisi ulotettava rahoitusnäkökohtien lisäksi, yhdessä komission kanssa, myös perusstrategiaan; |
| --- | --- |

d)

annettava seurantakomitealle tärkeämpi rooli, etenkin tehtäessä ohjelman muuttamiseen liittyviä päätöksiä, jotka olisi ulotettava rahoitusnäkökohtien lisäksi, yhdessä komission kanssa, myös perusstrategiaan;

| e) | otettava huomioon tarve päästä tasapainoon toivottavien yksinkertaistamistoimien ja edelleen tarpeellisen valvonnan välillä; |
| --- | --- |

e)

otettava huomioon tarve päästä tasapainoon toivottavien yksinkertaistamistoimien ja edelleen tarpeellisen valvonnan välillä;

| f) | pidettävä kiinni toimien tehokasta toteutusta kannustavista toimenpiteistä, kuten n+2 -säännöstä ja suoritusvarauksesta, mutta kuitenkin siten, että jälkimmäinen perustuu yksinkertaisempiin ja tärkeämpiin indikaattoreihin määriteltyjen ja saavutettujen tavoitteiden pohjalta; |
| --- | --- |

f)

pidettävä kiinni toimien tehokasta toteutusta kannustavista toimenpiteistä, kuten n+2 -säännöstä ja suoritusvarauksesta, mutta kuitenkin siten, että jälkimmäinen perustuu yksinkertaisempiin ja tärkeämpiin indikaattoreihin määriteltyjen ja saavutettujen tavoitteiden pohjalta;

*

- *

| 36. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä tilintarkastustuomioistuimelle. |
| --- | --- |

36.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä tilintarkastustuomioistuimelle.

---

(1)  EYVL L 161, 26.6.1999, s. 1.

(2)  EYVL C 295, 28.11.2002, s. 1.

(3)  P5_TA(2003)0079.

---

Torstai 23. lokakuuta 2003

| 1.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 82/316 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 82/316

---

PÖYTÄKIRJA

(2004/C 82 E/01)

ISTUNNON KULKU

Puhetta johti

varapuhemies Guido PODESTÀ

1.   Istunnon avaaminen

Istunto avattiin klo 10.05.

2.   Vastaanotetut asiakirjat

Seuraavat asiakirjat on vastaanotettu

| 1) | neuvostolta ja komissiolta:







  — | Komission lausunto EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan c alakohdan nojalla Euroopan parlamentin ehdottamista tarkistuksista neuvoston yhteiseen kantaan ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi eEurope-toimintasuunnitelman seurantaa, hyvien toimintatapojen levittämistä sekä verkko- ja tietoturvan parantamista koskevan monivuotisen MODINIS-ohjelman (2003-2005) hyväksymisestä (KOM(2003) 637 — C5-0493/2003 — 2002/0187(COD))






  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan: ITRE |
| --- | --- | --- | --- |
| | lausuntoa varten: BUDG, LIBE, CULT |
| oikeusperusta: | EY 157 art. 3 kohta |

1)

neuvostolta ja komissiolta:

—

Komission lausunto EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan c alakohdan nojalla Euroopan parlamentin ehdottamista tarkistuksista neuvoston yhteiseen kantaan ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi eEurope-toimintasuunnitelman seurantaa, hyvien toimintatapojen levittämistä sekä verkko- ja tietoturvan parantamista koskevan monivuotisen MODINIS-ohjelman (2003-2005) hyväksymisestä (KOM(2003) 637 — C5-0493/2003 — 2002/0187(COD))

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan: ITRE

lausuntoa varten: BUDG, LIBE, CULT

oikeusperusta:

EY 157 art. 3 kohta

| — | Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden virallisen valvonnan järjestämistä koskevista erityissäännöistä (KOM(2003) 577 — C5-0494/2003 — 2002/0141(COD))






  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan: ENVI |
| --- | --- | --- |
| | lausuntoa varten: ITRE, AGRI, PECH |
| oikeusperusta: | EY 152 art. 4 kohta |

—

Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden virallisen valvonnan järjestämistä koskevista erityissäännöistä (KOM(2003) 577 — C5-0494/2003 — 2002/0141(COD))

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan: ENVI

lausuntoa varten: ITRE, AGRI, PECH

oikeusperusta:

EY 152 art. 4 kohta

| — | Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kehitysyhteistyöstä Etelä-Afrikan kanssa annetun asetuksen (EY) N:o 1726/2000 muuttamisesta (KOM(2003) 627 — C5-0495/2003 — 2003/0245(COD))






  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan: DEVE |
| --- | --- | --- |
| | lausuntoa varten: BUDG |
| oikeusperusta: | EY 179 art. |

—

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kehitysyhteistyöstä Etelä-Afrikan kanssa annetun asetuksen (EY) N:o 1726/2000 muuttamisesta (KOM(2003) 627 — C5-0495/2003 — 2003/0245(COD))

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan: DEVE

lausuntoa varten: BUDG

oikeusperusta:

EY 179 art.

| 2) | jäseniltä suulliset kysymykset (työjärjestyksen 42 artikla):







  — | Michel Rocard CULT-valiokunnan puolesta komissiolle: Euroopan unionin tiedotusverkkojen ja Eurooppatietopisteiden nykytilanne (B5-0413/2003). |
| --- | --- | --- |

2)

jäseniltä suulliset kysymykset (työjärjestyksen 42 artikla):

—

Michel Rocard CULT-valiokunnan puolesta komissiolle: Euroopan unionin tiedotusverkkojen ja Eurooppatietopisteiden nykytilanne (B5-0413/2003).

3.   Turskakantojen elvytystoimenpiteet * (keskustelu)

Mietintö: Ehdotus neuvoston asetukseksi turskakantojen elvytystoimenpiteistä [KOM(2003) 237 — C5-0237/2003 — 2003/0090(CNS)] — Kalatalousvaliokunta.

Esittelijä: Catherine Stihler

(A5-0341/2003)

Franz Fischler (komission jäsen) käytti puheenvuoron.

Catherine Stihler esitteli laatimansa mietinnön.

Puheenvuorot: Inger Schörling (ENVI-valiokunnan lausunnon valmistelija), Struan Stevenson PPE-DE-ryhmän puolesta, Rosa Miguélez Ramos PSE-ryhmän puolesta, Elspeth Attwooll ELDR-ryhmän puolesta, Patricia McKenna Verts/ALE-ryhmän puolesta, Seán Ó Neachtain UEN-ryhmän puolesta, Rijk van Dam EDDryhmän puolesta, sitoutumaton Dominique F.C. Souchet, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Paulo Casaca, Ian Stewart Hudghton, Brigitte Langenhagen, Josu Ortuondo Larrea, James Nicholson, Avril Doyle, Albert Jan Maat, Manuel Pérez Álvarez ja Franz Fischler.

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

Äänestys: kohta 8.

Puhetta johti

puhemies Pat COX

ÄÄNESTYKSET

Äänestysten kulkua koskevat yksityiskohdat (tarkistukset, erilliset äänestykset, kohta kohdalta -äänestykset,...) esitetään pöytäkirjaan sisältyvässä liitteessä 1.

4.   Esitys Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi — Varainhoitovuosi 2004 (äänestys)

| — | tarkistusluonnokset ja muutosehdotukset yleiseen talousarvioesitykseen varainhoitovuodeksi 2004 — Pääluokka III — Komissio |
| --- | --- |

—

tarkistusluonnokset ja muutosehdotukset yleiseen talousarvioesitykseen varainhoitovuodeksi 2004 — Pääluokka III — Komissio

| — | tarkistusluonnokset yleiseen talousarvioesitykseen varainhoitovuodeksi 2004 — Pääluokat I — Euroopan parlamentti, II — Neuvosto, IV — Tuomioistuin, V — Tilintarkastustuomioistuin, VI — Euroopan talous- ja sosiaalikomitea, VII — Alueiden komitea ja VIII — Oikeusasiamies ja Euroopan tietosuojavaltuutettu |
| --- | --- |

—

tarkistusluonnokset yleiseen talousarvioesitykseen varainhoitovuodeksi 2004 — Pääluokat I — Euroopan parlamentti, II — Neuvosto, IV — Tuomioistuin, V — Tilintarkastustuomioistuin, VI — Euroopan talous- ja sosiaalikomitea, VII — Alueiden komitea ja VIII — Oikeusasiamies ja Euroopan tietosuojavaltuutettu

Perustamissopimusten määräysten mukaisesti tarkistusluonnokset (ei-pakollisiin menoihin) hyväksytään parlamentin jäsenten enemmistöllä. Muutosehdotusten osalta (pakollisiin menoihin) riittää annettujen äänten enemmistö.

(äänestystulokset: liite 1, kohta 1)

Hyväksytyt tarkistusluonnokset ja muutosehdotukset ovat hyväksyttyjen tekstien liitteenä.

Puheenvuorot:

Seuraavat jäsenet käyttivät puheenvuoron ennen äänestystä:

| — | Jan Mulder (yleisesittelijä) ehdotti teknisiä korjauksia tarkistusluonnoksiin 753, 738, 682, 797, 719, 533 ja 620 sekä budjettikohtiin 16 01 02 02 ja 16 01 03 02. Hän ehdotti lisäksi suullisia tarkistuksia tarkistusluonnoksiin 797, 649 ja 754. Parlamentti hyväksyi nämä muutokset; |
| --- | --- |

—

Jan Mulder (yleisesittelijä) ehdotti teknisiä korjauksia tarkistusluonnoksiin 753, 738, 682, 797, 719, 533 ja 620 sekä budjettikohtiin 16 01 02 02 ja 16 01 03 02. Hän ehdotti lisäksi suullisia tarkistuksia tarkistusluonnoksiin 797, 649 ja 754. Parlamentti hyväksyi nämä muutokset;

| — | Neena Gill (esittelijä) huomautti, että tarkistusluonnosta 709 on mukautettava äänestystuloksen mukaan, minkä parlamentti hyväksyi. |
| --- | --- |

—

Neena Gill (esittelijä) huomautti, että tarkistusluonnosta 709 on mukautettava äänestystuloksen mukaan, minkä parlamentti hyväksyi.

Seuraavat jäsenet käyttivät puheenvuoron äänestyksen aikana:

| — | Barbara Weiler peruutti tarkistusluonnoksen 233; |
| --- | --- |

—

Barbara Weiler peruutti tarkistusluonnoksen 233;

| — | Jan Mulder tarkistusluonnoksen 649 toisesta osasta; |
| --- | --- |

—

Jan Mulder tarkistusluonnoksen 649 toisesta osasta;

| — | Salvador Garriga Polledo tarkistusluonnoksesta 278. |
| --- | --- |

—

Salvador Garriga Polledo tarkistusluonnoksesta 278.

| — | Neena Gill ehdotti suullista tarkistusta tarkistusluonnokseen 431. Puhemies totesi, että yli 32 jäsentä vastusti suullista tarkistusta, jota ei siten otettu huomioon. |
| --- | --- |

—

Neena Gill ehdotti suullista tarkistusta tarkistusluonnokseen 431. Puhemies totesi, että yli 32 jäsentä vastusti suullista tarkistusta, jota ei siten otettu huomioon.

*

- *

Puhemies kiitti parlamentin puolesta äänestyksen valmistelleita yksiköitä.

5.   Esitys yleiseksi talousarvioksi 2004: pääluokka III (äänestys)

Mietintö: Esitys Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2004: Pääluokka III — Komissio [2003/2001(BUD)] — Budjettivaliokunta.

Esittelijä: Jan Mulder

(A5-0349/2003)

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 2)

PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS

Hyväksyttiin (P5_TA(2003)0449)

6.   Yleinen talousarvio 2004 (pääluokat I, II, IV, V, VI, VII, VIII) (äänestys)

Mietintö: Esitys Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2004:

Pääluokka I — Euroopan parlamentti

Pääluokka II — Neuvosto

Pääluokka IV — Tuomioistuin

Pääluokka V — Tilintarkastustuomioistuin

Pääluokka VI — Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Pääluokka VII — Alueiden komitea

Pääluokka VIII (A) — Oikeusasiamies

Pääluokka VIII (B) — Euroopan tietosuojavaltuutettu [2003/2002(BUD)] — Budjettivaliokunta.

Esittelijä: Neena Gill

(A5-0350/2003)

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 3)

PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS

Hyväksyttiin (P5_TA(2003)0450)

Äänestystä koskevat puheenvuorot:

| — | Neena Gill (esittelijä) ilmoitti teknisestä korjauksesta 28 kohtaan; |
| --- | --- |

—

Neena Gill (esittelijä) ilmoitti teknisestä korjauksesta 28 kohtaan;

| — | Ralf Walter ilmoitti, että tarkistuksen 1 hyväksymisen johdosta ei ollut tarpeen äänestää 16 kohdasta, minkä esittelijä puhemiehen pyynnöstä vahvisti. |
| --- | --- |

—

Ralf Walter ilmoitti, että tarkistuksen 1 hyväksymisen johdosta ei ollut tarpeen äänestää 16 kohdasta, minkä esittelijä puhemiehen pyynnöstä vahvisti.

7.   Rikoksen uhreille maksettavat korvaukset * (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Mietintö: Ehdotus neuvoston direktiiviksi rikoksen uhreille maksettavista korvauksista [KOM(2002) 562 — C5-0517/2002 — 2002/0247(CNS)] — Kansalaisvapauksien ja -oikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta.

Esittelijä: Roberta Angelilli

(A5-0330/2003)

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 4)

KOMISSION EHDOTUS, TARKISTUKSET ja LUONNOS LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAKSI

Hyväksyttiin kertaäänestyksessä (P5_TA(2003)0451)

8.   Turskakantojen elvytystoimenpiteet * (äänestys)

Mietintö: Ehdotus neuvoston asetukseksi turskakantojen elvytystoimenpiteistä [KOM(2003) 237 — C5-0237/2003 — 2003/0090(CNS)] — Kalatalousvaliokunta.

Esittelijä: Catherine Stihler

(A5-0341/2003)

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 5)

KOMISSION EHDOTUS

Hyväksyttiin tarkistettuna (P5_TA(2003)0452)

LUONNOS LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAKSI

Hyväksyttiin (P5_TA(2003)0452)

9.   Yhteisön rautateiden kehittäminen ***II (äänestys)

Suositus toiseen käsittelyyn: Neuvoston yhteinen kanta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi yhteisön rautateiden kehittämisestä annetun neuvoston direktiivin 91/440/ETY muuttamisesta [8011/3/2003 — C5-0295/2003 — 2002/0025(COD)] — Aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunta.

Esittelijä: Georg Jarzembowski

(A5-0327/2003)

(määräenemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 6)

NEUVOSTON YHTEINEN KANTA

Julistettiin hyväksytyksi tarkistettuna (P5_TA(2003)0453)

10.   Yhteisön rautateiden turvallisuus ***II (äänestys)

Suositus toiseen käsittelyyn: Neuvoston yhteinen kanta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi yhteisön rautateiden turvallisuudesta sekä rautatieyritysten toimiluvista annetun neuvoston direktiivin 95/18/EY ja rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja rautateiden infrastruktuurin käyttömaksujen perimisestä sekä turvallisuustodistusten antamisesta annetun direktiivin 2001/14/EY muuttamisesta (rautatieturvallisuusdirektiivi) [8557/2/2003 — C5-0297/2003 — 2002/0022(COD)] — Aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunta.

Esittelijä: Dirk Sterckx

(A5-0325/2003)

(määräenemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 7)

NEUVOSTON YHTEINEN KANTA

Julistettiin hyväksytyksi tarkistettuna (P5_TA(2003)0454)

Äänestyksiä koskevat puheenvuorot:

| — | esittelijä käytti puheenvuoron ennen äänestystä. |
| --- | --- |

—

esittelijä käytti puheenvuoron ennen äänestystä.

11.   Euroopan laajuisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuus ***II (äänestys)

Suositus toiseen käsittelyyn: Neuvoston yhteinen kanta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta annetun neuvoston direktiivin 96/48/EY ja Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/16/EY muuttamisesta [8556/2/2003 — C5-0298/2003 — 2002/0023(COD)] — Aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunta.

Esittelijä: Sylviane H. Ainardi

(A5-0321/2003)

(määräenemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 8)

NEUVOSTON YHTEINEN KANTA

Julistettiin hyväksytyksi tarkistettuna (P5_TA(2003)0455)

12.   Euroopan rautatievirasto ***II (äänestys)

Suositus toiseen käsittelyyn: Neuvoston yhteinen kanta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan rautatieviraston perustamisesta (virastoasetus) [8558/2/2003 — C5-0296/2003 — 2002/0024(COD)] — Aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunta.

Esittelijä: Gilles Savary

(A5-0323/2003)

(määräenemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 9)

NEUVOSTON YHTEINEN KANTA

Julistettiin hyväksytyksi tarkistettuna (P5_TA(2003)0456)

13.   Ihmisen elinten ja kudosten laittoman kaupan ehkäisy ja torjunta * (äänestys)

Mietintö: Helleenien tasavallan aloite neuvoston puitepäätöksen tekemiseksi ihmisen elinten ja kudosten laittoman kaupan ehkäisystä ja torjunnasta [7247/2003 — C5-0166/2003 — 2003/0812(CNS)] — Kansalaisvapauksien ja -oikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta.

Esittelijä: Robert J.E. Evans

(A5-0326/2003)

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 10)

HELLEENIEN TASAVALLAN ALOITE

Hyväksyttiin tarkistettuna (P5_TA(2003)0457)

LUONNOS LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAKSI

Hyväksyttiin (P5_TA(2003)0457)

Äänestyksiä koskevat puheenvuorot:

| — | esittelijä ilmoitti kaikkialle tekstiin tehtävästä terminologisesta täsmennyksestä. |
| --- | --- |

—

esittelijä ilmoitti kaikkialle tekstiin tehtävästä terminologisesta täsmennyksestä.

14.   Makrotaloudellinen lisärahoitusapu Serbialle ja Montenegrolle * (äänestys)

Mietintö: Ehdotus neuvoston päätökseksi makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntämisestä Serbialle ja Montenegrolle ja makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntämisestä Jugoslavian liittotasavallalle tehdyn päätöksen 2002/882/EY muuttamisesta [KOM(2003) 506 — C5-0428/2003 — 2003/0190(CNS)] — Teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunta.

Esittelijä: Bastiaan Belder

(A5-0356/2003)

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 11)

KOMISSION EHDOTUS

Hyväksyttiin tarkistettuna (P5_TA(2003)0458)

LUONNOS LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAKSI

Hyväksyttiin (P5_TA(2003)0458)

15.   Eurooppa-neuvoston tulokset (äänestys)

Päätöslauselmaesitykset B5-0456, 0457, 0458, 0459, 0461 ja 0463/2003

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 12)

PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS B5-0456/2003

Hylättiin

YHTEINEN PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS B5-0457/2003

(korvaa päätöslauselmaesitykset B5-0457, 0458 ja 0459/2003):

seuraavien jäsenten käsiteltäväksi jättämä:

| — | Hans-Gert Poettering, Francesco Fiori, Françoise Grossetête, Othmar Karas, Ilkka Suominen, W.G. van Velzen, Arie M. Oostlander, Hubert Pirker, Íñigo Méndez de Vigo PPE-DE-ryhmän puolesta, |
| --- | --- |

—

Hans-Gert Poettering, Francesco Fiori, Françoise Grossetête, Othmar Karas, Ilkka Suominen, W.G. van Velzen, Arie M. Oostlander, Hubert Pirker, Íñigo Méndez de Vigo PPE-DE-ryhmän puolesta,

| — | Enrique Barón Crespo PSE-ryhmän puolesta, |
| --- | --- |

—

Enrique Barón Crespo PSE-ryhmän puolesta,

| — | Andrew Nicholas Duff, Jules Maaten ELDR-ryhmän puolesta, |
| --- | --- |

—

Andrew Nicholas Duff, Jules Maaten ELDR-ryhmän puolesta,

| — | Gerard Collins ja Cristiana Muscardini. |
| --- | --- |

—

Gerard Collins ja Cristiana Muscardini.

Hyväksyttiin (P5_TA(2003)0459)

Äänestystä koskevat puheenvuorot:

| — | Daniel Marc Cohn-Bendit ehdotti tarkistukseen 3 suullista tarkistusta, jota ei otettu huomioon, sillä yli 32 jäsentä vastusti sitä. |
| --- | --- |

—

Daniel Marc Cohn-Bendit ehdotti tarkistukseen 3 suullista tarkistusta, jota ei otettu huomioon, sillä yli 32 jäsentä vastusti sitä.

(Päätöslauselmaesitykset B5-0461 ja B5-0463/2003 raukesivat.)

16.   YUTP:n tärkeimmät näkökohdat ja perusvalinnat (2002) (äänestys)

Mietintö: Neuvoston vuosittainen selvitys Euroopan parlamentille YUTP:n tärkeimmistä näkökohdista ja perusvalinnoista ja niiden taloudellisista vaikutuksista Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon 2002 [7038/2003 — C5-0423/2003 — 2003/2141(INI)] — Ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunta.

Esittelijä: Elmar Brok

(A5-0348/2003)

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 13)

PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS

Hyväksyttiin (P5_TA(2003)0460)

Äänestyksiä koskevat puheenvuorot:

| — | Bernd Posselt 8 kohdasta. |
| --- | --- |

—

Bernd Posselt 8 kohdasta.

17.   Kuolemanrangaistuksen yleismaailmallinen keskeyttäminen (äänestys)

Päätöslauselmaesitykset B5-0441, 0442, 0443, 0444 ja 0447/2003

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 14)

YHTEINEN PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS B5-0441/2003

(korvaa päätöslauselmaesitykset B5-0441, 0442, 0443, 0444 ja 0447/2003):

seuraavien jäsenten käsiteltäväksi jättämä:

| — | Michael Gahler ja Concepció Ferrer PPE-DE-ryhmän puolesta, |
| --- | --- |

—

Michael Gahler ja Concepció Ferrer PPE-DE-ryhmän puolesta,

| — | Johannes (Hannes) Swoboda, Pasqualina Napoletano, Michael Cashman, Giovanni Claudio Fava ja Walter Veltroni PSE-ryhmän puolesta, |
| --- | --- |

—

Johannes (Hannes) Swoboda, Pasqualina Napoletano, Michael Cashman, Giovanni Claudio Fava ja Walter Veltroni PSE-ryhmän puolesta,

| — | Ole Andreasen, Anne André-Léonard ja Bob van den Bos ELDR-ryhmän puolesta, |
| --- | --- |

—

Ole Andreasen, Anne André-Léonard ja Bob van den Bos ELDR-ryhmän puolesta,

| — | Monica Frassoni, Nelly Maes, Matti Wuori ja Marie Anne Isler Béguin Verts/ALE-ryhmän puolesta, |
| --- | --- |

—

Monica Frassoni, Nelly Maes, Matti Wuori ja Marie Anne Isler Béguin Verts/ALE-ryhmän puolesta,

| — | Emma Bonino, Marco Pannella, Gianfranco Dell'Alba, Marco Cappato, Maurizio Turco, Olivier Dupuis ja Benedetto Della Vedova |
| --- | --- |

—

Emma Bonino, Marco Pannella, Gianfranco Dell'Alba, Marco Cappato, Maurizio Turco, Olivier Dupuis ja Benedetto Della Vedova

Hyväksyttiin (P5_TA(2003)0461)

18.   Rauha ja ihmisarvo Lähi-idässä (äänestys)

Mietintö: Rauha ja ihmisarvo Lähi-idässä [2002/2166(INI)] — Ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunta.

Esittelijä: Emilio Menéndez del Valle

(A5-0351/2003)

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 15)

PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS

Hyväksyttiin (P5_TA(2003)0462)

19.   Yrittäjyys Euroopassa (äänestys)

Mietintö: Vihreä kirja: ”Yrittäjyys Euroopassa” [KOM(2003) 27 — 2003/2161(INI)] — Teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunta.

Esittelijä: Werner Langen

(A5-0347/2003)

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 16)

PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS

Hyväksyttiin (P5_TA(2003)0463)

20.   Teollisuuspolitiikka laajentuneessa unionissa (äänestys)

Mietintö: Teollisuuspolitiikka laajentuneessa unionissa [KOM(2002) 714 — 2003/2063(INI)] — Teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunta.

Esittelijä: Olga Zrihen

(A5-0328/2003)

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 17)

PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS

Hyväksyttiin (P5_TA(2003)0464)

Äänestyksiä koskevat puheenvuorot:

| — | esittelijä ehdotti tarkistukseen 8 ja 11 kohtaan suullisia tarkistuksia, jotka otettiin huomioon. |
| --- | --- |

—

esittelijä ehdotti tarkistukseen 8 ja 11 kohtaan suullisia tarkistuksia, jotka otettiin huomioon.

21.   Bolivian tilanne (äänestys)

Päätöslauselmaesitykset B5-0454, 0455, 0460, 0462 ja 0464/2003

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 18)

YHTEINEN PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS B5-0454/2003

(korvaa päätöslauselmaesitykset B5-0454, 0455, 0460, 0462 ja 0464/2003):

seuraavien jäsenten käsiteltäväksi jättämä:

| — | Fernando Fernández Martín ja José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra PPE-DE-ryhmän puolesta, |
| --- | --- |

—

Fernando Fernández Martín ja José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra PPE-DE-ryhmän puolesta,

| — | Margrietus J. van den Berg, Rolf Linkohr ja Manuel Medina Ortega PSE-ryhmän puolesta, |
| --- | --- |

—

Margrietus J. van den Berg, Rolf Linkohr ja Manuel Medina Ortega PSE-ryhmän puolesta,

| — | Maria Johanna (Marieke) Sanders-ten Holte ELDR-ryhmän puolesta, |
| --- | --- |

—

Maria Johanna (Marieke) Sanders-ten Holte ELDR-ryhmän puolesta,

| — | Monica Frassoni, Alain Lipietz ja Camilo Nogueira Román Verts/ALE-ryhmän puolesta, |
| --- | --- |

—

Monica Frassoni, Alain Lipietz ja Camilo Nogueira Román Verts/ALE-ryhmän puolesta,

| — | Pedro Marset Campos, Fausto Bertinotti, Pernille Frahm, Armando Cossutta ja Ilda Figueiredo GUE/NGL-ryhmän puolesta |
| --- | --- |

—

Pedro Marset Campos, Fausto Bertinotti, Pernille Frahm, Armando Cossutta ja Ilda Figueiredo GUE/NGL-ryhmän puolesta

Hyväksyttiin (P5_TA(2003)0465)

22.   Äänestysselitykset

Kirjalliset äänestysselitykset:

Työjärjestyksen 137 artiklan 3 kohdan mukaiset kirjalliset äänestysselitykset julkaistaan tämän istunnon sanatarkoissa istuntoselostuksissa.

Suulliset äänestysselitykset:

Mietintö: Mulder — A5-0349/2003: Agnes Schierhuber ja Concepció Ferrer

Mietintö: Gill — A5-0350/2003: Richard A. Balfe

Mietintö: Jarzembowski — A5-0327/2003: Véronique De Keyser ja Bernd Posselt

Mietintö: Brok — A5-0348/2003: Bernd Posselt

23.   Äänestyskäyttäytymistä koskevat ilmoitukset

Seuraavat jäsenet ovat ilmoittaneet halunneensa äänestää seuraavasti:

Esitys Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi — Varainhoitovuosi 2004

| — | tarkistus 338

  puolesta: Marjo Matikainen-Kallström

  vastaan: Bob van den Bos, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Gerardo Galeote Quecedo, Christine De Veyrac, Brice Hortefeux, Olivier Duhamel, Othmar Karas ja Karin Riis-Jørgensen |
| --- | --- |

—

tarkistus 338

puolesta: Marjo Matikainen-Kallström

vastaan: Bob van den Bos, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Gerardo Galeote Quecedo, Christine De Veyrac, Brice Hortefeux, Olivier Duhamel, Othmar Karas ja Karin Riis-Jørgensen

| — | tarkistus 339

  vastaan: Othmar Karas |
| --- | --- |

—

tarkistus 339

vastaan: Othmar Karas

| — | tarkistus 725 (1. osa)

  puolesta: Othmar Karas, Bob van den Bos ja Johanna L.A. Boogerd-Quaak

  vastaan: Torben Lund

  tyhjää: Íñigo Méndez de Vigo |
| --- | --- |

—

tarkistus 725 (1. osa)

puolesta: Othmar Karas, Bob van den Bos ja Johanna L.A. Boogerd-Quaak

vastaan: Torben Lund

tyhjää: Íñigo Méndez de Vigo

| — | tarkistus 725 (2. osa)

  puolesta: Phillip Whitehead ja Othmar Karas

  vastaan: Torben Lund

  tyhjää: Íñigo Méndez de Vigo |
| --- | --- |

—

tarkistus 725 (2. osa)

puolesta: Phillip Whitehead ja Othmar Karas

vastaan: Torben Lund

tyhjää: Íñigo Méndez de Vigo

| — | tarkistus 776 (1. osa ja 2. osa)

  puolesta: Marie-Françoise Garaud ja Jean-Louis Bourlanges |
| --- | --- |

—

tarkistus 776 (1. osa ja 2. osa)

puolesta: Marie-Françoise Garaud ja Jean-Louis Bourlanges

| — | tarkistus 470

  puolesta: Konstantinos Alyssandrakis

  vastaan: Paul Rübig |
| --- | --- |

—

tarkistus 470

puolesta: Konstantinos Alyssandrakis

vastaan: Paul Rübig

| — | tarkistus 773

  puolesta: Marie-Thérèse Hermange

  vastaan: Bernard Poignant |
| --- | --- |

—

tarkistus 773

puolesta: Marie-Thérèse Hermange

vastaan: Bernard Poignant

| — | tarkistus 347

  vastaan: Othmar Karas |
| --- | --- |

—

tarkistus 347

vastaan: Othmar Karas

Mietintö: Mulder — A5-0349/2003

| — | tarkistus 8 (2. osa)

  puolesta: Ioannis Patakis |
| --- | --- |

—

tarkistus 8 (2. osa)

puolesta: Ioannis Patakis

Mietintö: Gill — A5-0350/2003

| — | 19 kohta

  puolesta: Konstantinos Alyssandrakis ja Paul Rübig |
| --- | --- |

—

19 kohta

puolesta: Konstantinos Alyssandrakis ja Paul Rübig

Mietintö: Jarzembowski — A5-0327/2003

| — | tarkistus 12

  puolesta: Harlem Désir, Claude Turmes, Efstratios Korakas ja Ioannis Patakis

  vastaan: Marie-Thérèse Hermange ja Christa Randzio-Plath |
| --- | --- |

—

tarkistus 12

puolesta: Harlem Désir, Claude Turmes, Efstratios Korakas ja Ioannis Patakis

vastaan: Marie-Thérèse Hermange ja Christa Randzio-Plath

| — | tarkistus 1

  vastaan: Marie-Thérèse Hermange |
| --- | --- |

—

tarkistus 1

vastaan: Marie-Thérèse Hermange

| — | tarkistus 5

  puolesta: Marie-Thérèse Hermange |
| --- | --- |

—

tarkistus 5

puolesta: Marie-Thérèse Hermange

| — | tarkistus 6

  vastaan: Marie-Thérèse Hermange |
| --- | --- |

—

tarkistus 6

vastaan: Marie-Thérèse Hermange

| — | tarkistus 7 (1. — 5. osa)

  puolesta: Harald Ettl ja Marie-Thérèse Hermange |
| --- | --- |

—

tarkistus 7 (1. — 5. osa)

puolesta: Harald Ettl ja Marie-Thérèse Hermange

| — | tarkistus 7 (5. osa)

  puolesta: Jean-Maurice Dehousse |
| --- | --- |

—

tarkistus 7 (5. osa)

puolesta: Jean-Maurice Dehousse

| — | tarkistus 8

  vastaan: Marie-Thérèse Hermange |
| --- | --- |

—

tarkistus 8

vastaan: Marie-Thérèse Hermange

| — | tarkistus 2 (1. osa ja 2. osa)

  tyhjää: Marie-Hélène Descamps ja Marie-Thérèse Hermange |
| --- | --- |

—

tarkistus 2 (1. osa ja 2. osa)

tyhjää: Marie-Hélène Descamps ja Marie-Thérèse Hermange

Mietintö: Sterckx — A5-0325/2003

| — | tarkistus 3

  vastaan: Marie-Françoise Garaud |
| --- | --- |

—

tarkistus 3

vastaan: Marie-Françoise Garaud

Mietintö: Savary — A5-0323/2003

| — | tarkistus 33

  puolesta: Dominique F.C. Souchet

  tyhjää: Hans-Peter Martin |
| --- | --- |

—

tarkistus 33

puolesta: Dominique F.C. Souchet

tyhjää: Hans-Peter Martin

Mietintö: Robert J.E. Evans — A5-0326/2003

| — | lainsäädäntöpäätöslauselma

  puolesta: José Ribeiro e Castro

  vastaan: Harlem Désir ja Anne Ferreira |
| --- | --- |

—

lainsäädäntöpäätöslauselma

puolesta: José Ribeiro e Castro

vastaan: Harlem Désir ja Anne Ferreira

Mietintö: Brok — A5-0348/2003

| — | tarkistus 5

  vastaan: Catherine Stihler |
| --- | --- |

—

tarkistus 5

vastaan: Catherine Stihler

| — | 17 kohta

  puolesta: Catherine Stihler

  vastaan: Konstantinos Alyssandrakis ja Jan Andersson |
| --- | --- |

—

17 kohta

puolesta: Catherine Stihler

vastaan: Konstantinos Alyssandrakis ja Jan Andersson

| — | tarkistus 3

  puolesta: Daniel Marc Cohn-Bendit |
| --- | --- |

—

tarkistus 3

puolesta: Daniel Marc Cohn-Bendit

| — | 27 kohta

  vastaan: Jan Andersson |
| --- | --- |

—

27 kohta

vastaan: Jan Andersson

| — | 39 kohta

  puolesta: Véronique De Keyser |
| --- | --- |

—

39 kohta

puolesta: Véronique De Keyser

| — | 41 kohta

  puolesta: Eryl Margaret McNally |
| --- | --- |

—

41 kohta

puolesta: Eryl Margaret McNally

| — | tarkistus 10 (1. osa)

  vastaan: Terence Wynn |
| --- | --- |

—

tarkistus 10 (1. osa)

vastaan: Terence Wynn

Mietintö: Menéndez del Valle — A5-0351/2003

| — | tarkistus 10

  puolesta: Pervenche Berès, Véronique De Keyser, Harlem Désir, Anne Ferreira, Marie-Hélène Gillig, Catherine Guy-Quint, Adeline Hazan, Catherine Lalumière, Martine Roure, Johannes (Hannes) Swoboda, Gilles Savary ja Olga Zrihen |
| --- | --- |

—

tarkistus 10

puolesta: Pervenche Berès, Véronique De Keyser, Harlem Désir, Anne Ferreira, Marie-Hélène Gillig, Catherine Guy-Quint, Adeline Hazan, Catherine Lalumière, Martine Roure, Johannes (Hannes) Swoboda, Gilles Savary ja Olga Zrihen

| — | tarkistus 16

  puolesta: Helle Thorning-Schmidt ja Michiel van Hulten |
| --- | --- |

—

tarkistus 16

puolesta: Helle Thorning-Schmidt ja Michiel van Hulten

| — | tarkistus 6/rev.

  vastaan: Georges Berthu |
| --- | --- |

—

tarkistus 6/rev.

vastaan: Georges Berthu

| — | tarkistus 17

  vastaan: Herman Schmid ja Jonas Sjöstedt |
| --- | --- |

—

tarkistus 17

vastaan: Herman Schmid ja Jonas Sjöstedt

| — | 36 kohta (1. osa)

  vastaan: Ursula Stenzel |
| --- | --- |

—

36 kohta (1. osa)

vastaan: Ursula Stenzel

| — | 36 kohta (2. osa)

  puolesta: Ursula Stenzel |
| --- | --- |

—

36 kohta (2. osa)

puolesta: Ursula Stenzel

| — | 65 kohta (2. osa)

  vastaan: Gérard Caudron, Michel J.M. Dary ja Francesco Rutelli

  tyhjää: Richard Corbett |
| --- | --- |

—

65 kohta (2. osa)

vastaan: Gérard Caudron, Michel J.M. Dary ja Francesco Rutelli

tyhjää: Richard Corbett

| — | 66 kohta (2. osa)

  tyhjää: Richard Corbett |
| --- | --- |

—

66 kohta (2. osa)

tyhjää: Richard Corbett

| — | päätöslauselma (kokonaisuudessaan)

  puolesta: Béatrice Patrie |
| --- | --- |

—

päätöslauselma (kokonaisuudessaan)

puolesta: Béatrice Patrie

Mietintö: Zrihen — A5-0328/2003

| — | tarkistus 13

  puolesta: Claude Turmes |
| --- | --- |

—

tarkistus 13

puolesta: Claude Turmes

Jäsenet, jotka eivät osallistuneet äänestyksiin:

Mietintö: Menéndez del Valle — A5-0351/2003

tarkistukset 16 ja sekä päätöslauselma (kokonaisuudessaan)

| — | Arlette Laguiller, Armonia Bordes ja Chantal Cauquil |
| --- | --- |

—

Arlette Laguiller, Armonia Bordes ja Chantal Cauquil

ÄÄNESTYKSET PÄÄTTYIVÄT

24.   Esityslista

Tänään kokoontuneen puheenjohtajakokouksen päätösten johdosta puhemies ehdotti seuraavia muutoksia Brysselissä pidettävän seuraavan istuntojakson esityslistaan:

keskiviikko 5. marraskuuta

| — | Freddy Blakin mietintö vastuuvapaudesta 2001 (A5-0360/2003) ja Jorge Salvador Hernández Mollarin mietintö rikosoikeudenkäynneistä (A5-0361/2003) on hyväksytty työjärjestyksen 110 a artiklan mukaisesti. Poliittiset ryhmät ovat pyytäneet, että mietinnöistä keskustellaan ja että tarkistusten jättämiselle asetetaan määräaika, minkä johdosta määräajaksi vahvistettiin maanantai 3. marraskuuta klo 12.00. |
| --- | --- |

—

Freddy Blakin mietintö vastuuvapaudesta 2001 (A5-0360/2003) ja Jorge Salvador Hernández Mollarin mietintö rikosoikeudenkäynneistä (A5-0361/2003) on hyväksytty työjärjestyksen 110 a artiklan mukaisesti. Poliittiset ryhmät ovat pyytäneet, että mietinnöistä keskustellaan ja että tarkistusten jättämiselle asetetaan määräaika, minkä johdosta määräajaksi vahvistettiin maanantai 3. marraskuuta klo 12.00.

torstai 6. marraskuuta

| — | Fordin työntekijöiden irtisanomista (Genk, Belgia) koskevan komission julkilausuman aihepiiriä on laajennettu ja se kuuluu seuraavasti: ”Komission julkilausuma autoteollisuuden työllisyysnäkymistä Euroopan unionissa”; |
| --- | --- |

—

Fordin työntekijöiden irtisanomista (Genk, Belgia) koskevan komission julkilausuman aihepiiriä on laajennettu ja se kuuluu seuraavasti: ”Komission julkilausuma autoteollisuuden työllisyysnäkymistä Euroopan unionissa”;

| — | vapaita ammatteja koskevia markkina- ja kilpailusäännöksiä koskevat päätöslauselmaesitykset merkitään äänestyksiin. |
| --- | --- |

—

vapaita ammatteja koskevia markkina- ja kilpailusäännöksiä koskevat päätöslauselmaesitykset merkitään äänestyksiin.

(Istunto keskeytettiin klo 13.00 ja sitä jatkettiin klo 15.00.)

Puhetta johti

varapuhemies Gérard ONESTA

25.   Edellisen istunnon pöytäkirjan hyväksyminen

Edellisen istunnon pöytäkirja hyväksyttiin.

26.   Valiokuntien ja valtuuskuntien kokoonpano

Parlamentti vahvisti PPE-DE- ja PSE-ryhmien pyynnöstä seuraavat nimitykset:

| — | AGRI-valiokunta ja AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous (varsinainen jäsen): João Gouveia |
| --- | --- |

—

AGRI-valiokunta ja AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous (varsinainen jäsen): João Gouveia

| — | ENVI-valiokunta ja valtuuskunta EU:n ja Slovenian välisessä parlamentaarisessa sekavaliokunnassa: Säid El Khadraoui |
| --- | --- |

—

ENVI-valiokunta ja valtuuskunta EU:n ja Slovenian välisessä parlamentaarisessa sekavaliokunnassa: Säid El Khadraoui

27.   Yhteinen kalastuspolitiikka (keskustelu)

Mietintö: Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Kohti yhteisen kalastuspolitiikan yhdenmukaista ja tehokasta toteutusta [KOM(2003) 130 — 2003/2104(INI)] — Kalatalousvaliokunta.

Esittelijä: Ilda Figueiredo

(A5-0331/2003)

Ilda Figueiredo esitteli laatimansa mietinnön.

Pascal Lamy (komission jäsen) käytti puheenvuoron.

Puheenvuorot: Daniel Varela Suanzes-Carpegna PPE-DE-ryhmän puolesta, joka puhui myös McKennan mietinnöstä (A5-0332/2003), Rosa Miguélez Ramos PSE-ryhmän puolesta, Herman Vermeer ELDR-ryhmän puolesta, Alain Esclopé EDD-ryhmän puolesta, Albert Jan Maat, Struan Stevenson ja Pascal Lamy.

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

Äänestys: kohta 38.

28.   Kalastuslaivastot (2001-2002) (keskustelu)

Mietintö: Komission vuosikertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille kalastuslaivastojen monivuotisten ohjausohjelmien tuloksista vuoden 2001 lopulla sekä komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille kalastuslaivastojen monivuotisten ohjausohjelmien välivaiheen tuloksista 30 päivänä kesäkuuta 2002 [KOM(2002) 446 — KOM(2002) 483 — 2002/2262(INI)] — Kalatalousvaliokunta.

Esittelijä: Patricia McKenna

(A5-0332/2003)

Pascal Lamy (komission jäsen) käytti puheenvuoron.

Patricia McKenna esitteli laatimansa mietinnön.

Puheenvuorot: Albert Jan Maat PPE-DE-ryhmän puolesta ja Pascal Lamy.

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

Äänestys: kohta 39.

29.   Tupakan, puuvillan ja oliiviöljyn yhteisten markkinajärjestelyjen uudistaminen (suullinen kysymys, josta keskustellaan)

Suullinen kysymys: Salvador Jové Peres AGRI-valiokunnan puolesta komissiolle: Tupakan, puuvillan ja oliiviöljyn yhteisten markkinajärjestelyjen uudistaminen (B5-0280/2003).

Salvador Jové Peres esitteli suullisen kysymyksen.

Pascal Lamy (komission jäsen) vastasi suulliseen kysymykseen.

Puheenvuorot: Felipe Camisón Asensio PPE-DE-ryhmän puolesta, María Rodríguez Ramos PSE-ryhmän puolesta, Ioannis Patakis GUE/NGL-ryhmän puolesta, Juan Manuel Ferrández Lezaun Verts/ALE-ryhmän puolesta, Alejandro Cercas, Vincenzo Lavarra ja Pascal Lamy.

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

KESKUSTELU IHMISOIKEUKSIEN SEKÄ DEMOKRATIAN JA OIKEUSVALTION PERIAATTEIDEN LOUKKAUKSIA KOSKEVISTA TAPAUKSISTA

(Päätöslauselmaesitysten aiheiden ja laatijoiden osalta katso istunnon pöytäkirja tiistaina 21. lokakuuta 2003, kohta 5).

30.   Burundi (keskustelu)

Esityslistalla oli seuraavana keskustelu päätöslauselmaesityksestä B5-0434/2003.

Francisca Sauquillo Pérez del Arco esitteli päätöslauselmaesityksen.

Puheenvuorot: Bernd Posselt PPE-DE-ryhmän puolesta, Chantal Cauquil GUE/NGL-ryhmän puolesta ja Patricia McKenna Verts/ALE-ryhmän puolesta.

Puhetta johti

varapuhemies David W. MARTIN

Puheenvuorot: Ulla Margrethe Sandbæk EDD-ryhmän puolesta ja Pascal Lamy (komission jäsen).

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

Äänestys: kohta 35.

31.   Turkmenistan ja Keski-Aasia (keskustelu)

Esityslistalla oli seuraavana yhteiskeskustelussa seitsemän päätöslauselmaesitystä (B5-0436, 0440, 0445, 0446, 0449, 0450 ja 0452/2003).

Bastiaan Belder, John Bowis ja Joost Lagendijk esittelivät päätöslauselmaesitykset.

Puheenvuorot: Albert Jan Maat PPE-DE-ryhmän puolesta ja Pascal Lamy (komission jäsen).

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

Äänestys: kohta 36.

32.   Nepal (keskustelu)

Esityslistalla oli seuraavana yhteiskeskustelussa kuusi päätöslauselmaesitystä (B5-0435, 0437, 0439, 0448, 0451 ja 0453/2003).

Catherine Stihler, Thomas Mann ja Nelly Maes esittelivät päätöslauselmaesitykset.

Pascal Lamy (komission jäsen) käytti puheenvuoron.

Bernd Posselt käytti puheenvuoron.

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

Äänestys: kohta 37.

KESKUSTELU IHMISOIKEUKSIEN SEKÄ DEMOKRATIAN JA OIKEUSVALTION PERIAATTEIDEN LOUKKAUKSIA KOSKEVISTA TAPAUKSISTA PÄÄTTYI

33.   Määräajat

Puhemies ilmoitti, että 6. marraskuuta pidettävässä istunnossa äänestettäviin vapaita ammatteja koskevia markkina- ja kilpailusäännöksiä koskeviin päätöslauselmaesityksiin esitettävien tarkistusten ja asiaa koskevien yhteisten päätöslauselmaesitysten määräaika on maanantaina 3. marraskuuta klo 12.00.

34.   Parlamentin kokoonpano

Toimivaltaiset Ison-Britannian viranomaiset ovat ilmoittaneet, että Ian David Twinn on nimitetty parlamentin jäseneksi edustajantoimestaan luopuneen lordi Bethellin tilalle 21. lokakuuta 2003 alkaen.

Puhemies muistutti työjärjestyksen 7 artiklan 5 kohdan määräyksistä.

ÄÄNESTYKSET

Äänestysten kulkua koskevat yksityiskohdat (tarkistukset, erilliset äänestykset, kohta kohdalta -äänestykset,...) esitetään pöytäkirjaan sisältyvässä liitteessä 1.

35.   Burundi (äänestys)

Päätöslauselmaesitys B5-0434/2003

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 19)

PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS

Hyväksyttiin (P5_TA(2003)0466)

36.   Turkmenistan ja Keski-Aasia (äänestys)

Päätöslauselmaesitykset B5-0436, 0440, 0445, 0446, 0449, 0450 ja 0452/2003

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 20)

YHTEINEN PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS B5-0436/2003

(korvaa päätöslauselmaesitykset B5-0436, 0440, 0445, 0449, 0450 ja 0452/2003):

seuraavien jäsenten käsiteltäväksi jättämä:

| — | John Bowis ja Albert Jan Maat PPE-DE-ryhmän puolesta, |
| --- | --- |

—

John Bowis ja Albert Jan Maat PPE-DE-ryhmän puolesta,

| — | Richard Corbett ja Margrietus J. van den Berg PSE-ryhmän puolesta, |
| --- | --- |

—

Richard Corbett ja Margrietus J. van den Berg PSE-ryhmän puolesta,

| — | Ole Andreasen ELDR-ryhmän puolesta, |
| --- | --- |

—

Ole Andreasen ELDR-ryhmän puolesta,

| — | Bart Staes, Joost Lagendijk, Matti Wuori, Per Gahrton ja Marie Anne Isler Béguin Verts/ALE-ryhmän puolesta, |
| --- | --- |

—

Bart Staes, Joost Lagendijk, Matti Wuori, Per Gahrton ja Marie Anne Isler Béguin Verts/ALE-ryhmän puolesta,

| — | Pernille Frahm GUE/NGL-ryhmän puolesta, |
| --- | --- |

—

Pernille Frahm GUE/NGL-ryhmän puolesta,

| — | Bastiaan Belder EDD-ryhmän puolesta. |
| --- | --- |

—

Bastiaan Belder EDD-ryhmän puolesta.

Hyväksyttiin (P5_TA(2003)0467)

(Päätöslauselmaesitys B5-0446/2003 raukesi.)

37.   Nepal (äänestys)

Päätöslauselmaesitykset B5-0435, 0437, 0439, 0448, 0451 ja 0453/2003

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 21)

YHTEINEN PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS B5-0435/2003

(korvaa päätöslauselmaesitykset B5-0435, 0437, 0439, 0448, 0451 ja 0453/2003):

seuraavien jäsenten käsiteltäväksi jättämä:

| — | Thomas Mann PPE-DE-ryhmän puolesta, |
| --- | --- |

—

Thomas Mann PPE-DE-ryhmän puolesta,

| — | Margrietus J. van den Berg PSE-ryhmän puolesta, |
| --- | --- |

—

Margrietus J. van den Berg PSE-ryhmän puolesta,

| — | Astrid Thors ELDR-ryhmän puolesta, |
| --- | --- |

—

Astrid Thors ELDR-ryhmän puolesta,

| — | Reinhold Messner, Bart Staes ja Jean Lambert Verts/ALE-ryhmän puolesta, |
| --- | --- |

—

Reinhold Messner, Bart Staes ja Jean Lambert Verts/ALE-ryhmän puolesta,

| — | Pedro Marset Campos GUE/NGL-ryhmän puolesta, |
| --- | --- |

—

Pedro Marset Campos GUE/NGL-ryhmän puolesta,

| — | Gerard Collins UEN-ryhmän puolesta. |
| --- | --- |

—

Gerard Collins UEN-ryhmän puolesta.

Hyväksyttiin (P5_TA(2003)0468)

Äänestystä koskevat puheenvuorot:

Thomas Mann ehdotti kahta teknistä mukautusta, ensimmäinen johdanto-osan C kappaleeseen ja toinen 14 kohtaan.

38.   Yhteinen kalastuspolitiikka (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Mietintö: Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Kohti yhteisen kalastuspolitiikan yhdenmukaista ja tehokasta toteutusta [KOM(2003) 130 — 2003/2104(INI)] — Kalatalousvaliokunta.

Esittelijä: Ilda Figueiredo

(A5-0331/2003)

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 22)

PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS

Hyväksyttiin kertaäänestyksessä (P5_TA(2003)0469)

39.   Kalastuslaivastot (2001-2002) (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Mietintö: Komission vuosikertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille kalastuslaivastojen monivuotisten ohjausohjelmien tuloksista vuoden 2001 lopulla sekä komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille kalastuslaivastojen monivuotisten ohjausohjelmien välivaiheen tuloksista 30 päivänä kesäkuuta 2002 [KOM(2002) 446 — KOM(2002) 483 — 2002/2262(INI)] — Kalatalousvaliokunta.

Esittelijä: Patricia McKenna

(A5-0332/2003)

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 23)

PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS

Hyväksyttiin kertaäänestyksessä (P5_TA(2003)0470)

40.   Äänestysselitykset

Kirjalliset äänestysselitykset:

Työjärjestyksen 137 artiklan 3 kohdan mukaiset kirjalliset äänestysselitykset julkaistaan tämän istunnon sanatarkoissa istuntoselostuksissa.

Jäsenet, jotka eivät osallistuneet äänestyksiin:

Burundia koskeva päätöslauselmaesitys (B5-0434/2003) ja Nepalia koskeva yhteinen päätöslauselmaesitys (B5-0435/2003):

Chantal Cauquil ja Armonia Bordes

ÄÄNESTYKSET PÄÄTTYIVÄT

41.   Lupa laatia mietintöjä — Valiokuntien yhteistyö — Valiokuntaan lähettäminen — Mietintöjen otsikoiden muutokset

Lupa laatia valiokunta-aloitteisia mietintöjä (työjärjestyksen 49 artikla)

LIBE-valiokunta:

| — | Toimet biologisten ja kemiallisten iskujen uhan varalle (B5-0407/2003 — 2003/2187(INI)) |
| --- | --- |

—

Toimet biologisten ja kemiallisten iskujen uhan varalle (B5-0407/2003 — 2003/2187(INI))

| — | Vankien oikeudet Euroopan unionissa (B5-0362/2003 — 2003/2188(INI)) |
| --- | --- |

—

Vankien oikeudet Euroopan unionissa (B5-0362/2003 — 2003/2188(INI))

Päätös laatia mietintö (työjärjestyksen 181 artikla)

AFCO-valiokunta:

| — | Luottamuksellisten asiakirjojen käsittely parlamentissa (työjärjestyksen muuttaminen)
  (puheenjohtajakokouksen lupa 7. kesäkuuta 2001 (2003/2184(REG)) |
| --- | --- |

—

Luottamuksellisten asiakirjojen käsittely parlamentissa (työjärjestyksen muuttaminen)

(puheenjohtajakokouksen lupa 7. kesäkuuta 2001 (2003/2184(REG))

Valiokuntien yhteistyö

Työjärjestyksen 162 a artiklan mukaista menettelyä sovelletaan seuraaviin mietintöihin:

JURI-valiokunta:

| — | Sopimattomat elinkeinonharjoittajien ja kuluttajien väliset kaupalliset menettelyt sisämarkkinoilla ja direktiivien 84/450/ETY, 97/7/EY ja 98/27/EY muuttaminen (KOM(2003) 356 — C5-0288/2003 — 2003/0134(COD))
  162 a artiklan mukaista menettelyä sovelletaan JURI- ja ENVI-valiokuntien välillä
  (puheenjohtajakokouksen päätös 15. lokakuuta 2003) |
| --- | --- |

—

Sopimattomat elinkeinonharjoittajien ja kuluttajien väliset kaupalliset menettelyt sisämarkkinoilla ja direktiivien 84/450/ETY, 97/7/EY ja 98/27/EY muuttaminen (KOM(2003) 356 — C5-0288/2003 — 2003/0134(COD))

162 a artiklan mukaista menettelyä sovelletaan JURI- ja ENVI-valiokuntien välillä

(puheenjohtajakokouksen päätös 15. lokakuuta 2003)

| — | Kuluttajansuojalainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten viranomaisten yhteistyö (KOM(2003) 443 — C5-0335/2003 — 2003/0162(COD))
  162 a artiklan mukaista menettelyä sovelletaan JURI- ja ENVI-valiokuntien välillä
  (puheenjohtajakokouksen päätös 15. lokakuuta 2003) |
| --- | --- |

—

Kuluttajansuojalainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten viranomaisten yhteistyö (KOM(2003) 443 — C5-0335/2003 — 2003/0162(COD))

162 a artiklan mukaista menettelyä sovelletaan JURI- ja ENVI-valiokuntien välillä

(puheenjohtajakokouksen päätös 15. lokakuuta 2003)

ENVI-valiokunta:

| — | Puitteiden säätäminen energiaa käyttäviä tuotteita koskevien ekologisen suunnittelun vaatimusten asettamista varten ja neuvoston direktiivin 92/42/ETY muuttaminen (KOM(2003) 453 — C5-0369/2003 — 2003/0172(COD))
  162 a artiklan mukaista menettelyä sovelletaan ENVI- ja ITRE-valiokuntien välillä
  (puheenjohtajakokouksen päätös 23. lokakuuta 2003) |
| --- | --- |

—

Puitteiden säätäminen energiaa käyttäviä tuotteita koskevien ekologisen suunnittelun vaatimusten asettamista varten ja neuvoston direktiivin 92/42/ETY muuttaminen (KOM(2003) 453 — C5-0369/2003 — 2003/0172(COD))

162 a artiklan mukaista menettelyä sovelletaan ENVI- ja ITRE-valiokuntien välillä

(puheenjohtajakokouksen päätös 23. lokakuuta 2003)

Valiokuntaan lähettäminen

EMPL-, FEMM-, ENVI-, CULT- ja PETI-valiokunnilta on pyydetty lausunto:

| — | Vuosikertomus 2003 perusoikeuksien tilasta Euroopan unionissa (2003/2006(INI))
  (asiasta vastaava valiokunta: LIBE) |
| --- | --- |

—

Vuosikertomus 2003 perusoikeuksien tilasta Euroopan unionissa (2003/2006(INI))

(asiasta vastaava valiokunta: LIBE)

Puheenjohtajakokouksen jo hyväksymien mietintöjen otsikoiden muutokset

ECON-valiokunta:

| — | Korkeariskisten sijoitusrahastojen ja johdannaisten tulevaisuus (2003/2082(INI)) (istunnon pöytäkirja 5. kesäkuuta 2003)
  (entinen otsikko: Johdannaisten asema rahoitusmarkkinoilla) |
| --- | --- |

—

Korkeariskisten sijoitusrahastojen ja johdannaisten tulevaisuus (2003/2082(INI)) (istunnon pöytäkirja 5. kesäkuuta 2003)

(entinen otsikko: Johdannaisten asema rahoitusmarkkinoilla)

Asiakirjan antaminen tiedoksi

LIBE-valiokunta:

| — | Ehdotus neuvoston päätökseksi väärennettyjen eurometallirahojen analysoinnista ja niihin liittyvästä yhteistyöstä (13203/1/2003 — C5-0482/2003)
  (lähetetty tiedoksi: ECON) |
| --- | --- |

—

Ehdotus neuvoston päätökseksi väärennettyjen eurometallirahojen analysoinnista ja niihin liittyvästä yhteistyöstä (13203/1/2003 — C5-0482/2003)

(lähetetty tiedoksi: ECON)

42.   Tämän istuntojakson aikana hyväksyttyjen tekstien edelleen välittäminen

Työjärjestyksen 148 artiklan 2 kohdan mukaisesti tämän istunnon pöytäkirja annetaan parlamentin hyväksyttäväksi seuraavan istunnon alussa.

Hyväksytyt tekstit toimitetaan parlamentin hyväksynnällä asianomaisille tahoille.

43.   Luetteloon kirjatut kirjalliset kannanotot (työjärjestyksen 51 artikla)

Luetteloon kirjattujen kirjallisten kannanottojen saamien allekirjoitusten lukumäärä (työjärjestyksen 51 artiklan 3 kohta):

| Asiakirjan nro | Laatija | Allekirjoitukset |
| --- | --- | --- |
| 16/2003 | Othmar Karas | 36 |
| 17/2003 | Struan Stevenson, Bob van den Bos, Nelly Maes, Mihail Papayannakis ja Phillip Whitehead | 127 |
| 18/2003 | André Brie, Willi Görlach, Joost Lagendijk ja Philippe Morillon | 28 |
| 19/2003 | Marie Anne Isler Béguin ja Alexander de Roo | 25 |
| 20/2003 | Philip Claeys ja Koenraad Dillen | 11 |
| 21/2003 | María Sornosa Martínez | 13 |
| 22/2003 | Jean-Claude Martinez, Carl Lang, Bruno Gollnisch ja Marie-France Stirbois | 5 |
| 23/2003 | Mark Francis Watts, Catherine Stihler ja Phillip Whitehead | 30 |
| 24/2003 | Cristiana Muscardini | 25 |

Asiakirjan nro

Laatija

Allekirjoitukset

16/2003

Othmar Karas

36

17/2003

Struan Stevenson, Bob van den Bos, Nelly Maes, Mihail Papayannakis ja Phillip Whitehead

127

18/2003

André Brie, Willi Görlach, Joost Lagendijk ja Philippe Morillon

28

19/2003

Marie Anne Isler Béguin ja Alexander de Roo

25

20/2003

Philip Claeys ja Koenraad Dillen

11

21/2003

María Sornosa Martínez

13

22/2003

Jean-Claude Martinez, Carl Lang, Bruno Gollnisch ja Marie-France Stirbois

5

23/2003

Mark Francis Watts, Catherine Stihler ja Phillip Whitehead

30

24/2003

Cristiana Muscardini

25

44.   Seuraavien istuntojen aikataulu

Seuraavat istunnot pidetään 5. ja 6. marraskuuta 2003.

Rainer Wieland käytti puheenvuoron ja esitti vastalauseen sen johdosta, että hän ei ole vieläkään saanut vastausta puhemiehistölle esittämäänsä kysymykseen, joka koski edellytyksiä, joilla erään äänestyksen tulos tarkistettiin koneäänestyksellä erään jäsenen pyynnöstä (Puhemies ilmoitti pyytävänsä puhemiehistöä toimittamaan puhujalle vastauksen).

45.   Istuntokauden keskeyttäminen

Euroopan parlamentin istuntokausi julistettiin keskeytetyksi.

Istunto päättyi klo 17.10.

Julian Priestley

pääsihteeri

Pat Cox

puhemies

---

LÄSNÄOLOLISTA

Allekirjoittaneet:

Aaltonen, Abitbol, Adam, Nuala Ahern, Ainardi, Almeida Garrett, Alyssandrakis, Andersen, Andersson, Andreasen, André-Léonard, Andria, Angelilli, Aparicio Sánchez, Arvidsson, Atkins, Attwooll, Auroi, Averoff, Avilés Perea, Bakopoulos, Balfe, Baltas, Banotti, Barón Crespo, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Belder, Berend, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Bergaz Conesa, Berger, Bernié, Berthu, Beysen, Bigliardo, Blak, Blokland, Bodrato, Böge, Bösch, Bonde, Boogerd-Quaak, Bordes, van den Bos, Boudjenah, Boumediene-Thiery, Bourlanges, Bouwman, Bowe, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Breyer, Brie, Brienza, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Butel, Callanan, Camisón Asensio, Campos, Camre, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Caudron, Caullery, Cauquil, Celli, Cercas, Cerdeira Morterero, Cesaro, Chichester, Claeys, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Collins, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Cossutta, Raffaele Costa, Cox, Crowley, Cushnahan, van Dam, Dary, Daul, Decourrière, Dehousse, De Keyser, Dell'Alba, Della Vedova, Deprez, De Sarnez, Descamps, Désir, Deva, De Veyrac, Dhaene, Dillen, Dimitrakopoulos, Di Pietro, Doorn, Dover, Doyle, Dührkop Dührkop, Duff, Duhamel, Duin, Dupuis, Dybkjær, Ebner, Echerer, El Khadraoui, Elles, Esclopé, Ettl, Jillian Evans, Robert J.E. Evans, Färm, Farage, Fatuzzo, Fava, Ferber, Ferrández Lezaun, Ferreira, Ferrer, Fiebiger, Figueiredo, Fiori, Fitzsimons, Flemming, Flesch, Florenz, Folias, Ford, Formentini, Fourtou, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gahrton, Galeote Quecedo, Garaud, García-Orcoyen Tormo, Garot, Garriga Polledo, de Gaulle, Gebhardt, Gemelli, Gill, Gillig, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Gobbo, Goebbels, Goepel, Görlach, Gollnisch, Gomolka, Goodwill, Gorostiaga Atxalandabaso, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Hänsch, Hager, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Herzog, Hieronymi, Honeyball, Hortefeux, Howitt, Hudghton, Hughes, van Hulten, Iivari, Ilgenfritz, Imbeni, Inglewood, Isler Béguin, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jackson, Jarzembowski, Jöns, Jové Peres, Junker, Karamanou, Karas, Karlsson, Katiforis, Kaufmann, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Keßler, Khanbhai, Kindermann, Glenys Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korakas, Korhola, Koukiadis, Koulourianos, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Krivine, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lagendijk, Laguiller, Lalumière, Lamassoure, Lambert, Lang, Lange, Langen, Langenhagen, Lannoye, de La Perriere, Laschet, Lavarra, Lechner, Lehne, Leinen, Liese, Linkohr, Lipietz, Lisi, Lucas, Ludford, Lulling, Lund, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McCartin, MacCormick, McKenna, McMillan-Scott, McNally, Maes, Malliori, Manders, Manisco, Erika Mann, Thomas Mann, Marinho, Marinos, Marques, Marset Campos, Martens, David W. Martin, Hans-Peter Martin, Hugues Martin, Martinez, Martínez Martínez, Mastella, Mastorakis, Matikainen-Kallström, Mauro, Hans-Peter Mayer, Xaver Mayer, Mayol i Raynal, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Mennitti, Menrad, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Modrow, Mombaur, Monsonís Domingo, Moraes, Morgantini, Müller, Mulder, Murphy, Muscardini, Musotto, Mussa, Myller, Napoletano, Napolitano, Naranjo Escobar, Nassauer, Newton Dunn, Nicholson, Niebler, Nisticò, Nobilia, Nordmann, Obiols i Germà, Ojeda Sanz, Olsson, Ó Neachtain, Onesta, Oomen-Ruijten, Oostlander, Ortuondo Larrea, O'Toole, Paasilinna, Pacheco Pereira, Paciotti, Pack, Pannella, Papayannakis, Pasqua, Pastorelli, Patakis, Patrie, Paulsen, Pérez Álvarez, Perry, Pesälä, Pex, Piecyk, Piétrasanta, Pirker, Piscarreta, Pittella, Plooij-van Gorsel, Poettering, Pohjamo, Poignant, Pomés Ruiz, Poos, Posselt, Prets, Procacci, Pronk, Provan, Puerta, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Randzio-Plath, Rapkay, Raschhofer, Ribeiro e Castro, Ries, Riis-Jørgensen, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rod, Rodríguez Ramos, de Roo, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Rübig, Rühle, Rutelli, Sacconi, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Sandberg-Fries, Sandbæk, Sanders-ten Holte, Santer, Santini, dos Santos, Sartori, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Sbarbati, Schaffner, Scheele, Schierhuber, Schleicher, Gerhard Schmid, Olle Schmidt, Schnellhardt, Schörling, Ilka Schröder, Jürgen Schröder, Schroedter, Schulz, Schwaiger, Segni, Seppänen, Simpson, Sjöstedt, Skinner, Smet, Soares, Sörensen, Sommer, Sornosa Martínez, Souchet, Souladakis, Sousa Pinto, Staes, Stenmarck, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stirbois, Stockmann, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Swiebel, Swoboda, Sylla, Tajani, Tannock, Terrón i Cusí, Theato, Thomas-Mauro, Thorning-Schmidt, Thors, Thyssen, Titley, Torres Marques, Trakatellis, Trentin, Turchi, Turmes, Uca, Vachetta, Väyrynen, Vairinhos, Valdivielso de Cué, Vallvé, Van Hecke, Van Orden, Varaut, Varela Suanzes-Carpegna, Vattimo, Vermeer, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vinci, Virrankoski, Vlasto, Voggenhuber, Volcic, Wallis, Walter, Watson, Watts, Weiler, Wenzel-Perillo, Whitehead, Wieland, Wiersma, von Wogau, Wuermeling, Wuori, Wurtz, Wyn, Wynn, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimeray, Zimmerling, Zissener, Zorba, Zrihen

Tarkkailijat

Bastys Mindaugas, Biela Adam, Chronowski Andrzej, Czinege Imre, Demetriou Panayiotis, Didžiokas Gintaras, Fazakas Szabolcs, Filipek Krzysztof, Germič Ljubo, Ilves Toomas Hendrik, Jakič Roman, Kłopotek Eugeniusz, Klukowski Wacław, Kósa Kovács Magda, Kreitzberg Peeter, Kriščiūnas Kęstutis, Kuzmickas Kęstutis, Kvietkauskas Vytautas, Lisak Janusz, Lydeka Arminas, Łyżwiński Stanislaw, Maldeikis Eugenijus, Mallotová Helena, Matsakis Marios, Mavrou Eleni, Pasternak Agnieszka, Peterle Alojz, Plokšto Artur, Podgórski Bogdan, Pospíšil Jiøí, Reiljan Janno, Sefzig Lud_ek, Surján László, Szabó Zoltán, Szájer József, Tabajdi Csaba, Valys Antanas, Vareikis Egidijus, Vastagh Pál, Vella George, Vësaitë Birutë, Wiœniowska Genowefa, Wittbrodt Edmund, Žiak Rudolf

---

LIITE I

ÄÄNESTYSTEN TULOKSET

Käytettyjen merkkien ja lyhenteiden selitykset

| + | hyväksytty |
| --- | --- |
| - | hylätty |
| ↓ | rauennut |
| per. | peruutettu |
| NHÄ (..., ..., ...) | nimenhuutoäänestys (puolesta, vastaan, tyhjää) |
| KÄ (..., ..., ...) | koneäänestys (puolesta, vastaan, tyhjää) |
| osat | kohta kohdalta -äänestys |
| eä | erillinen äänestys |
| tark. | tarkistus |
| KT | kompromissitarkistus |
| vo | vastaava osa |
| P | tekstiä poistava tarkistus |
| = | identtiset tarkistukset |
| § | kohta |
| art. | artikla |
| kappale | johdanto-osan kappale |
| PR | päätöslauselmaesitys |
| PRC | yhteinen päätöslauselmaesitys |
| SEC | salainen äänestys |

+

hyväksytty

-

hylätty

↓

rauennut

per.

peruutettu

NHÄ (..., ..., ...)

nimenhuutoäänestys (puolesta, vastaan, tyhjää)

KÄ (..., ..., ...)

koneäänestys (puolesta, vastaan, tyhjää)

osat

kohta kohdalta -äänestys

eä

erillinen äänestys

tark.

tarkistus

KT

kompromissitarkistus

vo

vastaava osa

P

tekstiä poistava tarkistus

=

identtiset tarkistukset

§

kohta

art.

artikla

kappale

johdanto-osan kappale

PR

päätöslauselmaesitys

PRC

yhteinen päätöslauselmaesitys

SEC

salainen äänestys

1.   Esitys Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi — Varainhoitovuosi 2004

| Tark. nro | Budjettikohta | Ryhmä, NHÄ, KÄ, eä | Kohta kohdalta -äänestykset | Äänestys | NHÄ/KÄ — huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KOMISSIO |
| 542 | 05 | RYHMÄ 1 | | + | |
| 543 | 05 01 04 01 |
| 31 | 05 02 08 06 |
| 32 | 05 02 08 09 |
| 33 | 05 02 08 99 |
| 34 | 05 02 09 01 |
| 36 | 05 02 11 01 |
| 724 | 05 03 01 08 |
| 201 | 05 03 02 05 |
| 548 | 05 07 01 02 |
| 46 | 05 08 05 01 |
| 730 | 05 08 06 |
| 569 | 11 |
| 668 | 17 01 04 01 |
| 50 | 17 04 03 |
| 39 | 05 04 01 02 |
| 727 | 05 04 01 12 |
| 356 | 05 02 01 01 | eä | | - | |
| 722 | 05 02 03 01 | eä | | + | |
| 30 | eä | | ↓ | |
| 723 | 05 02 10 01 | eä/KÄ | | - | 189, 256, 16 |
| 338 | NHÄ | | - | 174, 275, 14 |
| 339 | 05 02 10 02 | NHÄ | | - | 51, 397, 7 |
| 725 | 05 03 02 01 | osat/NHÄ | 1 | + | 318, 143, 4 |
| 2 | + | 419, 36, 6 |
| 726 | 05 03 04 07 | eä | | + | |
| 38 | eä | | ↓ | |
| 547 | 05 07 01 01 | eä | | + | |
| 44 | eä | | ↓ | |
| 729 | 05 08 04 01 | eä | | + | |
| 45 | eä | | ↓ | |
| 762 | 17 04 02 | eä | | + | |
| 49 | eä | | ↓ | |
| 437 | 05 04 01 06 | eä | | - | |
| 717 | 04 02 01 | RYHMÄ 2 | | + | |
| 809 | 11 06 01 |
| 571 | 13 |
| 189 | 13 03 02 |
| 740 | 13 03 04 |
| 718 | 04 02 06 |
| 538 | 04 02 08 |
| 191 | 13 03 06 |
| 741 | 13 03 13 |
| 800 | 13 04 01 |
| 214 | 13 03 | eä | | - | |
| 739 | 13 03 01 | eä | | + | |
| 215 | eä | | - | |
| 544 | 05 04 02 06 | eä | | + | |
| 41 | eä | | ↓ | |
| 716 | 02 01 05 01 | RYHMÄ 3 | | + | |
| 732 | 06 01 05 02 |
| 559 | 08 |
| 735 | 08 01 05 01 |
| 560 | 08 02 01 01 |
| 736 | 08 02 01 02 |
| 561 | 08 03 01 |
| 562 | 08 04 01 |
| 563 | 08 06 01 03 |
| 564 | 08 12 02 01 |
| 567 | 09 04 01 |
| 568 | 10 |
| 737 | 10 01 05 01 |
| 549 | 05 08 07 |
| 550 | 05 08 08 |
| 638 | 06 01 04 02 |
| 640 | 06 02 01 01 |
| 733 | 06 02 02 01 |
| 554 |
| 641 | 06 02 02 03 |
| 642 | 06 02 03 01 | | | | |
| 183 | 06 02 03 02 |
| 185 | 06 02 04 01 |
| 186 | 06 02 04 02 |
| 643 | 06 02 08 01 |
| 555 |
| 657 | 11 01 04 02 |
| 659 | 15 01 04 01 |
| 748 | 15 02 02 01 |
| 243 | 15 03 01 01 |
| 244 | 15 03 01 02 |
| 662 | 15 03 01 03 | | | | |
| 579 |
| 577 | 15 |
| 529 | 01 |
| 660 | 15 02 01 01 |
| 664 | 15 06 01 01 |
| 581 | 16 |
| 802 | 16 01 04 01 |
| 665 | 16 01 04 02 |
| 24 | 16 03 01 |
| 25 | 16 03 02 |
| 26 | 16 04 02 |
| 27 | 16 04 03 | | | | |
| 70 | 16 04 05 |
| 680 | 18 08 01 |
| 6 | 22 04 |
| 707 | 25 03 02 |
| 536 | 04 |
| 623 | 04 01 04 02 |
| 624 | 04 02 12 |
| 628 | 04 03 03 03 |
| 629 | 04 03 04 01 |
| 539 |
| 630 | 04 03 05 01 |
| 631 | 04 03 05 02 |
| 540 |
| 632 | 04 04 02 01 |
| 236 | 04 04 02 02 |
| 633 | 04 04 03 |
| 795 | 04 04 08 |
| 669 | 17 03 01 01 |
| 670 | 17 04 08 01 |
| 585 |
| 551 | 06 |
| 734 | 06 04 03 |
| 646 | 06 05 06 |
| 276 | 01 04 10 |
| 556 | 07 | | | | |
| 647 | 07 01 04 01 |
| 48 | 07 03 01 01 |
| 648 | 07 03 06 01 |
| 650 | 07 04 01 01 |
| 558 |
| 651 | 07 04 02 |
| 652 | 07 05 01 |
| 582 | 17 |
| 586 | 17 04 09 |
| 531 | 02 |
| 532 | 02 01 04 01 |
| 279 | 02 04 01 |
| 621 | 02 04 02 01 |
| 534 |
| 198 | 02 04 02 03 |
| 622 | 02 05 01 |
| 535 | 03 |
| 565 | 09 |
| 654 | 09 01 04 01 |
| 656 | 09 03 05 01 |
| 566 |
| 570 | 12 |
| 658 | 12 01 04 01 |
| 68 | 12 02 01 |
| 575 | 14 |
| 576 | 14 01 04 01 |
| 69 | 14 02 01 |
| 598 | 20 |
| 530 | 01 04 05 |
| 803 | 01 04 09 01 |
| 805 | 02 02 03 02 |
| 625 | 04 02 15 |
| 457 | 25 04 01 |
| 614 | 29 01 04 01 |
| 788 | 29 02 01 |
| 645 | 06 03 02 | | | | |
| 634 | 04 04 04 |
| 806 | 04 04 10 |
| 635 | 04 04 06 01 |
| 541 |
| 655 | 09 03 03 |
| 253 | 18 |
| 587 |
| 254 | 18 01 |
| 256 | 18 01 02 |
| 258 | 18 01 04 |
| 588 | 18 01 04 01 |
| 589 | 18 02 03 |
| 590 | 18 03 03 |
| 671 | 18 03 06 |
| 672 | 18 03 07 |
| 261 | 18 04 01 01 |
| 673 | 18 04 01 02 |
| 674 | 18 04 03 |
| 675 | 18 05 01 02 |
| 796 | 18 05 01 03 |
| 677 | 18 05 04 |
| 679 | 18 07 01 01 |
| 592 |
| 271 | 18 08 02 |
| 272 | 18 08 03 |
| 273 | 18 49 04 |
| 596 | 19 04 02 |
| 606 | 24 |
| 706 | 24 02 01 |
| 702 | 22 01 04 04 |
| 704 | 22 03 04 |
| 607 | 25 |
| 609 | 26 |
| 611 | 27 |
| 612 | 28 |
| 613 | 29 |
| 553 | 06 02 01 01 | eä/KÄ | | - | 283, 172, 8 |
| 661 | 15 02 02 02 | eä | | + | (uusi numero on 810; yhdistetty tark. 13 kanssa) |
| 13 | eä | | + | |
| 619 | 01 02 04 | eä/KÄ | | + | 373, 88, 2 |
| 666 | 16 02 02 | eä | | + | |
| 23 | eä | | ↓ | |
| 761 | 16 05 01 | osat | 1 | + | (uusi numero on 814) |
| | 2 | - | |
| 626 | 04 03 03 01 | eä | | + | |
| 226 | eä | | ↓ | |
| 627 | 04 03 03 02 | osat | 1 / KÄ | - | 73, 383, 15 |
| | 2 | - | |
| 227 | eä | | + | |
| 233 | 04 03 05 03 | eä | | per. | |
| 731 | 04 04 09 | osat | 1 | + | |
| 2 | + | |
| 221 | 17 03 01 01 N | eä | | - | |
| 649 | 07 03 08 | osat | 1 | + | muutettu suullisesti (uusi numero on 807) |
| 2 | ↓ | |
| 653 | 08 14 01 | eä | | + | |
| 804 | 02 02 03 01 | eä | | + | |
| 278 | eä/KÄ | | - | 239, 221, 2 selvitysosa |
| 644 | 06 03 01 | eä | | + | |
| 358 | eä | | - | |
| 678 | 18 06 04 01 | eä | | + | |
| 266 | eä | | ↓ | |
| 591 | eä | | + | |
| 140 | 21 03 | RYHMÄ 4 | | + | |
| 141 |
| 143 |
| 142 |
| 601 | 21 01 04 01 |
| 705 | 23 |
| 605 | 23 01 04 01 |
| 593 | 19 |
| 416 | 19 04 |
| 105 | 19 10 |
| 324 |
| 104 |
| 103 |
| 102 |
| 695 | 19 10 02 |
| 799 | 19 10 03 |
| 697 | 19 10 04 |
| 600 | 21 |
| 91 | 19 09 | | | | |
| 92 |
| 319 |
| 93 |
| 90 |
| 774 | 19 09 02 |
| 775 | 19 09 03 |
| 693 | 19 09 04 |
| 146 | 21 03 17 |
| 315 | 19 08 |
| 86 |
| 84 |
| 85 |
| 691 | 19 08 03 |
| 88 | 19 08 05 |
| 686 | 19 06 02 |
| 687 | 19 06 06 |
| 688 | 19 07 01 |
| 313 | 19 07 02 |
| 798 | 19 07 03 |
| 597 | 19 07 04 |
| 663 | 15 03 03 01 |
| 580 |
| 595 | 19 01 04 01 |
| 764 | 19 02 04 | | | | |
| 682 | 19 02 12 | |
| 797 | 19 02 13 | suullisesti muutettu (uusi numero on 816) |
| 684 | 19 05 01 | |
| 699 | 21 02 07 02 |
| 779 | 21 02 07 04 |
| 780 | 21 02 13 |
| 701 | 21 02 14 |
| 781 | 21 02 17 |
| 148 | 21 03 20 |
| 149 | 21 04 02 |
| 770 | 19 04 04 |
| 446 | 19 04 05 |
| 599 | 20 01 04 01 |
| 766 | 19 03 03 |
| 767 | 19 03 04 |
| 768 | 19 03 06 |
| 782 | 21 03 01 N | eä | | + | |
| 694 | 19 10 01 | eä | | + | |
| 108 | eä | | ↓ | |
| 471 | 19 10 05 | eä | | - | |
| 776 | 19 10 06 | osat/NHÄ | 1 | + | 454, 12, 8 |
| 2 | + | 381, 81, 8 |
| 329 | eä | | ↓ | |
| 692 | 19 09 01 | eä | | + | |
| 97 | eä | | ↓ | |
| 145 | 21 03 07 | eä/KÄ | | - | 233, 228, 3 |
| 771 | 19 08 02 01 | osat | 1 | + | |
| 2 | + | |
| 89 | 19 08 06 | eä | | - | |
| 470 | 19 08 07 | NA | | - | 45, 421, 9 |
| 772 | 19 08 08 | eä | | + | |
| 773 | NHÄ | | - | 185, 282, 12 |
| 685 | 19 06 01 | eä | | + | |
| 222 | eä | | ↓ | |
| 311 | 19 06 05 | eä | | - | |
| 300 | 19 01 04 02 | eä | | - | |
| 681 | 19 02 03 | osat | 1 | + | (uusi numero on 815) |
| 2/KÄ | - | 264, 199, 7 |
| 765 | 19 02 05 | eä | | + | |
| 303 | eä | | ↓ | |
| 330 | 19 11 01 | eä | | - | |
| 698 | 21 02 03 | osat | 1 | + | |
| 2 | + | |
| 700 | 21 02 07 03 | eä | | + | |
| 130 | eä | | - | |
| 150 | 21 04 02 | eä | | - | |
| 769 | 19 04 03 | eä | | + | (uusi numero on 817; yhdistetty tark. 306 kanssa) |
| 306 | eä | | + | (loppuosa) |
| 738 | 21 03 21 | eä | | + | (uusi numero on 808) |
| 344 | 11 03 01 | | | ↓ | |
| 62 | eä | | ↓ | |
| 777 | 19 11 02 | eä | | + | |
| 331 | eä | | ↓ | |
| 294 | 20 02 01 | eä | | - | |
| 545 | 05 05 01 01 | RYHMÄ 5 | | + | |
| 602 | 22 |
| 572 | 13 01 04 02 |
| 573 | 13 05 01 01 |
| 574 | 13 05 01 02 |
| 603 | 22 01 04 01 |
| 703 | 22 02 01 |
| 604 | 22 02 03 |
| 546 | 05 05 01 02 | eä | | + | |
| 42 | eä | | ↓ | |
| 637 | 05 05 01 03 | eä/KÄ | | - | 304, 170, 2 |
| 43 | eä | | - | |
| 615 | XX 01 01 01 | RYHMÄ 6 | | + | |
| 617 | XX 01 02 01 01 |
| 618 | XX 01 02 11 01 |
| 426 | XX 01 02 11 04 |
| 791 | XX 01 01 01 | osat | 1 | + | |
| 2 | + | |
| 616 | XX 01 01 02 01 | eä/KÄ | | - | 271, 190, 9 |
| 424 | eä | | - | |
| 337 | XX 01 01 02 02 | eä | | - | |
| 153 | eä | | - | |
| 789 | PART C-4 | RYHMÄ 7 | | + | |
| 790 | PART C-5 |
| 64 | 01 02 02 |
| 537 | 04 01 01 |
| 720 | 04 04 07 |
| 721 | 04 05 03 |
| 552 | 06 01 01 |
| 578 | 15 01 01 |
| 743 | 15 02 01 02 |
| 744 | 15 02 01 03 |
| 745 | 15 02 01 04 |
| 746 | 15 02 01 05 |
| 747 | 15 02 01 07 |
| 749 | 15 04 01 01 | | | | |
| 750 | 15 04 01 02 |
| 752 | 15 04 01 04 |
| 753 | 15 06 01 08 | (uusi numero on 812) |
| 754 | 15 06 01 03 | muutettu suullisesti (uusi numero on 811) |
| 755 | 15 06 01 04 | |
| 757 | 15 06 01 05 |
| 758 | 15 06 01 06 |
| 759 | 15 06 01 07 |
| 760 | 15 07 01 02 |
| 255 | 18 01 01 |
| 257 | 18 01 03 |
| 594 | 19 01 01 01 |
| 763 | 19 02 02 01 |
| 778 | 21 01 01 01 |
| 784 | 22 02 08 |
| 785 | 24 01 06 | | | | |
| 608 | 25 01 01 01 |
| 786 | 26 01 09 01 |
| 610 | 26 01 50 23 |
| 787 | 29 01 02 01 |
| 557 | 07 01 01 | eä | | + | |
| 203 | eä | | ↓ | |
| 204 | 07 01 02 01 | eä | | ↓ | |
| 205 | 07 01 02 11 | eä | | ↓ | |
| 206 | 07 01 03 | eä | | ↓ | |
| 250 | 15 02 01 09 | eä | | - | |
| 11 | 15 02 01 09 N | eä/KÄ | | - | 296, 168, 7 |
| 751 | 15 04 01 03 | osat | 1 | + | |
| 2 | + | |
| 583 | 17 01 01 | eä | | + | |
| 216 | eä | | ↓ | |
| 217 | 17 01 02 01 | eä | | ↓ | |
| 218 | 17 01 02 11 | eä | | ↓ | |
| 219 | 17 01 03 | eä | | ↓ | |
| 74 | 19 01 02 11 | eä | | - | |
| 75 | 19 01 02 12 | eä | | - | |
| 76 | 19 01 03 02 | eä | | - | |
| 299 | eä | | - | |
| 120 | 21 01 02 12 | eä | | - | |
| 121 | 21 01 03 02 | eä | | - | |
| 347 | 25 01 01 03 | AN | | - | 38, 437, 4 |
| 378 | 26 01 50 10 | eä/KÄ | | - | 249, 214, 10 |
| PARLAMENTTI |
| 474 | 1004 | RYHMÄ 8 | | + | |
| 524 | 11 |
| 523 |
| 481 |
| 482 |
| 521 |
| 522 |
| 527 |
| 520 |
| 708 |
| 519 |
| 525 |
| 526 |
| 480 |
| 488 | 1110 |
| 490 | 1111 |
| 489 |
| 491 | 1301 | | | | |
| 492 | 1870 |
| 493 | 1872 |
| 494 | 1873 |
| 709 | 102 |
| 710 | 2100 |
| 495 |
| 711 | 260 |
| 792 |
| 801 | 2831 |
| 794 | 3600 |
| 487 | 1100 | eä | | + | |
| 72 | eä | | - | |
| 428 | 2100 | eä | | - | |
| 364 | 2220 | AN | | + | 376, 105, 4 |
| 296 | 3702 N | AN | | - | 213, 261, 5 |
| 712 | 3710 | AN | | - | 196, 259, 14 |
| 393 | eä | | - | |
| NEUVOSTO |
| 431 | 1100 | eä | | - | |
| TUOMIOISTUIN |
| 498 | 11 | RYHMÄ 9 | | + | |
| 497 |
| 499 |
| 713 |
| 500 | 1110 |
| 501 | 2001 |
| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN |
| 502 | 11 | RYHMÄ 10 | | + | |
| 503 |
| 504 |
| 505 | 1110 |
| 506 | 200 |
| EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA |
| 511 | 11 | RYHMÄ 11 | | + | |
| 512 |
| 508 |
| 509 |
| 528 |
| 510 |
| 513 | 204 |
| 507 | 1004 | eä | | - | |
| ALUEIDEN KOMITEA |
| 355 | 1004 | RYHMÄ 12 | | + | |
| 517 | 11 |
| 514 |
| 515 |
| 516 |
| 394 | 110 |
| 518 | 204 |
| OIKEUSASIAMIES |
| 714 | A-11 | eä | | + | |

Tark. nro

Budjettikohta

Ryhmä, NHÄ, KÄ, eä

Kohta kohdalta -äänestykset

Äänestys

NHÄ/KÄ — huomautukset

KOMISSIO

542

05

RYHMÄ 1

+

543

05 01 04 01

31

05 02 08 06

32

05 02 08 09

33

05 02 08 99

34

05 02 09 01

36

05 02 11 01

724

05 03 01 08

201

05 03 02 05

548

05 07 01 02

46

05 08 05 01

730

05 08 06

569

11

668

17 01 04 01

50

17 04 03

39

05 04 01 02

727

05 04 01 12

356

05 02 01 01

eä

-

722

05 02 03 01

eä

+

30

eä

↓

723

05 02 10 01

eä/KÄ

-

189, 256, 16

338

NHÄ

-

174, 275, 14

339

05 02 10 02

NHÄ

-

51, 397, 7

725

05 03 02 01

osat/NHÄ

1

+

318, 143, 4

2

+

419, 36, 6

726

05 03 04 07

eä

+

38

eä

↓

547

05 07 01 01

eä

+

44

eä

↓

729

05 08 04 01

eä

+

45

eä

↓

762

17 04 02

eä

+

49

eä

↓

437

05 04 01 06

eä

-

717

04 02 01

RYHMÄ 2

+

809

11 06 01

571

13

189

13 03 02

740

13 03 04

718

04 02 06

538

04 02 08

191

13 03 06

741

13 03 13

800

13 04 01

214

13 03

eä

-

739

13 03 01

eä

+

215

eä

-

544

05 04 02 06

eä

+

41

eä

↓

716

02 01 05 01

RYHMÄ 3

+

732

06 01 05 02

559

08

735

08 01 05 01

560

08 02 01 01

736

08 02 01 02

561

08 03 01

562

08 04 01

563

08 06 01 03

564

08 12 02 01

567

09 04 01

568

10

737

10 01 05 01

549

05 08 07

550

05 08 08

638

06 01 04 02

640

06 02 01 01

733

06 02 02 01

554

641

06 02 02 03

642

06 02 03 01

183

06 02 03 02

185

06 02 04 01

186

06 02 04 02

643

06 02 08 01

555

657

11 01 04 02

659

15 01 04 01

748

15 02 02 01

243

15 03 01 01

244

15 03 01 02

662

15 03 01 03

579

577

15

529

01

660

15 02 01 01

664

15 06 01 01

581

16

802

16 01 04 01

665

16 01 04 02

24

16 03 01

25

16 03 02

26

16 04 02

27

16 04 03

70

16 04 05

680

18 08 01

6

22 04

707

25 03 02

536

04

623

04 01 04 02

624

04 02 12

628

04 03 03 03

629

04 03 04 01

539

630

04 03 05 01

631

04 03 05 02

540

632

04 04 02 01

236

04 04 02 02

633

04 04 03

795

04 04 08

669

17 03 01 01

670

17 04 08 01

585

551

06

734

06 04 03

646

06 05 06

276

01 04 10

556

07

647

07 01 04 01

48

07 03 01 01

648

07 03 06 01

650

07 04 01 01

558

651

07 04 02

652

07 05 01

582

17

586

17 04 09

531

02

532

02 01 04 01

279

02 04 01

621

02 04 02 01

534

198

02 04 02 03

622

02 05 01

535

03

565

09

654

09 01 04 01

656

09 03 05 01

566

570

12

658

12 01 04 01

68

12 02 01

575

14

576

14 01 04 01

69

14 02 01

598

20

530

01 04 05

803

01 04 09 01

805

02 02 03 02

625

04 02 15

457

25 04 01

614

29 01 04 01

788

29 02 01

645

06 03 02

634

04 04 04

806

04 04 10

635

04 04 06 01

541

655

09 03 03

253

18

587

254

18 01

256

18 01 02

258

18 01 04

588

18 01 04 01

589

18 02 03

590

18 03 03

671

18 03 06

672

18 03 07

261

18 04 01 01

673

18 04 01 02

674

18 04 03

675

18 05 01 02

796

18 05 01 03

677

18 05 04

679

18 07 01 01

592

271

18 08 02

272

18 08 03

273

18 49 04

596

19 04 02

606

24

706

24 02 01

702

22 01 04 04

704

22 03 04

607

25

609

26

611

27

612

28

613

29

553

06 02 01 01

eä/KÄ

-

283, 172, 8

661

15 02 02 02

eä

+

(uusi numero on 810; yhdistetty tark. 13 kanssa)

13

eä

+

619

01 02 04

eä/KÄ

+

373, 88, 2

666

16 02 02

eä

+

23

eä

↓

761

16 05 01

osat

1

+

(uusi numero on 814)

2

-

626

04 03 03 01

eä

+

226

eä

↓

627

04 03 03 02

osat

1 / KÄ

-

73, 383, 15

2

-

227

eä

+

233

04 03 05 03

eä

per.

731

04 04 09

osat

1

+

2

+

221

17 03 01 01 N

eä

-

649

07 03 08

osat

1

+

muutettu suullisesti (uusi numero on 807)

2

↓

653

08 14 01

eä

+

804

02 02 03 01

eä

+

278

eä/KÄ

-

239, 221, 2 selvitysosa

644

06 03 01

eä

+

358

eä

-

678

18 06 04 01

eä

+

266

eä

↓

591

eä

+

140

21 03

RYHMÄ 4

+

141

143

142

601

21 01 04 01

705

23

605

23 01 04 01

593

19

416

19 04

105

19 10

324

104

103

102

695

19 10 02

799

19 10 03

697

19 10 04

600

21

91

19 09

92

319

93

90

774

19 09 02

775

19 09 03

693

19 09 04

146

21 03 17

315

19 08

86

84

85

691

19 08 03

88

19 08 05

686

19 06 02

687

19 06 06

688

19 07 01

313

19 07 02

798

19 07 03

597

19 07 04

663

15 03 03 01

580

595

19 01 04 01

764

19 02 04

682

19 02 12

797

19 02 13

suullisesti muutettu (uusi numero on 816)

684

19 05 01

699

21 02 07 02

779

21 02 07 04

780

21 02 13

701

21 02 14

781

21 02 17

148

21 03 20

149

21 04 02

770

19 04 04

446

19 04 05

599

20 01 04 01

766

19 03 03

767

19 03 04

768

19 03 06

782

21 03 01 N

eä

+

694

19 10 01

eä

+

108

eä

↓

471

19 10 05

eä

-

776

19 10 06

osat/NHÄ

1

+

454, 12, 8

2

+

381, 81, 8

329

eä

↓

692

19 09 01

eä

+

97

eä

↓

145

21 03 07

eä/KÄ

-

233, 228, 3

771

19 08 02 01

osat

1

+

2

+

89

19 08 06

eä

-

470

19 08 07

NA

-

45, 421, 9

772

19 08 08

eä

+

773

NHÄ

-

185, 282, 12

685

19 06 01

eä

+

222

eä

↓

311

19 06 05

eä

-

300

19 01 04 02

eä

-

681

19 02 03

osat

1

+

(uusi numero on 815)

2/KÄ

-

264, 199, 7

765

19 02 05

eä

+

303

eä

↓

330

19 11 01

eä

-

698

21 02 03

osat

1

+

2

+

700

21 02 07 03

eä

+

130

eä

-

150

21 04 02

eä

-

769

19 04 03

eä

+

(uusi numero on 817; yhdistetty tark. 306 kanssa)

306

eä

+

(loppuosa)

738

21 03 21

eä

+

(uusi numero on 808)

344

11 03 01

↓

62

eä

↓

777

19 11 02

eä

+

331

eä

↓

294

20 02 01

eä

-

545

05 05 01 01

RYHMÄ 5

+

602

22

572

13 01 04 02

573

13 05 01 01

574

13 05 01 02

603

22 01 04 01

703

22 02 01

604

22 02 03

546

05 05 01 02

eä

+

42

eä

↓

637

05 05 01 03

eä/KÄ

-

304, 170, 2

43

eä

-

615

XX 01 01 01

RYHMÄ 6

+

617

XX 01 02 01 01

618

XX 01 02 11 01

426

XX 01 02 11 04

791

XX 01 01 01

osat

1

+

2

+

616

XX 01 01 02 01

eä/KÄ

-

271, 190, 9

424

eä

-

337

XX 01 01 02 02

eä

-

153

eä

-

789

PART C-4

RYHMÄ 7

+

790

PART C-5

64

01 02 02

537

04 01 01

720

04 04 07

721

04 05 03

552

06 01 01

578

15 01 01

743

15 02 01 02

744

15 02 01 03

745

15 02 01 04

746

15 02 01 05

747

15 02 01 07

749

15 04 01 01

750

15 04 01 02

752

15 04 01 04

753

15 06 01 08

(uusi numero on 812)

754

15 06 01 03

muutettu suullisesti (uusi numero on 811)

755

15 06 01 04

757

15 06 01 05

758

15 06 01 06

759

15 06 01 07

760

15 07 01 02

255

18 01 01

257

18 01 03

594

19 01 01 01

763

19 02 02 01

778

21 01 01 01

784

22 02 08

785

24 01 06

608

25 01 01 01

786

26 01 09 01

610

26 01 50 23

787

29 01 02 01

557

07 01 01

eä

+

203

eä

↓

204

07 01 02 01

eä

↓

205

07 01 02 11

eä

↓

206

07 01 03

eä

↓

250

15 02 01 09

eä

-

11

15 02 01 09 N

eä/KÄ

-

296, 168, 7

751

15 04 01 03

osat

1

+

2

+

583

17 01 01

eä

+

216

eä

↓

217

17 01 02 01

eä

↓

218

17 01 02 11

eä

↓

219

17 01 03

eä

↓

74

19 01 02 11

eä

-

75

19 01 02 12

eä

-

76

19 01 03 02

eä

-

299

eä

-

120

21 01 02 12

eä

-

121

21 01 03 02

eä

-

347

25 01 01 03

AN

-

38, 437, 4

378

26 01 50 10

eä/KÄ

-

249, 214, 10

PARLAMENTTI

474

1004

RYHMÄ 8

+

524

11

523

481

482

521

522

527

520

708

519

525

526

480

488

1110

490

1111

489

491

1301

492

1870

493

1872

494

1873

709

102

710

2100

495

711

260

792

801

2831

794

3600

487

1100

eä

+

72

eä

-

428

2100

eä

-

364

2220

AN

+

376, 105, 4

296

3702 N

AN

-

213, 261, 5

712

3710

AN

-

196, 259, 14

393

eä

-

NEUVOSTO

431

1100

eä

-

TUOMIOISTUIN

498

11

RYHMÄ 9

+

497

499

713

500

1110

501

2001

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN

502

11

RYHMÄ 10

+

503

504

505

1110

506

200

EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA

511

11

RYHMÄ 11

+

512

508

509

528

510

513

204

507

1004

eä

-

ALUEIDEN KOMITEA

355

1004

RYHMÄ 12

+

517

11

514

515

516

394

110

518

204

OIKEUSASIAMIES

714

A-11

eä

+

Nimenhuutoäänestyksiä koskevat pyynnöt

PPE-DE tark. 773, 296

Verts/ALE tark. 773, 776, 364

GUE/NGL tark. 470

EDD tark. 712

Dover ym. tark. 338, 339, 347

Bösch ym. tark. 725

Erillisiä äänestyksiä koskevat pyynnöt

PPE-DE tark. 723, 553, 637, 507

PSE tark. 723, 776

ELDR tark. 437, 773

Verts/ALE tark. 653

GUE/NGL tark. 471

UEN tark. 723, 619, 782

Kohta kohdalta -äänestyksiä koskevat pyynnöt

PPE-DE

tark. 731

1. osa: teksti ilman sanoja ”Määrahoista tuetaan ... sosiaalisen Euroopan edistämisen alalla”

2. osa: nämä sanat

761 (uusi 814)

1. osa: Budjettikohta 16 05 01

2. osa: Budjettikohta 16 05 02

649 (uusi 807)

1. osa: määrät

2. osa: selvitysosa

681 (uusi 815)

1. osa: määrät

2. osa: selvitysosa

PSE

tark. 627

1. osa: määrät

2. osa: selvitysosa

Verts/ALE

tark. 776

1. osa: määrät

2. osa: varaus

tark. 698

1. osa: määrät

2. osa: varaus

tark. 751

1. osa: teksti ilman sanoja ”50 000 euroa sidotaan tukeen historiallisten ampumakiltojen eurooppalaiselle yhteisölle”

2. osa: nämä sanat

UEN

tark. 771

1. osa: määrät

2. osa: selvitysosa

Bösch ym

tark. 725

1. osa: 40 miljoonaa euroa uuteen budjettikohtaan 05 03 02 13

2. osa: tarkistuksen loppuosa

Suulliset tarkistukset:

Eräiden teknisten korjausten lisäksi esittelijä ehdotti kolmea suullista tarkistusta:

| — | tarkistusluonnokseen 797 (uusi 816) lisätään selvitysosa seuraavasti: ”määräraha kattaa humanitaarisen avun rajat ylittävän eurooppalaisen siviilirauhanturvajoukkojen luomista koskevan toteutettavuustutkimuksen.”; |
| --- | --- |

—

tarkistusluonnokseen 797 (uusi 816) lisätään selvitysosa seuraavasti: ”määräraha kattaa humanitaarisen avun rajat ylittävän eurooppalaisen siviilirauhanturvajoukkojen luomista koskevan toteutettavuustutkimuksen.”;

| — | tarkistusluonnos 649 (uusi 807) muutetaan seuraavasti:
  Selvitysosa: poistetaan sanat ”Osa määrärahasta voidaan osoittaa Berliinissä sijaitsevan kaupunkiympäristöä käsittelevän Eurooppa-akatemian rahoittamiseen varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti”;
  Määrä: määrää vähennetty 150 000 eurolla |
| --- | --- |

—

tarkistusluonnos 649 (uusi 807) muutetaan seuraavasti:

Selvitysosa: poistetaan sanat ”Osa määrärahasta voidaan osoittaa Berliinissä sijaitsevan kaupunkiympäristöä käsittelevän Eurooppa-akatemian rahoittamiseen varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti”;

Määrä: määrää vähennetty 150 000 eurolla

| — | tarkistusluonnokseen 754 (uusi 811) lisätään selvitysosa seuraavasti: ”150 000 euroa osoitetaan Berliinissä sijaitsevan kaupunkiympäristöä käsittelevälle Eurooppa-akatemialle”.
  Määrä: määrää lisätty 150 000 eurolla. |
| --- | --- |

—

tarkistusluonnokseen 754 (uusi 811) lisätään selvitysosa seuraavasti: ”150 000 euroa osoitetaan Berliinissä sijaitsevan kaupunkiympäristöä käsittelevälle Eurooppa-akatemialle”.

Määrä: määrää lisätty 150 000 eurolla.

2.   Yleinen talousarvio 2004 (pääluokka III)

Mietintö: MULDER (A5-0349/2003)

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ — huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 9 | 9 | PPE-DE | KÄ | + | 264, 189, 10 |
| | § | alkuper. teksti | | ↓ | |
| jälkeen kohdan 16 | 7 | PPE-DE | | + | |
| jälkeen kohdan 16 | 8 | PPE-DE | osat/NHÄ | | |
| | | | 1 | + | 325, 146, 6 |
| | | | 2 | + | 248, 223, 3 |
| § 22 | § | alkuper. teksti | osat | | |
| | | | 1 | + | |
| | | | 2 / KÄ | + | 259, 204, 10 |
| § 25 | 4 | PSE | | + | |
| § 28 | 5S | ELDR | | per. | |
| § 32 | § | alkuper. teksti | osat | | |
| | | | 1 | + | |
| | | | 2 | + | |
| § 34 | 10 | PPE-DE | | + | |
| | § | alkuper. teksti | | ↓ | |
| jälkeen kohdan 37 | 6 | ELDR | | + | |
| § 38 | § | alkuper. teksti | osat | | |
| | | | 1 | + | |
| | | | 2 / KÄ | + | 250, 228, 5 |
| § 39 | § | alkuper. teksti | NHÄ | + | 452, 18, 9, |
| § 45 | § | alkuper. teksti | eä | + | |
| § 49 | 1 | Verts/ALE | osat | | |
| | | | 1 / KÄ | + | 248, 232, 5 |
| | | | 2 | - | |
| jälkeen kohdan 49 | 12 | GUE/NGL | NHÄ | - | 231, 249, 6 |
| | 13 | GUE/NGL | | per. | |
| | 14 | GUE/NGL | NHÄ | + | 260, 213, 5 |
| § 51 | § | alkuper. teksti | NHÄ | + | 454, 16, 13 |
| § 57 | § | alkuper. teksti | eä | + | |
| § 60 | 2 | Verts/ALE | | + | |
| § 61 | § | alkuper. teksti | eä | + | |
| § 64 | § | alkuper. teksti | NHÄ | + | 389, 77, 12 |
| § 65 | § | alkuper. teksti | eä | + | |
| § 68 | § | alkuper. teksti | NHÄ | + | 421, 48, 11 |
| § 70 | § | alkuper. teksti | eä | + | |
| jälkeen kohdan 72 | 3 | Verts/ALE | | - | |
| liite 2 | 11 | valiokunta | | per. | |
| äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan) | | + | |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ — huomautukset

§ 9

9

PPE-DE

KÄ

+

264, 189, 10

§

alkuper. teksti

↓

jälkeen kohdan 16

7

PPE-DE

+

jälkeen kohdan 16

8

PPE-DE

osat/NHÄ

1

+

325, 146, 6

2

+

248, 223, 3

§ 22

§

alkuper. teksti

osat

1

+

2 / KÄ

+

259, 204, 10

§ 25

4

PSE

+

§ 28

5S

ELDR

per.

§ 32

§

alkuper. teksti

osat

1

+

2

+

§ 34

10

PPE-DE

+

§

alkuper. teksti

↓

jälkeen kohdan 37

6

ELDR

+

§ 38

§

alkuper. teksti

osat

1

+

2 / KÄ

+

250, 228, 5

§ 39

§

alkuper. teksti

NHÄ

+

452, 18, 9,

§ 45

§

alkuper. teksti

eä

+

§ 49

1

Verts/ALE

osat

1 / KÄ

+

248, 232, 5

2

-

jälkeen kohdan 49

12

GUE/NGL

NHÄ

-

231, 249, 6

13

GUE/NGL

per.

14

GUE/NGL

NHÄ

+

260, 213, 5

§ 51

§

alkuper. teksti

NHÄ

+

454, 16, 13

§ 57

§

alkuper. teksti

eä

+

§ 60

2

Verts/ALE

+

§ 61

§

alkuper. teksti

eä

+

§ 64

§

alkuper. teksti

NHÄ

+

389, 77, 12

§ 65

§

alkuper. teksti

eä

+

§ 68

§

alkuper. teksti

NHÄ

+

421, 48, 11

§ 70

§

alkuper. teksti

eä

+

jälkeen kohdan 72

3

Verts/ALE

-

liite 2

11

valiokunta

per.

äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan)

+

Tarkistukset 5, 11 ja 13 on peruutettu.

Nimenhuutoäänestyksiä koskevat pyynnöt

PPE-DE tark. 8, §§ 39, 51, 64, 68

GUE/NGL tark 12, 14

Erillisiä äänestyksiä koskevat pyynnöt

UEN § 45, 57, 65, 70

Verts/ALE § 61

Kohta kohdalta -äänestyksiä koskevat pyynnöt

PPE-DE

§ 38

1. osa: teksti ilman sanoja ”kehottaa komissiota ... vaikutukset otsakkeeseen 3”

2. osa: nämä sanat

ELDR

tark. 1

1. osa: teksti ilman sanoja ”Madridin avunantajien konferenssissa tehdyn”

2. osa: nämä sanat

Verts/ALE

tark. 8

1. osa: teksti ilman sanoja ”erittäin huolestuneena”

2. osa: nämä sanat

§ 32

1. osa: ”panee tyytyväisen ... uusiin tekniikkoihin”

2. osa: ”Galileo-hankkeen esimerkin mukaisesti”

UEN

§ 22

1. osa: ”panee merkille ... väliarvioinnin yhteydessä”

2. osa: ”toteaa ...viljelymuotoihin”

3.   Yleinen talousarvio 2004 (pääluokat I, II, IV, V, VI, VII, VIII)

Mietintö: GILL (A5-0350/2003)

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ — huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 11 | 4 | PPE-DE | | - | |
| jälkeen kohdan 11 | 5 | PPE-DE | | - | |
| § 12 | 1 | PSE | | + | |
| § 16 | § | alkuper. teksti | | ↓ | |
| § 18, jälkeen luetelmakohdan 6 | 2 | PSE | | + | |
| § 19 | § | alkuper. teksti | NHÄ | + | 455, 11, 17 |
| jälkeen kohdan 19 | 3 | PSE | KÄ | - | 226, 248, 4 |
| äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan) | | + | |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ — huomautukset

§ 11

4

PPE-DE

-

jälkeen kohdan 11

5

PPE-DE

-

§ 12

1

PSE

+

§ 16

§

alkuper. teksti

↓

§ 18, jälkeen luetelmakohdan 6

2

PSE

+

§ 19

§

alkuper. teksti

NHÄ

+

455, 11, 17

jälkeen kohdan 19

3

PSE

KÄ

-

226, 248, 4

äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan)

+

Tarkistus 2/rev on peruutettu.

Nimenhuutoäänestyksiä koskevat pyynnöt

PPE-DE § 19

4.   Rikoksen uhreille maksettavat korvaukset

Mietintö: ANGELILLI (A5-0330/2003) [*]

| Kohde | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ — huomautukset |
| --- | --- | --- | --- |
| kertaäänestys | | + | 431, 35, 5 |

Kohde

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ — huomautukset

kertaäänestys

+

431, 35, 5

Nimenhuutoäänestyksiä koskevat pyynnöt

UEN lopullinen äänestys

5.   Turskakantojen elvytystoimenpiteet

Mietintö: STIHLER (A5-0341/2003) [*]

| Kohde | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ — huomautukset |
| --- | --- | --- | --- |
| kertaäänestys | | + | |

Kohde

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ — huomautukset

kertaäänestys

+

6.   Yhteisön rautateiden kehittäminen

Suositus toiseen käsittelyyn: JARZEMBOWSKI (A5-0327/2003) [***II]

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ — huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ehdotus yhteisen kannan hylkäämiseksi | 12 | GUE/NGL | NHÄ | - | 70, 394, 16 |
| asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset — yhtenä ryhmänä | 3-4
  9 | valiokunta | | + | |
| asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset — erilliset äänestykset | 1 | valiokunta | NHÄ | + | 350, 132, 3 |
| | 5 | valiokunta | NHÄ | - | 234, 243, 6 |
| | 6 | valiokunta | NHÄ | + | 386, 87, 7 |
| | 7 | valiokunta | osat/NHÄ | | |
| | | | 1 | + | 353, 128, 4 |
| | | | 2 | + | 337, 136, 5 |
| | | | 3 | + | 340, 129, 9 |
| | | | 4 | + | 340, 128, 8 |
| | | | 5 | + | 348, 129, 7 |
| | 8 | valiokunta | NHÄ | + | 381, 91, 10 |
| | 10 | valiokunta | eä | + | |
| | 11 | valiokunta | NHÄ | - | 236, 244, 6 |
| kappale 3 | 2 | valiokunta | osat/NHÄ | | |
| | | | 1 | + | 318, 161, 5 |
| | | | 2 | + | 317, 157, 5 |
| | 13/rev | EDD | NHÄ | ↓ | |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ — huomautukset

ehdotus yhteisen kannan hylkäämiseksi

12

GUE/NGL

NHÄ

-

70, 394, 16

asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset — yhtenä ryhmänä

3-4

9

valiokunta

+

asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset — erilliset äänestykset

1

valiokunta

NHÄ

+

350, 132, 3

5

valiokunta

NHÄ

-

234, 243, 6

6

valiokunta

NHÄ

+

386, 87, 7

7

valiokunta

osat/NHÄ

1

+

353, 128, 4

2

+

337, 136, 5

3

+

340, 129, 9

4

+

340, 128, 8

5

+

348, 129, 7

8

valiokunta

NHÄ

+

381, 91, 10

10

valiokunta

eä

+

11

valiokunta

NHÄ

-

236, 244, 6

kappale 3

2

valiokunta

osat/NHÄ

1

+

318, 161, 5

2

+

317, 157, 5

13/rev

EDD

NHÄ

↓

Nimenhuutoäänestyksiä koskevat pyynnöt

Verts/ALE tark 7, 8

GUE/NGL tark. 1, 2, 5, 6 [vastaa ranskankielisen version tarkistusta 7], 11, 12, 13

EDD tark. 12 ja 13/rev

Erillisiä äänestyksiä koskevat pyynnöt

PSE tark. 5, 11, 12, 13

Verts/ALE tark. 5, 8, 10, 11

Kohta kohdalta -äänestyksiä koskevat pyynnöt

Verts/ALE

tark. 2

1. osa: ”rautatiealan elpyminen ... kansallisia liikennepalveluja”

2. osa: ”rautateiden henkilöliikenteessä ... välisestä paikasta”

GUE/NGL

tark. 7 [vastaa ranskankielisen version tarkistusta 6]

1. osa: ”-a) Korvataan 2 kohta ... 1 päivää tammikuuta 2006 mennessä”

2. osa: ”sekä 1 päivää tammikuuta 2008 mennessä ... tarjoamiseksi”

3. osa: ”tällöin rautatieyrityksillä ... oikeus käyttää reittejä”

4. osa: ”jäsenvaltiot voivat ... kansainvälisille ryhmittymille”

5. osa: ”näiden oikeuksien käyttö ... käyttöä koskevia ehtoja”

Muuta

Ranskankielisen version tarkistus 6 vastaa tarkistusta 7 ja tarkistus 7 vastaa tarkistusta 6.

7.   Yhteisön rautateiden turvallisuus

Suositus toiseen käsittelyyn: STERCKX (A5-0325/2003) [***II]

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ — huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset — yhtenä ryhmänä | 1-2
  5
  8
  12
  14-16
  23-25
  27
  32
  37 | valiokunta | | + | |
| asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset — erilliset äänestykset | 3 | valiokunta | NHÄ | + | 406, 66, 6 |
| | 7 | valiokunta | NHÄ | + | 413, 53, 6 |
| | 9 | valiokunta | eä | - | |
| | 10 | valiokunta | eä | - | |
| | 21 | valiokunta | eä | + | |
| | 22 | valiokunta | eä | - | |
| | 26 | valiokunta | eä | - | |
| | 28 | valiokunta | eä | - | |
| | 29 | valiokunta | eä | - | |
| | 31 | valiokunta | eä | + | |
| | 33 | valiokunta | eä | - | |
| | 34 | valiokunta | eä | - | |
| | 35 | valiokunta | eä | - | |
| | 36 | valiokunta | eä | - | |
| | 38 | valiokunta | eä | - | |
| | 40 | valiokunta | eä | - | |
| art 4, § 2, ennen alakohtaa 1 | 42 | ELDR | | + | |
| | 11 | valiokunta | | ↓ | |
| art 4, § 2, jälkeen alakohdan 2 | 43 | ELDR | | + | |
| | 13 | valiokunta | | ↓ | |
| art 8, § 1 | 44 | ELDR | | + | |
| | 17 | valiokunta | | ↓ | |
| art. 8, jälkeen kohdan 2 | 45 | ELDR | | per. | |
| | 18 | valiokunta | | + | |
| art. 8, jälkeen kohdan 3 | 46 | ELDR | | + | |
| | 19 | valiokunta | | ↓ | |
| art 8, § 4 | 47 | ELDR | | + | |
| | 20 | valiokunta | | ↓ | |
| art. 13 | 52 | PSE | | - | |
| | 48 | ELDR | | + | |
| | 30 | valiokunta | | ↓ | |
| art. 31 | 51 | PSE | | - | |
| liite 1 | 49 | ELDR | | + | |
| | 39 | valiokunta | | ↓ | |
| jälkeen kappaleen 9 | 41 | ELDR | | + | |
| | 4 | valiokunta | | ↓ | |
| jälkeen kappaleen 17 | 50 | ELDR | | + | |
| | 6 | valiokunta | | ↓ | |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ — huomautukset

asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset — yhtenä ryhmänä

1-2

5

8

12

14-16

23-25

27

32

37

valiokunta

+

asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset — erilliset äänestykset

3

valiokunta

NHÄ

+

406, 66, 6

7

valiokunta

NHÄ

+

413, 53, 6

9

valiokunta

eä

-

10

valiokunta

eä

-

21

valiokunta

eä

+

22

valiokunta

eä

-

26

valiokunta

eä

-

28

valiokunta

eä

-

29

valiokunta

eä

-

31

valiokunta

eä

+

33

valiokunta

eä

-

34

valiokunta

eä

-

35

valiokunta

eä

-

36

valiokunta

eä

-

38

valiokunta

eä

-

40

valiokunta

eä

-

art 4, § 2, ennen alakohtaa 1

42

ELDR

+

11

valiokunta

↓

art 4, § 2, jälkeen alakohdan 2

43

ELDR

+

13

valiokunta

↓

art 8, § 1

44

ELDR

+

17

valiokunta

↓

art. 8, jälkeen kohdan 2

45

ELDR

per.

18

valiokunta

+

art. 8, jälkeen kohdan 3

46

ELDR

+

19

valiokunta

↓

art 8, § 4

47

ELDR

+

20

valiokunta

↓

art. 13

52

PSE

-

48

ELDR

+

30

valiokunta

↓

art. 31

51

PSE

-

liite 1

49

ELDR

+

39

valiokunta

↓

jälkeen kappaleen 9

41

ELDR

+

4

valiokunta

↓

jälkeen kappaleen 17

50

ELDR

+

6

valiokunta

↓

Nimenhuutoäänestyksiä koskevat pyynnöt

GUE/NGL tark 3, 7

Erillisiä äänestyksiä koskevat pyynnöt

PPE-DE tark. 10, 21, 26, 31, 36

PSE tark 28, 30

ELDR tark. 9, 10, 22, 26, 28, 29, 33, 34, 35, 36, 38, 40, 4, 6, 11, 13, 17, 18, 19, 20, 39, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 49, 50

8.   Euroopan laajuisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuus

Suositus toiseen käsittelyyn: AINARDI (A5-0321/2003) [***II]

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ — huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset — yhtenä ryhmänä | 2
  5 | valiokunta | | + | |
| art 1 [direktiivi 96/48/EY] | 6 | GUE/NGL | KÄ | - | 290, 150, 6 |
| | 1 | valiokunta | | + | |
| liite 3 [direktiivi 96/48/EY] | 10 | ELDR | KÄ | - | 243, 203, 2 |
| art 1, § 1 [direktiivi 2001/16/EY] | 7/rev | GUE/NGL | KÄ | - | 284, 147, 10 |
| | 3 | valiokunta | | + | |
| art 1, § 2 [direktiivi 2001/16/EY] | 8 | GUE/NGL | KÄ | - | 285, 151, 11 |
| | 4 | valiokunta | | + | |
| liite 3 [direktiivi 2001/16/EY] | 9 | ELDR | | - | |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ — huomautukset

asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset — yhtenä ryhmänä

2

5

valiokunta

+

art 1 [direktiivi 96/48/EY]

6

GUE/NGL

KÄ

-

290, 150, 6

1

valiokunta

+

liite 3 [direktiivi 96/48/EY]

10

ELDR

KÄ

-

243, 203, 2

art 1, § 1 [direktiivi 2001/16/EY]

7/rev

GUE/NGL

KÄ

-

284, 147, 10

3

valiokunta

+

art 1, § 2 [direktiivi 2001/16/EY]

8

GUE/NGL

KÄ

-

285, 151, 11

4

valiokunta

+

liite 3 [direktiivi 2001/16/EY]

9

ELDR

-

9.   Euroopan rautatievirasto

Suositus toiseen käsittelyyn: SAVARY (A5-0323/2003) [***II]

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ — huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset — yhtenä ryhmänä | 1
  3-9
  11-12
  14-32 | valiokunta | | + | |
| art. 26 | 34 | PSE | | per. | |
| | 10 | valiokunta | | + | |
| kappale 23 | 33 | PSE | NHÄ | + | 402, 56, 2 |
| | 2 | valiokunta | | ↓ | |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ — huomautukset

asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset — yhtenä ryhmänä

1

3-9

11-12

14-32

valiokunta

+

art. 26

34

PSE

per.

10

valiokunta

+

kappale 23

33

PSE

NHÄ

+

402, 56, 2

2

valiokunta

↓

Tarkistus 13 on mitätöity.

Nimenhuutoäänestyksiä koskevat pyynnöt

Verts/ALE tark. 33, 34 [peruutettu tarkistus]

Muuta

PSE-ryhmä peruutti tarkistuksen 34.

10.   Ihmisen elinten ja kudosten laittoman kaupan ehkäisy ja torjunta

Mietintö: EVANS (A5-0326/2003) [*]

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ — huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset — yhtenä ryhmänä | 1-3
  5-30
  32
  34-39
  41-48 | valiokunta | | + | |
| asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset — erilliset äänestykset | 4 | valiokunta | eä/KÄ | + | 249, 172, 7 |
| art. 1, jälkeen kohdan 4 | 49 | PPE-DE | | + | |
| art 2, § 2, jälkeen alakohdan a | 54 | PSE | | + | |
| art 2, alakohta 2, luetelmakohta d | 31P | valiokunta | | + | |
| | 50/rev | PPE-DE | | ↓ | |
| art 2, alakohta 2, luetelmakohta f | 33P | valiokunta | | + | |
| | 51 | PPE-DE | | ↓ | |
| jälkeen art. 4 | 52 | PPE-DE | | - | |
| | 40 | valiokunta | | + | |
| art 7, alakohta a | 55 | PSE | | - | |
| äänestys: muutettu ehdotus | | + | |
| äänestys: lainsäädäntöpäätöslauselma | NHÄ | + | 432, 0, 25 |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ — huomautukset

asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset — yhtenä ryhmänä

1-3

5-30

32

34-39

41-48

valiokunta

+

asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset — erilliset äänestykset

4

valiokunta

eä/KÄ

+

249, 172, 7

art. 1, jälkeen kohdan 4

49

PPE-DE

+

art 2, § 2, jälkeen alakohdan a

54

PSE

+

art 2, alakohta 2, luetelmakohta d

31P

valiokunta

+

50/rev

PPE-DE

↓

art 2, alakohta 2, luetelmakohta f

33P

valiokunta

+

51

PPE-DE

↓

jälkeen art. 4

52

PPE-DE

-

40

valiokunta

+

art 7, alakohta a

55

PSE

-

äänestys: muutettu ehdotus

+

äänestys: lainsäädäntöpäätöslauselma

NHÄ

+

432, 0, 25

Tarkistus 53 on mitätöity.

Nimenhuutoäänestyksiä koskevat pyynnöt

PSE lopullinen äänestys

Erillisiä äänestyksiä koskevat pyynnöt

PSE tark. 4

11.   Makrotaloudellinen lisärahoitusapu Serbialle ja Montenegrolle

Mietintö: BELDER (A5-0356/2003) [*]

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ — huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset — yhtenä ryhmänä | 1-2 | valiokunta | | + | |
| teksti kokonaisuudes-saan | 3-13 | Verts/ALE | | - | |
| äänestys: muutettu ehdotus | | | | + | |
| äänestys: lainsäädäntöpäätöslauselma | | + | |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ — huomautukset

asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset — yhtenä ryhmänä

1-2

valiokunta

+

teksti kokonaisuudes-saan

3-13

Verts/ALE

-

äänestys: muutettu ehdotus

+

äänestys: lainsäädäntöpäätöslauselma

+

12.   Eurooppa-neuvoston tulokset

Päätöslauselmaesitys: B5-0456, 0457, 0458, 0459, 0461 ja 0463/2003

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ — huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| poliittisten ryhmien päätöslauselmaesitys |
| B5-0456/2003 | | Verts/ALE | | - | |
| yhteinen päätöslauselmaesitys RC5-0457/2003




  (PSE, ELDR, PPE-DE, Collins, Muscardini) |
| § 7 | | alkuper. teksti | osat | | |
| | | | 1 | + | |
| | | | 2 | + | |
| jälkeen kohdan 15 | 5 | Verts/ALE | | - | |
| | 7 | Verts/ALE | | - | |
| | 8 | Verts/ALE | | - | |
| jälkeen kohdan 21 | 10 | PPE-DE | | + | |
| § 23 | 1 | ELDR | KÄ | - | 217, 227, 11 |
| jälkeen kohdan 23 | 9 | Verts/ALE | | + | |
| jälkeen kohdan 27 | 2 | ELDR | osat | | |
| | | | 1 | + | |
| | | | 2 / KÄ | + | 258, 189, 4 |
| | | | 3 | + | |
| jälkeen kohdan 36 | 3 | PPE-DE | | + | |
| jälkeen kohdan 46 | 6 | Verts/ALE | | - | |
| jälkeen kohdan 50 | 4 | Verts/ALE | | - | |
| äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan) | + | |
| poliittisten ryhmien päätöslauselmaesitykset |
| B5-0457/2003 | | PSE | | ↓ | |
| B5-0458/2003 | | ELDR | | ↓ | |
| B5-0459/2003 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B5-0461/2003 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B5-0463/2003 | | UEN | | ↓ | |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ — huomautukset

poliittisten ryhmien päätöslauselmaesitys

B5-0456/2003

Verts/ALE

-

yhteinen päätöslauselmaesitys RC5-0457/2003

(PSE, ELDR, PPE-DE, Collins, Muscardini)

§ 7

alkuper. teksti

osat

1

+

2

+

jälkeen kohdan 15

5

Verts/ALE

-

7

Verts/ALE

-

8

Verts/ALE

-

jälkeen kohdan 21

10

PPE-DE

+

§ 23

1

ELDR

KÄ

-

217, 227, 11

jälkeen kohdan 23

9

Verts/ALE

+

jälkeen kohdan 27

2

ELDR

osat

1

+

2 / KÄ

+

258, 189, 4

3

+

jälkeen kohdan 36

3

PPE-DE

+

jälkeen kohdan 46

6

Verts/ALE

-

jälkeen kohdan 50

4

Verts/ALE

-

äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan)

+

poliittisten ryhmien päätöslauselmaesitykset

B5-0457/2003

PSE

↓

B5-0458/2003

ELDR

↓

B5-0459/2003

PPE-DE

↓

B5-0461/2003

GUE/NGL

↓

B5-0463/2003

UEN

↓

Kohta kohdalta -äänestyksiä koskevat pyynnöt

PPE-DE

tark. 2

1. osa: ”on tyrmistynyt ... ei voida hyväksyä”

2. osa: ”katsoo, että ... on skandaali”

3. osa: ”kehottaa puheenjohtajavaltio Italiaa ... asialistalle”

Verts/ALE

§ 7

1. osa: ”on samaa mieltä ... makrotalouspolitiikan jatkamisessa”

2. osa: ”joka toteutetaan ... investointien edistämisessä”

13.   YUTP:n tärkeimmät näkökohdat ja perusvalinnat (2002)

Mietintö: BROK (A5-0348/2003)

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ — huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 8, luetelma 5 | 1 | PPE-DE | | + | |
| § 15 | 4 | Verts/ALE | | + | |
| § 17 | 5 | Verts/ALE | NHÄ | - | 88, 327, 43 |
| | § | alkuper. teksti | NHÄ | + | 305, 135, 18 |
| jälkeen kohdan 17 | 6 | Verts/ALE | NHÄ | + | 355, 88, 9 |
| § 19 | | alkuper. teksti | NHÄ | + | 333, 103, 19 |
| § 20 | | alkuper. teksti | eä | + | |
| § 26 | | alkuper. teksti | NHÄ | + | 326, 126, 7 |
| § 27 | | alkuper. teksti | NHÄ | + | 335, 97, 24 |
| § 28 | | alkuper. teksti | NHÄ | + | 313, 110, 30 |
| § 33 | | alkuper. teksti | eä | + | |
| § 34 | | alkuper. teksti | NHÄ | + | 354, 78, 27 |
| § 37 | | alkuper. teksti | NHÄ | + | 329, 99, 20 |
| § 39 | | alkuper. teksti | NHÄ | + | 298, 132, 24 |
| § 40 | | alkuper. teksti | NHÄ | + | 302, 133, 19 |
| § 41 | 7 | Verts/ALE | | - | |
| | § | alkuper. teksti | NHÄ | + | 342, 98, 21 |
| § 53 | 11 | PSE | | + | |
| § 57 | 12 | PSE | | + | |
| § 61 | 3 | PSE | | + | |
| § 67 | | alkuper. teksti | osat | | |
| | | | 1 | + | |
| | | | 2 / KÄ | + | 280, 156, 14 |
| § 74 | 8 | Verts/ALE | | + | |
| | 13 | PSE | | + | |
| § 75 | 9 | Verts/ALE | NHÄ | + | 299, 24, 131 |
| jälkeen kohdan 75 | 10 | Verts/ALE | osat/NHÄ | | |
| | | | 1 | + | 274, 159, 22 |
| | | | 2 | - | 106, 303, 43 |
| § 78 | 2 | PPE-DE | | + | |
| kappale H | | alkuper. teksti | NHÄ | + | 308, 129, 15 |
| äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan) | | + | |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ — huomautukset

§ 8, luetelma 5

1

PPE-DE

+

§ 15

4

Verts/ALE

+

§ 17

5

Verts/ALE

NHÄ

-

88, 327, 43

§

alkuper. teksti

NHÄ

+

305, 135, 18

jälkeen kohdan 17

6

Verts/ALE

NHÄ

+

355, 88, 9

§ 19

alkuper. teksti

NHÄ

+

333, 103, 19

§ 20

alkuper. teksti

eä

+

§ 26

alkuper. teksti

NHÄ

+

326, 126, 7

§ 27

alkuper. teksti

NHÄ

+

335, 97, 24

§ 28

alkuper. teksti

NHÄ

+

313, 110, 30

§ 33

alkuper. teksti

eä

+

§ 34

alkuper. teksti

NHÄ

+

354, 78, 27

§ 37

alkuper. teksti

NHÄ

+

329, 99, 20

§ 39

alkuper. teksti

NHÄ

+

298, 132, 24

§ 40

alkuper. teksti

NHÄ

+

302, 133, 19

§ 41

7

Verts/ALE

-

§

alkuper. teksti

NHÄ

+

342, 98, 21

§ 53

11

PSE

+

§ 57

12

PSE

+

§ 61

3

PSE

+

§ 67

alkuper. teksti

osat

1

+

2 / KÄ

+

280, 156, 14

§ 74

8

Verts/ALE

+

13

PSE

+

§ 75

9

Verts/ALE

NHÄ

+

299, 24, 131

jälkeen kohdan 75

10

Verts/ALE

osat/NHÄ

1

+

274, 159, 22

2

-

106, 303, 43

§ 78

2

PPE-DE

+

kappale H

alkuper. teksti

NHÄ

+

308, 129, 15

äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan)

+

Nimenhuutoäänestyksiä koskevat pyynnöt

ELDR tark. 9

Verts/ALE tark. 5, 10, 6, §§ 17, 19, 26, 27, 28, 34, 37, 39, 40, 41, kappale H

Kohta kohdalta -äänestyksiä koskevat pyynnöt

PPE-DE

tark. 10

1. osa: ”pahoittelee, ettei ... vuoropuhelun helpottamiseksi”

2. osa: ”ja maanpaossa olevan tiibetin hallituksen tukemiseksi”

§ 67

1. osa: ”pahoittelee, että ... täysjäsenyys on mahdollista”

2. osa: ”joka olisi voinut ... käsitteen hahmottelussa”

Erillisiä äänestyksiä koskevat pyynnöt

PSE §§ 20, 26, 33

Muuta

Esittelijä ei ollut läsnä, ja koska kukaan ei ottanut hänen esittämiään kahta suullista tarkistusta nimiinsä, niitä ei otettu huomioon.

14.   Kuolemanrangaistuksen yleismaailmallinen keskeyttäminen

Päätöslauselmaesitykset: B5-0441, 0442, 0443, 0444 ja 0447/2003

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ — huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| yhteinen päätöslauselmaesitys RC5-0441/2003




  (PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL ja muut jäsenet) |
| äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan) | | + | |
| poliittisten ryhmien päätöslauselmaesitykset |
| B5-0441/2003 | | PSE | | ↓ | |
| B5-0442/2003 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B5-0443/2003 | | ELDR | | ↓ | |
| B5-0444/2003 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B5-0447/2003 | | GUE/NGL | | ↓ | |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ — huomautukset

yhteinen päätöslauselmaesitys RC5-0441/2003

(PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL ja muut jäsenet)

äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan)

+

poliittisten ryhmien päätöslauselmaesitykset

B5-0441/2003

PSE

↓

B5-0442/2003

Verts/ALE

↓

B5-0443/2003

ELDR

↓

B5-0444/2003

PPE-DE

↓

B5-0447/2003

GUE/NGL

↓

15.   Rauha ja ihmisarvo Lähi-idässä

Mietintö: MENENDEZ DEL VALLE (A5-0351/2003)

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ — huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| jälkeen kohdan 8 | 10 | GUE/NGL | NHÄ | + | 244, 140, 39 |
| jälkeen kohdan 13 | 11 | PSE, GUE/NGL, Verts/ALE | NHÄ | + | 385, 9, 37 |
| § 18 | | alkuper. teksti | eä | + | |
| jälkeen kohdan 20 | 13 | GUE/NGL | NHÄ | - | 118, 299, 13 |
| | 16 | PPE-DE | NHÄ | + | 410, 8, 5 |
| jälkeen kohdan 21 | 6/rev | PSE | NHÄ | + | 361, 30, 35 |
| jälkeen § 22 | 2=
  12= | Verts/ALEGUE/NGL | NHÄ | + | 206, 204, 11 |
| § 28 | 17 | PPE-DE | NHÄ | + | 263, 150, 15 |
| § 34 | | alkuper. teksti | eä | + | |
| § 35 | | alkuper. teksti | eä | + | |
| § 36 | | alkuper. teksti | osat/ NHÄ | | |
| | | | 1 | + | 375, 37, 20 |
| | | | 2 | + | 389, 16, 14 |
| § 37 | 1 | Verts/ALE | | + | |
| § 39 | | alkuper. teksti | eä | + | |
| § 40 | | alkuper. teksti | osat | | |
| | | | 1 | + | |
| | | | 2 | + | |
| jälkeen kohdan 42 | 3 | Verts/ALE | NHÄ | - | 204, 206, 13 |
| | 8 | PSE | | + | |
| § 44 | | alkuper. teksti | eä | + | |
| § 45 | | alkuper. teksti | eä | + | |
| § 46 | | alkuper. teksti | eä | + | |
| § 47 | | alkuper. teksti | eä | + | |
| § 51 | | alkuper. teksti | eä | + | |
| § 52 | | alkuper. teksti | eä | + | |
| § 53 | | alkuper. teksti | eä | + | |
| § 55 | 7 | PSE | osat | | |
| | | | 1 | + | |
| | | | 2 | + | |
| | § | alkuper. teksti | osat | ↓ | |
| jälkeen kohdan 56 | 4 | Verts/ALE | | - | |
| § 58 | § | alkuper. teksti | eä | + | |
| § 60 | 14 | PPE-DE | | + | |
| § 61 | | alkuper. teksti | eä | + | |
| § 65 | | alkuper. teksti | osat/ NHÄ | | |
| | | | 1 | + | 403, 11, 9 |
| | | | 2 | - | 186, 194, 39 |
| § 66 | | alkuper. teksti | osat/NHÄ | | |
| | | | 1 | + | 398, 12, 12 |
| | | | 2 | + | 191, 179, 39 |
| kappale G | | alkuper. teksti | osat | | |
| | | | 1 | + | |
| | | | 2 | - | |
| kappale J | 9P | ELDR | | - | |
| äänestys: päätöslauselma




  (kokonaisuudessaan) | NHÄ | + | 343, 19, 57 |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ — huomautukset

jälkeen kohdan 8

10

GUE/NGL

NHÄ

+

244, 140, 39

jälkeen kohdan 13

11

PSE, GUE/NGL, Verts/ALE

NHÄ

+

385, 9, 37

§ 18

alkuper. teksti

eä

+

jälkeen kohdan 20

13

GUE/NGL

NHÄ

-

118, 299, 13

16

PPE-DE

NHÄ

+

410, 8, 5

jälkeen kohdan 21

6/rev

PSE

NHÄ

+

361, 30, 35

jälkeen § 22

2=

12=

Verts/ALEGUE/NGL

NHÄ

+

206, 204, 11

§ 28

17

PPE-DE

NHÄ

+

263, 150, 15

§ 34

alkuper. teksti

eä

+

§ 35

alkuper. teksti

eä

+

§ 36

alkuper. teksti

osat/ NHÄ

1

+

375, 37, 20

2

+

389, 16, 14

§ 37

1

Verts/ALE

+

§ 39

alkuper. teksti

eä

+

§ 40

alkuper. teksti

osat

1

+

2

+

jälkeen kohdan 42

3

Verts/ALE

NHÄ

-

204, 206, 13

8

PSE

+

§ 44

alkuper. teksti

eä

+

§ 45

alkuper. teksti

eä

+

§ 46

alkuper. teksti

eä

+

§ 47

alkuper. teksti

eä

+

§ 51

alkuper. teksti

eä

+

§ 52

alkuper. teksti

eä

+

§ 53

alkuper. teksti

eä

+

§ 55

7

PSE

osat

1

+

2

+

§

alkuper. teksti

osat

↓

jälkeen kohdan 56

4

Verts/ALE

-

§ 58

§

alkuper. teksti

eä

+

§ 60

14

PPE-DE

+

§ 61

alkuper. teksti

eä

+

§ 65

alkuper. teksti

osat/ NHÄ

1

+

403, 11, 9

2

-

186, 194, 39

§ 66

alkuper. teksti

osat/NHÄ

1

+

398, 12, 12

2

+

191, 179, 39

kappale G

alkuper. teksti

osat

1

+

2

-

kappale J

9P

ELDR

-

äänestys: päätöslauselma

(kokonaisuudessaan)

NHÄ

+

343, 19, 57

Tarkistus 5 on mitätöity.

Tarkistus 15 on peruutettu.

Nimenhuutoäänestyksiä koskevat pyynnöt

Verts/ALE tark. 11, 2, 3

GUE/NGL tark. 11

UEN §§ 36, 65, 66, tark. 6, 10, 13, 16, 17, lopullinen äänestys

Kohta kohdalta -äänestyksiä koskevat pyynnöt

PPE-DE

§ 66

1. osa: ”suosittelee ... harkitaan uusia vaihtoehtoja”

2. osa: ”perustetaan ... kansainväliset joukot”

ELDR

tark. 7

1. osa: ”pitää myönteisinä ... vaikeassa asiassa”

2. osa: ”kehottaa asianomaisia ... integroimista yhteiskuntaansa”

§ 40

1. osa: ”vaatii molempien ... ja uskontojen välillä”

2. osa: ”kannustaa ... ja hyväksyntää”

GUE/NGL

kappale G

1. osa: teksti ilman sanoja ”palauttaa läntisen maailman uskottavuus arabien ja islamin keskuudessa”

2. osa: nämä sanat

UEN

§ 36

1. osa: ”palauttaa mieliin ... Länsirannan palestiinalaisalueista”

2. osa: ”kehottaa ... Palestiinan valtion lopullisia rajoja”

§ 65

1. osa: ”kehottaa ... assosiaatiosopimusten ehtoja”

2. osa: ”ilmoittaa ... aiheutuvia velvoitteita”

Erillisiä äänestyksiä koskevat pyynnöt

ELDR §§ 18, 34, 35, 36, 39, 44, 45, 46, 47, 51, 52, 53, 55, 58, 61, 65, 66

GUE/NGL § 66

UEN kappale G, §§ 18, 35, 66

16.   Yrittäjyys Euroopassa

Mietintö: LANGEN (A5-0347/2003)

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ — huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| jälkeen kohdan 3 | 6 | Verts/ALE | | + | |
| § 6 | 3S | PPE-DE | | + | |
| jälkeen kohdan 12 | 7 | PPE-DE | KÄ | + | 188, 178, 7 |
| § 21 | 4 | PPE-DE | | + | |
| § 24 | 5P | PPE-DE | | + | |
| kappale N | 1 | PPE-DE | | + | |
| kappale Q | 2 | PPE-DE | KÄ | + | 189, 171, 12 |
| äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan) | | + | |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ — huomautukset

jälkeen kohdan 3

6

Verts/ALE

+

§ 6

3S

PPE-DE

+

jälkeen kohdan 12

7

PPE-DE

KÄ

+

188, 178, 7

§ 21

4

PPE-DE

+

§ 24

5P

PPE-DE

+

kappale N

1

PPE-DE

+

kappale Q

2

PPE-DE

KÄ

+

189, 171, 12

äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan)

+

17.   Teollisuuspolitiikka laajentuneessa unionissa

Mietintö: ZRIHEN (A5-0328/2003)

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ — huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1, kohta d | | alkuper. teksti | eä | + | |
| § 1, kohta i | | alkuper. teksti | osat | | |
| | | | 1 | + | |
| | | | 2 | - | |
| jälkeen kohdan 1 | 13 | PSE | NHÄ | + | 291, 64, 3 |
| § 2 | 8 | PPE-DE | | + | suullisesti muutettu |
| § 3 | 9 | PPE-DE | | + | |
| § 8 | 10 | PPE-DE | osat | | |
| | | | 1 | + | |
| | | | 2 | + | |
| § 11 | | alkuper. teksti | osat | | |
| | | | 1 | + | suullisesti muutettu |
| | | | 2 | + | |
| § 15 | 11P | PPE-DE | KÄ | - | 141, 150, 21 |
| § 16 | 12P | PPE-DE | | + | |
| kappale A | 1 | PPE-DE | | + | |
| kappale G | | alkuper. teksti | eä/KÄ | - | 149, 168, 3 |
| kappale K | 2P | PPE-DE | | - | |
| kappale O | 14 | PSE | | + | |
| kappale P | 3 | PPE-DE | | ↓ | |
| kappale S | 4P | PPE-DE | | per. | |
| | § | alkuper. teksti | osat | | |
| | | | 1 | + | |
| | | | 2 / KÄ | + | 166, 140, 6 |
| | | | 3 / KÄ | + | 170, 137, 8 |
| | | | 4 | - | |
| kappale W | 5 | PPE-DE | KÄ | - | 138, 169, 1 |
| kappale Z | 6P | PPE-DE | | + | |
| kappale ZA | 7P | PPE-DE | | + | |
| äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan) | | + | |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ — huomautukset

§ 1, kohta d

alkuper. teksti

eä

+

§ 1, kohta i

alkuper. teksti

osat

1

+

2

-

jälkeen kohdan 1

13

PSE

NHÄ

+

291, 64, 3

§ 2

8

PPE-DE

+

suullisesti muutettu

§ 3

9

PPE-DE

+

§ 8

10

PPE-DE

osat

1

+

2

+

§ 11

alkuper. teksti

osat

1

+

suullisesti muutettu

2

+

§ 15

11P

PPE-DE

KÄ

-

141, 150, 21

§ 16

12P

PPE-DE

+

kappale A

1

PPE-DE

+

kappale G

alkuper. teksti

eä/KÄ

-

149, 168, 3

kappale K

2P

PPE-DE

-

kappale O

14

PSE

+

kappale P

3

PPE-DE

↓

kappale S

4P

PPE-DE

per.

§

alkuper. teksti

osat

1

+

2 / KÄ

+

166, 140, 6

3 / KÄ

+

170, 137, 8

4

-

kappale W

5

PPE-DE

KÄ

-

138, 169, 1

kappale Z

6P

PPE-DE

+

kappale ZA

7P

PPE-DE

+

äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan)

+

Nimenhuutoäänestyksiä koskevat pyynnöt

PSE tark. 13

Kohta kohdalta -äänestyksiä koskevat pyynnöt

PPE-DE

tark. 10

1. osa: ”vaatii komissiota... direktiivistä 90/0434/ETY”

2. osa: ”tai tarkastelemaan... kustannusten alentaminen”

PSE

kappale S

1. osa: ”tukee komission... välistä yhteistyötä”

2. osa: ”kehottaa komissiota... pyrkimisenkin kannalta”

3. osa: ”toivoo, että... välisiä verkostoja”

4. osa: ”painottaa, että... olevilla alueilla”

ELDR

§ 1, kohta i

1. osa: ”koulutuksen... teollisuus politiikkaan”

2. osa: ”muun muassa... oppimiseen”

Verts/ALE

§ 11

1. osa: ”katsoo, että... Galileo-hankkeen tavoin”

2. osa: ”vaihtoehtoisten energialähteiden... myönteinen seikka”

Erillisiä äänestyksiä koskevat pyynnöt

PPE-DE § 1, kohta d

PSE kappale G

Muuta

PPE-DE-ryhmä on peruuttanut tarkistuksensa 4.

Esittelijä ehdotti seuraavia suullisia tarkistuksia, jotka otettiin huomioon:

| — | tarkistus 8 (ei koske suomenkielistä versiota) |
| --- | --- |

—

tarkistus 8 (ei koske suomenkielistä versiota)

| — | 11 kohdassa korvataan sanat ”vaihtoehtoisten energialähteiden” sanoilla ”uusiutuvien energialähteiden” |
| --- | --- |

—

11 kohdassa korvataan sanat ”vaihtoehtoisten energialähteiden” sanoilla ”uusiutuvien energialähteiden”

18.   Bolivian tilanne

Päätöslauselmaesitykset: B5-0454, 0455, 0460, 0462 ja 0464/2003

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ — huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| yhteinen päätöslauselmaesitys RC5-0454/2003




  (PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| jälkeen kohdan 3 | 1 | GUE/NGL | KÄ | + | 174, 128, 2 |
| jälkeen kohdan 4 | 2 | GUE/NGL | KÄ | + | 156, 144, 2 |
| jälkeen kohdan 6 | 3 | GUE/NGL | | + | |
| kappale F | | alkuper. teksti | eä | + | |
| äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan) | | + | |
| poliittisten ryhmien päätöslauselmaesitykset |
| B5-0454/2003 | | PSE | | ↓ | |
| B5-0455/2003 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B5-0460/2003 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B5-0462/2003 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B5-0464/2003 | | ELDR | | ↓ | |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ — huomautukset

yhteinen päätöslauselmaesitys RC5-0454/2003

(PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL)

jälkeen kohdan 3

1

GUE/NGL

KÄ

+

174, 128, 2

jälkeen kohdan 4

2

GUE/NGL

KÄ

+

156, 144, 2

jälkeen kohdan 6

3

GUE/NGL

+

kappale F

alkuper. teksti

eä

+

äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan)

+

poliittisten ryhmien päätöslauselmaesitykset

B5-0454/2003

PSE

↓

B5-0455/2003

PPE-DE

↓

B5-0460/2003

Verts/ALE

↓

B5-0462/2003

GUE/NGL

↓

B5-0464/2003

ELDR

↓

Erillisiä äänestyksiä koskevat pyynnöt

PPE-DE kappale F

19.   Burundi

Päätöslauselmaesitys: B5-0434/2003

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ — huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| päätöslauselmaesitys B5-0434/2003




  (kehitys- ja yhteistyövaliokunta) |
| teksti kokonaisuudes-saan | 1-23 | eri poliittiset ryhmät | | + | |
| äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan) | NHÄ | + | 76, 0, 1 |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ — huomautukset

päätöslauselmaesitys B5-0434/2003

(kehitys- ja yhteistyövaliokunta)

teksti kokonaisuudes-saan

1-23

eri poliittiset ryhmät

+

äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan)

NHÄ

+

76, 0, 1

Nimenhuutoäänestyksiä koskevat pyynnöt

PPE-DE lopullinen äänestys

20.   Turkmenistan ja Keski-Aasia

Päätöslauselmaesitykset: B5-0436, 0440, 0445, 0446, 0449, 0450 ja 0452/2003

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ — huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| yhteinen päätöslauselmaesitys RC5-0436/2003




  (PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL, EDD) |
| äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan) | | + | |
| poliittisten ryhmien päätöslauselmaesitykset |
| B5-0436/2003 | | PSE | | ↓ | |
| B5-0440/2003 | | ELDR | | ↓ | |
| B5-0445/2003 | | EDD | | ↓ | |
| B5-0446/2003 | | UEN | | ↓ | |
| B5-0449/2003 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B5-0450/2003 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B5-0452/2003 | | Verts/ALE | | ↓ | |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ — huomautukset

yhteinen päätöslauselmaesitys RC5-0436/2003

(PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL, EDD)

äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan)

+

poliittisten ryhmien päätöslauselmaesitykset

B5-0436/2003

PSE

↓

B5-0440/2003

ELDR

↓

B5-0445/2003

EDD

↓

B5-0446/2003

UEN

↓

B5-0449/2003

GUE/NGL

↓

B5-0450/2003

PPE-DE

↓

B5-0452/2003

Verts/ALE

↓

21.   Nepal

Päätöslauselmaesitykset: B5-0435, 0437, 0439, 0448, 0451 ja 0453/2003

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ — huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| yhteinen päätöslauselmaesitys RC5-0435/2003




  (PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| jälkeen kohdan 9 | 1 | Verts/ALE | | - | |
| äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan) | NHÄ | + | 81, 0, 2 |
| poliittisten ryhmien päätöslauselmaesitykset |
| B5-0435/2003 | | UEN | | ↓ | |
| B5-0437/2003 | | PSE | | ↓ | |
| B5-0439/2003 | | ELDR | | ↓ | |
| B5-0448/2003 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B5-0451/2003 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B5-0453/2003 | | Verts/ALE | | ↓ | |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ — huomautukset

yhteinen päätöslauselmaesitys RC5-0435/2003

(PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

jälkeen kohdan 9

1

Verts/ALE

-

äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan)

NHÄ

+

81, 0, 2

poliittisten ryhmien päätöslauselmaesitykset

B5-0435/2003

UEN

↓

B5-0437/2003

PSE

↓

B5-0439/2003

ELDR

↓

B5-0448/2003

GUE/NGL

↓

B5-0451/2003

PPE-DE

↓

B5-0453/2003

Verts/ALE

↓

Thomas Mann ilmoitti, että johdanto-osan C kappaleessa oleva päivämäärä on ”29. tammikuuta” eikä ”19. tammikuuta”, ja pyysi samalla, että päätöslauselma lähetettäisiin myös Bhutanin hallitukselle. (Puhemies hyväksyi tämän pyynnön.)

22.   Yhteinen kalastuspolitiikka

Mietintö: FIGUEIREDO (A5-0331/2003)

| Kohde | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ — huomautukset |
| --- | --- | --- | --- |
| kertaäänestys | NHÄ | + | 82, 0 ,3 |

Kohde

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ — huomautukset

kertaäänestys

NHÄ

+

82, 0 ,3

Nimenhuutoäänestyksiä koskevat pyynnöt

PPE-DE lopullinen äänestys

23.   Kalastuslaivastot (2001-2002)

Mietintö: McKENNA (A5-0332/2003)

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ — huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| kertaäänestys | | + | |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ — huomautukset

kertaäänestys

+

---

LIITE II

NIMENHUUTOÄÄNESTYSTEN TULOKSET

1.   Esitys yleiseksi talousarvioksi 2004

Puolesta: 174

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Boogerd-Quaak, van den Bos, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Newton Dunn, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Ries, Riis-Jørgensen, Schmidt, Sterckx, Van Hecke, Wallis

GUE/NGL: Brie, Caudron, Cossutta, Meijer, Sjöstedt

NI: Beysen

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Balfe, Banotti, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Doorn, Dover, Ferrer, Goodwill, Harbour, Inglewood, Jackson, Kauppi, Khanbhai, Kirkhope, Korhola, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mauro, Mombaur, Nicholson, Oomen-Ruijten, Oostlander, Perry, Pex, Pronk, Purvis, Sacrédeus, Smet, Stenmarck, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tannock, Thyssen, Van Orden, Villiers

PSE: Adam, van den Berg, Bösch, Bullmann, van den Burg, Cashman, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Duhamel, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Ford, Gill, Goebbels, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Imbeni, Kinnock, Kuhne, Lalumière, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Martin David W., Martin Hans-Peter, Medina Ortega, Miller, Moraes, Murphy, Myller, O'Toole, Paasilinna, Rothley, Scheele, Schmid Gerhard, Simpson, Skinner, Stihler, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zrihen

UEN: Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Hudghton, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 275

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Esclopé, Farage

ELDR: André-Léonard, Attwooll, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Flesch, Monsonís Domingo, Mulder, Nordmann, Olsson, Pohjamo, Procacci, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Väyrynen, Vallvé, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Fiebiger, Figueiredo, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schröder Ilka, Seppänen, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Berthu, Borghezio, Claeys, Dell'Alba, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Hager, Ilgenfritz, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Averoff, Avilés Perea, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Brienza, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Jarzembowski, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Lisi, Lulling, McCartin, Marinos, Marques, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Ojeda Sanz, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stenzel, Tajani, Theato, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, Campos, Carnero González, Cercas, Cerdeira Morterero, Désir, Dührkop Dührkop, Duin, Färm, Fava, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gillig, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Iivari, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lange, Lavarra, Leinen, Malliori, Martínez Martínez, Mastorakis, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Rothe, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Schulz, Sornosa Martínez, Souladakis, Stockmann, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Zorba

UEN: Bigliardo, Caullery, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Tyhjää: 14

ELDR: Andreasen

GUE/NGL: Ainardi, Bordes, Boudjenah, Cauquil, Herzog

PPE-DE: De Sarnez, Grossetête, Posselt, Rübig

PSE: Aparicio Sánchez, Casaca, Mann Erika, Roth-Behrendt

2.   Esitys yleiseksi talousarvioksi 2004

Puolesta: 51

EDD: Andersen, Belder, Blokland

ELDR: Virrankoski

GUE/NGL: Blak, Cossutta, Meijer, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Ilgenfritz

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Goodwill, Harbour, Inglewood, Jackson, Khanbhai, McMillan-Scott, Nicholson, Perry, Purvis, Stenmarck, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers, Wuermeling

PSE: van den Berg, Corbey, Haug, van Hulten, Lange, Swiebel, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Wiersma

Verts/ALE: Gahrton

Vastaan: 397

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, van Dam, Esclopé, Farage

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Flesch, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Fiebiger, Figueiredo, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schröder Ilka, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dell'Alba, Dillen, de Gaulle, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Daul, Decourrière, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Jarzembowski, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Lisi, Lulling, McCartin, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Ojeda Sanz, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenzel, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, von Wogau, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, Bösch, Bullmann, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Dehousse, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Hudghton, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 7

EDD: Bonde, Sandbæk

GUE/NGL: Herzog

NI: Garaud

PPE-DE: Mauro

PSE: van den Burg

Verts/ALE: Schörling

3.   Esitys yleiseksi talousarvioksi 2004

Puolesta: 318

EDD: Abitbol

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Flesch, Maaten, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Caudron

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dell'Alba, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Atkins, Averoff, Balfe, Banotti, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Gemelli, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rübig, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Dehousse, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Honeyball, Howitt, Hughes, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, Malliori, Martin David W., Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Rothe, Rothley, Sacconi, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Stockmann, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Wynn

UEN: Bigliardo, Caullery, Nobilia, Pasqua, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Ferrández Lezaun

Vastaan: 143

EDD: Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Sandbæk

ELDR: Boogerd-Quaak, Ludford, Lynne, Manders, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Schmidt

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Cauquil, Cossutta, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Borghezio, Gobbo

PPE-DE: Arvidsson, Avilés Perea, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Gutiérrez-Cortines, Herranz García, Naranjo Escobar, Ojeda Sanz, Pastorelli, Pérez Álvarez, Ripoll y Martínez de Bedoya, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Stenmarck, Valdivielso de Cué, Zabell

PSE: Andersson, van den Berg, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Corbey, De Keyser, El Khadraoui, Ettl, Färm, Hedkvist Petersen, van Hulten, Karlsson, Katiforis, Kreissl-Dörfler, Kuhne, McNally, Martin Hans-Peter, Mastorakis, Roth-Behrendt, Roure, Sandberg-Fries, Scheele, Swiebel, Swoboda, Thorning-Schmidt, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Evans Jillian, Gahrton, Hudghton, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 4

EDD: Farage

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Ilgenfritz

PSE: Mann Erika

4.   Esitys yleiseksi talousarvioksi 2004

Puolesta: 419

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, van den Bos, Busk, De Clercq, Duff, Flesch, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Cossutta, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Beysen, Borghezio, Claeys, Dell'Alba, Dillen, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Lang, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Balfe, Banotti, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Gemelli, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Lisi, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Villiers, Wenzel-Perillo, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Hudghton, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 36

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Esclopé

ELDR: Boogerd-Quaak

NI: Berthu, Garaud, de La Perriere, Souchet

PPE-DE: Avilés Perea, Bourlanges, Camisón Asensio, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Gil-Robles Gil-Delgado, Gutiérrez-Cortines, Herranz García, Hortefeux, Naranjo Escobar, Ojeda Sanz, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pomés Ruiz, Ripoll y Martínez de Bedoya, Salafranca Sánchez-Neyra, Valdivielso de Cué, Zabell

PSE: Karamanou, Katiforis, Kreissl-Dörfler

UEN: Bigliardo, Caullery, Nobilia, Pasqua, Thomas-Mauro, Turchi

Tyhjää: 6

EDD: Farage

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Fiebiger, Laguiller

NI: Ilgenfritz

5.   Esitys yleiseksi talousarvioksi 2004

Puolesta: 454

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sandersten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Dell'Alba, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, de La Perriere, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 12

EDD: Farage

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Lang, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Bourlanges

Tyhjää: 8

EDD: Bernié, Butel, Esclopé

PSE: Dehousse, Martin Hans-Peter

Verts/ALE: McKenna, Piétrasanta, Rod

6.   Esitys yleiseksi talousarvioksi 2004

Puolesta: 381

EDD: Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Dary

NI: Berthu, Beysen, Dell'Alba, Hager, Ilgenfritz, de La Perriere, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, von Wogau, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Ferrández Lezaun

Vastaan: 81

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Cossutta, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, Martinez, Stirbois

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 8

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Farage

GUE/NGL: Brie

NI: Garaud

PSE: Dehousse, Martin Hans-Peter

7.   Esitys yleiseksi talousarvioksi 2004

Puolesta: 45

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Vachetta, Vinci

PSE: Goebbels, Lund, Martínez Martínez

UEN: Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain

Verts/ALE: Mayol i Raynal, Ortuondo Larrea

Vastaan: 421

EDD: Belder, Bernié, Blokland, Butel, van Dam, Esclopé, Farage

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Bigliardo, Camre, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 9

ELDR: Boogerd-Quaak

NI: Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis

PPE-DE: Mastella, Posselt, Rübig

PSE: Dehousse

UEN: Caullery

8.   Esitys yleiseksi talousarvioksi 2004

Puolesta: 185

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: André-Léonard, Nordmann, Paulsen, Sbarbati, Schmidt

GUE/NGL: Dary

NI: Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, Ilgenfritz

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Deprez, Descamps, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Mastella, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schierhuber, Schleicher, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zissener

PSE: Corbey, Karlsson, Poignant

UEN: Bigliardo, Collins, Nobilia, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Turchi

Vastaan: 282

EDD: Bernié, Butel, Esclopé

ELDR: Andreasen, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Newton Dunn, Olsson, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Borghezio, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Bourlanges, Daul, Decourrière, De Veyrac, Fourtou, Grossetête, Korhola, Lamassoure, Martin Hugues, Musotto, Schaffner, Zimmerling

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Dehousse, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Camre, Caullery, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain, Pasqua, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 12

EDD: Farage

ELDR: Mulder

GUE/NGL: Cossutta

NI: Berthu, Claeys, Dillen

PPE-DE: De Sarnez, Hansenne, Maat, Matikainen-Kallström, Posselt

PSE: van Hulten

9.   Esitys yleiseksi talousarvioksi 2004

Puolesta: 38

EDD: Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Sandbæk

ELDR: Newton Dunn

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Goodwill, Harbour, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Nicholson, Perry, Purvis, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Marinho, Müller Rosemarie

Vastaan: 437

EDD: Abitbol

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Ludford, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Lang, de La Perriere, Martinez, Pannella, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Suominen, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, von Wogau, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Moraes, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Tyhjää: 4

EDD: Farage

PPE-DE: Florenz

PSE: Miller, Skinner

10.   Esitys yleiseksi talousarvioksi 2004

Puolesta: 376

EDD: Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Sandbæk

ELDR: Boogerd-Quaak, Di Pietro, Mulder, Plooij-van Gorsel, Procacci, Rutelli, Sanders-ten Holte, Van Hecke, Vermeer

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Pannella, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bremmer, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McNally, Malliori, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Sornosa Martínez, Souladakis, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Weiler, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Bigliardo, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 105

EDD: Abitbol, Farage

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, van den Bos, Busk, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Ludford, Lynne, Maaten, Monsonís Domingo, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pohjamo, Ries, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Hager, Ilgenfritz, Lang, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Goodwill, Harbour, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Nicholson, Perry, Purvis, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Adam, Berger, Bösch, Bowe, Cashman, Corbett, Ettl, Ford, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin Hans-Peter, Medina Ortega, Miller, Moraes, Murphy, O'Toole, dos Santos, Simpson, Skinner, Soares, Sousa Pinto, Stihler, Titley, Watts, Whitehead, Wiersma, Wynn

UEN: Camre, Queiró, Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Celli, Echerer

Tyhjää: 4

ELDR: Manders

NI: de La Perriere

PPE-DE: Flemming, Koch

11.   Esitys yleiseksi talousarvioksi 2004

Puolesta: 213

EDD: Andersen, Bonde, Butel, Esclopé, Sandbæk

ELDR: Boogerd-Quaak, van den Bos, Di Pietro, Ludford, Lynne, Manders, Mulder, Newton Dunn, Plooijvan Gorsel, Sanders-ten Holte, Van Hecke, Vermeer

GUE/NGL: Herzog

NI: Beysen

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling

PSE: Bowe, Dehousse, Hughes, Imbeni, Linkohr, McNally, Mann Erika, Marinho, Piecyk, Terrón i Cusí

UEN: Angelilli

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 261

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Farage

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Busk, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Maaten, Monsonís Domingo, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Jové Peres, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Borghezio, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Lang, de La Perriere, Martinez, Pannella, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Goodwill, Harbour, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Nicholson, Perry, Pronk, Purvis, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McCarthy, Malliori, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Ferrández Lezaun

Tyhjää: 5

EDD: Bernié

GUE/NGL: Kaufmann, Puerta

PPE-DE: Flemming

PSE: van den Burg

12.   Esitys yleiseksi talousarvioksi 2004

Puolesta: 196

ELDR: Di Pietro

GUE/NGL: Ainardi, Bergaz Conesa, Brie, Cossutta, Fiebiger, Jové Peres, Kaufmann, Marset Campos, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Puerta, Vinci, Wurtz

PPE-DE: Bodrato, Kauppi, Korhola, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Sacrédeus

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ford, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Vastaan: 259

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Farage, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Ludford, Lynne, Maaten, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Dary, Figueiredo, Korakas, Manisco, Meijer, Patakis, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Vachetta

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Hager, Ilgenfritz, Lang, de La Perriere, Martinez, Pannella, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Mauro, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Lund, Martin Hans-Peter

UEN: Angelilli, Bigliardo, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Tyhjää: 14

GUE/NGL: Blak, Boudjenah, Caudron, Herzog, Koulourianos, Krivine, Uca

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Arvidsson, Flemming, Stenmarck

Verts/ALE: Gahrton, Schörling, Wuori

13.   Mietintö: Mulder A5-0349/2003

Puolesta: 325

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Butel, van Dam, Esclopé

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sandersten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Lang, de La Perriere, Martinez, Pannella, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Marinho

UEN: Angelilli, Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 146

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

Tyhjää: 6

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller

14.   Mietintö: Mulder A5-0349/2003

Puolesta: 248

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Sandbæk

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Lang, de La Perriere, Martinez, Pannella, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Marinho

UEN: Angelilli, Bigliardo, Caullery, Mussa, Nobilia, Pasqua, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Vastaan: 223

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sandersten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Patakis

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 3

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller

15.   Mietintö: Mulder A5-0349/2003

Puolesta: 452

EDD: Bernié, Butel, Esclopé

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Garaud, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, de La Perriere, Pannella, Souchet

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 18

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

NI: Borghezio, Dillen, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Lang, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Grosch, Mauro, Musotto

PSE: Campos

Tyhjää: 9

EDD: Abitbol, Farage

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller, Patakis

NI: Claeys

PPE-DE: Flemming

PSE: Martin Hans-Peter

16.   Mietintö: Mulder A5-0349/2003

Puolesta: 231

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Di Pietro, Virrankoski

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 249

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Farage

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Schröder Ilka

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Hager, Ilgenfritz, Lang, de La Perriere, Martinez, Pannella, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Dehousse

UEN: Angelilli, Bigliardo, Camre, Caullery, Mussa, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Tyhjää: 6

EDD: Bernié, Butel, Esclopé

NI: Claeys, Dillen

PSE: Martin Hans-Peter

17.   Mietintö: Mulder A5-0349/2003

Puolesta: 260

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Borghezio, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Martinez, Pannella, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Bastos, Coelho, Gouveia, Méndez de Vigo

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Bigliardo, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 213

EDD: Abitbol, Farage

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Beysen, Hager, Ilgenfritz

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

UEN: Camre

Tyhjää: 5

EDD: Bernié, Butel, Esclopé

PPE-DE: Flemming

PSE: Martin Hans-Peter

18.   Mietintö: Mulder A5-0349/2003

Puolesta: 454

EDD: Abitbol, Farage

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sandersten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Garaud, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, de La Perriere, Pannella, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Bigliardo, Caullery, Mussa, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 16

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Formentini

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Lang, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Grosch, Kauppi

PSE: Campos

Tyhjää: 13

EDD: Andersen, Bernié, Bonde, Butel, Sandbæk

GUE/NGL: Bordes, Cauquil

PSE: Martin Hans-Peter

UEN: Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain

19.   Mietintö: Mulder A5-0349/2003

Puolesta: 389

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Blak, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Vinci

NI: Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, Ilgenfritz, de La Perriere, Pannella, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, Brienza, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Bigliardo, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 77

EDD: Belder, Blokland, van Dam, Farage

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schröder Ilka, Uca, Vachetta, Wurtz

NI: Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, Martinez, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Goodwill, Hermange, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Nicholson, Perry, Purvis, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Campos

UEN: Camre, Queiró, Ribeiro e Castro

Tyhjää: 12

EDD: Abitbol, Andersen, Bernié, Bonde, Butel, Esclopé, Sandbæk

GUE/NGL: Schmid Herman

NI: Garaud

PPE-DE: Flemming

PSE: Junker, Martin Hans-Peter

20.   Mietintö: Mulder A5-0349/2003

Puolesta: 421

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Farage, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Brie, Caudron, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Manisco, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, de La Perriere, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Bigliardo, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Ferrández Lezaun

Vastaan: 48

GUE/NGL: Boudjenah, Marset Campos

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Lang, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Hansenne

PSE: Campos

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Evans Jillian, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 11

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller

NI: Dell'Alba, Dupuis, Garaud, Pannella

PPE-DE: Flemming

PSE: Martin Hans-Peter

UEN: Camre

Verts/ALE: Ortuondo Larrea

21.   Mietintö: Gill A5-0350/2003

Puolesta: 455

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Manisco, Marset Campos, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schröder Ilka, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, de La Perriere, Pannella, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Bigliardo, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 11

EDD: Farage

GUE/NGL: Meijer, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Borghezio, Gobbo

PPE-DE: Lulling, Mastella, Rübig

UEN: Camre

Tyhjää: 17

EDD: Bernié, Butel, Esclopé

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller

NI: Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Lang, Martinez, Stirbois

PSE: Colom i Naval, Martin Hans-Peter

Verts/ALE: Gahrton

22.   Mietintö: Angelilli A5-0330/2003

Puolesta: 431

EDD: Andersen, Bernié, Bonde, Butel, Esclopé, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Puerta, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, Gollnisch, Hager, Ilgenfritz, Lang, de La Perriere, Martinez, Pannella, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Deprez, De Sarnez, Descamps, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Suominen, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 35

EDD: Belder, Blokland, van Dam, Farage

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

NI: Borghezio, Gobbo

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Dover, Elles, Goodwill, Harbour, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Nicholson, Perry, Purvis, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

Tyhjää: 5

GUE/NGL: Schmid Herman, Sjöstedt

NI: de Gaulle, Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Deva

23.   Suositus: Jarzembowski A5-0327/2003

Puolesta: 70

EDD: Andersen, Bernié, Bonde, Butel, Esclopé, Sandbæk

ELDR: De Clercq, Monsonís Domingo, Plooij-van Gorsel

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Fiebiger, Figueiredo, Jové Peres, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Lang, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Lulling, Santer, Schwaiger, Thyssen

PSE: Campos, Cercas, Ferreira, Hughes, Keßler, Menéndez del Valle, Obiols i Germà, Paasilinna, Randzio-Plath, Rodríguez Ramos, Rothley, Sornosa Martínez, Terrón i Cusí

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Lannoye, Wuori

Vastaan: 394

EDD: Belder, Blokland, van Dam, Farage

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Dary, Patakis

NI: Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Ilgenfritz, Pannella

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, O'Toole, Paciotti, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Titley, Torres Marques, Trentin, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba

UEN: Angelilli, Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Tyhjää: 16

GUE/NGL: Blak, Herzog, Kaufmann, Korakas, Sylla

NI: Berthu, Borghezio, Gobbo, de La Perriere, Souchet

PSE: Dehousse, De Keyser, El Khadraoui, Patrie, Vairinhos, Zrihen

24.   Suositus: Jarzembowski A5-0327/2003

Puolesta: 350

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sandersten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Beysen, Borghezio, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gobbo, Hager, Ilgenfritz, Pannella

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, Mann Thomas, Marinos, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Sartori, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dührkop Dührkop, Duin, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ford, Gebhardt, Gill, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Piecyk, Pittella, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray

UEN: Angelilli, Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Ferrández Lezaun, Ortuondo Larrea, Sörensen

Vastaan: 132

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Farage

ELDR: Di Pietro, Formentini

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Claeys, Dillen, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Decourrière, De Sarnez, De Veyrac, Hermange, Lulling, Martin Hugues, Mastella, Mennitti, Pronk, Sacrédeus, Santer, Schaffner

PSE: Baltas, Berès, Dehousse, De Keyser, Désir, Duhamel, El Khadraoui, Ettl, Ferreira, Fruteau, Garot, Gillig, Guy-Quint, Hazan, Karamanou, Katiforis, Koukiadis, Lalumière, Malliori, Mastorakis, Patrie, Poignant, Poos, Roure, Savary, Souladakis, Zorba, Zrihen

UEN: Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 3

NI: Garaud

PPE-DE: Marques

PSE: Myller

25.   Suositus: Jarzembowski A5-0327/2003

Puolesta: 234

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, Ilgenfritz, Pannella

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Sartori, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: van Hulten, Miranda de Lage

UEN: Angelilli, Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Vastaan: 243

EDD: Bernié, Butel, Esclopé

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Claeys, Dillen, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Decourrière, De Sarnez, De Veyrac, Hermange, Hortefeux, Martin Hugues, Schaffner

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 6

EDD: Farage

NI: Borghezio, Garaud, Gobbo

PPE-DE: Lulling, Santer

26.   Suositus: Jarzembowski A5-0327/2003

Puolesta: 386

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, Ilgenfritz, Pannella

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Sartori, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dührkop Dührkop, Duin, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ford, Gebhardt, Gill, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Piecyk, Pittella, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray

UEN: Angelilli, Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 87

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Farage

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Decourrière, De Sarnez, De Veyrac, Hermange, Martin Hugues, Schaffner

PSE: Baltas, Berès, Dehousse, De Keyser, Duhamel, El Khadraoui, Ferreira, Fruteau, Garot, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hazan, Katiforis, Koukiadis, Lalumière, Malliori, Mastorakis, Patrie, Poignant, Poos, Roure, Savary, Souladakis, Zorba, Zrihen

UEN: Ribeiro e Castro

Tyhjää: 7

NI: Borghezio, Gobbo

PPE-DE: Fourtou, Lulling, Santer

PSE: Martin Hans-Peter, Myller

27.   Suositus: Jarzembowski A5-0327/2003

Puolesta: 353

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, Ilgenfritz, Pannella

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Sartori, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dührkop Dührkop, Duin, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ford, Gebhardt, Gill, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paciotti, Piecyk, Pittella, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray

UEN: Angelilli, Bigliardo, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Turchi

Verts/ALE: Ferrández Lezaun, Ortuondo Larrea

Vastaan: 128

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Farage

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Daul, Decourrière, De Veyrac, Lulling, Martin Hugues, Santer, Schaffner

PSE: Baltas, Berès, Dehousse, De Keyser, Désir, Duhamel, El Khadraoui, Ferreira, Fruteau, Garot, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hazan, Katiforis, Koukiadis, Lalumière, Malliori, Mastorakis, Paasilinna, Patrie, Poignant, Poos, Roure, Savary, Souladakis, Zorba, Zrihen

UEN: Caullery, Pasqua, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 4

NI: Borghezio, Gobbo

PSE: Ettl, Myller

28.   Suositus: Jarzembowski A5-0327/2003

Puolesta: 337

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sandersten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, Ilgenfritz, Pannella

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Sartori, Schierhuber, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Corbett, Corbey, Dührkop Dührkop, Duin, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ford, Gebhardt, Gill, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paciotti, Piecyk, Pittella, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Wiersma, Wynn

UEN: Angelilli, Bigliardo, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Segni, Turchi

Verts/ALE: Ferrández Lezaun

Vastaan: 136

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Farage

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Daul, Decourrière, De Veyrac, Hermange, Hortefeux, Lulling, Martin Hugues, Santer, Schaffner

PSE: Baltas, Berès, Dehousse, De Keyser, Désir, Duhamel, El Khadraoui, Ettl, Ferreira, Fruteau, Garot, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hazan, Karamanou, Katiforis, Koukiadis, Lalumière, Malliori, Mastorakis, Paasilinna, Patrie, Poignant, Poos, Roure, Savary, Souladakis, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Caullery, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 5

NI: Borghezio, Gobbo

PPE-DE: Fourtou

PSE: Martin Hans-Peter, Myller

29.   Suositus: Jarzembowski A5-0327/2003

Puolesta: 340

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Beysen, Dell'Alba, Dupuis, Hager, Ilgenfritz, Pannella

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Deprez, De Sarnez, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Sartori, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dührkop Dührkop, Duin, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Gebhardt, Gill, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paciotti, Piecyk, Pittella, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn

UEN: Angelilli, Bigliardo, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Segni, Turchi

Verts/ALE: Ferrández Lezaun

Vastaan: 129

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Farage

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Decourrière, De Veyrac, Hortefeux, Schaffner

PSE: Baltas, Berès, Dehousse, De Keyser, Désir, Duhamel, El Khadraoui, Ettl, Ferreira, Fruteau, Garot, Gillig, Guy-Quint, Hazan, Karamanou, Katiforis, Koukiadis, Lalumière, Malliori, Mastorakis, Paasilinna, Patrie, Poignant, Poos, Roure, Savary, Souladakis, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Caullery, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 9

ELDR: Nordmann

NI: Borghezio, Gobbo

PPE-DE: Fourtou, Lulling, Martin Hugues, Santer

PSE: Martin Hans-Peter, Myller

30.   Suositus: Jarzembowski A5-0327/2003

Puolesta: 340

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, Ilgenfritz, Pannella

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Sartori, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbey, Dührkop Dührkop, Duin, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ford, Gebhardt, Gill, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paciotti, Piecyk, Pittella, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn

UEN: Angelilli, Bigliardo, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Turchi

Vastaan: 128

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Farage

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Daul, Decourrière, De Veyrac, Hortefeux, Martin Hugues, Schaffner

PSE: Baltas, Berès, Dehousse, De Keyser, Désir, Duhamel, El Khadraoui, Ettl, Ferreira, Fruteau, Garot, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hazan, Karamanou, Katiforis, Koukiadis, Malliori, Mastorakis, Paasilinna, Patrie, Poignant, Poos, Roure, Savary, Souladakis, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Caullery, Pasqua, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 8

ELDR: Nordmann

NI: Borghezio, Gobbo

PPE-DE: Fourtou, Lulling, Santer

PSE: Martin Hans-Peter, Myller

31.   Suositus: Jarzembowski A5-0327/2003

Puolesta: 348

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, Ilgenfritz, Pannella

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Sartori, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ford, Gebhardt, Gill, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paciotti, Piecyk, Pittella, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zrihen

UEN: Angelilli, Bigliardo, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Turchi

Verts/ALE: Ferrández Lezaun

Vastaan: 129

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Farage

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Daul, Decourrière, De Veyrac, Hermange, Hortefeux, Martin Hugues, Schaffner

PSE: Baltas, Berès, Dehousse, Désir, Duhamel, Ettl, Ferreira, Fruteau, Garot, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hazan, Karamanou, Katiforis, Koukiadis, Lalumière, Malliori, Mastorakis, Paasilinna, Patrie, Poignant, Poos, Roure, Savary, Souladakis, Zorba

UEN: Caullery, Pasqua, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 7

NI: Borghezio, Gobbo

PPE-DE: Fourtou, Lulling, Santer

PSE: Martin Hans-Peter, Myller

32.   Suositus: Jarzembowski A5-0327/2003

Puolesta: 381

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krivine, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Pannella

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fiori, Folias, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Martens, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Sartori, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dührkop Dührkop, Duin, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ford, Gebhardt, Gill, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Piecyk, Pittella, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn

UEN: Angelilli, Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Ferrández Lezaun, Ortuondo Larrea

Vastaan: 91

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Farage

GUE/NGL: Herzog, Korakas

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Daul, Decourrière, De Veyrac, Hermange, Hortefeux, Lulling, Martin Hugues, Santer, Schaffner

PSE: Baltas, Berès, Dehousse, De Keyser, Désir, Duhamel, El Khadraoui, Ferreira, Garot, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hazan, Karamanou, Katiforis, Koukiadis, Lalumière, Malliori, Mastorakis, Patrie, Poignant, Poos, Roure, Savary, Souladakis, Zorba, Zrihen

UEN: Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 10

ELDR: Nordmann

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller, Sylla

NI: Borghezio, Gobbo

PPE-DE: Fourtou

PSE: Martin Hans-Peter, Myller

33.   Suositus: Jarzembowski A5-0327/2003

Puolesta: 236

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Marset Campos

NI: Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, Ilgenfritz, Pannella

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Sartori, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Marinho, Sornosa Martínez, Trentin

UEN: Angelilli, Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Lagendijk

Vastaan: 244

EDD: Bernié, Butel, Esclopé

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Daul, Decourrière, De Veyrac, Hermange, Hortefeux, Lulling, Martin Hugues, Santer, Schaffner

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 6

EDD: Farage

ELDR: Nordmann

NI: Borghezio, Gobbo

PPE-DE: Flemming, Fourtou

34.   Suositus: Jarzembowski A5-0327/2003

Puolesta: 318

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Hager, Ilgenfritz, Pannella

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Deprez, De Sarnez, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Martens, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Sartori, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Sturdy, Sumberg, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dührkop Dührkop, Duin, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ford, Gebhardt, Gill, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy McNally, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Piecyk, Pittella, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn

UEN: Angelilli, Bigliardo, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Segni, Turchi

Verts/ALE: Ferrández Lezaun

Vastaan: 161

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Farage

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Claeys, Dillen, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Daul, Decourrière, Deva, De Veyrac, Dover, Elles, Goodwill, Harbour, Hermange, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Lulling, Marques, Martin Hugues, Nicholson, Perry, Purvis, Santer, Schaffner, Stevenson, Stockton, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Baltas, Berès, Dehousse, De Keyser, Désir, Duhamel, El Khadraoui, Ferreira, Fruteau, Garot, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hazan, Karamanou, Katiforis, Koukiadis, Lalumière, Malliori, Mastorakis, Medina Ortega, Patrie, Poignant, Poos, Roure, Savary, Souladakis, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Caullery, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 5

NI: Borghezio, Gobbo

PPE-DE: Descamps

PSE: Martin Hans-Peter, Myller

35.   Suositus: Jarzembowski A5-0327/2003

Puolesta: 317

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, Ilgenfritz, Pannella

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Deprez, De Sarnez, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Sartori, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dührkop Dührkop, Duin, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ford, Gebhardt, Gill, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Paciotti, Piecyk, Pittella, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Wynn

UEN: Angelilli, Bigliardo, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Turchi

Verts/ALE: Ferrández Lezaun

Vastaan: 157

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Farage

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Daul, Decourrière, Deva, De Veyrac, Dover, Elles, Flemming, Goodwill, Harbour, Hermange, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Lulling, Martin Hugues, Nicholson, Perry, Purvis, Santer, Schaffner, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Baltas, Berès, Dehousse, De Keyser, Désir, Duhamel, El Khadraoui, Ferreira, Fruteau, Garot, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hazan, Karamanou, Katiforis, Koukiadis, Lalumière, Malliori, Mastorakis, Patrie, Poignant, Poos, Roure, Savary, Souladakis, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Caullery, Pasqua, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 5

NI: Borghezio, Gobbo

PPE-DE: Descamps, Quisthoudt-Rowohl

PSE: Martin Hans-Peter

36.   Suositus: Sterckx A5-0325/2003

Puolesta: 406

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, de La Perriere, Pannella, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Deprez, De Sarnez, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Caullery

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 66

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Farage

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Ilgenfritz, Lang, Martinez, Stirbois

UEN: Bigliardo, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Tyhjää: 6

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

NI: Borghezio, Gobbo

PSE: Ferreira

37.   Suositus: Sterckx A5-0325/2003

Puolesta: 413

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Herzog

NI: Berthu, Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, de La Perriere, Pannella, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Decourrière, Deprez, De Sarnez, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Watts, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba

UEN: Angelilli, Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 53

EDD: Bernié, Butel, Esclopé

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Claeys, Dillen, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Ilgenfritz, Lang, Martinez, Stirbois

PSE: Dehousse, De Keyser, El Khadraoui, Zrihen

UEN: Ribeiro e Castro

Tyhjää: 6

EDD: Farage

GUE/NGL: Puerta

NI: Borghezio, Garaud, Gobbo

PSE: Ferreira

38.   Suositus: Savary A5-0323/2003

Puolesta: 402

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Esclopé

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Papayannakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, de La Perriere, Pannella, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Brienza, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Corrie, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hortefeux, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langenhagen, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Wuori, Wyn

Vastaan: 56

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Lang, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Dover, Elles, Goodwill, Harbour, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Perry, Purvis, Radwan, Sacrédeus, Stevenson, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

UEN: Angelilli, Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Fitzsimons, Mussa, Ó Neachtain, Pasqua, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Tyhjää: 2

EDD: Farage

NI: Souchet

39.   Mietintö: Robert Evans A5-0326/2003

Puolesta: 432

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Beysen, Borghezio, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Lang, Martinez, Pannella, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Corrie, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Dehousse, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Ford, Fruteau, Garot, Gill, Gillig, Guy-Quint, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Rothe, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Wuori, Wyn

Tyhjää: 25

EDD: Farage

ELDR: Maaten

NI: Berthu, de La Perriere, Varaut

PSE: Corbey, Duin, Ferreira, Gebhardt, Görlach, Haug, Koukiadis, Malliori, Martin Hans-Peter, Mastorakis, Myller, Roth-Behrendt, Scheele, Schmid Gerhard, Souladakis

UEN: Caullery, Pasqua, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro

40.   Mietintö: Brok A5-0348/2003

Puolesta: 88

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Formentini

GUE/NGL: Alyssandrakis, Caudron, Cossutta, Korakas, Meijer, Patakis

NI: Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Pannella

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Fatuzzo, Harbour, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Mastella, Nicholson, Ojeda Sanz, Perry, Purvis, Sacrédeus, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Goebbels, Izquierdo Collado, Linkohr, Miranda de Lage

UEN: Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Isler Béguin, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 327

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Farage

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sandersten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller

NI: Beysen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Hager, Ilgenfritz, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Corrie, Costa Raffaele, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Ferrer, Fiori, Flemming, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Camre, Caullery, Mussa, Nobilia, Segni, Turchi

Tyhjää: 43

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krivine, Manisco, Marset Campos, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Borghezio, Claeys, Dillen, Gobbo, Souchet

PSE: Dehousse, Martin Hans-Peter

Verts/ALE: Boumediene-Thiery, Gahrton, Lambert, McKenna, Rod, Schörling

41.   Mietintö: Brok A5-0348/2003

Puolesta: 305

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Formentini, Ludford, Lynne, Manders, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Wallis

GUE/NGL: Bakopoulos, Bergaz Conesa, Caudron, Cossutta, Jové Peres, Uca, Vinci

NI: Beysen, Ilgenfritz

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Inglewood, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Colom i Naval, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Honeyball, Howitt, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Caullery, Collins

Verts/ALE: Wuori, Wyn

Vastaan: 135

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Farage, Sandbæk

ELDR: Flesch, Maaten, Monsonís Domingo, Ries, Virrankoski

GUE/NGL: Ainardi, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Cauquil, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Wurtz

NI: Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Graça Moura, Harbour, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Marques, Nicholson, Perry, Purvis, Sacrédeus, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Corbey, Färm, Hedkvist Petersen, van Hulten, Izquierdo Rojo, Karlsson, Kinnock, Lund, Moraes, Murphy, Sandberg-Fries

UEN: Camre, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber

Tyhjää: 18

ELDR: Dybkjær

GUE/NGL: Alyssandrakis, Herzog, Sylla

NI: Berthu, Borghezio, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Gobbo, Pannella

PPE-DE: Pacheco Pereira

PSE: Dehousse, Martin Hans-Peter, Stihler

Verts/ALE: Rühle

42.   Mietintö: Brok A5-0348/2003

Puolesta: 355

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Formentini, Väyrynen, Van Hecke

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krivine, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Papayannakis, Puerta, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Pannella

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Murphy, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain, Segni

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Evans Jillian, Gahrton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 88

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Butel, van Dam, Esclopé, Farage

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sandersten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Vallvé, Vermeer, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller, Schröder Ilka

NI: Berthu, Garaud, de Gaulle, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Goodwill, Harbour, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Nicholson, Perry, Purvis, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Lund

UEN: Camre, Mussa, Nobilia, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Tyhjää: 9

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Gobbo

PPE-DE: Pacheco Pereira

PSE: Martin Hans-Peter

43.   Mietintö: Brok A5-0348/2003

Puolesta: 333

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Blak, Brie, Caudron, Cossutta, Fiebiger, Herzog, Kaufmann, Uca

NI: Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, Pannella

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carrilho, Casaca, Cercas, Colom i Naval, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Weiler, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Caullery, Mussa, Nobilia, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Ferrández Lezaun, Isler Béguin, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 103

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Farage, Sandbæk

ELDR: Olsson, Pohjamo, Väyrynen

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Boudjenah, Figueiredo, Jové Peres, Korakas, Koulourianos, Krivine, Manisco, Marset Campos, Meijer, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Garaud, de Gaulle, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Goodwill, Harbour, Inglewood, Jackson, Kirkhope, Nicholson, Perry, Purvis, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Bowe, Cashman, Evans Robert J.E., Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Martin David W., Miller, Moraes, Murphy, O'Toole, Paasilinna, Simpson, Skinner, Stihler, Titley, Watts, Whitehead, Wynn

UEN: Camre, Queiró, Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Evans Jillian, Gahrton, Lambert, Lucas, McKenna

Tyhjää: 19

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller, Sylla

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Gobbo

PPE-DE: Pacheco Pereira, Sacrédeus

PSE: Dehousse, Martin Hans-Peter

UEN: Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain

Verts/ALE: Ahern, Boumediene-Thiery, Schörling

44.   Mietintö: Brok A5-0348/2003

Puolesta: 326

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Wallis

GUE/NGL: Blak, Caudron, Cossutta, Dary

NI: Beysen, Borghezio, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gobbo, Hager, Ilgenfritz, Pannella

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cercas, Colom i Naval, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Weiler, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Caullery, Mussa, Nobilia, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Ferrández Lezaun, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, de Roo, Rühle, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Vastaan: 126

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Farage, Sandbæk

ELDR: Olsson, Pohjamo, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bordes, Boudjenah, Brie, Cauquil, Fiebiger, Figueiredo, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Goodwill, Harbour, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Nicholson, Perry, Purvis, Sacrédeus, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Bowe, Cashman, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Martin David W., Miller, Moraes, Murphy, O'Toole, Paasilinna, Simpson, Skinner, Stihler, Titley, Watts, Whitehead, Wynn

UEN: Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Ahern, Boumediene-Thiery, Evans Jillian, Gahrton, Lucas, McKenna, Piétrasanta, Rod, Schörling, Schroedter, Wuori

Tyhjää: 7

ELDR: Dybkjær

GUE/NGL: Herzog

NI: Claeys, Dillen

PPE-DE: Pacheco Pereira

PSE: Dehousse, Martin Hans-Peter

45.   Mietintö: Brok A5-0348/2003

Puolesta: 335

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Wallis

GUE/NGL: Blak, Caudron, Cossutta, Dary

NI: Beysen, Borghezio, Gobbo, Hager, Ilgenfritz

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Suominen, Tajani, Theato, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Caullery, Mussa, Nobilia, Queiró, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Ferrández Lezaun, Isler Béguin, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, de Roo, Rühle, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber

Vastaan: 97

EDD: Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Farage, Sandbæk

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bordes, Boudjenah, Brie, Cauquil, Fiebiger, Figueiredo, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, de La Perriere, Souchet, Varaut

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Goodwill, Harbour, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Nicholson, Perry, Purvis, Sacrédeus, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Färm, Hedkvist Petersen, Karlsson, Lund, Sandberg-Fries, Trentin

UEN: Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain

Verts/ALE: Ahern, Boumediene-Thiery, Evans Jillian, Gahrton, Lucas, McKenna, Piétrasanta, Rod, Schörling, Schroedter, Wuori, Wyn

Tyhjää: 24

EDD: Abitbol

ELDR: Pohjamo, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: Herzog, Puerta

NI: Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, de Gaulle, Lang, Martinez, Pannella, Stirbois

PPE-DE: Korhola, Pacheco Pereira

PSE: Dehousse, Martin Hans-Peter, Paasilinna

UEN: Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Lambert

46.   Mietintö: Brok A5-0348/2003

Puolesta: 313

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Wallis

GUE/NGL: Blak, Caudron, Cossutta, Dary

NI: Beysen, Borghezio, Della Vedova, Dupuis, Gobbo, Hager, Ilgenfritz

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Bartolozzi, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cercas, Colom i Naval, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Hazan, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Weiler, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Caullery, Mussa, Nobilia, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Ferrández Lezaun, Isler Béguin, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, de Roo, Rühle, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber

Vastaan: 110

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Farage, Sandbæk

ELDR: Olsson, Pohjamo, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bordes, Boudjenah, Brie, Cauquil, Fiebiger, Figueiredo, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Goodwill, Harbour, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Nicholson, Perry, Purvis, Sacrédeus, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Andersson, Färm, Hedkvist Petersen, Karlsson, Lund, Paasilinna, Sandberg-Fries, Titley

UEN: Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Ahern, Boumediene-Thiery, Evans Jillian, Gahrton, Lambert, Lucas, McKenna, Rod, Schörling, Wuori, Wyn

Tyhjää: 30

GUE/NGL: Herzog, Puerta

NI: Claeys, Dell'Alba, Dillen

PPE-DE: Pacheco Pereira

PSE: Bowe, Cashman, Dehousse, Evans Robert J.E., Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, McNally, Martin David W., Martin Hans-Peter, Miller, Moraes, Murphy, O'Toole, Simpson, Skinner, Stihler, Watts, Whitehead, Wynn

Verts/ALE: Schroedter

47.   Mietintö: Brok A5-0348/2003

Puolesta: 354

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Wallis

GUE/NGL: Blak, Caudron, Cossutta, Dary, Herzog

NI: Beysen, Borghezio, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gobbo, Gollnisch, Hager, Ilgenfritz, Martinez, Pannella

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Caullery, Mussa, Nobilia, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, de Roo, Rühle, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Vastaan: 78

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Farage

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Boudjenah, Brie, Fiebiger, Figueiredo, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Gorostiaga Atxalandabaso, de La Perriere, Souchet, Varaut

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Gil-Robles Gil-Delgado, Goodwill, Harbour, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Nicholson, Perry, Purvis, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Lund

UEN: Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain

Verts/ALE: Ahern, Boumediene-Thiery, Gahrton, Lucas, McKenna, Rod, Schörling

Tyhjää: 27

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Pohjamo, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Puerta

NI: Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Lang, Stirbois

PPE-DE: Pacheco Pereira, Sacrédeus

PSE: Andersson, Färm, Hedkvist Petersen, Karlsson, Martin Hans-Peter, Paasilinna, Sandberg-Fries, Scheele

Verts/ALE: Schroedter, Wuori

48.   Mietintö: Brok A5-0348/2003

Puolesta: 329

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pohjamo, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Blak, Caudron, Dary

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gobbo, Hager, Ilgenfritz, Pannella, Souchet

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bodrato, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Garriga Polledo, Gemelli, Glase, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Hansenne, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carrilho, Casaca, Cercas, Colom i Naval, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Weiler, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Caullery, Mussa, Nobilia, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 99

EDD: Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Farage, Sandbæk

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bordes, Boudjenah, Brie, Cauquil, Cossutta, Fiebiger, Figueiredo, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Gil-Robles Gil-Delgado, Goodwill, Harbour, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Nicholson, Perry, Purvis, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Cashman, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, McNally, Martin David W., Miller, Moraes, Murphy, O'Toole, Simpson, Skinner, Stihler, Titley, Watts, Whitehead, Wynn

UEN: Camre

Verts/ALE: Ahern

Tyhjää: 20

EDD: Abitbol

ELDR: Maaten

GUE/NGL: Herzog, Puerta

NI: Claeys, Dillen, Garaud

PPE-DE: Korhola, Matikainen-Kallström, Pacheco Pereira, Sacrédeus

PSE: Martin Hans-Peter

UEN: Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain

Verts/ALE: Gahrton, Lucas, McKenna, Schörling

49.   Mietintö: Brok A5-0348/2003

Puolesta: 298

EDD: Bernié, Butel, Esclopé

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sbarbati, Sterckx, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Blak, Caudron, Cossutta, Dary

NI: Beysen, Borghezio, Dell'Alba, Dupuis, Gobbo, Hager, Ilgenfritz, Pannella

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bullmann, Campos, Carnero González, Carrilho, Cercas, Colom i Naval, Dehousse, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Fava, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Goebbels, Görlach, Haug, Hazan, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Mann Erika, Marinho, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Weiler, Zorba

UEN: Caullery, Segni, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Ferrández Lezaun, Isler Béguin, Lagendijk, Lannoye, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 132

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Farage, Sandbæk

ELDR: Paulsen, Schmidt

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bordes, Boudjenah, Brie, Cauquil, Fiebiger, Figueiredo, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Goodwill, Harbour, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Nicholson, Perry, Pomés Ruiz, Purvis, Sacrédeus, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vidal-Quadras Roca, Villiers

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Bowe, Casaca, Cashman, Corbett, Corbey, De Keyser, Evans Robert J.E., Färm, Gill, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Jöns, Karlsson, Kindermann, Kinnock, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Martin David W., Miller, Moraes, Murphy, Myller, O'Toole, Rothley, Sandberg-Fries, Scheele, Simpson, Skinner, Stihler, Titley, Watts, Whitehead, Wynn

UEN: Angelilli, Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Turchi

Verts/ALE: Ahern, Evans Jillian, Lucas, MacCormick, McKenna

Tyhjää: 24

EDD: Abitbol

ELDR: Väyrynen

GUE/NGL: Herzog, Puerta

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, Souchet

PPE-DE: Korhola, Matikainen-Kallström, Pacheco Pereira

PSE: Bösch, van den Burg, Gillig, Hänsch, Iivari, Martin Hans-Peter, Wiersma, Zrihen

Verts/ALE: Boumediene-Thiery, Gahrton, Lambert, Schörling

50.   Mietintö: Brok A5-0348/2003

Puolesta: 302

EDD: Abitbol

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Blak, Caudron, Cossutta, Dary

NI: Berthu, Beysen, Dell'Alba, Hager, Ilgenfritz, de La Perriere, Pannella, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cercas, Colom i Naval, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Linkohr, Malliori, Marinho, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Weiler, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Mussa, Nobilia, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Ortuondo Larrea, Rühle

Vastaan: 133

EDD: Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Farage, Sandbæk

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bordes, Boudjenah, Brie, Cauquil, Fiebiger, Figueiredo, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Goodwill, Harbour, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Nicholson, Perry, Purvis, Sacrédeus, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Bowe, Cashman, Corbett, Evans Robert J.E., Gill, Görlach, Honeyball, Howitt, Kinnock, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Martin David W., Miller, Moraes, Murphy, O'Toole, Simpson, Skinner, Stihler, Titley, Watts, Whitehead, Wynn

UEN: Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Piétrasanta, Rod, de Roo, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 19

ELDR: Pohjamo, Väyrynen

GUE/NGL: Herzog, Puerta

NI: Borghezio, Della Vedova, Dupuis, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Lang, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Korhola, Pacheco Pereira

PSE: Mann Erika, Martin Hans-Peter, Paasilinna

51.   Mietintö: Brok A5-0348/2003

Puolesta: 342

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Wallis

GUE/NGL: Dary

NI: Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, Ilgenfritz, Pannella

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Karas, Kauppi, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Camre, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Turchi

Verts/ALE: Ferrández Lezaun

Vastaan: 98

EDD: Abitbol, Andersen, Bernié, Bonde, Butel, Esclopé, Farage, Sandbæk

ELDR: Plooij-van Gorsel, Sanders-ten Holte

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Fiebiger, Figueiredo, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Keppelhoff-Wiechert, Menrad, Oostlander, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Schwaiger

PSE: Dehousse, McNally

UEN: Collins, Crowley, Ó Neachtain

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 21

ELDR: Manders, Pohjamo, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: Herzog, Patakis, Puerta

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Gobbo

PPE-DE: Korhola, Matikainen-Kallström, Pacheco Pereira

PSE: Martin Hans-Peter, Myller, Paasilinna

Verts/ALE: Gahrton, MacCormick, Rühle, Schörling

52.   Mietintö: Brok A5-0348/2003

Puolesta: 299

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krivine, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Beysen, Borghezio, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Lang, Martinez, Pannella, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Baltas, Casaca, Görlach, Izquierdo Collado, Lund, McNally, Martínez Martínez, Soares, Trentin, Vairinhos, Volcic, Weiler

UEN: Angelilli, Caullery, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 24

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Butel, van Dam, Esclopé, Farage

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

NI: de La Perriere, Varaut

PSE: Carrilho, Dehousse, Goebbels, Kuckelkorn

UEN: Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Ó Neachtain, Segni, Turchi

Tyhjää: 131

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Cossutta, Dary

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle

PPE-DE: Pacheco Pereira

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vattimo, Walter, Watts, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Camre

53.   Mietintö: Brok A5-0348/2003

Puolesta: 274

EDD: Andersen, Bernié, Bonde, Butel, Esclopé, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Blak, Caudron, Krivine, Sjöstedt, Vachetta

NI: Beysen, Borghezio, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, Ilgenfritz, Pannella

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Dehousse, Désir, Keßler, Lund, Paasilinna, Schmid Gerhard, Whitehead, Wynn

UEN: Angelilli, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 159

EDD: Belder, Blokland, van Dam

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Boudjenah, Brie, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Manisco, Marset Campos, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schröder Ilka, Sylla, Uca, Vinci, Wurtz

NI: de La Perriere, Varaut

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Wiersma, Zorba, Zrihen

Tyhjää: 22

EDD: Abitbol, Farage

ELDR: Flesch

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller, Meijer

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, Martinez, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Pacheco Pereira

PSE: Bullmann, Martin Hans-Peter

UEN: Camre

54.   Mietintö: Brok A5-0348/2003

Puolesta: 106

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Blak, Caudron, Sjöstedt, Vinci

NI: Borghezio, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martinez, Pannella, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Bowis, Doorn, Ferrer, Florenz, Lulling, Martin Hugues, Mauro, Musotto, Posselt, Sacrédeus

PSE: Dehousse, Lund, Marinho, Stockmann, Swiebel

UEN: Mussa, Nobilia, Segni, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 303

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Nordmann, Pohjamo, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Boudjenah, Brie, Cossutta, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Manisco, Marset Campos, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Wurtz

NI: Beysen, Garaud, Hager, Ilgenfritz, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bodrato, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Fiori, Flemming, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, McCartin, Marinos, Martens, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennitti, Menrad, Mombaur, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Stihler, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Tyhjää: 43

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Esclopé, Farage

ELDR: Flesch

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Krivine, Laguiller, Meijer, Vachetta

NI: Berthu, Claeys, Dillen, de Gaulle, Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Balfe, Beazley, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Goodwill, Harbour, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Nicholson, Perry, Purvis, Smet, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Martin Hans-Peter

Verts/ALE: Gahrton

55.   Mietintö: Brok A5-0348/2003

Puolesta: 308

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Caudron, Cossutta, Dary

NI: Beysen, Hager, Ilgenfritz

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bodrato, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Mussa, Nobilia, Segni, Turchi

Vastaan: 129

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Farage, Sandbæk

ELDR: Pohjamo, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Cauquil, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Garriga Polledo, Goodwill, Harbour, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Liese, Nicholson, Perry, Purvis, Sacrédeus, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Lund, Paasilinna

UEN: Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Gahrton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 15

GUE/NGL: Kaufmann

NI: Borghezio, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Pannella

PPE-DE: Pacheco Pereira, Pack

PSE: Dehousse, Martin Hans-Peter

UEN: Caullery, Thomas-Mauro

Verts/ALE: MacCormick

56.   Mietintö: Menendez Del Valle A5-0351/2003

Puolesta: 244

EDD: Abitbol, Andersen, Bernié, Bonde, Butel, Esclopé, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Ries, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Lang, Martinez, Pannella, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Balfe, Bartolozzi, Beazley, Bodrato, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Costa Raffaele, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferrer, Fiori, Garriga Polledo, Gemelli, Glase, Goodwill, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hortefeux, Jackson, Karas, Kauppi, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Lamassoure, Langen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Maat, McCartin, Mann Thomas, Martin Hugues, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mombaur, Nicholson, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Pack, Pastorelli, Perry, Pex, Piscarreta, Posselt, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Van Orden, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Casaca

UEN: Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 140

EDD: Belder, Blokland, van Dam

PPE-DE: Cushnahan, García-Orcoyen Tormo, Gomolka, Gutiérrez-Cortines, Keppelhoff-Wiechert, Langenhagen, Nassauer, Pacheco Pereira, Pronk, Santini, Stenmarck, Varela Suanzes-Carpegna

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

Tyhjää: 39

PPE-DE: Averoff, Banotti, Bastos, Bremmer, Coelho, Daul, Ferber, Flemming, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Gil-Robles Gil-Delgado, Gouveia, Graça Moura, Hieronymi, Kratsa-Tsagaropoulou, Lehne, Lulling, Marinos, Martens, Matikainen-Kallström, Mayer Xaver, Menrad, Oostlander, Pérez Álvarez, Podestà, Poettering, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Santer, Smet, Thyssen, Xarchakos, Zacharakis

PSE: Dehousse, dos Santos

UEN: Caullery, Thomas-Mauro

57.   Mietintö: Menendez Del Valle A5-0351/2003

Puolesta: 385

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, de La Perriere, Pannella, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Grosch, Grossetête, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Karas, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Naranjo Escobar, Nassauer, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos,Prets, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori

Vastaan: 9

EDD: Belder, Blokland, van Dam

PPE-DE: Graça Moura, Gutiérrez-Cortines, Pacheco Pereira

UEN: Camre, Queiró, Ribeiro e Castro

Tyhjää: 37

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Esclopé

ELDR: Nordmann

NI: Berthu, Gollnisch, Lang, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Goodwill, Harbour, Jackson, Kauppi, Khanbhai, Kirkhope, Nicholson, Perry, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Dehousse, Martin Hans-Peter

UEN: Pasqua

58.   Mietintö: Menendez Del Valle A5-0351/2003

Puolesta: 118

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Duff, Dybkjær, Ludford, Lynne, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Cauquil, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, de La Perriere, Souchet

PPE-DE: Descamps, De Veyrac, Grossetête, Hermange, Hortefeux, Martens, Martin Hugues, Salafranca Sánchez-Neyra, Schaffner

PSE: van Hulten, Lund, Paasilinna, Rothley, Stockmann, Swiebel, Thorning-Schmidt, Wiersma

UEN: Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Gahrton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 299

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam

ELDR: André-Léonard, De Clercq, Di Pietro, Flesch, Nordmann, Ries, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Virrankoski

GUE/NGL: Dary, Schröder Ilka

NI: Berthu, Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, Pannella

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hernández Mollar, Hieronymi, Jackson, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Sartori, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Stihler, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Camre, Mussa, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Ferrández Lezaun

Tyhjää: 13

EDD: Bernié, Butel, Esclopé

GUE/NGL: Caudron

NI: Gollnisch, Lang, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Beazley, Podestà

PSE: Dehousse, dos Santos

59.   Mietintö: Menendez Del Valle A5-0351/2003

Puolesta: 410

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Dary, Figueiredo, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Pannella, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Elles, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Jackson, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langenhagen Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 8

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Krivine, Patakis, Vachetta

PSE: van Hulten, Rothe, Thorning-Schmidt

Tyhjää: 5

ELDR: Paulsen

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Graça Moura

PSE: Dehousse, Goebbels

60.   Mietintö: Menendez Del Valle A5-0351/2003

Puolesta: 361

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Duff, Dybkjær, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Sterckx, Väyrynen, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, de La Perriere

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Camisón Asensio, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Karas, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Naranjo Escobar, Nassauer, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Smet, Sommer, Stenzel, Stockton, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 30

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam

ELDR: De Clercq, Di Pietro, Flesch, Formentini, Ries, Rutelli, Schmidt, Virrankoski

GUE/NGL: Schröder Ilka

NI: Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Pannella

PPE-DE: Arvidsson, Hansenne, Sacrédeus, Stenmarck

PSE: Casaca

UEN: Camre, Mussa, Nobilia, Pasqua, Queiró, Segni, Turchi

Tyhjää: 35

EDD: Bernié, Butel, Esclopé

ELDR: Paulsen

NI: Berthu, Lang

PPE-DE: Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Fiori, Goodwill, Harbour, Jackson, Kauppi, Khanbhai, Kirkhope, Nicholson, Pacheco Pereira, Perry, Purvis, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Dehousse, Martin Hans-Peter

61.   Mietintö: Menendez Del Valle A5-0351/2003

Puolesta: 206

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Boogerd-Quaak, Di Pietro

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Cushnahan, Florenz, Purvis

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Gahrton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 204

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, van den Bos, Busk, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

NI: Beysen, Della Vedova, Dupuis, Hager, Pannella, Souchet

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Daul, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Jackson, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Naranjo Escobar, Nassauer, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Theato, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Casaca

UEN: Camre, Mussa, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Tyhjää: 11

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Esclopé

ELDR: Manders, Paulsen

NI: de La Perriere, Varaut

PPE-DE: Korhola, Thyssen

PSE: Dehousse

62.   Mietintö: Menendez Del Valle A5-0351/2003

Puolesta: 263

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Blak, Brie, Caudron, Fiebiger, Kaufmann, Modrow, Schmid Herman, Sjöstedt, Sylla, Uca

NI: Beysen, Dell'Alba, Dupuis, Hager, Pannella

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Daul, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Jackson, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Casaca, Savary, Schulz

UEN: Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 150

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Boudjenah, Dary, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Korakas, Koulourianos, Krivine, Manisco, Marset Campos, Meijer, Morgantini, Patakis, Puerta, Seppänen, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Cushnahan, Garriga Polledo, Purvis

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Skinner, Soares, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

Tyhjää: 15

EDD: Bernié, Butel

ELDR: Formentini, Paulsen

NI: Berthu, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois, Varaut

PSE: Dehousse, Martin Hans-Peter, dos Santos

63.   Mietintö: Menendez Del Valle A5-0351/2003

Puolesta: 375

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Hager

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Camisón Asensio, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferrer, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Jackson, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Naranjo Escobar, Nassauer, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Suominen, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 37

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: De Clercq, Flesch, Monsonís Domingo, Ries, Schmidt

GUE/NGL: Schröder Ilka

NI: Berthu, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Pannella

PPE-DE: Chichester, Fiori, Goodwill, Graça Moura, Karas, Kirkhope, Nicholson, Perry, Sacrédeus, Schierhuber, Stockton, Tajani, Tannock, Villiers

PSE: Casaca

UEN: Camre, Mussa, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Turchi

Tyhjää: 20

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Esclopé

ELDR: Paulsen

NI: Beysen, Borghezio, Gollnisch, Lang, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Callanan, Pacheco Pereira, Stevenson, Sturdy, Van Orden

PSE: Dehousse, Martin Hans-Peter, dos Santos

64.   Mietintö: Menendez Del Valle A5-0351/2003

Puolesta: 389

EDD: Abitbol, Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, de La Perriere, Pannella, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Camisón Asensio, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Jackson, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Naranjo Escobar, Nassauer, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Sumberg, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Soares, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 16

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Monsonís Domingo

PPE-DE: Callanan, Chichester, Goodwill, Graça Moura, Kirkhope, Nicholson, Stenzel, Stockton, Tannock, Van Orden, Villiers

UEN: Camre

Tyhjää: 14

EDD: Bernié, Butel, Esclopé

ELDR: Paulsen

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

NI: Beysen

PPE-DE: Pacheco Pereira, Stevenson, Sturdy

PSE: Dehousse, Martin Hans-Peter, dos Santos

65.   Mietintö: Menendez Del Valle A5-0351/2003

Puolesta: 204

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Di Pietro

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Brie, Caudron, Cauquil, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Averoff, Cushnahan

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Carrilho, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 206

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, van den Bos, Busk, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Ries, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Schröder Ilka

NI: Berthu, Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Hager, Pannella

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Costa Raffaele, Daul, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferrer, Fiori, Flemming, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gemelli, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Casaca

UEN: Camre, Mussa, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Turchi

Verts/ALE: Cohn-Bendit

Tyhjää: 13

EDD: Bernié, Butel, Esclopé

ELDR: Paulsen, Schmidt

NI: Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois

PSE: Dehousse, Martin Hans-Peter, dos Santos

UEN: Thomas-Mauro

66.   Mietintö: Menendez Del Valle A5-0351/2003

Puolesta: 403

EDD: Abitbol, Andersen, Bonde, Butel, Esclopé, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Ries, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Brie, Caudron, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, de La Perriere, Pannella, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 11

EDD: Belder, Blokland, van Dam

NI: Dell'Alba, Lang, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Graça Moura

UEN: Queiró, Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Bouwman

Tyhjää: 9

EDD: Farage

ELDR: Paulsen

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller

PPE-DE: Pacheco Pereira

PSE: Dehousse, Martin Hans-Peter, dos Santos

67.   Mietintö: Menendez Del Valle A5-0351/2003

Puolesta: 186

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, Di Pietro, Dybkjær, Maaten, Olsson, Pohjamo, Rutelli, Sterckx, Väyrynen

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bergaz Conesa, Blak, Caudron, Dary, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Korakas, Koulourianos, Krivine, Manisco, Marset Campos, Meijer, Morgantini, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Cushnahan, De Veyrac, Hortefeux, Martin Hugues, Schaffner, Smet

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbey, De Keyser, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, Malliori, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poos, Prets, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schulz, Soares, Souladakis, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Weiler, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 194

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam

ELDR: André-Léonard, Attwooll, Busk, De Clercq, Duff, Flesch, Ludford, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Plooij-van Gorsel, Ries, Sbarbati, Schmidt, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Schröder Ilka

NI: Berthu, Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Hager, de La Perriere, Pannella, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Costa Raffaele, Daul, Deprez, Descamps, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferrer, Fiori, Flemming, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Sartori, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Désir, Poignant, Savary

UEN: Camre, Mussa, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Turchi

Verts/ALE: Bouwman

Tyhjää: 39

EDD: Butel, Esclopé, Farage

ELDR: van den Bos, Lynne, Manders, Paulsen, Sanders-ten Holte

GUE/NGL: Bordes, Brie, Cauquil, Fiebiger, Kaufmann, Laguiller, Modrow, Uca

NI: Lang, Martinez, Stirbois

PSE: Bowe, Corbett, Dehousse, Duhamel, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McNally, Martin David W., Martin Hans-Peter, Miller, Moraes, Murphy, O'Toole, Skinner, Stihler, Titley, Watts, Whitehead

68.   Mietintö: Menendez Del Valle A5-0351/2003

Puolesta: 398

EDD: Abitbol, Andersen, Bonde, Butel, Esclopé, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Maaten, Manders, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Ries, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Brie, Caudron, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, de La Perriere, Pannella, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferrer, Fiori, Flemming, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 12

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Ludford, Lynne, Monsonís Domingo, Nordmann, Rutelli, Sbarbati, Virrankoski

GUE/NGL: Schröder Ilka

PPE-DE: Graça Moura

Tyhjää: 12

EDD: Farage

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Krivine, Laguiller, Vachetta

NI: Lang, Stirbois

PPE-DE: Pacheco Pereira

PSE: Dehousse, Junker, Martin Hans-Peter

69.   Mietintö: Menendez Del Valle A5-0351/2003

Puolesta: 191

EDD: Abitbol, Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, van den Bos, Busk, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Maaten, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Pohjamo, Sanders-ten Holte, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Caudron, Dary, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Koulourianos, Manisco, Marset Campos, Meijer, Morgantini, Puerta, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Vinci, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Souchet

PPE-DE: Cushnahan, Florenz, Pronk, Purvis, Smet

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Carnero González, Carrilho, Cercas, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, Malliori, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller Rosemarie, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Souladakis, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 179

EDD: Belder, Blokland

ELDR: André-Léonard, De Clercq, Flesch, Ludford, Nordmann, Ries, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Virrankoski

GUE/NGL: Brie, Fiebiger, Kaufmann, Modrow, Schröder Ilka, Uca

NI: Berthu, Beysen, Dell'Alba, Della Vedova, Hager, Pannella

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Coelho, Costa Raffaele, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferrer, Fiori, Flemming, Folias, Fourtou, Friedrich, Gahler, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Jackson, Jarzembowski, Karas, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Casaca

UEN: Camre, Mussa, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Bouwman

Tyhjää: 39

EDD: Butel, Esclopé, Farage

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bordes, Cauquil, Korakas, Krivine, Laguiller, Patakis, Vachetta

NI: Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Bourlanges

PSE: Cashman, Dehousse, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, McNally, Martin David W., Martin Hans-Peter, Miller, Moraes, Murphy, O'Toole, Paasilinna, Skinner, Stihler, Titley, Watts, Whitehead

70.   Mietintö: Menendez Del Valle A5-0351/2003

Puolesta: 343

EDD: Andersen, Bonde, Butel, Esclopé, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Sanders-ten Holte, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Brie, Caudron, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krivine, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Puerta, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Hager

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bremmer, Camisón Asensio, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Fourtou, Friedrich, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Jarzembowski, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klaß, Knolle, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Naranjo Escobar, Nassauer, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Piscarreta, Poettering, Pomés Ruiz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Ripoll y Martínez de Bedoya, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Sartori, Schaffner, Schleicher, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stockton, Suominen, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Carrilho, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Collins, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 19

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Flesch, Nordmann, Ries, Sbarbati, Virrankoski

GUE/NGL: Schröder Ilka

NI: Dell'Alba, Della Vedova, Pannella

PPE-DE: Gahler, Kirkhope

UEN: Camre, Mussa, Nobilia, Pasqua, Turchi

Tyhjää: 57

EDD: Abitbol, Farage

ELDR: De Clercq, Paulsen, Schmidt

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

NI: Berthu, Beysen, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Brienza, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Goodwill, Graça Moura, Harbour, Jackson, Karas, Korhola, Lisi, Nicholson, Pacheco Pereira, Perry, Podestà, Posselt, Pronk, Radwan, Rübig, Sacrédeus, Schierhuber, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Van Orden, Villiers

PSE: Dehousse, Martin Hans-Peter, dos Santos

UEN: Thomas-Mauro

71.   Mietintö: Zrihen A5-0328/2003

Puolesta: 291

EDD: Andersen, Bonde, Butel, Esclopé, Sandbæk

ELDR: Di Pietro, Dybkjær

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Caudron, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Sylla, Vinci, Wurtz

NI: Beysen, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bourlanges, Bremmer, Coelho, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferrer, Fiori, Florenz, Folias, Fourtou, Gahler, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Gomolka, Gouveia, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Karas, Kauppi, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Naranjo Escobar, Nassauer, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenzel, Stockton, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carrilho, Cashman, Cercas, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Duhamel, El Khadraoui, Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller Rosemarie, Murphy, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rodríguez Ramos, Rothe, Rothley, Roure, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Camre, Crowley, Fitzsimons, Ó Neachtain, Queiró, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Onesta, Ortuondo Larrea, Piétrasanta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 64

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, De Clercq, Duff, Flesch, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Ries, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bordes, Cauquil, Korakas, Laguiller, Patakis

NI: Berthu

PPE-DE: Arvidsson, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Deva, Dover, Elles, Goodwill, Harbour, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Nicholson, Perry, Purvis, Stenmarck, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Villiers

Tyhjää: 3

GUE/NGL: Krivine, Vachetta

PSE: Martin Hans-Peter

72.   B5-0434/2003 — Burundi

Puolesta: 76

EDD: Belder, van Dam, Sandbæk

ELDR: van den Bos, Lynne, Newton Dunn

GUE/NGL: Bakopoulos, Koulourianos, Meijer

NI: Beysen, Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Andria, Balfe, Banotti, Bowis, Brienza, Camisón Asensio, Chichester, Daul, Fiori, Flemming, Goepel, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Karas, Knolle, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Lisi, Maat, Mann Thomas, Martens, Mauro, Mayer Hans-Peter, Menrad, Nicholson, Ojeda Sanz, Perry, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Schierhuber, Schröder Jürgen, Stenmarck, Tannock, Wieland, Zimmerling

PSE: Baltas, Carrilho, Dehousse, Ettl, Imbeni, Izquierdo Rojo, Katiforis, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Rodríguez Ramos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Souladakis, Stihler, Torres Marques

Verts/ALE: Buitenweg, Lagendijk, MacCormick, McKenna, Maes, Onesta, Schörling

Tyhjää: 1

NI: Berthu

73.   Yhteinen päätöslauselma: B5-0435/2003 — Nepal

Puolesta: 81

EDD: Belder, van Dam, Sandbæk

ELDR: van den Bos, Lynne, Newton Dunn

GUE/NGL: Bakopoulos, Koulourianos, Meijer

NI: Beysen

PPE-DE: Andria, Balfe, Banotti, Bowis, Brienza, Camisón Asensio, Chichester, Daul, Fiori, Flemming, Gahler, Goepel, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hatzidakis, Karas, Knolle, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Lisi, Maat, Mann Thomas, Martens, Mauro, Mayer Hans-Peter, Menrad, Nicholson, Ojeda Sanz, Perry, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Sommer, Stenmarck, Tannock, Wieland, Zimmerling

PSE: Baltas, Carrilho, Dehousse, Ettl, Imbeni, Izquierdo Rojo, Katiforis, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Rodríguez Ramos, Rothley, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Souladakis, Stihler, Torres Marques

UEN: Fitzsimons

Verts/ALE: Buitenweg, Lagendijk, MacCormick, McKenna, Maes, Onesta, Schörling

Tyhjää: 2

NI: Berthu, Gorostiaga Atxalandabaso

74.   Mietintö: Figueiredo A5-0331/2003

Puolesta: 81

EDD: Belder, van Dam, Sandbæk

ELDR: van den Bos, Lynne, Newton Dunn

GUE/NGL: Bakopoulos, Koulourianos, Meijer

NI: Beysen, Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Andria, Balfe, Banotti, Bowis, Brienza, Camisón Asensio, Chichester, Daul, Fiori, Flemming, Gahler, Goepel, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hatzidakis, Karas, Knolle, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Lisi, Maat, Mann Thomas, Martens, Mauro, Mayer Hans-Peter, Menrad, Nicholson, Ojeda Sanz, Perry, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Schierhuber, Schleicher, Schröder Jürgen, Sommer, Stenmarck, Tannock, Wieland, Zimmerling

PSE: Baltas, Carrilho, Dehousse, Ettl, Imbeni, Izquierdo Rojo, Katiforis, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Rodríguez Ramos, Rothley, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Souladakis, Stihler, Torres Marques

UEN: Fitzsimons

Verts/ALE: Buitenweg, Lagendijk, MacCormick, McKenna, Onesta, Schörling

Vastaan: 1

Verts/ALE: Maes

Tyhjää: 3

GUE/NGL: Bordes, Cauquil

NI: Berthu

---

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

P5_TA(2003)0449

Yleinen talousarvio 2004 (pääluokka III)

Euroopan parlamentin päätöslauselma esityksestä Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2004: Pääluokka III — Komissio (C5-0300/2003 — 2003/2001(BUD))

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 272 artiklan ja Euratomin perustamissopimuksen 177 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 272 artiklan ja Euratomin perustamissopimuksen 177 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen omista varoista 31. lokakuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen 94/728/EY, Euratom (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen omista varoista 31. lokakuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen 94/728/EY, Euratom (1),

| — | ottaa huomioon 6. toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta (2),

| — | ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2003 antamansa päätöslauselman vuoden 2004 talousarviomenettelyn suuntaviivoista: Pääluokka III — Komissio (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2003 antamansa päätöslauselman vuoden 2004 talousarviomenettelyn suuntaviivoista: Pääluokka III — Komissio (3),

| — | ottaa huomioon komission 30. huhtikuuta 2003 esittämän alustavan esityksen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2004 (KOM(2003) 400), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 30. huhtikuuta 2003 esittämän alustavan esityksen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2004 (KOM(2003) 400),

| — | ottaa huomioon neuvoston 18. heinäkuuta 2003 hyväksymän esityksen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2004 (C5-0300/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 18. heinäkuuta 2003 hyväksymän esityksen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2004 (C5-0300/2003),

| — | ottaa huomioon oikaisukirjelmän nro 1 alustavaan talousarvioesitykseen vuodelle 2004 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikaisukirjelmän nro 1 alustavaan talousarvioesitykseen vuodelle 2004 (4),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 92 artiklan ja liitteen IV, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 92 artiklan ja liitteen IV,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön ja lausunnot valiokunnilta, joita asia koskee (A5-0349/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön ja lausunnot valiokunnilta, joita asia koskee (A5-0349/2003),

| A. | ottaa huomioon, että laajentumisen onnistunut toteutus on tällä hetkellä EU:n ja varainhoitovuoden 2004 talousarviomenettelyn keskeinen prioriteetti, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että laajentumisen onnistunut toteutus on tällä hetkellä EU:n ja varainhoitovuoden 2004 talousarviomenettelyn keskeinen prioriteetti,

| B. | ottaa huomioon, että vuoden 2004 talousarvioon liittyy suuria haasteita, kuten unionin historiallinen laajeneminen kymmeneen uuteen jäsenvaltioon, laajentumisen ajoitus varainhoitovuoden sisälle, uuden varainhoitoasetuksen voimaantulo ja toimintoperusteisen budjetoinnin toteutus, jossa talousarviomenot esitetään uudella tavalla, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että vuoden 2004 talousarvioon liittyy suuria haasteita, kuten unionin historiallinen laajeneminen kymmeneen uuteen jäsenvaltioon, laajentumisen ajoitus varainhoitovuoden sisälle, uuden varainhoitoasetuksen voimaantulo ja toimintoperusteisen budjetoinnin toteutus, jossa talousarviomenot esitetään uudella tavalla,

Laajentuminen vuoden 2004 talousarvion keskeisenä prioriteettina

| 1. | palauttaa mieliin, että vuoden 2004 talousarvion päätavoitteena on tarjota resurssit toimiin, joilla edesautetaan laajentumisen onnistumista; katsoo, että kymmenen uuden jäsenvaltion integrointi on ennennäkemätön haaste Euroopan unionin talousarviolle, ja se on tämän hetken tärkein poliittinen prioriteetti; on sen tähden päättänyt varmistaa, että vuoden 2004 talousarviossa osoitetaan laajentumista varten riittävästi määrärahoja, ja hyväksyä eräitä muita toimenpiteitä, kuten muun muassa EU:n kymmenelle uudelle jäsenvaltiolle kohdennettu määrärahalisäys erityistapauksissa ja yhteispäätöksellä hyväksyttyjen ohjelmien mukauttaminen laajentumisen tarpeisiin; on lisäksi päättänyt hyväksyä toimenpiteitä pk-yritysten taloudellisen toimintaympäristön parantamiseksi ottaen erityisesti huomioon tarpeet uusissa jäsenvaltioissa, jotka ovat tärkeässä asemassa, koska kyseisillä toimenpiteillä pyritään edistämään sosiaalista ja alueellista koheesiota; |
| --- | --- |

1.

palauttaa mieliin, että vuoden 2004 talousarvion päätavoitteena on tarjota resurssit toimiin, joilla edesautetaan laajentumisen onnistumista; katsoo, että kymmenen uuden jäsenvaltion integrointi on ennennäkemätön haaste Euroopan unionin talousarviolle, ja se on tämän hetken tärkein poliittinen prioriteetti; on sen tähden päättänyt varmistaa, että vuoden 2004 talousarviossa osoitetaan laajentumista varten riittävästi määrärahoja, ja hyväksyä eräitä muita toimenpiteitä, kuten muun muassa EU:n kymmenelle uudelle jäsenvaltiolle kohdennettu määrärahalisäys erityistapauksissa ja yhteispäätöksellä hyväksyttyjen ohjelmien mukauttaminen laajentumisen tarpeisiin; on lisäksi päättänyt hyväksyä toimenpiteitä pk-yritysten taloudellisen toimintaympäristön parantamiseksi ottaen erityisesti huomioon tarpeet uusissa jäsenvaltioissa, jotka ovat tärkeässä asemassa, koska kyseisillä toimenpiteillä pyritään edistämään sosiaalista ja alueellista koheesiota;

Varainhoitovuoden 2004 talousarviomenettely

| 2. | panee merkille, että komission alustava talousarvioesitys varainhoitovuodeksi 2004 perustui 25 jäsenvaltion EU:hun, mikä vastaa parlamentin kantaa sen vuoden 2004 talousarviomenettelyn suuntaviivoista antamassa päätöslauselmassa; panee niin ikään merkille, että neuvosto on muodollisesti hyväksynyt viidentoista jäsenvaltion EU:hun perustuvan talousarvioesityksen, johon sisältyvässä teknisessä liitteessä esitetään määrällisesti samana pysyvä talousarvio EU:n kymmentä uutta jäsenvaltiota varten; |
| --- | --- |

2.

panee merkille, että komission alustava talousarvioesitys varainhoitovuodeksi 2004 perustui 25 jäsenvaltion EU:hun, mikä vastaa parlamentin kantaa sen vuoden 2004 talousarviomenettelyn suuntaviivoista antamassa päätöslauselmassa; panee niin ikään merkille, että neuvosto on muodollisesti hyväksynyt viidentoista jäsenvaltion EU:hun perustuvan talousarvioesityksen, johon sisältyvässä teknisessä liitteessä esitetään määrällisesti samana pysyvä talousarvio EU:n kymmentä uutta jäsenvaltiota varten;

| 3. | tähdentää, että 16. heinäkuuta 2003 pidetyssä neuvottelukokouksessa päästiin sopimukseen talousarviomenettelyn järjestämisestä siten, että uudet jäsenvaltiot sisällytetään unionin talousarvioon 1. toukokuuta 2004 ja että taataan niiden tasavertainen kohtelu, kuten tämän päätöslauselman liitteessä 1 (Julkilausuma vuoden 2004 talousarviomenettelystä) todetaan; |
| --- | --- |

3.

tähdentää, että 16. heinäkuuta 2003 pidetyssä neuvottelukokouksessa päästiin sopimukseen talousarviomenettelyn järjestämisestä siten, että uudet jäsenvaltiot sisällytetään unionin talousarvioon 1. toukokuuta 2004 ja että taataan niiden tasavertainen kohtelu, kuten tämän päätöslauselman liitteessä 1 (Julkilausuma vuoden 2004 talousarviomenettelystä) todetaan;

| 4. | on päättänyt seurata ensimmäisessä käsittelyssään 25 jäsenvaltion unionin linjaa, koska tämä on merkittävä signaali uusille jäsenvaltioille; vahvistaa edellä mainitussa talousarviomenettelystä antamassaan julkilausumassa esitetyn EP:n neuvotteluvaltuuskunnan sitoumuksen hyväksyä joulukuussa 2003 muodollinen talousarvio nykyistä viittätoista jäsenvaltiota varten sekä sisällyttää kymmenen uuden jäsenvaltion määrärahat tekniseen liitteeseen, joka hyväksytään muodollisesti lisätalousarviona ennen 1. toukokuuta 2004; |
| --- | --- |

4.

on päättänyt seurata ensimmäisessä käsittelyssään 25 jäsenvaltion unionin linjaa, koska tämä on merkittävä signaali uusille jäsenvaltioille; vahvistaa edellä mainitussa talousarviomenettelystä antamassaan julkilausumassa esitetyn EP:n neuvotteluvaltuuskunnan sitoumuksen hyväksyä joulukuussa 2003 muodollinen talousarvio nykyistä viittätoista jäsenvaltiota varten sekä sisällyttää kymmenen uuden jäsenvaltion määrärahat tekniseen liitteeseen, joka hyväksytään muodollisesti lisätalousarviona ennen 1. toukokuuta 2004;

| 5. | tähdentää, että talousarvion 2004 nimikkeistö osoittaa merkittävää askelta toimintoperusteista talousarviota kohden; pahoittelee kuitenkin sitä, että komission esittämä hallintomenojen jakauma ei vastaa todellisia menoja toimialoittain; suostuu siihen, että nykyistä toimintoperusteista talousarviorakennetta ei tässä vaiheessa muuteta; pyytää komissiota esittämään vuoden 2005 alustavan talousarvioesityksen siten, että sen toimintoperusteisessa talousarviorakenteessa otetaan paremmin huomioon menojen luonne ja tarkoitus; |
| --- | --- |

5.

tähdentää, että talousarvion 2004 nimikkeistö osoittaa merkittävää askelta toimintoperusteista talousarviota kohden; pahoittelee kuitenkin sitä, että komission esittämä hallintomenojen jakauma ei vastaa todellisia menoja toimialoittain; suostuu siihen, että nykyistä toimintoperusteista talousarviorakennetta ei tässä vaiheessa muuteta; pyytää komissiota esittämään vuoden 2005 alustavan talousarvioesityksen siten, että sen toimintoperusteisessa talousarviorakenteessa otetaan paremmin huomioon menojen luonne ja tarkoitus;

| 6. | katsoo, että menojen laatua on parannettava ja EU-rahoituksen vaikutusta on vahvistettava; katsoo, että on tärkeää päästä aiemmasta lähinnä määrällisestä lähestymistavasta tulossuuntautuneempaan budjetointiin; kehottaa sen vuoksi komissiota parantamaan arviointimenetelmiään määrittelemällä mielekkäämmät arviointikriteerit; |
| --- | --- |

6.

katsoo, että menojen laatua on parannettava ja EU-rahoituksen vaikutusta on vahvistettava; katsoo, että on tärkeää päästä aiemmasta lähinnä määrällisestä lähestymistavasta tulossuuntautuneempaan budjetointiin; kehottaa sen vuoksi komissiota parantamaan arviointimenetelmiään määrittelemällä mielekkäämmät arviointikriteerit;

Yhteispäätöksellä hyväksytyt ohjelmat

| 7. | hyväksyy liitteeseen 1 sisältyvän yhteisen julkilausuman yhteispäätöksellä hyväksyttyjen perussäädösten viitemäärien mukauttamisesta laajentumisen jälkeen toteuttaakseen kaikki tarvittavat toimet kaikkien yhteispäätöksellä hyväksyttyjen ohjelmien mukauttamiseksi 25 jäsenvaltion EU:hun 1. toukokuuta 2004 mennessä; |
| --- | --- |

7.

hyväksyy liitteeseen 1 sisältyvän yhteisen julkilausuman yhteispäätöksellä hyväksyttyjen perussäädösten viitemäärien mukauttamisesta laajentumisen jälkeen toteuttaakseen kaikki tarvittavat toimet kaikkien yhteispäätöksellä hyväksyttyjen ohjelmien mukauttamiseksi 25 jäsenvaltion EU:hun 1. toukokuuta 2004 mennessä;

| 8. | katsoo, että sen jälkeen kun rahoitusnäkymiä on mukautettu ja tarkistettu siten, että ne kattavat laajentumistarpeet, yhteispäätöksellä hyväksyttyjen ohjelmien viitemääriä olisi mukautettava neuvottelukokouksessa 16. heinäkuuta 2003 hyväksytyn menettelyn mukaisesti; näin ollen ehdottaa, että yhteistyössä asiantuntijavaliokuntien kanssa kasvatetaan ohjelmien osuutta kaudella 2004—2006 päätöslauselman liitteen mukaisesti; palauttaa näin ollen mieliin, että kaikki budjettivallan käyttäjän hyväksymät viitemäärät ovat vain ohjeellisia, ja että lopulliset määrät voidaan vahvistaa ohjelmakohtaisesti vasta lainsäädäntämenettelyssä; hyväksyy päätöslauselman liitteeseen 2 sisällytetyn taulukon keskustelun perustaksi ja mahdollisesti neuvoston kanssa tehtäväksi sopimukseksi; korostaa, että budjettivallan käyttäjä päättää määristä, jotka koskevat kautta vuoden 2006 jälkeen; |
| --- | --- |

8.

katsoo, että sen jälkeen kun rahoitusnäkymiä on mukautettu ja tarkistettu siten, että ne kattavat laajentumistarpeet, yhteispäätöksellä hyväksyttyjen ohjelmien viitemääriä olisi mukautettava neuvottelukokouksessa 16. heinäkuuta 2003 hyväksytyn menettelyn mukaisesti; näin ollen ehdottaa, että yhteistyössä asiantuntijavaliokuntien kanssa kasvatetaan ohjelmien osuutta kaudella 2004—2006 päätöslauselman liitteen mukaisesti; palauttaa näin ollen mieliin, että kaikki budjettivallan käyttäjän hyväksymät viitemäärät ovat vain ohjeellisia, ja että lopulliset määrät voidaan vahvistaa ohjelmakohtaisesti vasta lainsäädäntämenettelyssä; hyväksyy päätöslauselman liitteeseen 2 sisällytetyn taulukon keskustelun perustaksi ja mahdollisesti neuvoston kanssa tehtäväksi sopimukseksi; korostaa, että budjettivallan käyttäjä päättää määristä, jotka koskevat kautta vuoden 2006 jälkeen;

Avustukset

| 9. | on huolissaan viipeistä, joita tapahtuu useimpien niiden parlamentin valiokuntien ja neuvoston työryhmien työskentelyssä, jotka ovat vastuussa aikaisemman luvun A-30 kattamista perustoimista ja talousarvion aikaisemman B-osan muista budjettikohdista; kehottaa neuvostoa ja kaikkia asianomaisia parlamentin valiokuntia tekemään kaikkensa varmistaakseen, että perustoimista voidaan päättää viimeistään 24. marraskuuta 2003 pidettävien neuvottelujen aikana, jotta täytäntöönpano taattaisiin 1. tammikuuta 2004 alkaen; kehottaa komissiota järjestämään siirtymäajan toimia, joilla mahdollistetaan, että avustukset voidaan myöntää vuoden 2004 alusta lähtien, jos perustoimista ei voida päättää; |
| --- | --- |

9.

on huolissaan viipeistä, joita tapahtuu useimpien niiden parlamentin valiokuntien ja neuvoston työryhmien työskentelyssä, jotka ovat vastuussa aikaisemman luvun A-30 kattamista perustoimista ja talousarvion aikaisemman B-osan muista budjettikohdista; kehottaa neuvostoa ja kaikkia asianomaisia parlamentin valiokuntia tekemään kaikkensa varmistaakseen, että perustoimista voidaan päättää viimeistään 24. marraskuuta 2003 pidettävien neuvottelujen aikana, jotta täytäntöönpano taattaisiin 1. tammikuuta 2004 alkaen; kehottaa komissiota järjestämään siirtymäajan toimia, joilla mahdollistetaan, että avustukset voidaan myöntää vuoden 2004 alusta lähtien, jos perustoimista ei voida päättää;

| 10. | korostaa ystävyyskaupunkitoiminnan merkitystä, sillä se mahdollistaa kansalaisten aktiivisen ja henkilökohtaisen osallistumisen Euroopan yhdentymisprosessiin; panee näin ollen tyytyväisenä merkille ystävyyskaupunkitoiminnan tukemiseen osoitettujen määrärahojen merkittävän kasvattamisen, mikä on asianmukaista laajentumisesta aiheutuvan kiinnostuksen lisääntymisen vuoksi; |
| --- | --- |

10.

korostaa ystävyyskaupunkitoiminnan merkitystä, sillä se mahdollistaa kansalaisten aktiivisen ja henkilökohtaisen osallistumisen Euroopan yhdentymisprosessiin; panee näin ollen tyytyväisenä merkille ystävyyskaupunkitoiminnan tukemiseen osoitettujen määrärahojen merkittävän kasvattamisen, mikä on asianmukaista laajentumisesta aiheutuvan kiinnostuksen lisääntymisen vuoksi;

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

| 11. | pahoittelee, että komissio ei edelleenkään halua noudattaa parlamentin tahtoa ja rahoittaa talousarviosta joitakin sen poliittisia prioriteetteja aloitteiden kautta tai kokeilemalla mahdollisia uusia yhteisötoimia 6. toukokuuta 1999 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti; korostaa, että komissio on hylännyt kymmenen 19:stä talousarvioon 2003 sisällytetystä pilottihankkeesta ja valmistelutoimesta ja että jatkettujen hankkeiden toteuttamisaste oli hyvin alhainen syyskuun 2003 loppuun mennessä; |
| --- | --- |

11.

pahoittelee, että komissio ei edelleenkään halua noudattaa parlamentin tahtoa ja rahoittaa talousarviosta joitakin sen poliittisia prioriteetteja aloitteiden kautta tai kokeilemalla mahdollisia uusia yhteisötoimia 6. toukokuuta 1999 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti; korostaa, että komissio on hylännyt kymmenen 19:stä talousarvioon 2003 sisällytetystä pilottihankkeesta ja valmistelutoimesta ja että jatkettujen hankkeiden toteuttamisaste oli hyvin alhainen syyskuun 2003 loppuun mennessä;

| 12. | pitää myönteisenä hyväksyttyjä budjettitarkistuksia, joiden perusteella komissiota kehotetaan esittämään 15. helmikuuta 2004 mennessä toimenpiteitä ja aikataulu budjettivallan käyttäjän päätösten täytäntöönpanolle etenkin mitä tulee pilottihankkeisiin ja valmistelutoimiin; huomauttaa komission velvoitteesta perustamissopimuksen 274 artiklan nojalla ja muistuttaa, että budjettivallan käyttäjä on suostunut kaikkiin komission lisämäärärahapyyntöihin vuodesta 2001 lähtien; |
| --- | --- |

12.

pitää myönteisenä hyväksyttyjä budjettitarkistuksia, joiden perusteella komissiota kehotetaan esittämään 15. helmikuuta 2004 mennessä toimenpiteitä ja aikataulu budjettivallan käyttäjän päätösten täytäntöönpanolle etenkin mitä tulee pilottihankkeisiin ja valmistelutoimiin; huomauttaa komission velvoitteesta perustamissopimuksen 274 artiklan nojalla ja muistuttaa, että budjettivallan käyttäjä on suostunut kaikkiin komission lisämäärärahapyyntöihin vuodesta 2001 lähtien;

| 13. | hyväksyy koulutusalan pilottihankkeiden ja oikeusviranomaisten vaihtojen käynnistämisen sekä rikos- että siviiliasioissa, mihin kiinnitetään suurta huomiota laajentumista silmällä pitäen; |
| --- | --- |

13.

hyväksyy koulutusalan pilottihankkeiden ja oikeusviranomaisten vaihtojen käynnistämisen sekä rikos- että siviiliasioissa, mihin kiinnitetään suurta huomiota laajentumista silmällä pitäen;

| 14. | tuo jälleen esiin, että nykyisissä toimielinten välisen sopimuksen mukaisissa pilottihankkeita ja valmistelutoimia koskevissa enimmäismäärissä ei oteta huomioon laajentumistarpeita; pitää sen tähden tärkeänä tarkistaa kyseisiä enimmäismääriä uusiin jäsenvaltioihin liittyvien menojen kattamiseksi; |
| --- | --- |

14.

tuo jälleen esiin, että nykyisissä toimielinten välisen sopimuksen mukaisissa pilottihankkeita ja valmistelutoimia koskevissa enimmäismäärissä ei oteta huomioon laajentumistarpeita; pitää sen tähden tärkeänä tarkistaa kyseisiä enimmäismääriä uusiin jäsenvaltioihin liittyvien menojen kattamiseksi;

Maksut

| 15. | korostaa, että rakennerahastoja koskevat alustavan talousarvioesityksen ja talousarvioesityksen maksumäärärahat eivät ole sopusoinnussa yhteisörahoituksen täytäntöönpanon parantamistavoitteen kanssa eivätkä jäsenvaltioiden ennusteiden kanssa; |
| --- | --- |

15.

korostaa, että rakennerahastoja koskevat alustavan talousarvioesityksen ja talousarvioesityksen maksumäärärahat eivät ole sopusoinnussa yhteisörahoituksen täytäntöönpanon parantamistavoitteen kanssa eivätkä jäsenvaltioiden ennusteiden kanssa;

| 16. | katsoo, että maksamatta olevien määrien (RAL) ongelma on mahdollista ratkaista mm. tarjoamalla riittävästi maksumäärärahoja erityisesti laaja-alaisia ohjelmia, kuten tutkimuksen puiteohjelmaa, varten; toteaa selvästi, että maksujen hyväksytty lisääminen heijastaa unionin makrotaloudellista tilannetta ja määrittelee tämän lisäyksen talousarvion tehokkaan toteutuksen edellyttämäksi maksujen vähimmäismääräksi; |
| --- | --- |

16.

katsoo, että maksamatta olevien määrien (RAL) ongelma on mahdollista ratkaista mm. tarjoamalla riittävästi maksumäärärahoja erityisesti laaja-alaisia ohjelmia, kuten tutkimuksen puiteohjelmaa, varten; toteaa selvästi, että maksujen hyväksytty lisääminen heijastaa unionin makrotaloudellista tilannetta ja määrittelee tämän lisäyksen talousarvion tehokkaan toteutuksen edellyttämäksi maksujen vähimmäismääräksi;

Rahoituskehys vuoden 2006 jälkeen

| 17. | panee erittäin huolestuneena merkille komission käymän keskustelun tarkistetun rahoituskehyksen tulevista poliittisista prioriteeteista vuoden 2006 jälkeen; pitää tätä keskustelua tärkeänä mutta katsoo, että mitään päätöstä ei pitäisi tehdä tässä vaiheessa etenkin EU:n 1. toukokuuta 2004 tapahtuvan laajentumisen ja kesäkuussa 2004 järjestettävien Euroopan parlamentin vaalien vuoksi; katsoo, että tämä päätös on jätettävä tulevan komission tehtäväksi sen jälkeen, kun se muodostettu ja sen omat prioriteetit on vahvistettu, ja että lopullisen päätöksen tekee budjettivallan käyttäjä; |
| --- | --- |

17.

panee erittäin huolestuneena merkille komission käymän keskustelun tarkistetun rahoituskehyksen tulevista poliittisista prioriteeteista vuoden 2006 jälkeen; pitää tätä keskustelua tärkeänä mutta katsoo, että mitään päätöstä ei pitäisi tehdä tässä vaiheessa etenkin EU:n 1. toukokuuta 2004 tapahtuvan laajentumisen ja kesäkuussa 2004 järjestettävien Euroopan parlamentin vaalien vuoksi; katsoo, että tämä päätös on jätettävä tulevan komission tehtäväksi sen jälkeen, kun se muodostettu ja sen omat prioriteetit on vahvistettu, ja että lopullisen päätöksen tekee budjettivallan käyttäjä;

Otsake 1

| 18. | panee merkille, että yhteisen maatalouspolitiikan väliarvioinnilla on rajallinen vaikutus vuoden 2004 talousarvioon, mutta se tuo huomattavia muutoksia eurooppalaiseen maatalousmalliin, mm. tiukemmat siteet maanviljelyksen ja ympäristön välille; on päättänyt osoittaa määrärahoja Euroopan ympäristökeskukselle, jotta tämä voisi kehittää entisestään ympäristöehtojen yhteydessä käytettäviä ympäristöindikaattoreita; |
| --- | --- |

18.

panee merkille, että yhteisen maatalouspolitiikan väliarvioinnilla on rajallinen vaikutus vuoden 2004 talousarvioon, mutta se tuo huomattavia muutoksia eurooppalaiseen maatalousmalliin, mm. tiukemmat siteet maanviljelyksen ja ympäristön välille; on päättänyt osoittaa määrärahoja Euroopan ympäristökeskukselle, jotta tämä voisi kehittää entisestään ympäristöehtojen yhteydessä käytettäviä ympäristöindikaattoreita;

| 19. | pitää välttämättömänä täydentää yhteisen maatalouspolitiikan uudistusta toimenpiteillä, joilla pyritään edistämään laatupolitiikkaa maatalousalalla; on sen tähden päättänyt osoittaa määrärahoja sellaisen integroidun tuotantoketjun luomismahdollisuuksien tutkimiseen, johon osallistuvat eri toimijat, kuluttajajärjestöt ja työmarkkinaosapuolet ja jolla rohkaistaisiin Euroopan tasolla täyteen avoimuuteen loppukuluttajaa kohtaan tuotteen alkuperän ja tuotantoeritelmien suhteen; |
| --- | --- |

19.

pitää välttämättömänä täydentää yhteisen maatalouspolitiikan uudistusta toimenpiteillä, joilla pyritään edistämään laatupolitiikkaa maatalousalalla; on sen tähden päättänyt osoittaa määrärahoja sellaisen integroidun tuotantoketjun luomismahdollisuuksien tutkimiseen, johon osallistuvat eri toimijat, kuluttajajärjestöt ja työmarkkinaosapuolet ja jolla rohkaistaisiin Euroopan tasolla täyteen avoimuuteen loppukuluttajaa kohtaan tuotteen alkuperän ja tuotantoeritelmien suhteen;

| 20. | on tietoinen siitä, että eläinsairauksilla on ollut viime vuosina valtavan suuri ja kuluttajien, maanviljelijöiden sekä muiden toimijoiden kannalta negatiivinen vaikutus maatalousalalla; on päättänyt osoittaa määrärahoja sen tutkimiseen, onko mahdollista ottaa käyttöön joidenkin jäsenvaltioiden kokemusten perusteella eurooppalaisia vakuutusjärjestelyjä, joista katettaisiin osa tietyistä tarttuvista eläinsairauksista eroon pääsemisestä aiheutuvista kuluista; |
| --- | --- |

20.

on tietoinen siitä, että eläinsairauksilla on ollut viime vuosina valtavan suuri ja kuluttajien, maanviljelijöiden sekä muiden toimijoiden kannalta negatiivinen vaikutus maatalousalalla; on päättänyt osoittaa määrärahoja sen tutkimiseen, onko mahdollista ottaa käyttöön joidenkin jäsenvaltioiden kokemusten perusteella eurooppalaisia vakuutusjärjestelyjä, joista katettaisiin osa tietyistä tarttuvista eläinsairauksista eroon pääsemisestä aiheutuvista kuluista;

| 21. | haluaa tukea EU:n toimia, joilla torjutaan tarttuvia eläinsairauksia, kuten muun muassa suu- ja sorkkatautia, klassista sikaruttoa ja lintuinfluenssaa; on päättänyt sisällyttää talousarvioon määrärahoja, joilla edistetään Euroopan tasolla toteutettavaa merkittyjä rokotteita ja seulontatestejä koskevaa tutkimusta; |
| --- | --- |

21.

haluaa tukea EU:n toimia, joilla torjutaan tarttuvia eläinsairauksia, kuten muun muassa suu- ja sorkkatautia, klassista sikaruttoa ja lintuinfluenssaa; on päättänyt sisällyttää talousarvioon määrärahoja, joilla edistetään Euroopan tasolla toteutettavaa merkittyjä rokotteita ja seulontatestejä koskevaa tutkimusta;

| 22. | kannattaa toimenpiteitä eläinten hyvinvoinnin lisäämiseksi ja rohkaisee tutkimaan aihepiiriä enemmän; on tietoinen tarpeesta minimoida elävien nautaeläinten kuljetukset ja on päättänyt avoimuussyistä pitää EU:n talousarviossa selkeästi erillään eläviä nautaeläimiä koskevat vientituet ja naudanlihan vientituet; |
| --- | --- |

22.

kannattaa toimenpiteitä eläinten hyvinvoinnin lisäämiseksi ja rohkaisee tutkimaan aihepiiriä enemmän; on tietoinen tarpeesta minimoida elävien nautaeläinten kuljetukset ja on päättänyt avoimuussyistä pitää EU:n talousarviossa selkeästi erillään eläviä nautaeläimiä koskevat vientituet ja naudanlihan vientituet;

| 23. | panee merkille kansalaisten ja lääketieteen asiantuntijoiden kasvavan huolen tupakoinnin kielteisistä vaikutuksista ihmisten terveyteen; panee merkille, että komissio on tehnyt uusia ehdotuksia asiasta ja valmistelee tupakkatukien uudistusta yhteisen maatalouspolitiikan väliarvioinnin yhteydessä; toteaa, että tässä mielessä on arvioitava mahdollisuuksia vaihtoehtoisiin viljelymuotoihin; |
| --- | --- |

23.

panee merkille kansalaisten ja lääketieteen asiantuntijoiden kasvavan huolen tupakoinnin kielteisistä vaikutuksista ihmisten terveyteen; panee merkille, että komissio on tehnyt uusia ehdotuksia asiasta ja valmistelee tupakkatukien uudistusta yhteisen maatalouspolitiikan väliarvioinnin yhteydessä; toteaa, että tässä mielessä on arvioitava mahdollisuuksia vaihtoehtoisiin viljelymuotoihin;

| 24. | pyytää komissiota soveltamaan erityistoimenpiteitä hedelmä- ja vihannesalan yhteisestä markkinajärjestelystä 28. lokakuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2200/96 (5) 17 artiklassa tarkoitetuissa jatkuvissa vaikeuksissa olevien tuotteiden kilpailukyvyn parantamiseksi ja niiden myynnin edistämiseksi; |
| --- | --- |

24.

pyytää komissiota soveltamaan erityistoimenpiteitä hedelmä- ja vihannesalan yhteisestä markkinajärjestelystä 28. lokakuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2200/96 (5) 17 artiklassa tarkoitetuissa jatkuvissa vaikeuksissa olevien tuotteiden kilpailukyvyn parantamiseksi ja niiden myynnin edistämiseksi;

Otsake 2

| 25. | on päättänyt lisätä maksumäärärahoja otsakkeessa 2 siten, että ne vastaisivat paremmin jäsenvaltioiden ennusteita ja että niissä otettaisiin huomioon maksamattomien sitoumusten määrä, kuluvan varainhoitovuoden maksut, laajentumiseen liittyvät vaatimukset ja edellisen kauden maksamattomien sitoumusten määrä; kehottaa komissiota esittämään tuoreet arviot vuoden 2004 tarpeista, ml. vuosien 1994—1999 maksujen loppuunsaattaminen; kehottaa komissiota tutkimaan lisäksi, missä määrin vuosien 1994—1999 sitoumukset ovat vielä voimassa; kehottaa viipymättä kehittämään uusia valvontavälineitä ja ottamaan ne käyttöön neljännesvuosittaisen valvonnan ja raportoinnin tehostamiseksi, erityisesti maksujen peruuntumisen osalta, ja täten parantamaan rakennetoimien täytäntöönpanoa: jäsenvaltioiden maksujen ennakointimenetelmien, valmiutta ja ennakkovaroitusta koskevien indikaattorien ja toteutusindikaattorien parantaminen ja yhdenmukaistaminen; kehottaa lisäksi komissiota laatimaan lisätalousarvion, mikäli määrärahat eivät riitä talousarvion moitteettomaan toteuttamiseen ja maksamattomien sitoumusten selvittämiseen; |
| --- | --- |

25.

on päättänyt lisätä maksumäärärahoja otsakkeessa 2 siten, että ne vastaisivat paremmin jäsenvaltioiden ennusteita ja että niissä otettaisiin huomioon maksamattomien sitoumusten määrä, kuluvan varainhoitovuoden maksut, laajentumiseen liittyvät vaatimukset ja edellisen kauden maksamattomien sitoumusten määrä; kehottaa komissiota esittämään tuoreet arviot vuoden 2004 tarpeista, ml. vuosien 1994—1999 maksujen loppuunsaattaminen; kehottaa komissiota tutkimaan lisäksi, missä määrin vuosien 1994—1999 sitoumukset ovat vielä voimassa; kehottaa viipymättä kehittämään uusia valvontavälineitä ja ottamaan ne käyttöön neljännesvuosittaisen valvonnan ja raportoinnin tehostamiseksi, erityisesti maksujen peruuntumisen osalta, ja täten parantamaan rakennetoimien täytäntöönpanoa: jäsenvaltioiden maksujen ennakointimenetelmien, valmiutta ja ennakkovaroitusta koskevien indikaattorien ja toteutusindikaattorien parantaminen ja yhdenmukaistaminen; kehottaa lisäksi komissiota laatimaan lisätalousarvion, mikäli määrärahat eivät riitä talousarvion moitteettomaan toteuttamiseen ja maksamattomien sitoumusten selvittämiseen;

| 26. | kehottaa komissiota ja unioniin liittyvien maiden hallituksia seuraamaan huolellisesti niiden sitoumusten toteutumista, joihin sitouduttiin liittymisneuvotteluissa ja jotka koskevat talousarvion toteuttamista aluepolitiikan ja rakennepolitiikan koordinoinnin alalla, ja pitää kiinni siitä, että näitä sitoumuksia on kunnioitettava tinkimättä talousarvion asianmukaisen toteutuksen ja yhteisön politiikan toteutuksen varmistamiseksi; |
| --- | --- |

26.

kehottaa komissiota ja unioniin liittyvien maiden hallituksia seuraamaan huolellisesti niiden sitoumusten toteutumista, joihin sitouduttiin liittymisneuvotteluissa ja jotka koskevat talousarvion toteuttamista aluepolitiikan ja rakennepolitiikan koordinoinnin alalla, ja pitää kiinni siitä, että näitä sitoumuksia on kunnioitettava tinkimättä talousarvion asianmukaisen toteutuksen ja yhteisön politiikan toteutuksen varmistamiseksi;

Otsake 3

| 27. | palauttaa mieliin pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan (6), jonka unioniin liittyvät maat ovat hyväksyneet, ja kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota toimimaan pienten yritysten tukemiseksi; katsoo, että pk-yrityksiä kannustavia toimia on lisättävä, ja etenkin on parannettava pk-yritysten taloudellista toimintaympäristöä uusissa jäsenvaltioissa; katsoo, että Phare-ohjelman alaisen pk-yritysten rahoitusvälineen yhteydessä rahoitettuja toimenpiteitä olisi jatkettava; |
| --- | --- |

27.

palauttaa mieliin pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan (6), jonka unioniin liittyvät maat ovat hyväksyneet, ja kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota toimimaan pienten yritysten tukemiseksi; katsoo, että pk-yrityksiä kannustavia toimia on lisättävä, ja etenkin on parannettava pk-yritysten taloudellista toimintaympäristöä uusissa jäsenvaltioissa; katsoo, että Phare-ohjelman alaisen pk-yritysten rahoitusvälineen yhteydessä rahoitettuja toimenpiteitä olisi jatkettava;

| 28. | korostaa yhteisön pienille ja keskisuurille yrityksille myöntämän tuen merkitystä erityisesti sisämarkkinoiden loppuunsaattamista, Lissabonin strategian täytäntöönpanemista ja Basel II -sopimuksen vaatimuksia silmällä pitäen; katsoo, että koska eurooppalainen talous perustuu pk-yrityksiin, pk-yritysten erityiset tarpeet on sisällytettävä yhteisön politiikkoihin ja ohjelmiin; on tietoinen vaikeuksista, joita komissiolla on näitä yrityksiä koskevien ohjelmien täytäntöönpanossa, mutta odottaa kuitenkin tämän prioriteetin menestyksekästä täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

28.

korostaa yhteisön pienille ja keskisuurille yrityksille myöntämän tuen merkitystä erityisesti sisämarkkinoiden loppuunsaattamista, Lissabonin strategian täytäntöönpanemista ja Basel II -sopimuksen vaatimuksia silmällä pitäen; katsoo, että koska eurooppalainen talous perustuu pk-yrityksiin, pk-yritysten erityiset tarpeet on sisällytettävä yhteisön politiikkoihin ja ohjelmiin; on tietoinen vaikeuksista, joita komissiolla on näitä yrityksiä koskevien ohjelmien täytäntöönpanossa, mutta odottaa kuitenkin tämän prioriteetin menestyksekästä täytäntöönpanoa;

| 29. | tukee komission ehdotusta myöntää yhteisölle riittävät voimavarat meren pilaantumisen torjuntaan ja viimeaikaisiin tuhoihin reagoimiseen; pitää ennenaikaisena ottaa huomattavia määrärahoja talousarvioon, mutta odottaa oikeusperustan hyväksymistä; |
| --- | --- |

29.

tukee komission ehdotusta myöntää yhteisölle riittävät voimavarat meren pilaantumisen torjuntaan ja viimeaikaisiin tuhoihin reagoimiseen; pitää ennenaikaisena ottaa huomattavia määrärahoja talousarvioon, mutta odottaa oikeusperustan hyväksymistä;

| 30. | pitää valitettavana komission ehdotusta leikata uudessa Forest Focus -asetuksessa metsäpalojen torjuntaan tarkoitettuja varoja, millä heikennetään ennaltaehkäisytoimia; pahoittelee, että komissio ei osoita kiinnostusta ottaa käyttöön metsäpalojen ehkäisyyn suunnattuja toimia huolimatta katastrofeista kesällä 2003, jolloin Etelä-Euroopassa tuhoutui satojatuhansia hehtaareja; |
| --- | --- |

30.

pitää valitettavana komission ehdotusta leikata uudessa Forest Focus -asetuksessa metsäpalojen torjuntaan tarkoitettuja varoja, millä heikennetään ennaltaehkäisytoimia; pahoittelee, että komissio ei osoita kiinnostusta ottaa käyttöön metsäpalojen ehkäisyyn suunnattuja toimia huolimatta katastrofeista kesällä 2003, jolloin Etelä-Euroopassa tuhoutui satojatuhansia hehtaareja;

| 31. | panee tyytyväisenä merkille komission ehdotuksen Euroopan laajuisten liikenneverkkojen kehittämisen innovatiivisista rahoitusratkaisuista, joissa komissio korostaa tarvetta mukauttaa liikenneverkot uusiin tekniikoihin Galileo-hankkeen esimerkin mukaisesti; |
| --- | --- |

31.

panee tyytyväisenä merkille komission ehdotuksen Euroopan laajuisten liikenneverkkojen kehittämisen innovatiivisista rahoitusratkaisuista, joissa komissio korostaa tarvetta mukauttaa liikenneverkot uusiin tekniikoihin Galileo-hankkeen esimerkin mukaisesti;

| 32. | pitää myönteisenä, että poliittisena tavoitteena olevan vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen lisääntyvä merkitys tulee näkymään myös Euroopan unionin talousarviossa; painottaa, että tämä olisi pitänyt toteuttaa jo kauan sitten; pitää ehdottoman välttämättömänä, että tulevina vuosina toteutetaan lisätoimia, erityisesti uusien rahoitusnäkymien hyväksymisen yhteydessä vuonna 2007; |
| --- | --- |

32.

pitää myönteisenä, että poliittisena tavoitteena olevan vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen lisääntyvä merkitys tulee näkymään myös Euroopan unionin talousarviossa; painottaa, että tämä olisi pitänyt toteuttaa jo kauan sitten; pitää ehdottoman välttämättömänä, että tulevina vuosina toteutetaan lisätoimia, erityisesti uusien rahoitusnäkymien hyväksymisen yhteydessä vuonna 2007;

| 33. | panee merkille, että otsakkeessa 3 oleva erillisvirastoja koskeva osuus on kasvanut uusien virastojen määrän lisäännyttyä äskettäin; katsoo, että neuvoston alustavaan talousarvioesitykseen ottaman tukitason pitäisi antaa virastoille mahdollisuus toteuttaa tehtävänsä laajentuneessa unionissa; ehdottaa tässä yhteydessä EU:n kymmentä uutta jäsenvaltiota koskevien komission arvioiden hyväksymistä; ehdottaa, että 10 prosenttia toimintamäärärahoista otetaan varaukseen odotettaessa toimivaltaisen valiokunnan suorittamaa alustavan työohjelman arviointia, millä varmistetaan, että virastoihin liittyvä politiikka kunnioittaa talousarvion kurinalaisuutta ja säilyy sekä poliittisen vallan että budjettivallan käyttäjän demokraattisessa valvonnassa; on halukas tarkastelemaan näiden tarkistusten vaikutusta ennen toista käsittelyä; |
| --- | --- |

33.

panee merkille, että otsakkeessa 3 oleva erillisvirastoja koskeva osuus on kasvanut uusien virastojen määrän lisäännyttyä äskettäin; katsoo, että neuvoston alustavaan talousarvioesitykseen ottaman tukitason pitäisi antaa virastoille mahdollisuus toteuttaa tehtävänsä laajentuneessa unionissa; ehdottaa tässä yhteydessä EU:n kymmentä uutta jäsenvaltiota koskevien komission arvioiden hyväksymistä; ehdottaa, että 10 prosenttia toimintamäärärahoista otetaan varaukseen odotettaessa toimivaltaisen valiokunnan suorittamaa alustavan työohjelman arviointia, millä varmistetaan, että virastoihin liittyvä politiikka kunnioittaa talousarvion kurinalaisuutta ja säilyy sekä poliittisen vallan että budjettivallan käyttäjän demokraattisessa valvonnassa; on halukas tarkastelemaan näiden tarkistusten vaikutusta ennen toista käsittelyä;

| 34. | on halukas tarkastelemaan Eurojustin ja Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön määrärahatarpeita varainhoitovuoden 2004 aikana, jos se työmäärän perusteella on tarpeellista; |
| --- | --- |

34.

on halukas tarkastelemaan Eurojustin ja Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön määrärahatarpeita varainhoitovuoden 2004 aikana, jos se työmäärän perusteella on tarpeellista;

| 35. | panee merkille, että varainhoitoasetuksen 179 artiklassa säädetään kiinteistöhankkeita koskevasta erityisestä menettelystä, ja on siihen liittyen valmis tarkastelemaan asiaa, jonka Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus mahdollisesti jättää käsiteltäväksi; |
| --- | --- |

35.

panee merkille, että varainhoitoasetuksen 179 artiklassa säädetään kiinteistöhankkeita koskevasta erityisestä menettelystä, ja on siihen liittyen valmis tarkastelemaan asiaa, jonka Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus mahdollisesti jättää käsiteltäväksi;

| 36. | pyytää komissiota tutkimaan, olisiko mahdollista perustaa mekanismi, jonka avulla Euroopan lääkeviraston olisi varainhoitoasetuksen säännöksiä noudattaen mahdollista siirtää maksutuloista kertyvä ylijäämä vuodelta toiselle alijäämien syntymisen välttämiseksi; |
| --- | --- |

36.

pyytää komissiota tutkimaan, olisiko mahdollista perustaa mekanismi, jonka avulla Euroopan lääkeviraston olisi varainhoitoasetuksen säännöksiä noudattaen mahdollista siirtää maksutuloista kertyvä ylijäämä vuodelta toiselle alijäämien syntymisen välttämiseksi;

| 37. | hyväksyy Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen ilmoituksen, että se aikoo vahvistaa sisäistä tutkimuskapasiteettiaan ottamalla palvelukseen lisää tutkijoita, ja siirtää 0,2 miljoonaa euroa varaukseen tätä tarkoitusta varten odotettaessa keskuksen tulosten lisäarvoa koskevan arvioinnin tutkintaa parlamentissa; |
| --- | --- |

37.

hyväksyy Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen ilmoituksen, että se aikoo vahvistaa sisäistä tutkimuskapasiteettiaan ottamalla palvelukseen lisää tutkijoita, ja siirtää 0,2 miljoonaa euroa varaukseen tätä tarkoitusta varten odotettaessa keskuksen tulosten lisäarvoa koskevan arvioinnin tutkintaa parlamentissa;

| 38. | panee huolestuneena merkille, että virastojen henkilöstön määrä on kasvanut huomattavasti toimielinten keskitasoa enemmän viime vuosien aikana, ja kehottaa komissiota sen tehdessä aloitteen uuden viraston perustamisesta tutkimaan etukäteen kaikki tehtävien päällekkäisyydestä aiheutuvat riskit ja ehdottamaan tarvittaessa voimavarojen uudelleenjakoa; kehottaa komissiota toimittamaan parlamentille 1. marraskuuta 2003 mennessä kertomuksen, joka sisältää tiedot kehityksen vaikutuksesta ja puolivälin vaikutukset otsakkeeseen 3; kehottaa komissiota antamaan parlamentille 1. marraskuuta 2003 mennessä kertomuksen, jossa selitetään henkilöstön määrän ja määrärahojen huomattavan kasvun syyt sekä syyt virastojen henkilöstön muuttamiselle virkamiehiksi, keskipitkän aikavälin vaikutukset otsakkeeseen 3 ja jossa käsitellään avoinna olevaa kaikkien uusien virastojen sijoituspaikkaa koskevaa kysymystä; |
| --- | --- |

38.

panee huolestuneena merkille, että virastojen henkilöstön määrä on kasvanut huomattavasti toimielinten keskitasoa enemmän viime vuosien aikana, ja kehottaa komissiota sen tehdessä aloitteen uuden viraston perustamisesta tutkimaan etukäteen kaikki tehtävien päällekkäisyydestä aiheutuvat riskit ja ehdottamaan tarvittaessa voimavarojen uudelleenjakoa; kehottaa komissiota toimittamaan parlamentille 1. marraskuuta 2003 mennessä kertomuksen, joka sisältää tiedot kehityksen vaikutuksesta ja puolivälin vaikutukset otsakkeeseen 3; kehottaa komissiota antamaan parlamentille 1. marraskuuta 2003 mennessä kertomuksen, jossa selitetään henkilöstön määrän ja määrärahojen huomattavan kasvun syyt sekä syyt virastojen henkilöstön muuttamiselle virkamiehiksi, keskipitkän aikavälin vaikutukset otsakkeeseen 3 ja jossa käsitellään avoinna olevaa kaikkien uusien virastojen sijoituspaikkaa koskevaa kysymystä;

| 39. | pitää myönteisenä uuden varainhoitoasetuksen voimaantuloa, jossa budjettivallan käyttäjälle on annettu uusia toimivaltuuksia erillisvirastojen henkilöstötaulukkojen suhteen; on päättänyt lisätä virastojen henkilöstöpolitiikan valvontaa, mutta hyväksyy samalla virastojen kaikki laajentumiseen liittyvät pyynnöt; odottaa, että virastot kehittävät tulevaisuudessa kurinalaisempaa valvontaa henkilökuntaansa nähden luomalla urajärjestelmän ja soveltamalla parhaita käytäntöjä toimielinten mallin mukaisesti; |
| --- | --- |

39.

pitää myönteisenä uuden varainhoitoasetuksen voimaantuloa, jossa budjettivallan käyttäjälle on annettu uusia toimivaltuuksia erillisvirastojen henkilöstötaulukkojen suhteen; on päättänyt lisätä virastojen henkilöstöpolitiikan valvontaa, mutta hyväksyy samalla virastojen kaikki laajentumiseen liittyvät pyynnöt; odottaa, että virastot kehittävät tulevaisuudessa kurinalaisempaa valvontaa henkilökuntaansa nähden luomalla urajärjestelmän ja soveltamalla parhaita käytäntöjä toimielinten mallin mukaisesti;

| 40. | panee merkille, että neuvoston pyynnöstä päätettiin erityisistä Eurojustia koskevista säännöksistä virastojen perusasetusten tarkistamisen yhteydessä; katsoo, että koska Eurojust on virasto, jota tuetaan EU:n talousarviosta, sen olisi varmistettava, että kaikkia talousarvion avoimuutta koskevia säännöksiä noudatetaan; |
| --- | --- |

40.

panee merkille, että neuvoston pyynnöstä päätettiin erityisistä Eurojustia koskevista säännöksistä virastojen perusasetusten tarkistamisen yhteydessä; katsoo, että koska Eurojust on virasto, jota tuetaan EU:n talousarviosta, sen olisi varmistettava, että kaikkia talousarvion avoimuutta koskevia säännöksiä noudatetaan;

| 41. | vahvistaa sitoumuksensa jatkaa petosten torjuntaa ja unionin taloudellisten etujen puolustamista; ilmaisee halunsa tutkia myös alv-petoksia, jotka aiheuttavat yhä enemmän tulojen menetyksiä; edellyttää tässä mielessä OLAFin roolin vahvistamista; |
| --- | --- |

41.

vahvistaa sitoumuksensa jatkaa petosten torjuntaa ja unionin taloudellisten etujen puolustamista; ilmaisee halunsa tutkia myös alv-petoksia, jotka aiheuttavat yhä enemmän tulojen menetyksiä; edellyttää tässä mielessä OLAFin roolin vahvistamista;

| 42. | toteaa, että yhteiskunnan väestönkehitys ja väestön vanheneminen vaikuttavat yhä enemmän unionin toimintalinjoihin, toimiin ja ohjelmiin; katsoo, että ilmiötä on analysoitava tarkemmin pyrkien ehkäisemään mahdolliset kielteiset vaikutukset; |
| --- | --- |

42.

toteaa, että yhteiskunnan väestönkehitys ja väestön vanheneminen vaikuttavat yhä enemmän unionin toimintalinjoihin, toimiin ja ohjelmiin; katsoo, että ilmiötä on analysoitava tarkemmin pyrkien ehkäisemään mahdolliset kielteiset vaikutukset;

| 43. | on päättänyt palauttaa komission alustavassa talousarvioesityksessä ehdottamat tutkimusmäärärahat, koska ala kuuluu edelleen parlamentin prioriteetteihin; on myös päättänyt sitoa 31 miljoonaa euroa syöpätutkimukseen ja 4 miljoonaa euroa jäsenvaltioiden syöpätutkimusaloitteelle perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

43.

on päättänyt palauttaa komission alustavassa talousarvioesityksessä ehdottamat tutkimusmäärärahat, koska ala kuuluu edelleen parlamentin prioriteetteihin; on myös päättänyt sitoa 31 miljoonaa euroa syöpätutkimukseen ja 4 miljoonaa euroa jäsenvaltioiden syöpätutkimusaloitteelle perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisesti;

| 44. | on huolestunut Info Point -tiedotustoimipisteiden mahdollisesta lakkauttamisesta koko Euroopan unionissa 1. tammikuuta 2004 alkaen ja varoittaa tiedotustoimintaa käsittelevää työryhmää tästä asiasta; pyytää komissiota ryhtymään välittömästi toimiin, jotta asiaan löytyisi ratkaisu, esimerkiksi varainhoitoasetuksen säännösten mukainen siirtymävaiheen järjestely, joka antaisi tiedotuspisteille mahdollisuuden jatkaa hyödyllistä työtään, etenkin kun vuonna 2004 pidetään myös Euroopan parlamentin vaalit, ja laatia tulevaisuudensuunnitelma; on ottanut budjettikohtien 16 01 04 01, 16 01 04 04 ja 16 01 02 11 määrärahat varaukseen, kunnes komissio esittää toimenpiteet, jotka se aikoo toteuttaa varmistaakseen johdonmukaisen lähestymistavan tiedotuspolitiikkaan; |
| --- | --- |

44.

on huolestunut Info Point -tiedotustoimipisteiden mahdollisesta lakkauttamisesta koko Euroopan unionissa 1. tammikuuta 2004 alkaen ja varoittaa tiedotustoimintaa käsittelevää työryhmää tästä asiasta; pyytää komissiota ryhtymään välittömästi toimiin, jotta asiaan löytyisi ratkaisu, esimerkiksi varainhoitoasetuksen säännösten mukainen siirtymävaiheen järjestely, joka antaisi tiedotuspisteille mahdollisuuden jatkaa hyödyllistä työtään, etenkin kun vuonna 2004 pidetään myös Euroopan parlamentin vaalit, ja laatia tulevaisuudensuunnitelma; on ottanut budjettikohtien 16 01 04 01, 16 01 04 04 ja 16 01 02 11 määrärahat varaukseen, kunnes komissio esittää toimenpiteet, jotka se aikoo toteuttaa varmistaakseen johdonmukaisen lähestymistavan tiedotuspolitiikkaan;

| 45. | vahvistaa Thessalonikin Eurooppa-neuvoston päätelmät ulkorajojen hallinnasta; katsoo kuitenkin, että neuvoston päätös lisätä alustavan talousarvioesityksen määrärahoja 19,8 miljoonaan euroon ei ole perusteltu; on siksi päättänyt ottaa talousarvioon tarkoitusta varten 9 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoja ja 10 miljoonaa euroa maksumäärärahoja; |
| --- | --- |

45.

vahvistaa Thessalonikin Eurooppa-neuvoston päätelmät ulkorajojen hallinnasta; katsoo kuitenkin, että neuvoston päätös lisätä alustavan talousarvioesityksen määrärahoja 19,8 miljoonaan euroon ei ole perusteltu; on siksi päättänyt ottaa talousarvioon tarkoitusta varten 9 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoja ja 10 miljoonaa euroa maksumäärärahoja;

| 46. | pyytää saada osallistua tiiviimmin laajamittaisten tietotekniikkahankkeiden, nimittäin Schengenin tietojärjestelmän (II), viisumitietojärjestelmän ja Eurodac-tietojärjestelmän kehittämiseen, koska näillä järjestelmillä on huomattava vaikutus talousarvioon; katsoo lisäksi, että kolmanteen pilariin kuuluvat tietosuojaa koskevat säännöt, jotka vastaavat ensimmäiseen pilariin kuuluvia sääntöjä, olisi hyväksyttävä mahdollisimman pian, jotta kansalaisten oikeudet ja vapaudet pystyttäisiin takaamaan täysimääräisesti; |
| --- | --- |

46.

pyytää saada osallistua tiiviimmin laajamittaisten tietotekniikkahankkeiden, nimittäin Schengenin tietojärjestelmän (II), viisumitietojärjestelmän ja Eurodac-tietojärjestelmän kehittämiseen, koska näillä järjestelmillä on huomattava vaikutus talousarvioon; katsoo lisäksi, että kolmanteen pilariin kuuluvat tietosuojaa koskevat säännöt, jotka vastaavat ensimmäiseen pilariin kuuluvia sääntöjä, olisi hyväksyttävä mahdollisimman pian, jotta kansalaisten oikeudet ja vapaudet pystyttäisiin takaamaan täysimääräisesti;

| 47. | toteaa, että tällä hetkellä ei ole oikeusperustaa vähemmistökielten tukemiseksi yhteisön varoista; kehottaa komissiota hyödyntämään kaikki nykyisten monivuotisten ohjelmien, varsinkin Sokrates- ja Nuoriso-ohjelmien, tarjoamat mahdollisuudet ja tukemaan hankkeita, joissa on mukana vähemmistökielten puhujia; |
| --- | --- |

47.

toteaa, että tällä hetkellä ei ole oikeusperustaa vähemmistökielten tukemiseksi yhteisön varoista; kehottaa komissiota hyödyntämään kaikki nykyisten monivuotisten ohjelmien, varsinkin Sokrates- ja Nuoriso-ohjelmien, tarjoamat mahdollisuudet ja tukemaan hankkeita, joissa on mukana vähemmistökielten puhujia;

| 48. | pitää tilastotoimiston ongelmia ja säännönvastaisuuksia huolestuttavina; on päättänyt ottaa 50 prosenttia toimiston hallintomäärärahoista varaukseen kunnes komissio on antanut parlamentille riittävät takeet siitä, että ongelmat on ratkaistu, vastuussa olevat on saatu selvitettyä ja heille on langetettu asianmukaisia seuraamuksia ja että se on toteuttanut toimia estääkseen vastaavien tapahtumien toistumisen; |
| --- | --- |

48.

pitää tilastotoimiston ongelmia ja säännönvastaisuuksia huolestuttavina; on päättänyt ottaa 50 prosenttia toimiston hallintomäärärahoista varaukseen kunnes komissio on antanut parlamentille riittävät takeet siitä, että ongelmat on ratkaistu, vastuussa olevat on saatu selvitettyä ja heille on langetettu asianmukaisia seuraamuksia ja että se on toteuttanut toimia estääkseen vastaavien tapahtumien toistumisen;

Otsake 4

| 49. | panee merkille ehdotuksen, joka koskee EU:n sitoumusta myöntää 14 kuukauden kuluessa 200 miljoonaa euroa nykyisten humanitaarisen avun ohjelmien lisäksi ja jossa otetaan huomioon jälleenrakennustarpeiden lisäksi turvallisuustilanne ja vastaanottokyky paikan päällä; pitää Irakin jälleenrakennukseen myönnettyjä määrärahoja tärkeänä lahjoittajien konferenssissa annettuna signaalina, jota olisi kehitettävä Euroopan parlamentin Irakin tilanteesta 24. syyskuuta 2003 neuvostolle antaman suosituksen (7) sisältämien poliittisten periaatteiden perusteella, EU:n erityislähettiläs mukaan lukien; muistuttaa, että unioni vastaa siitä, että sen avustustoiminta perustuu Irakin kansan tarpeisiin ja että se pannaan täytäntöön Yhdistyneiden kansakuntien yhteydessä, toteutuksen välttämättömiä edellytyksiä koskevan poliittisen sopimuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

49.

panee merkille ehdotuksen, joka koskee EU:n sitoumusta myöntää 14 kuukauden kuluessa 200 miljoonaa euroa nykyisten humanitaarisen avun ohjelmien lisäksi ja jossa otetaan huomioon jälleenrakennustarpeiden lisäksi turvallisuustilanne ja vastaanottokyky paikan päällä; pitää Irakin jälleenrakennukseen myönnettyjä määrärahoja tärkeänä lahjoittajien konferenssissa annettuna signaalina, jota olisi kehitettävä Euroopan parlamentin Irakin tilanteesta 24. syyskuuta 2003 neuvostolle antaman suosituksen (7) sisältämien poliittisten periaatteiden perusteella, EU:n erityislähettiläs mukaan lukien; muistuttaa, että unioni vastaa siitä, että sen avustustoiminta perustuu Irakin kansan tarpeisiin ja että se pannaan täytäntöön Yhdistyneiden kansakuntien yhteydessä, toteutuksen välttämättömiä edellytyksiä koskevan poliittisen sopimuksen mukaisesti;

| 50. | pyytää komissiota pitämään Itä-Timoria koskevan rahoituksen ennallaan, jotta voidaan ottaa huomioon erityisesti maan jälleenrakentamisen tarpeet ja sitä koskevat kansainväliset sitoumukset; |
| --- | --- |

50.

pyytää komissiota pitämään Itä-Timoria koskevan rahoituksen ennallaan, jotta voidaan ottaa huomioon erityisesti maan jälleenrakentamisen tarpeet ja sitä koskevat kansainväliset sitoumukset;

| 51. | korostaa, että rahoitusnäkymien otsakkeessa 4 (ulkoiset toimet) oleva menojen enimmäismäärä rajoittaa sellaisenaan vakavasti unionin mahdollisuutta sitoutua Irakissa merkittäviin pitkän aikavälin toimiin vaarantamatta muita olemassa olevia sitoumuksia; |
| --- | --- |

51.

korostaa, että rahoitusnäkymien otsakkeessa 4 (ulkoiset toimet) oleva menojen enimmäismäärä rajoittaa sellaisenaan vakavasti unionin mahdollisuutta sitoutua Irakissa merkittäviin pitkän aikavälin toimiin vaarantamatta muita olemassa olevia sitoumuksia;

| 52. | on päättänyt ottaa varoista käyttöön mahdollisimman paljon talousarvion uudelleenjaon ja jouston avulla ja on valmis ottamaan käyttöön 6. toukokuuta 1999 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen erityiset määräykset lisävarojen saamiseksi; |
| --- | --- |

52.

on päättänyt ottaa varoista käyttöön mahdollisimman paljon talousarvion uudelleenjaon ja jouston avulla ja on valmis ottamaan käyttöön 6. toukokuuta 1999 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen erityiset määräykset lisävarojen saamiseksi;

| 53. | muistuttaa pitkäaikaisesta kannastaan, jonka mukaan laaja-alaisia uusia ohjelmia ei pitäisi rahoittaa unionin muiden ulkopoliittisten prioriteettien kustannuksella, joita ovat yleinen köyhyyden torjunta eri maantieteellisillä alueilla, HI-viruksen/aidsin torjunta sekä muut jo vakiintuneet toimet ja/tai maantieteelliset alueet; |
| --- | --- |

53.

muistuttaa pitkäaikaisesta kannastaan, jonka mukaan laaja-alaisia uusia ohjelmia ei pitäisi rahoittaa unionin muiden ulkopoliittisten prioriteettien kustannuksella, joita ovat yleinen köyhyyden torjunta eri maantieteellisillä alueilla, HI-viruksen/aidsin torjunta sekä muut jo vakiintuneet toimet ja/tai maantieteelliset alueet;

| 54. | vahvistaa Afganistania koskevan sitoumuksensa ja toistaa, että meneillään olevia ohjelmia on tuettava huolimatta vaikeuksista ja niitä on myös jatkettava pitkällä aikavälillä; ilmaisee suuren huolestuneisuutensa turvallisuustilanteesta; |
| --- | --- |

54.

vahvistaa Afganistania koskevan sitoumuksensa ja toistaa, että meneillään olevia ohjelmia on tuettava huolimatta vaikeuksista ja niitä on myös jatkettava pitkällä aikavälillä; ilmaisee suuren huolestuneisuutensa turvallisuustilanteesta;

| 55. | on päättänyt lisätä huomattavasti määrärahoja ihmisoikeuksien kunnioituksen edistämiseen, oikeusvaltion vahvistamiseen ja kansalaisoikeuksien kehittämiseen, jotka ovat välttämättömiä rauhan ja turvallisuuden säilyttämisen ja konfliktien eston edellytyksiä; |
| --- | --- |

55.

on päättänyt lisätä huomattavasti määrärahoja ihmisoikeuksien kunnioituksen edistämiseen, oikeusvaltion vahvistamiseen ja kansalaisoikeuksien kehittämiseen, jotka ovat välttämättömiä rauhan ja turvallisuuden säilyttämisen ja konfliktien eston edellytyksiä;

| 56. | toteaa, että köyhyyden torjunta ja vuosituhannen vaihteen kehitystavoitteiden saavuttaminen ovat unionin kehityspolitiikan ensisijaisia tavoitteita, ja korostaa, että kehitysmaita varten myönnetyt määrärahat olisi suunnattava tarkoituksenmukaisesti ja muiden avunantajien kanssa koordinoidusti toimiin, joilla edistetään näiden tavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

56.

toteaa, että köyhyyden torjunta ja vuosituhannen vaihteen kehitystavoitteiden saavuttaminen ovat unionin kehityspolitiikan ensisijaisia tavoitteita, ja korostaa, että kehitysmaita varten myönnetyt määrärahat olisi suunnattava tarkoituksenmukaisesti ja muiden avunantajien kanssa koordinoidusti toimiin, joilla edistetään näiden tavoitteiden saavuttamista;

| 57. | pitää ilahduttavana sitä, että komissio raportoi vuosittaisista julkisen kehitysavun maksusitoumuksista vuosina 2001 ja 2002 alakohtaisesti OECD/DAC-luokitusten mukaisesti ja tunnustaa, että 35 prosentin tavoite sosiaalisen infrastruktuurin osalta saavutettiin molempina vuosina sisällyttämällä talousarvion tukitoimiin sosiaaliehtoja; pahoittelee, että luvattoman alhaisia tasoja raportoitiin terveydenhoito- ja koulutusaloilla, jotka ovat läheisesti yhteydessä vuosituhannen julistuksessa asetettuihin kehitystavoitteisiin, ja kehottaa komissiota parantamaan näitä lukuja, jotta voitaisiin saavuttaa Kööpenhaminassa 5. — 12. maaliskuuta 1995 pidetyn sosiaalisen kehityksen huippukokouksen toimintaohjelmassa sovitut 20 prosenttia; korostaa aikomustaan seurata tarkkaan, miten komissio toteuttaa tavoitteensa, jonka mukaan 35 prosenttia vuotuisista sitoumuksista kehitysmaille olisi myönnettävä sosiaalisia infrastruktuureja varten, ottaen huomioon, että suuri osa näistä määrärahoista olisi myönnettävä perusterveydenhuoltoa ja peruskoulutusta koskeviin toimiin; |
| --- | --- |

57.

pitää ilahduttavana sitä, että komissio raportoi vuosittaisista julkisen kehitysavun maksusitoumuksista vuosina 2001 ja 2002 alakohtaisesti OECD/DAC-luokitusten mukaisesti ja tunnustaa, että 35 prosentin tavoite sosiaalisen infrastruktuurin osalta saavutettiin molempina vuosina sisällyttämällä talousarvion tukitoimiin sosiaaliehtoja; pahoittelee, että luvattoman alhaisia tasoja raportoitiin terveydenhoito- ja koulutusaloilla, jotka ovat läheisesti yhteydessä vuosituhannen julistuksessa asetettuihin kehitystavoitteisiin, ja kehottaa komissiota parantamaan näitä lukuja, jotta voitaisiin saavuttaa Kööpenhaminassa 5. — 12. maaliskuuta 1995 pidetyn sosiaalisen kehityksen huippukokouksen toimintaohjelmassa sovitut 20 prosenttia; korostaa aikomustaan seurata tarkkaan, miten komissio toteuttaa tavoitteensa, jonka mukaan 35 prosenttia vuotuisista sitoumuksista kehitysmaille olisi myönnettävä sosiaalisia infrastruktuureja varten, ottaen huomioon, että suuri osa näistä määrärahoista olisi myönnettävä perusterveydenhuoltoa ja peruskoulutusta koskeviin toimiin;

| 58. | on päättänyt lisätä Euroopan kehitysrahaston menojen avoimuutta sisällyttämällä selvitysosaan arvion kustannuksista budjettikohdittain; muistuttaa, että sen jälkeen kun Eurooppa-valmistelukunta integroi EKR:n perustamissopimukseen, EKR olisi sisällytettävä täysin EU:n talousarvioon ilman, että tästä aiheutuu minkäänlaista määrärahojen vähenemistä tämänhetkisiin kokonaismäärärahoihin verrattuna; |
| --- | --- |

58.

on päättänyt lisätä Euroopan kehitysrahaston menojen avoimuutta sisällyttämällä selvitysosaan arvion kustannuksista budjettikohdittain; muistuttaa, että sen jälkeen kun Eurooppa-valmistelukunta integroi EKR:n perustamissopimukseen, EKR olisi sisällytettävä täysin EU:n talousarvioon ilman, että tästä aiheutuu minkäänlaista määrärahojen vähenemistä tämänhetkisiin kokonaismäärärahoihin verrattuna;

| 59. | panee merkille, että Laajempi Eurooppa -aloite tai Uudet naapurit -aloite saattaa aiheuttaa lisämäärärahatarpeita, vaikka tähän asti ehdotukset ovat olleet talousarvion kannalta epämääräisiä; korostaa tarvetta taata riittävät määrärahojen lisäykset Tacis-, Cards- ja Meda-ohjelmille, ja panee merkille ajatuksen uuden naapuruusvälineen käyttöön ottamisesta; |
| --- | --- |

59.

panee merkille, että Laajempi Eurooppa -aloite tai Uudet naapurit -aloite saattaa aiheuttaa lisämäärärahatarpeita, vaikka tähän asti ehdotukset ovat olleet talousarvion kannalta epämääräisiä; korostaa tarvetta taata riittävät määrärahojen lisäykset Tacis-, Cards- ja Meda-ohjelmille, ja panee merkille ajatuksen uuden naapuruusvälineen käyttöön ottamisesta;

| 60. | huomauttaa, että valtiosta riippumattomat järjestöt, jotka seuraavat hallitusten toimia kansalaisten puolesta, ovat äärimmäisen tärkeässä asemassa; on siksi huolissaan siitä, että ehdokasvaltioiden EU:hun liittymisen myötä ja sen vuoksi, että useimmat ulkomaiset julkiset tai yksityiset avunantajat ovat jo lopettaneet kansalaisyhteiskuntaohjelmansa näissä maissa tai vähentäneet niitä tai ovat parhaillaan tekemässä näin, näissä maissa olevilla seurantajärjestöillä (valtiosta riippumattomilla järjestöillä) ei ole taloudellisia keinoja toimintansa tehokkaaseen ja itsenäiseen toteuttamiseen; |
| --- | --- |

60.

huomauttaa, että valtiosta riippumattomat järjestöt, jotka seuraavat hallitusten toimia kansalaisten puolesta, ovat äärimmäisen tärkeässä asemassa; on siksi huolissaan siitä, että ehdokasvaltioiden EU:hun liittymisen myötä ja sen vuoksi, että useimmat ulkomaiset julkiset tai yksityiset avunantajat ovat jo lopettaneet kansalaisyhteiskuntaohjelmansa näissä maissa tai vähentäneet niitä tai ovat parhaillaan tekemässä näin, näissä maissa olevilla seurantajärjestöillä (valtiosta riippumattomilla järjestöillä) ei ole taloudellisia keinoja toimintansa tehokkaaseen ja itsenäiseen toteuttamiseen;

| 61. | korostaa, että muut kuin valtiolliset toimijat, mm. valtioista riippumattomat järjestöt, panevat täytäntöön suuren osan, 1,6 miljardia euroa, ulkosuhteisiin tarkoitetuista määrärahoista, ja myöntää järjestöjen merkittävän roolin tällä alalla etenkin syrjäytyneiden ryhmien tavoittamisessa, tuen käyttöönotossa epäedullisessa asemassa olevien ihmisten etujen hyväksi kehitysmaissa ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen vahvistamisessa institutionaalisen tuen ja valmiuksien kehittämisoperaatioiden avulla myös ruohonjuuritasolla; korostaa, että talousarviosta tukea saavien järjestöjen olisi toimittava moitteettoman varainhoidon ja avoimuuden periaatteiden mukaisesti ja niiden olisi taattava rahoille vastine varmistamalla, että kansalaisjärjestöiltä yms. lähteistä saatavien tulojen osuus on riittävä suhteessa hallintomenoihin tarvittavaan vähimmäismäärään; toistaa, että hallintomenettelyjä ja -vaatimuksia on yksinkertaistettava, erityisesti pienten hankkeiden osalta; |
| --- | --- |

61.

korostaa, että muut kuin valtiolliset toimijat, mm. valtioista riippumattomat järjestöt, panevat täytäntöön suuren osan, 1,6 miljardia euroa, ulkosuhteisiin tarkoitetuista määrärahoista, ja myöntää järjestöjen merkittävän roolin tällä alalla etenkin syrjäytyneiden ryhmien tavoittamisessa, tuen käyttöönotossa epäedullisessa asemassa olevien ihmisten etujen hyväksi kehitysmaissa ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen vahvistamisessa institutionaalisen tuen ja valmiuksien kehittämisoperaatioiden avulla myös ruohonjuuritasolla; korostaa, että talousarviosta tukea saavien järjestöjen olisi toimittava moitteettoman varainhoidon ja avoimuuden periaatteiden mukaisesti ja niiden olisi taattava rahoille vastine varmistamalla, että kansalaisjärjestöiltä yms. lähteistä saatavien tulojen osuus on riittävä suhteessa hallintomenoihin tarvittavaan vähimmäismäärään; toistaa, että hallintomenettelyjä ja -vaatimuksia on yksinkertaistettava, erityisesti pienten hankkeiden osalta;

| 62. | on päättänyt ottaa tärkeimpien maantieteellisten ohjelmien ja valtioista riippumattomien järjestöjen yhteisrahoitusta koskevista määrärahoista 5 prosenttia varaukseen tarkoituksenaan analysoida komission menettelyjä suhteessa valtioista riippumattomiin järjestöihin; panee merkille vastaanotetut tiedot, mutta pitää kiinni siitä, että parlamentin on saatava käyttöönsä kattava luettelo kaikista avustuksista ja komission suoraan muiden kuin valtioiden kanssa tekemistä sopimuksista, joita ei ole alistettu sääntömääräisille tarjouskilpailuille eikä muille valinta- ja tarjousmenettelyille, sekä näitä tapauksia koskevat komission perustelut ja oikeudelliset edellytykset; pyytää myös lisätietoja edunsaajille päätyvien määrärahojen osuudesta verrattuna näiden järjestöjen hallintomenoihin sekä tietoja hallitus- tai EU-lähteistä peräisin olevan rahoituksen osuudesta valtioista riippumattomien lähteiden osuuteen verrattuna; huomauttaa, että nämä varaukset voidaan vapauttaa ennen toista käsittelyä, mikäli on saatu tyydyttävät vastaukset; |
| --- | --- |

62.

on päättänyt ottaa tärkeimpien maantieteellisten ohjelmien ja valtioista riippumattomien järjestöjen yhteisrahoitusta koskevista määrärahoista 5 prosenttia varaukseen tarkoituksenaan analysoida komission menettelyjä suhteessa valtioista riippumattomiin järjestöihin; panee merkille vastaanotetut tiedot, mutta pitää kiinni siitä, että parlamentin on saatava käyttöönsä kattava luettelo kaikista avustuksista ja komission suoraan muiden kuin valtioiden kanssa tekemistä sopimuksista, joita ei ole alistettu sääntömääräisille tarjouskilpailuille eikä muille valinta- ja tarjousmenettelyille, sekä näitä tapauksia koskevat komission perustelut ja oikeudelliset edellytykset; pyytää myös lisätietoja edunsaajille päätyvien määrärahojen osuudesta verrattuna näiden järjestöjen hallintomenoihin sekä tietoja hallitus- tai EU-lähteistä peräisin olevan rahoituksen osuudesta valtioista riippumattomien lähteiden osuuteen verrattuna; huomauttaa, että nämä varaukset voidaan vapauttaa ennen toista käsittelyä, mikäli on saatu tyydyttävät vastaukset;

| 63. | painottaa, että maantieteellisten ohjelmien suunnittelussa ja muussa komission kehityspolitiikkaan liittyvässä toiminnassa on tärkeää ottaa huomioon lasten oikeuksien suojelu ja edistäminen, ja erityisesti on kiinnitettävä huomiota siihen, että tutkitaan, miten sodan tai luonnonkatastrofien uhreiksi joutuneiden lasten koulutus voidaan sisällyttää ulkoisen avun ohjelmiin; katsoo myös, että unionin köyhyyden torjuntatoimissa on ehdottomasti kiinnitettävä erityistä huomiota vammaisten erityistilanteeseen; |
| --- | --- |

63.

painottaa, että maantieteellisten ohjelmien suunnittelussa ja muussa komission kehityspolitiikkaan liittyvässä toiminnassa on tärkeää ottaa huomioon lasten oikeuksien suojelu ja edistäminen, ja erityisesti on kiinnitettävä huomiota siihen, että tutkitaan, miten sodan tai luonnonkatastrofien uhreiksi joutuneiden lasten koulutus voidaan sisällyttää ulkoisen avun ohjelmiin; katsoo myös, että unionin köyhyyden torjuntatoimissa on ehdottomasti kiinnitettävä erityistä huomiota vammaisten erityistilanteeseen;

| 64. | korostaa, että toimintoperusteisella budjetoinnilla halutaan lisätä talousarvion avoimuutta ja valvontaa; katsoo, että kansainvälisten kalastussopimusten yhteydessä kohdennettuihin toimenpiteisiin myönnetyn rahoitusavun osuus olisi määritettävä selkeästi ja näkyvästi; kehottaa tässä mielessä komissiota esittämään oikaisukirjelmässään vuoden 2004 talousarvioon tarkan kansainvälisistä kalastussopimuksista aiheutuvien menojen jakauman ja raportoimaan vuosittain kohdennettujen toimenpiteiden täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

64.

korostaa, että toimintoperusteisella budjetoinnilla halutaan lisätä talousarvion avoimuutta ja valvontaa; katsoo, että kansainvälisten kalastussopimusten yhteydessä kohdennettuihin toimenpiteisiin myönnetyn rahoitusavun osuus olisi määritettävä selkeästi ja näkyvästi; kehottaa tässä mielessä komissiota esittämään oikaisukirjelmässään vuoden 2004 talousarvioon tarkan kansainvälisistä kalastussopimuksista aiheutuvien menojen jakauman ja raportoimaan vuosittain kohdennettujen toimenpiteiden täytäntöönpanosta;

| 65. | on päättänyt 6. toukokuuta 1999 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 39 kohdan 1 alakohdan mukaisesti asettaa yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan määrärahat vuoden 2003 talousarviota vastaavalle tasolle odotettaessa neuvostolta lisätietoja etenkin ohjelmoimattomista määrärahoista ja neuvoston sitoumuksesta esittää tästä lähtien erillinen ja laadullisesti parannettu asiakirja painopisteistään ja niiden rahoitusvaikutuksista seuraavaan vuoteen; kehottaa neuvostoa tekemään ehdotuksia, joilla parannetaan ennakkovaroitusjärjestelmää ja yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan toimia koskevaa poliittista vuoropuhelua parlamentin kanssa neuvoston, komission ja parlamentin välillä vuoden 2003 talousarviomenettelyn yhteydessä 25. marraskuuta 2002 hyväksytyn yhteisen julkilausuman mukaisesti; on myöntänyt jonkin verran määrärahoja uuteen EU:n poliisiyhteistyöhön (Proxima) entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa; ennen lopullisen päätöksen tekemistä tämän poliisiyhteistyön talousarviota koskevista näkökohdista parlamentti odottaa, että neuvosto kuulee kattavasti parlamenttia ennen lainsäädäntömenettelynsä loppuunsaattamista edellä mainitun sopimuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

65.

on päättänyt 6. toukokuuta 1999 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 39 kohdan 1 alakohdan mukaisesti asettaa yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan määrärahat vuoden 2003 talousarviota vastaavalle tasolle odotettaessa neuvostolta lisätietoja etenkin ohjelmoimattomista määrärahoista ja neuvoston sitoumuksesta esittää tästä lähtien erillinen ja laadullisesti parannettu asiakirja painopisteistään ja niiden rahoitusvaikutuksista seuraavaan vuoteen; kehottaa neuvostoa tekemään ehdotuksia, joilla parannetaan ennakkovaroitusjärjestelmää ja yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan toimia koskevaa poliittista vuoropuhelua parlamentin kanssa neuvoston, komission ja parlamentin välillä vuoden 2003 talousarviomenettelyn yhteydessä 25. marraskuuta 2002 hyväksytyn yhteisen julkilausuman mukaisesti; on myöntänyt jonkin verran määrärahoja uuteen EU:n poliisiyhteistyöhön (Proxima) entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa; ennen lopullisen päätöksen tekemistä tämän poliisiyhteistyön talousarviota koskevista näkökohdista parlamentti odottaa, että neuvosto kuulee kattavasti parlamenttia ennen lainsäädäntömenettelynsä loppuunsaattamista edellä mainitun sopimuksen mukaisesti;

| 66. | kehottaa komissiota toteuttamaan tarvittavat toimet, joilla taataan Länsi-Saharan pakolaisleirien avunsaanti ja se, että apua ei missään tapauksessa keskeytetä edes hetkellisesti pelkästään hallinnollisista syistä; |
| --- | --- |

66.

kehottaa komissiota toteuttamaan tarvittavat toimet, joilla taataan Länsi-Saharan pakolaisleirien avunsaanti ja se, että apua ei missään tapauksessa keskeytetä edes hetkellisesti pelkästään hallinnollisista syistä;

Otsake 5

| 67. | palauttaa mieliin, että budjettivallan käyttäjä on ollut halukas toimittamaan komissiolle viimeksi kuluneina vuosina henkilöstöpyyntöjen edellyttämät määrärahat sillä edellytyksellä, että uudistuksia on toteutettu erityisesti sen varmistamiseksi, että talousarvion hallintoa ja toteutusta parannetaan merkittävästi; huomauttaa, että suurin osa ehdotetuista uudistuksista on nyt pantu täytäntöön, mutta että komission toiminnassa on yhä useita ongelmia; |
| --- | --- |

67.

palauttaa mieliin, että budjettivallan käyttäjä on ollut halukas toimittamaan komissiolle viimeksi kuluneina vuosina henkilöstöpyyntöjen edellyttämät määrärahat sillä edellytyksellä, että uudistuksia on toteutettu erityisesti sen varmistamiseksi, että talousarvion hallintoa ja toteutusta parannetaan merkittävästi; huomauttaa, että suurin osa ehdotetuista uudistuksista on nyt pantu täytäntöön, mutta että komission toiminnassa on yhä useita ongelmia;

| 68. | palauttaa mieliin, että vuoden 2001 talousarviomenettelyn yhteydessä komissio suostui leikkaamaan maksamatta olevien sitoumusten määrää tavanomaiselle tasolle joulukuuhun 2003 mennessä; toteaa, että parlamentin tiiviin seurantaprosessin seurauksena komissio on tällä välin ottanut käyttöön toimintoperusteisen hallinnoinnin ja toimintasuunnitelman maksamatta olevien sitoumusten määrän vähentämiseksi ja että parannettua täytäntöönpanoa koskevat profiilit on esitetty; katsoo, että komission esittämä viimeisin selvitys talousarvion toteutumisesta ja toteutusta koskevat asiakirjat eivät ole tyydyttäviä, vaikka jonkin verran edistystä on saatu aikaan; pahoittelee, että vaikuttaa siltä, että komissio ei ota tyydyttävällä tavalla huomioon vuosittaisissa toimintalinjoja koskevissa strategioissaan parlamentin prioriteetteja; |
| --- | --- |

68.

palauttaa mieliin, että vuoden 2001 talousarviomenettelyn yhteydessä komissio suostui leikkaamaan maksamatta olevien sitoumusten määrää tavanomaiselle tasolle joulukuuhun 2003 mennessä; toteaa, että parlamentin tiiviin seurantaprosessin seurauksena komissio on tällä välin ottanut käyttöön toimintoperusteisen hallinnoinnin ja toimintasuunnitelman maksamatta olevien sitoumusten määrän vähentämiseksi ja että parannettua täytäntöönpanoa koskevat profiilit on esitetty; katsoo, että komission esittämä viimeisin selvitys talousarvion toteutumisesta ja toteutusta koskevat asiakirjat eivät ole tyydyttäviä, vaikka jonkin verran edistystä on saatu aikaan; pahoittelee, että vaikuttaa siltä, että komissio ei ota tyydyttävällä tavalla huomioon vuosittaisissa toimintalinjoja koskevissa strategioissaan parlamentin prioriteetteja;

| 69. | on päättänyt ottaa varaukseen määrärahat 272 uuden viran luomiseksi komission henkilöstötaulukkoon uusista jäsenvaltioista tulevan henkilöstön sisällyttämiseksi siihen; tähdentää, että näiden määrärahojen vapauttamista varauksesta voidaan harkita, jos komissio






  — | sitoutuu osoittamaan täyden valmiuden hyödyntää määrärahoja ja säilyttämään avoimien virkojen määrän alle 4 prosentissa koko varainhoitovuoden ajan; |
| --- | --- | --- |

69.

on päättänyt ottaa varaukseen määrärahat 272 uuden viran luomiseksi komission henkilöstötaulukkoon uusista jäsenvaltioista tulevan henkilöstön sisällyttämiseksi siihen; tähdentää, että näiden määrärahojen vapauttamista varauksesta voidaan harkita, jos komissio

—

sitoutuu osoittamaan täyden valmiuden hyödyntää määrärahoja ja säilyttämään avoimien virkojen määrän alle 4 prosentissa koko varainhoitovuoden ajan;

| — | vahvistaa, että kaikki uudet virat myönnetään ainoastaan unioniin liittyvien valtioiden kansalaisille; |
| --- | --- |

—

vahvistaa, että kaikki uudet virat myönnetään ainoastaan unioniin liittyvien valtioiden kansalaisille;

| — | sitoutuu noudattamaan komission käytännesääntöjä ja erityisesti kabinettien kokoonpanoa koskevia sääntöjä; |
| --- | --- |

—

sitoutuu noudattamaan komission käytännesääntöjä ja erityisesti kabinettien kokoonpanoa koskevia sääntöjä;

| — | parantaa talousarvion toteutusta, ml. parlamentin painopisteet (tiedotus, pilottihankkeet ja valmistelutoimet); tässä mielessä komission olisi esitettävä perusteluin varustettu selvitys siitä, miten viime vuonna hyväksytyt EP:n tarkistukset on toteutettu kiinnittäen etenkin huomiota niihin budjettikohtiin, joissa toteuttamisaste on alle 10 prosenttia, ja ehdotettava 15. marraskuuta mennessä tehokkaampia talousarvion toteuttamistoimia; täyttää joulukuussa 2000 tehdyn sitoumuksen; |
| --- | --- |

—

parantaa talousarvion toteutusta, ml. parlamentin painopisteet (tiedotus, pilottihankkeet ja valmistelutoimet); tässä mielessä komission olisi esitettävä perusteluin varustettu selvitys siitä, miten viime vuonna hyväksytyt EP:n tarkistukset on toteutettu kiinnittäen etenkin huomiota niihin budjettikohtiin, joissa toteuttamisaste on alle 10 prosenttia, ja ehdotettava 15. marraskuuta mennessä tehokkaampia talousarvion toteuttamistoimia; täyttää joulukuussa 2000 tehdyn sitoumuksen;

| — | takaa, että virkojen jakaminen tapahtuu parlamentin poliittisten painopisteiden mukaisesti, ja sitoutuu selkeästi jakamaan voimavaransa tarvittaessa uudelleen budjettivallan käyttäjän päätösten mukaisesti etenkin talousarviomenettelyn yhteydessä; |
| --- | --- |

—

takaa, että virkojen jakaminen tapahtuu parlamentin poliittisten painopisteiden mukaisesti, ja sitoutuu selkeästi jakamaan voimavaransa tarvittaessa uudelleen budjettivallan käyttäjän päätösten mukaisesti etenkin talousarviomenettelyn yhteydessä;

| — | arvioi uudistuksen yhteydessä tehtyjä muutoksia ja erityisesti näiden toimenpiteiden vaikutuksia sekä laadullisia ja määrällisiä seurauksia yhteisöohjelmia koskevalle komission hallinnolle ja näiden toimenpiteiden vaikutuksia 15. tammikuuta 2004 mennessä: tilannekatsaus ja kustannukset, joita aiheutuu teknisen avun toimistojen korvaamisesta toimeenpanovirastoilla, ulkopolitiikkojen hajauttamisen tulokset, hankesyklien lyhentäminen menettelyjä uudistamalla; |
| --- | --- |

—

arvioi uudistuksen yhteydessä tehtyjä muutoksia ja erityisesti näiden toimenpiteiden vaikutuksia sekä laadullisia ja määrällisiä seurauksia yhteisöohjelmia koskevalle komission hallinnolle ja näiden toimenpiteiden vaikutuksia 15. tammikuuta 2004 mennessä: tilannekatsaus ja kustannukset, joita aiheutuu teknisen avun toimistojen korvaamisesta toimeenpanovirastoilla, ulkopolitiikkojen hajauttamisen tulokset, hankesyklien lyhentäminen menettelyjä uudistamalla;

| — | parantaa hallintaan liittyvien toimien valvontaa ja esittää ehdotuksia sisäisten työskentelymetodien ja organisaation parantamiseksi; |
| --- | --- |

—

parantaa hallintaan liittyvien toimien valvontaa ja esittää ehdotuksia sisäisten työskentelymetodien ja organisaation parantamiseksi;

| — | esittää yksityiskohtaisen raportin komission toimista ja henkilöstöstä erillisvirastoissa ja tekee ehdotuksia virastoihin hajautettuihin toimintoihin suunnattujen voimavarojen järjestelmällisestä siirtämisestä; |
| --- | --- |

—

esittää yksityiskohtaisen raportin komission toimista ja henkilöstöstä erillisvirastoissa ja tekee ehdotuksia virastoihin hajautettuihin toimintoihin suunnattujen voimavarojen järjestelmällisestä siirtämisestä;

| — | tekee ehdotuksia tiedotustoimistojen henkilöstön vähentämiseksi tulevissa jäsenvaltioissa samalle tasolle kuin nykyisissä jäsenvaltioissa ja ehdotuksia edustustojen rakenteiden ja henkilöstön järkeistämiseksi 15 jäsenmaassa toimielinten väliseen yhteistyön liittyen ja säästöjen aikaansaamiseksi; |
| --- | --- |

—

tekee ehdotuksia tiedotustoimistojen henkilöstön vähentämiseksi tulevissa jäsenvaltioissa samalle tasolle kuin nykyisissä jäsenvaltioissa ja ehdotuksia edustustojen rakenteiden ja henkilöstön järkeistämiseksi 15 jäsenmaassa toimielinten väliseen yhteistyön liittyen ja säästöjen aikaansaamiseksi;

| 70. | on päättänyt palauttaa osan komission hallintomäärärahoista, joita neuvosto vähensi, jotta parannetaan toimielimen moitteetonta toimintaa laajentumista silmällä pitäen; |
| --- | --- |

70.

on päättänyt palauttaa osan komission hallintomäärärahoista, joita neuvosto vähensi, jotta parannetaan toimielimen moitteetonta toimintaa laajentumista silmällä pitäen;

| 71. | palauttaa mieliin pyytäneensä viimeksi kuluneina vuosina useissa päätöslauselmissa yhteisen eurooppalaisen diplomaattisen edustuksen luomista; huomauttaa, että ehdotus sopimukseksi Euroopan perustuslaista sisältää tulevan unionin ulkoministerin alaisuuteen perustettavan eurooppalaisen ulkoisten toimien yksikön; pitää näin ollen keskeisenä, että jäsenvaltioiden diplomaatit sisällytetään yhteisön toimintaan määräaikaisilla komennuksilla komission ulkosuhteiden yksikössä; |
| --- | --- |

71.

palauttaa mieliin pyytäneensä viimeksi kuluneina vuosina useissa päätöslauselmissa yhteisen eurooppalaisen diplomaattisen edustuksen luomista; huomauttaa, että ehdotus sopimukseksi Euroopan perustuslaista sisältää tulevan unionin ulkoministerin alaisuuteen perustettavan eurooppalaisen ulkoisten toimien yksikön; pitää näin ollen keskeisenä, että jäsenvaltioiden diplomaatit sisällytetään yhteisön toimintaan määräaikaisilla komennuksilla komission ulkosuhteiden yksikössä;

Otsake 6

| 72. | korostaa, että lainaustoiminta on muodostunut tärkeäksi ulkopoliittiseksi välineeksi Euroopan unionille monilla alueilla; korostaa myös, että takuurahasto on menestyksekkäästi suojellut EU:n talousarviota mahdollisilta takaisinmaksun laiminlyöntien aiheuttamilta riskeiltä; kehottaa neuvostoa tutkimaan, onko mahdollista luoda erityinen lainanantojärjestelmä Irakin jälleenrakennustoimia varten, mutta takaamaan myös, että tällaista järjestelyä ei rahoiteta muiden nykyisen enimmäismäärän yhteydessä olemassa olevien aloitteiden kustannuksella; |
| --- | --- |

72.

korostaa, että lainaustoiminta on muodostunut tärkeäksi ulkopoliittiseksi välineeksi Euroopan unionille monilla alueilla; korostaa myös, että takuurahasto on menestyksekkäästi suojellut EU:n talousarviota mahdollisilta takaisinmaksun laiminlyöntien aiheuttamilta riskeiltä; kehottaa neuvostoa tutkimaan, onko mahdollista luoda erityinen lainanantojärjestelmä Irakin jälleenrakennustoimia varten, mutta takaamaan myös, että tällaista järjestelyä ei rahoiteta muiden nykyisen enimmäismäärän yhteydessä olemassa olevien aloitteiden kustannuksella;

Otsake 7

| 73. | katsoo, että liittymistä edeltävät rahastot ja meneillään olevien liittymistä edeltävien hankkeiden loppuunsaattaminen uusissa jäsenvaltioissa ovat tärkeässä asemassa jäsenyyden alkuvaiheessa; on siksi päättänyt myöntää riittävästi maksumäärärahoja liittymistä edeltäviin rahastoihin; toistaa Bulgarialle ja Romanialle antamansa taloudellisen sitoumuksen, jonka tarkoituksena on antaa niille mahdollisuus saattaa loppuun liittymistä edeltävät valmistelut ja olla valmiita liittymään Euroopan unioniin vuonna 2007; |
| --- | --- |

73.

katsoo, että liittymistä edeltävät rahastot ja meneillään olevien liittymistä edeltävien hankkeiden loppuunsaattaminen uusissa jäsenvaltioissa ovat tärkeässä asemassa jäsenyyden alkuvaiheessa; on siksi päättänyt myöntää riittävästi maksumäärärahoja liittymistä edeltäviin rahastoihin; toistaa Bulgarialle ja Romanialle antamansa taloudellisen sitoumuksen, jonka tarkoituksena on antaa niille mahdollisuus saattaa loppuun liittymistä edeltävät valmistelut ja olla valmiita liittymään Euroopan unioniin vuonna 2007;

Muut asiat

| 74. | panee merkille ympäristölle pysyvistä orgaanisista yhdisteistä (POP) ja etenkin käytöstä poistettujen torjunta-aineiden varastoista aiheutuvan vaaran; vaatii komissiota tekemään kaikkensa löytääkseen olemassa olevien välineiden avulla riittävät varat epätoivottujen POP-yhdisteiden ja muiden käytöstä poistettujen torjunta-aineiden varastojen hävittämiseksi tai niiden aiheuttamien ympäristöhaittojen hallitsemiseksi; |
| --- | --- |

74.

panee merkille ympäristölle pysyvistä orgaanisista yhdisteistä (POP) ja etenkin käytöstä poistettujen torjunta-aineiden varastoista aiheutuvan vaaran; vaatii komissiota tekemään kaikkensa löytääkseen olemassa olevien välineiden avulla riittävät varat epätoivottujen POP-yhdisteiden ja muiden käytöstä poistettujen torjunta-aineiden varastojen hävittämiseksi tai niiden aiheuttamien ympäristöhaittojen hallitsemiseksi;

*

- *

| 75. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman sekä yleisen talousarvioesityksen pääluokkaan III tehdyt tarkistukset ja muutosehdotukset neuvostolle, komissiolle sekä muille asianomaisille toimielimille ja elimille. |
| --- | --- |

75.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman sekä yleisen talousarvioesityksen pääluokkaan III tehdyt tarkistukset ja muutosehdotukset neuvostolle, komissiolle sekä muille asianomaisille toimielimille ja elimille.

---

(1)  EYVL L 293, 12.11.1994, s. 9.

(2)  EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1.

(3)  P5_TA(2003)0079.

(4)  SEC(2003)1058.

(5)  EYVL L 297, 21.11.1996, s. 1.

(6)  Santa Maria da Feiran Eurooppa-neuvoston päätelmien liite III, 19. ja 20. kesäkuuta 2000.

(7)  P5_TA(2003)0401.

LIITE 1

Talousarviota koskevassa Euroopan parlamentin ja neuvoston neuvottelukokouksessa 16. heinäkuuta 2003 hyväksytyt julkilausumat

Julkilausuma vuoden 2004 talousarviomenettelystä

”Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio:

| — | ovat sitoutuneet ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin laajentumisen onnistumiseksi ja erityisesti varmistamaan, että laajentuneen unionin edellyttämät talousarviomäärärahat ovat käytettävissä 1. päivästä toukokuuta 2004 alkaen yksittäisiä jäsenvaltioita syrjimättä; |
| --- | --- |

—

ovat sitoutuneet ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin laajentumisen onnistumiseksi ja erityisesti varmistamaan, että laajentuneen unionin edellyttämät talousarviomäärärahat ovat käytettävissä 1. päivästä toukokuuta 2004 alkaen yksittäisiä jäsenvaltioita syrjimättä;

| — | ottavat huomioon, että rahoitusnäkymät, laajentumisen jälkeen mukautettuina ja 19. toukokuuta 2003 tarkastettuina, muodostavat oikeudellisesti voimassa olevat rahoituspuitteet; |
| --- | --- |

—

ottavat huomioon, että rahoitusnäkymät, laajentumisen jälkeen mukautettuina ja 19. toukokuuta 2003 tarkastettuina, muodostavat oikeudellisesti voimassa olevat rahoituspuitteet;

ovat yhtä mieltä siitä, että sekä nykyisen 15 jäsenvaltion osalta (EU-15) että laajentuneen unionin (EU-25) osalta talousarvioasiakirjoihin merkityt määrät ovat molemmat osa talousarviomenettelyä:

| — | määrät, jotka koskevat 15 jäsenvaltion unionia, otetaan tammikuussa 2004 julkaistavaan varainhoitovuoden 2004 talousarvioon; |
| --- | --- |

—

määrät, jotka koskevat 15 jäsenvaltion unionia, otetaan tammikuussa 2004 julkaistavaan varainhoitovuoden 2004 talousarvioon;

| — | määrät, jotka koskevat 25 jäsenvaltion unionia, ovat osa joulukuussa 2003 saavutettavaa poliittista yhteisymmärrystä ja ne merkitään varainhoitovuoden 2004 talousarvioon sen jälkeen kun liittymissopimuksen 28 artiklassa määrätty lisätalousarvio on hyväksytty. |
| --- | --- |

—

määrät, jotka koskevat 25 jäsenvaltion unionia, ovat osa joulukuussa 2003 saavutettavaa poliittista yhteisymmärrystä ja ne merkitään varainhoitovuoden 2004 talousarvioon sen jälkeen kun liittymissopimuksen 28 artiklassa määrätty lisätalousarvio on hyväksytty.

Komissio on ehdottanut ATE 2004:ssa 25 jäsenvaltion unionia koskevia määriä ja sisällyttänyt samalla kuhunkin budjettikohtaan 15 jäsenvaltion unionia koskevat määrät.

Neuvosto ottaa ATE 2004:een muodollisesti 15 jäsenvaltion unionia koskevat määrät ja sopii poliittisella tasolla 25 jäsenvaltion unionia koskevista määristä ensimmäisessä käsittelyssään.

Parlamentti tarkistaa TE 2004:tä ensimmäisessä käsittelyssään niin, että saadaan aikaan täsmälliset luvut sekä 15 että 25 jäsenvaltion unionin osalta.

Parlamentin ensimmäisen käsittelyn ja neuvoston toisen käsittelyn välillä käytävässä, 6. toukokuuta 1999 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen mukaisessa neuvottelumenettelyssä molempien budjettivallan käyttäjien olisi päästävä yhteisymmärrykseen sekä 15 että 25 jäsenvaltion unionia koskevista määristä, jotta Euroopan parlamentti voisi sen jälkeen hyväksyä siltä pohjalta varainhoitovuoden 2004 talousarvion 15 jäsenvaltion osalta ja siten mahdollistaa sen, että komissio laatii vuoden 2004 ensimmäisen vuosineljänneksen aikana 25 jäsenvaltion unionia koskevien määrien osalta alustavan lisätalousarvioesityksen, joka budjettivallan käyttäjän on tarkoitus hyväksyä niin ajoissa, että se voi tulla voimaan 1. toukokuuta 2004 mennessä.

Näin ollen molemmat toimielimet ovat sitoutuneet julkaisemaan omien käsittelyjensä puitteissa ATE 2004:n niteen 4 II kirjan liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisesti taulukon, jossa esitetään sekä 15 että 25 jäsenvaltion unionia koskevat määrät kunkin budjettikohdan osalta. Lisäksi toimielimet varmistavat yksiköidensä välisen teknisen yhteistyön helpottaakseen kunkin toimielimen työskentelyä.”

Julkilausuma viitemäärien hyväksymisestä yhteispäätösmenettelyllä päätetyissä perussäädöksissä laajentumisen jälkeen

”Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat sopineet seuraavasta menettelystä yhteispäätösmenettelyllä päätettyjen yhteisön ohjelmien perussäädöksissä olevien viitemäärien mukauttamiseksi rahoitusnäkymien mukauttamisen ja tarkistamisen tuloksena olevien enimmäismäärien puitteissa:

| — | parlamentti ja neuvosto pyrkivät saavuttamaan poliittisen yhteisymmärryksen viitemääriin laajentumisen jälkeen lisättävistä määristä viimeistään 24. marraskuuta mennessä; |
| --- | --- |

—

parlamentti ja neuvosto pyrkivät saavuttamaan poliittisen yhteisymmärryksen viitemääriin laajentumisen jälkeen lisättävistä määristä viimeistään 24. marraskuuta mennessä;

| — | tämän jälkeen kyseiset toimielimet kehottavat komissiota antamaan asianmukaisen lainsäädäntöehdotuksen tai -ehdotukset; |
| --- | --- |

—

tämän jälkeen kyseiset toimielimet kehottavat komissiota antamaan asianmukaisen lainsäädäntöehdotuksen tai -ehdotukset;

| — | Euroopan parlamentti ja neuvosto pyrkivät näin ollen hyväksymään lainsäädäntöehdotuksen tai -ehdotukset yhteispäätösmenettelyllä siten, että mukautettuja määriä voidaan tarvittaessa soveltaa liittymissopimuksen voimaantulopäivästä alkaen.” |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentti ja neuvosto pyrkivät näin ollen hyväksymään lainsäädäntöehdotuksen tai -ehdotukset yhteispäätösmenettelyllä siten, että mukautettuja määriä voidaan tarvittaessa soveltaa liittymissopimuksen voimaantulopäivästä alkaen.”

*

- *

Julkilausuma oikeusperustoista entiseen lukuun A-30 kuuluneille tuille

”Euroopan parlamentti ja neuvosto pyrkivät viimeistelemään asiaankuuluvia lainsäädäntömenettelyjä koskevat kantansa ennen vuoden 2003 marraskuun loppua ja ilmoittamaan sekä toisilleen että komissiolle työskentelyn edistymisestä. Nämä kolme toimielintä sopivat käyvänsä kolmikantakeskustelun ennen kuin neuvosto käsittelee talousarviota toisen kerran löytääkseen yhteisen lähestymistavan ja, mikäli mahdollista, hyväksyäkseen oikeusperustat lopullisesti ennen vuoden 2003 loppua.”

LIITE 2

| YHTEISPÄÄTÖSMENETTELYLLÄ HYVÄKSYTTYJEN OHJELMIEN VIITEMÄÄRIEN EHDOTETUT MUKAUTUKSET (2004—2006) |
| --- |
| | | | | Komissio | EP |
| Budjettikohta (1) | EP:n valiokunta | Ohjelman nimi


  (yhteispäätöksellä sovitun oikeusperustan kattama kausi) | Kokonaismäärärahat | Ehdotetut lisämäärät 2004/2006 | Ehdotetut lisämäärät >2006 | Ehdotetut kokonaismäärärahat


  (EU-25) | EP:n ehdotus | EP:n lopullinen määrä |
| | ITRE | Kuudes tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelma | 17.500,000 | 1.735,000 | | 19.235,000 | | 19.235,000 |
| 020204 | ITRE | Hallintoelinten väliset tietojenvaihtoverkot (HVT) (01-04) | 74,000 | 1,500 | | 75,500 | 3,000 | 78,500 |
| 040215 | EMPL | Työmarkkinat (02-06) | 55,000 | 7,300 | | 62,300 | | 62,300 |
| 04040202 | EMPL | Toimet sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi ja ehkäisemiseksi (02-06) | 75,000 | 3,970 | | 78,970 | 6,070 | 85,040 |
| 050803 | AGRI | Maatalouden tietojenkeruujärjestelmien uudelleenjärjestely (00-07 (2) | 12,850 | 9,700 | 3,850 | 18,650 | | 26,400 |
| 060207 | RETT | Marco Polo -ohjelma (03-07) | 75,000 | 25,000 | | 100,000 | | 100,000 |
| 060301 | RETT | Rahoitustuki Euroopan laajuisen liikenneverkon yhteisen edun mukaisille hankkeille (00-06) | 4.325,000 | 255,000 | | 4.580,000 | | 4.580,000 |
| 060401 | ITRE | Euroopan älykäs energiahuolto -ohjelma (2003—2006) (03-06) | 200,000 | 63,700 | | 263,700 | | 263,700 |
| 07030101 | ENVI | Metsien suojelu (03-06) (2) | 52,000 | 6,000 | | 58,000 | 4,000 | 62,000 |
| 070302 | ENVI | Yhteisön toimintaohjelma ensisijaisesti ympäristönsuojelun alalla toimivien valtioista riippumattomien järjestöjen tukemiseksi (02-06) | 32,000 | 1,300 | | 33,300 | 1,000 | 34,300 |
| 070303
  070304 | ENVI | Life III (ympäristöalan rahoitusväline (2000—2004)) — Hankkeet yhteisön alueella (01-04) | 640,000 | 9,900 | | 649,900 | 0,200 | 650,100 |
| 070308 | ENVI | Kaupunkien kestävää kehitystä edistävä yhteisön yhteistyöjärjestelmä (01-04) | 14,000 | 0,800 | | 14,800 | | 14,800 |
| 070309 | ENVI | Yhteisön yhteistyö meren pilaantumisen alalla (01-06) | 7,000 | 0,600 | | 7,600 | 5,000 | 12,600 |
| 090303 | LIBE | Internetin laitonta ja haitallista sisältöä vastaan suunnatut toimet (03-04) | 13,300 | 0,800 | | 14,100 | 2,000 | 16,100 |
| 090304 | ITRE | Televiestintäalan Euroopan laajuiset verkot (00-06 (2) | 275,000 | 19,880 | | 294,880 | | 294,880 |
| 140402 | JURI | Tulli 2007 -ohjelma (03-07) | 133,000 | 23,550 | 9,000 | 165,550 | | 165,550 |
| 140503 | ECON | Fiscalis 2007 (sisämarkkinoiden verotuksen järjestelmiä vahvistava yhteisön ohjelma) (03-07) | 44,000 | 16,750 | 6,500 | 67,250 | | 60,750 |
| 15020202 | CULT | Sokrates (00-06) | 1.850,000 | 200,000 | | 2.050,000 | 10,000 | 2.060,000 |
| 15020204 | CULT | eLearning (04-06) (2) | 36,000 | 18,000 | | 54,000 | | 54,000 |
| 15020205 | CULT | Erasmus Mundus (04-08) (2) | 200,000 | 30,400 | | 230,400 | | 234,000 |
| 15040201 | CULT | Kulttuurin puiteohjelma (00-04) | 167,000 | 3,700 | | 170,700 | | 170,700 |
| 15050102 | CULT | Media-koulutus (toimenpiteet audiovisuaaliteollisuuden ammatillisen koulutuksen kehityksen edistämiseksi) (01-05) | 50,000 | 2,000 | | 52,000 | | 52,000 |
| 150504 | CULT | Euroopan liikuntakasvatuksen teemavuosi (03-04) | 11,500 | 0,600 | | 12,100 | | 12,100 |
| 150702 | CULT | Nuoriso (00-06) | 520,000 | 80,000 | | 600,000 | 5,000 | 605,000 |
| 170201 | ENVI | Kuluttajia koskevat yhteisön toimet (04-07) (2) | 72,000 | 6,600 | 2,200 | 80,800 | 1,000 | 81,800 |
| 170301 | ENVI | Kansanterveys (2003—2008) | 312,000 | 20,600 | 16,170 | 348,770 | 5,000 | 353,770 |
| 18040102 | FEMM | Lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan vastaiset toimenpiteet — Daphne II (04-08) (2) | 41,000 | 3,000 | 5,200 | 49,200 | 0,800 | 50,000 |
| 290201 | ECON | Tilastotietopolitiikka (03-07) | 192,500 | 20,100 | 8,000 | 220,600 | | 220,600 |
| 290202 | ECON | Yhteisön sisäiset tilastoverkot (Edicom) (01-05) | 51,200 | 2,400 | | 53,600 | | 53,600 |
| 090301 | ITRE | Tietoyhteiskunta (Modinis) (2) | 20,000 | 2,440 | | 22,440 | | 22,440 |
| | | YHTEENSÄ | 27.050,350 | 2.570,590 | 50,920 | 29.671,860 | 43,070 | 29.714,930 |

YHTEISPÄÄTÖSMENETTELYLLÄ HYVÄKSYTTYJEN OHJELMIEN VIITEMÄÄRIEN EHDOTETUT MUKAUTUKSET (2004—2006)

Komissio

EP

Budjettikohta (1)

EP:n valiokunta

Ohjelman nimi

(yhteispäätöksellä sovitun oikeusperustan kattama kausi)

Kokonaismäärärahat

Ehdotetut lisämäärät 2004/2006

Ehdotetut lisämäärät >2006

Ehdotetut kokonaismäärärahat

(EU-25)

EP:n ehdotus

EP:n lopullinen määrä

ITRE

Kuudes tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelma

17.500,000

1.735,000

19.235,000

19.235,000

020204

ITRE

Hallintoelinten väliset tietojenvaihtoverkot (HVT) (01-04)

74,000

1,500

75,500

3,000

78,500

040215

EMPL

Työmarkkinat (02-06)

55,000

7,300

62,300

62,300

04040202

EMPL

Toimet sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi ja ehkäisemiseksi (02-06)

75,000

3,970

78,970

6,070

85,040

050803

AGRI

Maatalouden tietojenkeruujärjestelmien uudelleenjärjestely (00-07 (2)

12,850

9,700

3,850

18,650

26,400

060207

RETT

Marco Polo -ohjelma (03-07)

75,000

25,000

100,000

100,000

060301

RETT

Rahoitustuki Euroopan laajuisen liikenneverkon yhteisen edun mukaisille hankkeille (00-06)

4.325,000

255,000

4.580,000

4.580,000

060401

ITRE

Euroopan älykäs energiahuolto -ohjelma (2003—2006) (03-06)

200,000

63,700

263,700

263,700

07030101

ENVI

Metsien suojelu (03-06) (2)

52,000

6,000

58,000

4,000

62,000

070302

ENVI

Yhteisön toimintaohjelma ensisijaisesti ympäristönsuojelun alalla toimivien valtioista riippumattomien järjestöjen tukemiseksi (02-06)

32,000

1,300

33,300

1,000

34,300

070303

070304

ENVI

Life III (ympäristöalan rahoitusväline (2000—2004)) — Hankkeet yhteisön alueella (01-04)

640,000

9,900

649,900

0,200

650,100

070308

ENVI

Kaupunkien kestävää kehitystä edistävä yhteisön yhteistyöjärjestelmä (01-04)

14,000

0,800

14,800

14,800

070309

ENVI

Yhteisön yhteistyö meren pilaantumisen alalla (01-06)

7,000

0,600

7,600

5,000

12,600

090303

LIBE

Internetin laitonta ja haitallista sisältöä vastaan suunnatut toimet (03-04)

13,300

0,800

14,100

2,000

16,100

090304

ITRE

Televiestintäalan Euroopan laajuiset verkot (00-06 (2)

275,000

19,880

294,880

294,880

140402

JURI

Tulli 2007 -ohjelma (03-07)

133,000

23,550

9,000

165,550

165,550

140503

ECON

Fiscalis 2007 (sisämarkkinoiden verotuksen järjestelmiä vahvistava yhteisön ohjelma) (03-07)

44,000

16,750

6,500

67,250

60,750

15020202

CULT

Sokrates (00-06)

1.850,000

200,000

2.050,000

10,000

2.060,000

15020204

CULT

eLearning (04-06) (2)

36,000

18,000

54,000

54,000

15020205

CULT

Erasmus Mundus (04-08) (2)

200,000

30,400

230,400

234,000

15040201

CULT

Kulttuurin puiteohjelma (00-04)

167,000

3,700

170,700

170,700

15050102

CULT

Media-koulutus (toimenpiteet audiovisuaaliteollisuuden ammatillisen koulutuksen kehityksen edistämiseksi) (01-05)

50,000

2,000

52,000

52,000

150504

CULT

Euroopan liikuntakasvatuksen teemavuosi (03-04)

11,500

0,600

12,100

12,100

150702

CULT

Nuoriso (00-06)

520,000

80,000

600,000

5,000

605,000

170201

ENVI

Kuluttajia koskevat yhteisön toimet (04-07) (2)

72,000

6,600

2,200

80,800

1,000

81,800

170301

ENVI

Kansanterveys (2003—2008)

312,000

20,600

16,170

348,770

5,000

353,770

18040102

FEMM

Lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan vastaiset toimenpiteet — Daphne II (04-08) (2)

41,000

3,000

5,200

49,200

0,800

50,000

290201

ECON

Tilastotietopolitiikka (03-07)

192,500

20,100

8,000

220,600

220,600

290202

ECON

Yhteisön sisäiset tilastoverkot (Edicom) (01-05)

51,200

2,400

53,600

53,600

090301

ITRE

Tietoyhteiskunta (Modinis) (2)

20,000

2,440

22,440

22,440

YHTEENSÄ

27.050,350

2.570,590

50,920

29.671,860

43,070

29.714,930

---

(1)  perustuvat komission päivitettyihin tietoihin (14.07.03)

(2)  neuvottelut käynnissä

P5_TA(2003)0450

Yleinen talousarvio 2004 (pääluokat I, II, IV, V, VI, VII, VIII)

Euroopan parlamentin päätöslauselma esityksestä Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2004: Pääluokka I — Parlamentti, Pääluokka II — Neuvosto, Pääluokka IV — Tuomioistuin, Pääluokka V — Tilintarkastustuomioistuin, Pääluokka VI — Euroopan talous- ja sosiaalikomitea, Pääluokka VII — Alueiden komitea, Pääluokka VIII (A) — Oikeusasiamies, Pääluokka VIII (B) — Euroopan tietosuojavaltuutettu (C5-0300/2003 — 2003/2002(BUD))

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 272 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 272 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen omista varoista 31. lokakuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen 94/728/EY, Euratom (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen omista varoista 31. lokakuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen 94/728/EY, Euratom (1),

| — | ottaa huomioon 6. toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta (2),

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (3), joka tuli voimaan 1. tammikuuta 2003, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (3), joka tuli voimaan 1. tammikuuta 2003,

| — | ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2003 antamansa päätöslauselman suuntaviivoista pääluokkia II, IV, V, VI, VII, VIII A ja VIII B varten sekä alustavasta ennakkoarviosta Euroopan parlamentin tuloista ja menoista (Pääluokka I) (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2003 antamansa päätöslauselman suuntaviivoista pääluokkia II, IV, V, VI, VII, VIII A ja VIII B varten sekä alustavasta ennakkoarviosta Euroopan parlamentin tuloista ja menoista (Pääluokka I) (4),

| — | ottaa huomioon 14. toukokuuta 2003 antamansa päätöslauselman ennakkoarviosta Euroopan parlamentin tuloista ja menoista varainhoitovuodeksi 2004 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. toukokuuta 2003 antamansa päätöslauselman ennakkoarviosta Euroopan parlamentin tuloista ja menoista varainhoitovuodeksi 2004 (5),

| — | ottaa huomioon komission 30. huhtikuuta 2003 esittämän alustavan esityksen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2004 (KOM(2003) 400), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 30. huhtikuuta 2003 esittämän alustavan esityksen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2004 (KOM(2003) 400),

| — | ottaa huomioon neuvoston 18. heinäkuuta 2003 hyväksymän esityksen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2004 (C5-0300/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 18. heinäkuuta 2003 hyväksymän esityksen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2004 (C5-0300/2003),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 92 artiklan ja liitteen IV, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 92 artiklan ja liitteen IV,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön ja teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunnan, naisten oikeuksien ja tasa-arvoasioiden valiokunnan ja vetoomusvaliokunnan lausunnot (A5-0350/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön ja teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunnan, naisten oikeuksien ja tasa-arvoasioiden valiokunnan ja vetoomusvaliokunnan lausunnot (A5-0350/2003),

| A. | ottaa huomioon, että nykyisten rahoitusnäkymien otsakkeessa 5 (hallintomenot) oleva enimmäismäärä varainhoitovuodeksi 2004 on 5 983 miljoonaa euroa vuoden 2004 hintoina, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että nykyisten rahoitusnäkymien otsakkeessa 5 (hallintomenot) oleva enimmäismäärä varainhoitovuodeksi 2004 on 5 983 miljoonaa euroa vuoden 2004 hintoina,

| B. | ottaa huomioon, että vuoden 2004 talousarvio muita pääluokkia varten on laadittu pitäen mielessä, että EU laajenee 1. toukokuuta 2004 kymmeneen uuteen jäsenvaltioon (25 jäsenvaltion hallintomenot), ja se esitettiin perinteisesti eikä toimintoperusteisen budjetoinnin (ABB) nimikkeistön muodossa, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että vuoden 2004 talousarvio muita pääluokkia varten on laadittu pitäen mielessä, että EU laajenee 1. toukokuuta 2004 kymmeneen uuteen jäsenvaltioon (25 jäsenvaltion hallintomenot), ja se esitettiin perinteisesti eikä toimintoperusteisen budjetoinnin (ABB) nimikkeistön muodossa,

| C. | ottaa huomioon, että neuvoston talousarvioesityksessä jätettiin 128 miljoonan euron marginaali otsakkeen 5 enimmäismäärään varainhoitovuonna 2004, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että neuvoston talousarvioesityksessä jätettiin 128 miljoonan euron marginaali otsakkeen 5 enimmäismäärään varainhoitovuonna 2004,

Yleinen kehys

| 1. | panee merkille, että otsakkeen 5 enimmäismäärässä on varainhoitovuonna 2004 edelleen huomattava marginaali; korostaa, että tämä on ollut mahdollista ei pelkästään rahoitusnäkymien tarkistamisen vuoksi, vaan myös sen vuoksi, että toimielimille annettiin välineet aloittaa laajentumisvalmistelut jo aiempina varainhoitovuosina, vaikka otsakkeen 5 enimmäismäärää ei ollut vielä mukautettu laajentumistarpeisiin ennen viimeisintä tarkistusta; |
| --- | --- |

1.

panee merkille, että otsakkeen 5 enimmäismäärässä on varainhoitovuonna 2004 edelleen huomattava marginaali; korostaa, että tämä on ollut mahdollista ei pelkästään rahoitusnäkymien tarkistamisen vuoksi, vaan myös sen vuoksi, että toimielimille annettiin välineet aloittaa laajentumisvalmistelut jo aiempina varainhoitovuosina, vaikka otsakkeen 5 enimmäismäärää ei ollut vielä mukautettu laajentumistarpeisiin ennen viimeisintä tarkistusta;

| 2. | panee merkille toimielinten pääsihteerien kolmannen kertomuksen otsakkeen 5 kehityksestä ja toimielinten välisestä yhteistyöstä; pitää myönteisinä tuloksia, joiden mukaan rahoitusnäkymien tarkistetusta otsakkeesta 5 voidaan kattaa laajentumiseen liittyvät menot aina varainhoitovuoteen 2006 saakka; katsoo, että kertomus tarjosi hyödyllistä tietoa tärkeimpien kustannustekijöiden, kuten kiinteistöt ja henkilöstö, todennäköisestä kehityksestä, kuten budjettivallan käyttäjä oli pyytänytkin; tähdentää kuitenkin, että vuonna 2007 on odotettavissa kiinteistömenojen huomattava nousu — silloin alkaa laajentumista varten nyt rakenteilla olevien rakennusten rahoitus; pyytää toimittamaan budjettivaliokunnalle viimeistään 15. marraskuuta 2003 tutkimuksen käännöskeskuksesta sekä sen tulevaisuudennäkymistä; |
| --- | --- |

2.

panee merkille toimielinten pääsihteerien kolmannen kertomuksen otsakkeen 5 kehityksestä ja toimielinten välisestä yhteistyöstä; pitää myönteisinä tuloksia, joiden mukaan rahoitusnäkymien tarkistetusta otsakkeesta 5 voidaan kattaa laajentumiseen liittyvät menot aina varainhoitovuoteen 2006 saakka; katsoo, että kertomus tarjosi hyödyllistä tietoa tärkeimpien kustannustekijöiden, kuten kiinteistöt ja henkilöstö, todennäköisestä kehityksestä, kuten budjettivallan käyttäjä oli pyytänytkin; tähdentää kuitenkin, että vuonna 2007 on odotettavissa kiinteistömenojen huomattava nousu — silloin alkaa laajentumista varten nyt rakenteilla olevien rakennusten rahoitus; pyytää toimittamaan budjettivaliokunnalle viimeistään 15. marraskuuta 2003 tutkimuksen käännöskeskuksesta sekä sen tulevaisuudennäkymistä;

| 3. | muistuttaa sitoutuneensa tarjoamaan Euroopan unionin toimielimille asianmukaiset välineet laajentumiseen valmistautumiseksi ja moitteettoman toiminnan varmistamiseksi liittymisen jälkeen; korostaa kuitenkin, että laajentumisella ei voida oikeuttaa muuten huonosti perusteltuja määrärahapyyntöjä; katsoo, että neuvosto on talousarviomenettelyssä 2004 jälleen kerran ylimalkaisesti hylännyt toimielinten pyyntöjä, ja korostaa, että parlamentin on pitänyt tutkia tarkemmin todellisia tarpeita; |
| --- | --- |

3.

muistuttaa sitoutuneensa tarjoamaan Euroopan unionin toimielimille asianmukaiset välineet laajentumiseen valmistautumiseksi ja moitteettoman toiminnan varmistamiseksi liittymisen jälkeen; korostaa kuitenkin, että laajentumisella ei voida oikeuttaa muuten huonosti perusteltuja määrärahapyyntöjä; katsoo, että neuvosto on talousarviomenettelyssä 2004 jälleen kerran ylimalkaisesti hylännyt toimielinten pyyntöjä, ja korostaa, että parlamentin on pitänyt tutkia tarkemmin todellisia tarpeita;

| 4. | kehottaa kaikkien toimielinten pääsihteereitä toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet kaikentyyppisen syrjinnän torjumiseksi EY:n perustamissopimuksen 13 artiklan mukaisesti; vaatii kiinnittämään erityistä huomiota yhtäläisiin mahdollisuuksiin etenkin rekrytoinnin ja ylempiin palkkaluokkiin nimittämisen yhteydessä; kehottaa toimielinten pääsihteereitä raportoimaan edistyksestä näissä asioissa otsakkeen 5 kehitystä koskevassa vuotuisessa kertomuksessa, joka on annettava 1. syyskuuta mennessä; |
| --- | --- |

4.

kehottaa kaikkien toimielinten pääsihteereitä toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet kaikentyyppisen syrjinnän torjumiseksi EY:n perustamissopimuksen 13 artiklan mukaisesti; vaatii kiinnittämään erityistä huomiota yhtäläisiin mahdollisuuksiin etenkin rekrytoinnin ja ylempiin palkkaluokkiin nimittämisen yhteydessä; kehottaa toimielinten pääsihteereitä raportoimaan edistyksestä näissä asioissa otsakkeen 5 kehitystä koskevassa vuotuisessa kertomuksessa, joka on annettava 1. syyskuuta mennessä;

| 5. | on toisaalta pettynyt siihen, että toimielimet eivät ole todellisuudessa käyttäneet hyväkseen mahdollisuutta järkeistää työskentelymetodejaan eivätkä tutkineet, mitä toimia voitaisiin supistaa paremman vastineen saamiseksi rahoille; kannattaa toisaalta neuvoston tavoitetta rajoittaa C- ja B-virkojen kokonaismäärän kasvua hyväksyttävämmälle tasolle, myös omassa henkilöstötaulukossaan; |
| --- | --- |

5.

on toisaalta pettynyt siihen, että toimielimet eivät ole todellisuudessa käyttäneet hyväkseen mahdollisuutta järkeistää työskentelymetodejaan eivätkä tutkineet, mitä toimia voitaisiin supistaa paremman vastineen saamiseksi rahoille; kannattaa toisaalta neuvoston tavoitetta rajoittaa C- ja B-virkojen kokonaismäärän kasvua hyväksyttävämmälle tasolle, myös omassa henkilöstötaulukossaan;

| 6. | panee merkille, että viimeisimpien Eurostatin tilastojen mukaan Euroopan unionin toimielinten virkamiesten palkkojen mukautuksilla on huomattava vaikutus vuoden 2004 talousarvion hallintomenoihin; |
| --- | --- |

6.

panee merkille, että viimeisimpien Eurostatin tilastojen mukaan Euroopan unionin toimielinten virkamiesten palkkojen mukautuksilla on huomattava vaikutus vuoden 2004 talousarvion hallintomenoihin;

| 7. | panee merkille, että kaikkia henkilöstösääntöjen tarkistamisen vaikutuksia ei voida budjetoida menettelyn tässä vaiheessa ja että siksi vuonna 2004 tarvitaan lisätalousarviota (mm. henkilöstötaulukkoihin tehtyjen muutosten vuoksi); kehottaa komissiota tutkimaan parlamentin istuntokalenteria vuodeksi 2004 ennen ehdotustensa tekemistä; |
| --- | --- |

7.

panee merkille, että kaikkia henkilöstösääntöjen tarkistamisen vaikutuksia ei voida budjetoida menettelyn tässä vaiheessa ja että siksi vuonna 2004 tarvitaan lisätalousarviota (mm. henkilöstötaulukkoihin tehtyjen muutosten vuoksi); kehottaa komissiota tutkimaan parlamentin istuntokalenteria vuodeksi 2004 ennen ehdotustensa tekemistä;

| 8. | kehottaa toimielimiä tutkimaan, mitä toimenpiteitä voitaisiin toteuttaa avoimuuden lisäämiseksi ja moitteettoman varainhoidon takaamiseksi mitä tulee toimielinten talousarvion pääluokkiin matkakuluja ja päivärahoja varten osoitettuihin määrärahoihin; pyytää toimielimiä hyväksymään selkeät korvauksien maksamista koskevat säännöt ja toteuttamaan väärinkäytöstapauksissa asianmukaiset toimet; |
| --- | --- |

8.

kehottaa toimielimiä tutkimaan, mitä toimenpiteitä voitaisiin toteuttaa avoimuuden lisäämiseksi ja moitteettoman varainhoidon takaamiseksi mitä tulee toimielinten talousarvion pääluokkiin matkakuluja ja päivärahoja varten osoitettuihin määrärahoihin; pyytää toimielimiä hyväksymään selkeät korvauksien maksamista koskevat säännöt ja toteuttamaan väärinkäytöstapauksissa asianmukaiset toimet;

Pääluokka I — Euroopan parlamentti

| 9. | panee merkille, että laajentumista käsittelevä ohjauskomitea on säännöllisesti päivittänyt monivuotista kertomusta laajentumisvalmisteluista, ja pitää myönteisenä, että tämän myötä parlamentti on voinut rajoittaa uusien virkojen kokonaismäärää sekä muita laajentumiseen liittyviä toimia hyväksyttävämmälle tasolle; korostaa, että monivuotinen kertomus on myös antanut mahdollisuuden järkeistämistoimiin ja resurssien uudelleenjakoon, jotka hyödyttävät veronmaksajia; katsoo kuitenkin, että keventämistä on vieläkin mahdollista jatkaa uuden tekniikan avulla ja jatkamalla rationalisointia; |
| --- | --- |

9.

panee merkille, että laajentumista käsittelevä ohjauskomitea on säännöllisesti päivittänyt monivuotista kertomusta laajentumisvalmisteluista, ja pitää myönteisenä, että tämän myötä parlamentti on voinut rajoittaa uusien virkojen kokonaismäärää sekä muita laajentumiseen liittyviä toimia hyväksyttävämmälle tasolle; korostaa, että monivuotinen kertomus on myös antanut mahdollisuuden järkeistämistoimiin ja resurssien uudelleenjakoon, jotka hyödyttävät veronmaksajia; katsoo kuitenkin, että keventämistä on vieläkin mahdollista jatkaa uuden tekniikan avulla ja jatkamalla rationalisointia;

| 10. | kannattaa ”Pelin tehostaminen” -asiakirjassa esitettyjä toimia, joilla jäsenille halutaan tarjota tehokkaammat palvelut laajentuneessa parlamentissa; korostaa, että parlamentin olennaiseen työhön, kuten lainsäädäntö- tai budjettityö, liittyvien palvelujen parantamiseen ei ehkä kuitenkaan riitä pelkästään uusien rakenteiden kehittäminen; tähdentää, että on myös erittäin tärkeää lisätä yhteisvaikutusta ja parantaa töiden kulkua esimerkiksi uusien aihepiirikohtaisten yksiköiden ja parlamentin dokumentaatiokeskuksen välillä; |
| --- | --- |

10.

kannattaa ”Pelin tehostaminen” -asiakirjassa esitettyjä toimia, joilla jäsenille halutaan tarjota tehokkaammat palvelut laajentuneessa parlamentissa; korostaa, että parlamentin olennaiseen työhön, kuten lainsäädäntö- tai budjettityö, liittyvien palvelujen parantamiseen ei ehkä kuitenkaan riitä pelkästään uusien rakenteiden kehittäminen; tähdentää, että on myös erittäin tärkeää lisätä yhteisvaikutusta ja parantaa töiden kulkua esimerkiksi uusien aihepiirikohtaisten yksiköiden ja parlamentin dokumentaatiokeskuksen välillä;

| 11. | panee merkille ns. kokonaisvaltaisen hallitun monikielisyyden käsitteen kehittämisestä laaditun selvityksen; katsoo, että selvityksessä tehtiin monia rakentavia ehdotuksia, joita puhemiehistön olisi tutkittava lähemmin; on siksi päättänyt vapauttaa alamomentille 1870 (Tulkit ja muu konferenssihenkilöstö) varauksesta 2,5 miljoonaa euroa ja jättää varaukseen 2,5 miljoonaa euroa odotettaessa puhemiehistön hyväksymiä erityisiä toimenpiteitä; |
| --- | --- |

11.

panee merkille ns. kokonaisvaltaisen hallitun monikielisyyden käsitteen kehittämisestä laaditun selvityksen; katsoo, että selvityksessä tehtiin monia rakentavia ehdotuksia, joita puhemiehistön olisi tutkittava lähemmin; on siksi päättänyt vapauttaa alamomentille 1870 (Tulkit ja muu konferenssihenkilöstö) varauksesta 2,5 miljoonaa euroa ja jättää varaukseen 2,5 miljoonaa euroa odotettaessa puhemiehistön hyväksymiä erityisiä toimenpiteitä;

| 12. | pitää myönteisenä pääsihteerien kertomuksessa esiin tuotuja ehdotuksia sanatarkkojen istuntoselostusten kääntämisestä; panee merkille, että sanatarkkojen istuntoselostusten kääntäminen toimielimen ulkopuolella maksaa vuonna 2004 4,8 miljoonaa euroa, ja vuonna 2007 tarkoitukseen on varattava 10,3 miljoonaa euroa; katsoo, että systemaattinen kaikkien täysistuntokeskustelujen kääntäminen kaikille kielille olisi otettava säästöjen kohteeksi turvaten samalla parlamentin jäsenten ja kansalaisten demokraattiset oikeudet, jolloin järjestelmä olisi räätälöity paremmin todellisiin tarpeisiin (esimerkiksi puheenvuorojen kääntäminen pyynnöstä tai tulkattujen puheenvuorojen äänittäminen CD- tai DVD-levylle); |
| --- | --- |

12.

pitää myönteisenä pääsihteerien kertomuksessa esiin tuotuja ehdotuksia sanatarkkojen istuntoselostusten kääntämisestä; panee merkille, että sanatarkkojen istuntoselostusten kääntäminen toimielimen ulkopuolella maksaa vuonna 2004 4,8 miljoonaa euroa, ja vuonna 2007 tarkoitukseen on varattava 10,3 miljoonaa euroa; katsoo, että systemaattinen kaikkien täysistuntokeskustelujen kääntäminen kaikille kielille olisi otettava säästöjen kohteeksi turvaten samalla parlamentin jäsenten ja kansalaisten demokraattiset oikeudet, jolloin järjestelmä olisi räätälöity paremmin todellisiin tarpeisiin (esimerkiksi puheenvuorojen kääntäminen pyynnöstä tai tulkattujen puheenvuorojen äänittäminen CD- tai DVD-levylle);

| 13. | on päättänyt siirtää 46,2 miljoonaa euroa luvusta 102 (Varaus jäsenten asemaa koskevia sääntöjä varten) momentille 209 (Alustava määräraha toimielimen kiinteistöinvestointeihin), koska tässä vaiheessa on selvää, että jäsenten asemaa koskevat säännöt eivät tule voimaan varainhoitovuoden 2004 aikana; |
| --- | --- |

13.

on päättänyt siirtää 46,2 miljoonaa euroa luvusta 102 (Varaus jäsenten asemaa koskevia sääntöjä varten) momentille 209 (Alustava määräraha toimielimen kiinteistöinvestointeihin), koska tässä vaiheessa on selvää, että jäsenten asemaa koskevat säännöt eivät tule voimaan varainhoitovuoden 2004 aikana;

| 14. | panee tyytyväisenä merkille, että Luxemburgin viranomaisten kanssa on päästy sopimukseen Konrad Adenauer -rakennuksen ostosta, jota varten on varattu määräraha vuoden 2004 talousarviossa; pitää myönteisenä edistystä neuvotteluissa Ranskan viranomaisten kanssa Louise Weiss -rakennuksen investointikustannuksista; toistaa tukensa parlamentin tilojen ostolle ja tarvittaessa kannattaa ennakkomaksujen suorittamista, joilla vähennetään kustannuksia keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

14.

panee tyytyväisenä merkille, että Luxemburgin viranomaisten kanssa on päästy sopimukseen Konrad Adenauer -rakennuksen ostosta, jota varten on varattu määräraha vuoden 2004 talousarviossa; pitää myönteisenä edistystä neuvotteluissa Ranskan viranomaisten kanssa Louise Weiss -rakennuksen investointikustannuksista; toistaa tukensa parlamentin tilojen ostolle ja tarvittaessa kannattaa ennakkomaksujen suorittamista, joilla vähennetään kustannuksia keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä;

| 15. | kannattaa lisäksi Eurooppa-talo-järjestelyä ja kehottaa toimivaltaista tahoaan varmistamaan, että tätä sovelletaan myös uusien jäsenvaltioiden tiedotustoimistoissa; on tässä yhteydessä sitä mieltä, että olisi jatkettava tiedotustoimistojen rationalisointitoimien edistämistä, jotta vältettäisiin komission ja parlamentin tiedotustoimistojen tehtävien ja kustannusten päällekkäisyys unioniin liittyvissä valtioissa ja jäsenvaltioissa, ml. sivutoimipisteet; kehottaa toimielimiä ulottamaan yhteisvaikutukseen pyrkivän toiminnan myös päätoimipaikkojensa rakenteisiin (lehdistötilat jne.); |
| --- | --- |

15.

kannattaa lisäksi Eurooppa-talo-järjestelyä ja kehottaa toimivaltaista tahoaan varmistamaan, että tätä sovelletaan myös uusien jäsenvaltioiden tiedotustoimistoissa; on tässä yhteydessä sitä mieltä, että olisi jatkettava tiedotustoimistojen rationalisointitoimien edistämistä, jotta vältettäisiin komission ja parlamentin tiedotustoimistojen tehtävien ja kustannusten päällekkäisyys unioniin liittyvissä valtioissa ja jäsenvaltioissa, ml. sivutoimipisteet; kehottaa toimielimiä ulottamaan yhteisvaikutukseen pyrkivän toiminnan myös päätoimipaikkojensa rakenteisiin (lehdistötilat jne.);

| 16. | pitää myönteisenä, että toimivaltaiset elimet aikovat hyväksyä alamomentin 3701 (Poliittisten ryhmien ja sitoutumattomien jäsenten sihteeristökulut, hallinnosta johtuvat kulut, tiedotus sekä poliittiseen toimintaan liittyvät kulut) ja alamomentin 3710 määrärahojen käyttöä koskevat käytännesäännöt; vaatii, että varmistetaan selkeä ero näiden kahden menotyypin välillä; |
| --- | --- |

16.

pitää myönteisenä, että toimivaltaiset elimet aikovat hyväksyä alamomentin 3701 (Poliittisten ryhmien ja sitoutumattomien jäsenten sihteeristökulut, hallinnosta johtuvat kulut, tiedotus sekä poliittiseen toimintaan liittyvät kulut) ja alamomentin 3710 määrärahojen käyttöä koskevat käytännesäännöt; vaatii, että varmistetaan selkeä ero näiden kahden menotyypin välillä;

| 17. | on päättänyt vapauttaa alamomentille 2100 (Laitteiden ja ohjelmistojen hankinta, huolto ja ylläpito sekä niihin liittyvät työt) varauksesta 2,5 miljoonaa euroa; panee merkille tietotekniikkamenojen arvioituja muutoksia koskevan hallinnon raportin, jossa todettiin, että kokonaisuudessaan vuosien 2004—2007 tietotekniikkamenot pysyvät vakaina ja vuoden 2004 tasolla; on edelleen huolestunut siitä, että parlamentilla on käytössään liian monia erillisiä järjestelmiä, mikä heikentää tuottavuutta, vaikeuttaa työntekoa ja lisää kustannuksia; pitää myönteisenä suunnitelmaa sellaisen uuden järjestelmän kehittämiseksi, jonka avulla parlamentin jäsenet ja virkamiehet pääsevät parlamentin sisäiseen järjestelmään ulkopuolelta; kehottaa hallintoaan tutkimaan Linux-järjestelmän mahdollisia etuja parlamentin tietotekniikkarakenteelle; on päättänyt osoittaa 1,3 miljoonan euron lisämäärärahan kolmannen tietokoneen asentamiseen pyynnöstä jäsenten toimistoihin Brysselissä; |
| --- | --- |

17.

on päättänyt vapauttaa alamomentille 2100 (Laitteiden ja ohjelmistojen hankinta, huolto ja ylläpito sekä niihin liittyvät työt) varauksesta 2,5 miljoonaa euroa; panee merkille tietotekniikkamenojen arvioituja muutoksia koskevan hallinnon raportin, jossa todettiin, että kokonaisuudessaan vuosien 2004—2007 tietotekniikkamenot pysyvät vakaina ja vuoden 2004 tasolla; on edelleen huolestunut siitä, että parlamentilla on käytössään liian monia erillisiä järjestelmiä, mikä heikentää tuottavuutta, vaikeuttaa työntekoa ja lisää kustannuksia; pitää myönteisenä suunnitelmaa sellaisen uuden järjestelmän kehittämiseksi, jonka avulla parlamentin jäsenet ja virkamiehet pääsevät parlamentin sisäiseen järjestelmään ulkopuolelta; kehottaa hallintoaan tutkimaan Linux-järjestelmän mahdollisia etuja parlamentin tietotekniikkarakenteelle; on päättänyt osoittaa 1,3 miljoonan euron lisämäärärahan kolmannen tietokoneen asentamiseen pyynnöstä jäsenten toimistoihin Brysselissä;

| 18. | on päättänyt ottaa käyttöön tarvittavat määrärahat seuraavia henkilöstötaulukkoon liittyviä toimia varten:






  — | 355 viran luominen (20 A7, 199 LA7, 67 B5, 60 C5 ja 9 D3) laajentumistarpeisiin |
| --- | --- | --- |

18.

on päättänyt ottaa käyttöön tarvittavat määrärahat seuraavia henkilöstötaulukkoon liittyviä toimia varten:

—

355 viran luominen (20 A7, 199 LA7, 67 B5, 60 C5 ja 9 D3) laajentumistarpeisiin

| — | 26 viran luominen (3 A2, 1 A7, 13 B5, 1 C5 ja 8 väliaikaista A7:ää) ”Pelin tehostaminen” -asiakirjan mukaisesti |
| --- | --- |

—

26 viran luominen (3 A2, 1 A7, 13 B5, 1 C5 ja 8 väliaikaista A7:ää) ”Pelin tehostaminen” -asiakirjan mukaisesti

| — | 24 viran luominen (3 A3, 9 A7, 3 B5 ja 9 C5) varaukseen uusien valiokuntien sihteeristöjä varten ja 3 A7 -virkaa varaukseen oikeudelliselle yksikölle |
| --- | --- |

—

24 viran luominen (3 A3, 9 A7, 3 B5 ja 9 C5) varaukseen uusien valiokuntien sihteeristöjä varten ja 3 A7 -virkaa varaukseen oikeudelliselle yksikölle

| — | 15 viran luominen (1 väliaikainen A7 työterveyshuoltoon, 1 väliaikainen A7 ja 3 väliaikaista C5:ttä kiinteistösektorille, 2 A7:ää ja 2 B5:ttä sisäiseen tarkastukseen), 5 B5- ja 1 C5-virka pääosasto VIII:a varten sekä 1 A7 -viran vapauttaminen varauksesta |
| --- | --- |

—

15 viran luominen (1 väliaikainen A7 työterveyshuoltoon, 1 väliaikainen A7 ja 3 väliaikaista C5:ttä kiinteistösektorille, 2 A7:ää ja 2 B5:ttä sisäiseen tarkastukseen), 5 B5- ja 1 C5-virka pääosasto VIII:a varten sekä 1 A7 -viran vapauttaminen varauksesta

| — | 297 ylennystä (1 A4 A3:ksi, 21 A5:ttä A4:ksi, 26 A6:tta A5:ksi, 25 A7:ää A6:ksi, 16 B2:ta B1:ksi, 11 B3:a B2:ksi, 34 B5:ttä B4:ksi, 3 C2:ta C1:ksi, 40 C3:a C2:ksi, 55 C5:ttä C4:ksi, 10 D2:ta D1:ksi, 28 LA5:ttä LA4:ksi, 12 LA6:tta LA5:ksi ja 15LA7:ää LA6:ksi) |
| --- | --- |

—

297 ylennystä (1 A4 A3:ksi, 21 A5:ttä A4:ksi, 26 A6:tta A5:ksi, 25 A7:ää A6:ksi, 16 B2:ta B1:ksi, 11 B3:a B2:ksi, 34 B5:ttä B4:ksi, 3 C2:ta C1:ksi, 40 C3:a C2:ksi, 55 C5:ttä C4:ksi, 10 D2:ta D1:ksi, 28 LA5:ttä LA4:ksi, 12 LA6:tta LA5:ksi ja 15LA7:ää LA6:ksi)

| — | 14 henkilökohtaista ylennystä (13 D1:tä C3:ksi ja 1 C1 B3:ksi) |
| --- | --- |

—

14 henkilökohtaista ylennystä (13 D1:tä C3:ksi ja 1 C1 B3:ksi)

| — | 14 ylennystä (14 väliaikaista B3:ää väliaikaisiksi B1:ksi) |
| --- | --- |

—

14 ylennystä (14 väliaikaista B3:ää väliaikaisiksi B1:ksi)

| — | 11 erityistä ylennystä DIT:lle (3 väliaikaista B4:ää B3:ksi ja 8 vakinaista B4:ää B3:ksi) |
| --- | --- |

—

11 erityistä ylennystä DIT:lle (3 väliaikaista B4:ää B3:ksi ja 8 vakinaista B4:ää B3:ksi)

| — | yhden väliaikaisen A5-viran muuntaminen vakinaiseksi A7-viraksi ja yhden vakinaisen LA8-viran muuntaminen A8-viraksi |
| --- | --- |

—

yhden väliaikaisen A5-viran muuntaminen vakinaiseksi A7-viraksi ja yhden vakinaisen LA8-viran muuntaminen A8-viraksi

| — | 50 D1-viran muuntaminen C5:ksi ja 50 C1-viran muuntaminen B5:ksi; |
| --- | --- |

—

50 D1-viran muuntaminen C5:ksi ja 50 C1-viran muuntaminen B5:ksi;

| 19. | vahvistaa varapuhemiesten avustamista koskevan kantansa edellä mainitun 14. toukokuuta 2003 antamansa päätöslauselman 29 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

19.

vahvistaa varapuhemiesten avustamista koskevan kantansa edellä mainitun 14. toukokuuta 2003 antamansa päätöslauselman 29 kohdan mukaisesti;

| 20. | on päättänyt ottaa alamomentille 1111 (Ylimääräiset toimihenkilöt laajentumista varten) 5 miljoonaa euroa, mikä nostaa alamomentin määrärahat kokonaisuudessaan 40 miljoonaan euroon; |
| --- | --- |

20.

on päättänyt ottaa alamomentille 1111 (Ylimääräiset toimihenkilöt laajentumista varten) 5 miljoonaa euroa, mikä nostaa alamomentin määrärahat kokonaisuudessaan 40 miljoonaan euroon;

| 21. | on päättänyt vähentää alamomentille 1301 (Työmatkakulut) otettua määrää 1 miljoonalla eurolla, koska Euroopan parlamentin vaalit kesäkuussa 2004 vähentävät henkilöstön työmatkojen kokonaismäärää huolimatta laajentumisen aiheuttamasta parlamentin henkilöstötaulukon kasvusta; |
| --- | --- |

21.

on päättänyt vähentää alamomentille 1301 (Työmatkakulut) otettua määrää 1 miljoonalla eurolla, koska Euroopan parlamentin vaalit kesäkuussa 2004 vähentävät henkilöstön työmatkojen kokonaismäärää huolimatta laajentumisen aiheuttamasta parlamentin henkilöstötaulukon kasvusta;

| 22. | kehottaa pääsihteeriä ja puhemiehistöä tutkimaan edelleen, mitä toimenpiteitä voitaisiin lakkauttaa tai rationalisoida entisestään; pyytää pääsihteeriä raportoimaan myös, miten etenee parlamentin osallistuminen yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmään EMAS:iin; katsoo lisäksi, että parlamentin elinten olisi kokoonnuttava pääasiassa yhdellä kolmesta työskentelypaikkakunnasta, koska kyseisten toimipaikkojen ulkopuolella pidettävistä kokouksista aiheutuvia kustannuksia on yhä vaikeampi perustella, mm. kasvavien kielipalvelukustannusten vuoksi; |
| --- | --- |

22.

kehottaa pääsihteeriä ja puhemiehistöä tutkimaan edelleen, mitä toimenpiteitä voitaisiin lakkauttaa tai rationalisoida entisestään; pyytää pääsihteeriä raportoimaan myös, miten etenee parlamentin osallistuminen yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmään EMAS:iin; katsoo lisäksi, että parlamentin elinten olisi kokoonnuttava pääasiassa yhdellä kolmesta työskentelypaikkakunnasta, koska kyseisten toimipaikkojen ulkopuolella pidettävistä kokouksista aiheutuvia kustannuksia on yhä vaikeampi perustella, mm. kasvavien kielipalvelukustannusten vuoksi;

| 23. | ei halua luoda uutta budjettikohtaa p.m.-merkinnällä parlamentin entisten jäsenten sairausvakuutusjärjestelmää varten ja odottaa tuloksia kyseisen järjestelmän kustannuksia ja toteutettavuutta koskevasta tutkimuksesta; |
| --- | --- |

23.

ei halua luoda uutta budjettikohtaa p.m.-merkinnällä parlamentin entisten jäsenten sairausvakuutusjärjestelmää varten ja odottaa tuloksia kyseisen järjestelmän kustannuksia ja toteutettavuutta koskevasta tutkimuksesta;

| 24. | katsoo, että parlamentin pääruokalassa tilanne on sekä jäsenten että henkilökunnan kannalta erittäin vaikea, ja tähdentää, että laajentumisen jälkeen se vaikeutuu entisestään; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia harkitsemaan vuorottelujärjestelmän uudelleen käyttöönottoa parlamentin pääruokalassa ottaen etenkin huomioon jäsenten ja parlamentin oman henkilökunnan tarpeet; |
| --- | --- |

24.

katsoo, että parlamentin pääruokalassa tilanne on sekä jäsenten että henkilökunnan kannalta erittäin vaikea, ja tähdentää, että laajentumisen jälkeen se vaikeutuu entisestään; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia harkitsemaan vuorottelujärjestelmän uudelleen käyttöönottoa parlamentin pääruokalassa ottaen etenkin huomioon jäsenten ja parlamentin oman henkilökunnan tarpeet;

| 25. | muistuttaa, että laajentumisen yhteydessä lakkautetaan kymmenen parlamentaarista sekavaliokuntaa; kehottaa toimivaltaista tahoa arvioimaan tarkkaan parlamentaaristen valtuuskuntien edellytyksiä ennen uusien valtuuskuntien perustamista; tähdentää, että yksi tapa antaa jäsenille mahdollisuus osallistua valtuuskuntien toimintaan on lisätä jäsenten määrää valtuuskunnissa; |
| --- | --- |

25.

muistuttaa, että laajentumisen yhteydessä lakkautetaan kymmenen parlamentaarista sekavaliokuntaa; kehottaa toimivaltaista tahoa arvioimaan tarkkaan parlamentaaristen valtuuskuntien edellytyksiä ennen uusien valtuuskuntien perustamista; tähdentää, että yksi tapa antaa jäsenille mahdollisuus osallistua valtuuskuntien toimintaan on lisätä jäsenten määrää valtuuskunnissa;

| 26. | kehottaa pääsihteeriä varmistamaan, että ammatillisessa koulutuksessa tarjotaan sukupuolten tasa-arvomoduuleja; toistaa tukensa parlamentin tasa-arvopolitiikan toteuttamiselle, etenkin rekrytoinnin yhteydessä ja ylempiin virkoihin tapahtuvien nimitysten yhteydessä; |
| --- | --- |

26.

kehottaa pääsihteeriä varmistamaan, että ammatillisessa koulutuksessa tarjotaan sukupuolten tasa-arvomoduuleja; toistaa tukensa parlamentin tasa-arvopolitiikan toteuttamiselle, etenkin rekrytoinnin yhteydessä ja ylempiin virkoihin tapahtuvien nimitysten yhteydessä;

| 27. | toistaa tilojensa ja niiden ympäristön turvallisuutta koskevan huolestuneisuutensa; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia parantamaan entisestään nykyisiä turvajärjestelyjä mm. uuden teknologian ja ammattitaidon avulla; kehottaa pääsihteeriä tutkimaan, miten autotalleihin pääsyyn liittyviä turvajärjestelyjä olisi parannettava esimerkiksi läpivalaisulaitteiston avulla; katsoo, että on tehokkaampaa keskittää tarkastukset vierailijoihin ja ulkopuoliseen henkilöstöön ja helpottaa oman henkilökunnan sisäänpääsyä; on siis sitä mieltä, että erityisesti olisi helpotettava henkilöstön nopeaa sisäänpääsyä; |
| --- | --- |

27.

toistaa tilojensa ja niiden ympäristön turvallisuutta koskevan huolestuneisuutensa; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia parantamaan entisestään nykyisiä turvajärjestelyjä mm. uuden teknologian ja ammattitaidon avulla; kehottaa pääsihteeriä tutkimaan, miten autotalleihin pääsyyn liittyviä turvajärjestelyjä olisi parannettava esimerkiksi läpivalaisulaitteiston avulla; katsoo, että on tehokkaampaa keskittää tarkastukset vierailijoihin ja ulkopuoliseen henkilöstöön ja helpottaa oman henkilökunnan sisäänpääsyä; on siis sitä mieltä, että erityisesti olisi helpotettava henkilöstön nopeaa sisäänpääsyä;

| 28. | on päättänyt lisätä alamomentin 2831 (Täysistuntojen ja kokousten lähettäminen Internetin välityksellä) määrärahoja 1 miljoonalla eurolla; on valmis pyydettäessä harkitsemaan tarkoitukseen lisämäärärahoja vuoden 2004 aikana, jos siihen ilmenee tarvetta; muistuttaa pitävänsä tärkeänä parlamentin www-sivujen modernisointia ja sitä, että parlamentin yksiköillä on käytössään Internet-julkaisussa tarvittava osaaminen; kehottaa hallintoa tutkimaan myös mahdollisuuksia päästä parlamentin sisäiseen tietokonejärjestelmään ulkopuolelta ja langattoman tekniikan asentamista parlamentin tiloihin; |
| --- | --- |

28.

on päättänyt lisätä alamomentin 2831 (Täysistuntojen ja kokousten lähettäminen Internetin välityksellä) määrärahoja 1 miljoonalla eurolla; on valmis pyydettäessä harkitsemaan tarkoitukseen lisämäärärahoja vuoden 2004 aikana, jos siihen ilmenee tarvetta; muistuttaa pitävänsä tärkeänä parlamentin www-sivujen modernisointia ja sitä, että parlamentin yksiköillä on käytössään Internet-julkaisussa tarvittava osaaminen; kehottaa hallintoa tutkimaan myös mahdollisuuksia päästä parlamentin sisäiseen tietokonejärjestelmään ulkopuolelta ja langattoman tekniikan asentamista parlamentin tiloihin;

| 29. | kehottaa pääsihteeriä tutkimaan komission kanssa yhteistyössä mahdollisuutta yhdenmukaistaa kansallisiin asiantuntijoihin sovellettavia ehtoja ja tarvittaessa tekemään puhemiehistölle asiaa koskevia ehdotuksia; |
| --- | --- |

29.

kehottaa pääsihteeriä tutkimaan komission kanssa yhteistyössä mahdollisuutta yhdenmukaistaa kansallisiin asiantuntijoihin sovellettavia ehtoja ja tarvittaessa tekemään puhemiehistölle asiaa koskevia ehdotuksia;

Pääluokka II — Neuvosto

| 30. | pitää myönteisenä sitä, että EU:n erityisedustajia koskevat menot siirrettiin neuvoston talousarviosta komission talousarvioon (toimintalohko 19), kuten parlamentti on jatkuvasti pyytänyt, mikä johtaa pääluokassa II 3,1 miljoonan euron säästöihin; |
| --- | --- |

30.

pitää myönteisenä sitä, että EU:n erityisedustajia koskevat menot siirrettiin neuvoston talousarviosta komission talousarvioon (toimintalohko 19), kuten parlamentti on jatkuvasti pyytänyt, mikä johtaa pääluokassa II 3,1 miljoonan euron säästöihin;

| 31. | korostaa, että neuvosto sisällyttää edelleen talousarvioonsa operatiivisia toimia ja niitä vastaavat menot, esimerkiksi 2,12 miljoonaa euroa Fado-hankkeeseen ja 11 miljoonaa euroa Cortesy- ja ESDP-verkon korvaamiseen; panee huolestuneena merkille, että vuoden 2005 talousarviossa ESDP-verkkoon liittyvät menot saattavat nousta 25 miljoonalla eurolla; |
| --- | --- |

31.

korostaa, että neuvosto sisällyttää edelleen talousarvioonsa operatiivisia toimia ja niitä vastaavat menot, esimerkiksi 2,12 miljoonaa euroa Fado-hankkeeseen ja 11 miljoonaa euroa Cortesy- ja ESDP-verkon korvaamiseen; panee huolestuneena merkille, että vuoden 2005 talousarviossa ESDP-verkkoon liittyvät menot saattavat nousta 25 miljoonalla eurolla;

| 32. | kehottaa neuvostoa tutkimaan uudelleen Geneven ja New Yorkin edustustojen ylläpitämisestä saatavaa hyötyä ja lisäarvoa, etenkin ottaen huomioon viroista ja toimistotiloista aiheutuvat kustannukset; muistuttaa, että neuvosto ja parlamentti voivat myös käyttää komission lähetystöjen tiloja; |
| --- | --- |

32.

kehottaa neuvostoa tutkimaan uudelleen Geneven ja New Yorkin edustustojen ylläpitämisestä saatavaa hyötyä ja lisäarvoa, etenkin ottaen huomioon viroista ja toimistotiloista aiheutuvat kustannukset; muistuttaa, että neuvosto ja parlamentti voivat myös käyttää komission lähetystöjen tiloja;

| 33. | panee merkille, että neuvosto ei ole esittänyt vuoden 2004 talousarvion yhteydessä menojen aikaistamista; |
| --- | --- |

33.

panee merkille, että neuvosto ei ole esittänyt vuoden 2004 talousarvion yhteydessä menojen aikaistamista;

| 34. | on päättänyt neuvoston ja parlamentin tekemän herrasmiessopimuksen perusteella olla tarkistamatta talousarvioesityksen pääluokassa II olevia hallintomenoja; |
| --- | --- |

34.

on päättänyt neuvoston ja parlamentin tekemän herrasmiessopimuksen perusteella olla tarkistamatta talousarvioesityksen pääluokassa II olevia hallintomenoja;

Pääluokka IV — Tuomioistuin

| 35. | on päättänyt ottaa käyttöön määrärahat seuraavia henkilöstötaulukkoon liittyviä toimia varten:
  16 ylennystä tuomioistuimen hyväksymän ylennysjärjestelmän mukaisessa aikataulussa (10 LA5:ttä LA4:ksi, 1 LA7 LA6:ksi ja 5 C2:ta C1:ksi); |
| --- | --- |

35.

on päättänyt ottaa käyttöön määrärahat seuraavia henkilöstötaulukkoon liittyviä toimia varten:

16 ylennystä tuomioistuimen hyväksymän ylennysjärjestelmän mukaisessa aikataulussa (10 LA5:ttä LA4:ksi, 1 LA7 LA6:ksi ja 5 C2:ta C1:ksi);

| 36. | on päättänyt talousarvion kurinalaisuuden periaatteen noudattamiseksi ja antaen samalla toimielimelle mahdollisuuden vastata laajentumistarpeisiin vähentää muita pyyntöjä seuraavasti:






  — | 1 A2-viran poistaminen käännöspalveluista |
| --- | --- | --- |

36.

on päättänyt talousarvion kurinalaisuuden periaatteen noudattamiseksi ja antaen samalla toimielimelle mahdollisuuden vastata laajentumistarpeisiin vähentää muita pyyntöjä seuraavasti:

—

1 A2-viran poistaminen käännöspalveluista

| — | 1 A2-viran ja 1 LA3-viran poistaminen tulkkausosastolta |
| --- | --- |

—

1 A2-viran ja 1 LA3-viran poistaminen tulkkausosastolta

| — | 238 LA6-viran muuntaminen LA7:ksi |
| --- | --- |

—

238 LA6-viran muuntaminen LA7:ksi

| — | 16 viran siirtäminen alempaan palkkaluokkaan (3 LA6:tta LA7:ksi, 3 B4:ää B5:ksi ja 10 C4:ää C5:ksi); |
| --- | --- |

—

16 viran siirtäminen alempaan palkkaluokkaan (3 LA6:tta LA7:ksi, 3 B4:ää B5:ksi ja 10 C4:ää C5:ksi);

| 37. | on päättänyt lisätä määrärahoja ylimääräisten toimihenkilöiden palkkausta varten 150 000 eurolla; |
| --- | --- |

37.

on päättänyt lisätä määrärahoja ylimääräisten toimihenkilöiden palkkausta varten 150 000 eurolla;

| 38. | on päättänyt hyväksyä tuomioistuimen tiloja koskevan menojen ennakoinnin 12,6 miljoonan euron arvosta; |
| --- | --- |

38.

on päättänyt hyväksyä tuomioistuimen tiloja koskevan menojen ennakoinnin 12,6 miljoonan euron arvosta;

Pääluokka V — Tilintarkastustuomioistuin

| 39. | panee merkille, että tilintarkastustuomioistuimen pyynnöt olivat maltillisia verrattuna toisiin toimielimiin; |
| --- | --- |

39.

panee merkille, että tilintarkastustuomioistuimen pyynnöt olivat maltillisia verrattuna toisiin toimielimiin;

| 40. | on päättänyt hyväksyä seuraavat neuvoston hylkäämät pyynnöt:






  — | 23 ylennystä (1 LA5 LA4:ksi, 1 LA6 LA5:ksi, 1 LA7 LA6:ksi, 2 B2:ta B1:ksi, 1 B3 B2:ksi, 1 B5 B4:ksi, 2 C2:ta C1:ksi, 4 C3:a C2:ksi, 4 C4:ää C3:ksi, 4 C5:ttä C4:ksi ja 2 D2:ta D1:ksi) |
| --- | --- | --- |

40.

on päättänyt hyväksyä seuraavat neuvoston hylkäämät pyynnöt:

—

23 ylennystä (1 LA5 LA4:ksi, 1 LA6 LA5:ksi, 1 LA7 LA6:ksi, 2 B2:ta B1:ksi, 1 B3 B2:ksi, 1 B5 B4:ksi, 2 C2:ta C1:ksi, 4 C3:a C2:ksi, 4 C4:ää C3:ksi, 4 C5:ttä C4:ksi ja 2 D2:ta D1:ksi)

| — | 8 henkilökohtaista ylennystä: 2 A4:ää A3:ksi, 2 väliaikaista A4:ää A3:ksi, 1 C1 B3:ksi ja 3 D1:tä C3:ksi |
| --- | --- |

—

8 henkilökohtaista ylennystä: 2 A4:ää A3:ksi, 2 väliaikaista A4:ää A3:ksi, 1 C1 B3:ksi ja 3 D1:tä C3:ksi

| — | 1 B5-viran luominen markkinayksikköön ja 7 C5-viran luominen laajentumistarpeisiin; |
| --- | --- |

—

1 B5-viran luominen markkinayksikköön ja 7 C5-viran luominen laajentumistarpeisiin;

| 41. | on päättänyt lisätä määrärahoja ylimääräisten toimihenkilöiden palkkaukseen sen sijaan, että tilintarkastustuomioistuimen jäsenten autonkuljettajia varten luotaisiin henkilöstötaulukkoon lisävirkoja; |
| --- | --- |

41.

on päättänyt lisätä määrärahoja ylimääräisten toimihenkilöiden palkkaukseen sen sijaan, että tilintarkastustuomioistuimen jäsenten autonkuljettajia varten luotaisiin henkilöstötaulukkoon lisävirkoja;

Pääluokka VI — Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

| 42. | katsoo, että Euroopan talous- ja sosiaalikomitean olisi järjestettävä toimintansa uudelleen vähentääkseen laajentumisesta aiheutuvia paineita ja taatakseen talousarviomäärärahojen mahdollisimman moitteettoman käytön etenkin kielipalveluista vastaavilla osastoilla ja ulkopuoliseen asiantuntija-apuun turvauduttaessa; |
| --- | --- |

42.

katsoo, että Euroopan talous- ja sosiaalikomitean olisi järjestettävä toimintansa uudelleen vähentääkseen laajentumisesta aiheutuvia paineita ja taatakseen talousarviomäärärahojen mahdollisimman moitteettoman käytön etenkin kielipalveluista vastaavilla osastoilla ja ulkopuoliseen asiantuntija-apuun turvauduttaessa;

| 43. | on päättänyt Euroopan talous- ja sosiaalikomitean henkilöstötaulukkoa koskevista seuraavista toimista:






  — | 20 ylennystä (1 A5 A4:ksi, 1 A7 A6:ksi, 3 LA6:tta LA5:ksi, 4 LA7:ää LA6:ksi, 1 B2 B1:ksi, 1 B3 B2:ksi, 1 B5T B4T:ksi, 4 C2:ta C1:ksi, 4 C3:a C2:ksi) |
| --- | --- | --- |

43.

on päättänyt Euroopan talous- ja sosiaalikomitean henkilöstötaulukkoa koskevista seuraavista toimista:

—

20 ylennystä (1 A5 A4:ksi, 1 A7 A6:ksi, 3 LA6:tta LA5:ksi, 4 LA7:ää LA6:ksi, 1 B2 B1:ksi, 1 B3 B2:ksi, 1 B5T B4T:ksi, 4 C2:ta C1:ksi, 4 C3:a C2:ksi)

| — | poistetaan 5 väliaikaista LA7-virkaa tulkkauspalvelusta |
| --- | --- |

—

poistetaan 5 väliaikaista LA7-virkaa tulkkauspalvelusta

| — | poistetaan 8 LA7-virkaa käännöspalvelusta |
| --- | --- |

—

poistetaan 8 LA7-virkaa käännöspalvelusta

| — | poistetaan 1 väliaikainen A7-virka ja 1 väliaikainen C5-virka puheenjohtajan kabinetista ja 1 A7-virka viestintäosastolta |
| --- | --- |

—

poistetaan 1 väliaikainen A7-virka ja 1 väliaikainen C5-virka puheenjohtajan kabinetista ja 1 A7-virka viestintäosastolta

| — | muunnetaan 18 LA5-virkaa LA7:ksi; |
| --- | --- |

—

muunnetaan 18 LA5-virkaa LA7:ksi;

| 44. | kehottaa Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa toteuttamaan tarvittavat toimet taatakseen, että alamomentille 1004 (Matka- ja oleskelukulut kokouksiin osallistuttaessa ja oheiskulut) otetut määrärahat käytetään avoimesti ja moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti; |
| --- | --- |

44.

kehottaa Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa toteuttamaan tarvittavat toimet taatakseen, että alamomentille 1004 (Matka- ja oleskelukulut kokouksiin osallistuttaessa ja oheiskulut) otetut määrärahat käytetään avoimesti ja moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti;

| 45. | on päättänyt vähentää kiinteistösektorin määrärahoja varainhoitovuonna 2004 ottaen huomioon vuoden 2003 talousarviosta tehdyllä siirrolla (talous- ja sosiaalikomitean siirto nro 6) hyväksytystä samansuuruisesta maksujen ennakoinnista aiheutuvat vaikutukset (momentti 204: - 805 000 euroa; alamomentti 2210: - 267 800 euroa; momentti 211: - 297 000 euroa); |
| --- | --- |

45.

on päättänyt vähentää kiinteistösektorin määrärahoja varainhoitovuonna 2004 ottaen huomioon vuoden 2003 talousarviosta tehdyllä siirrolla (talous- ja sosiaalikomitean siirto nro 6) hyväksytystä samansuuruisesta maksujen ennakoinnista aiheutuvat vaikutukset (momentti 204: - 805 000 euroa; alamomentti 2210: - 267 800 euroa; momentti 211: - 297 000 euroa);

Pääluokka VII — Alueiden komitea

| 46. | katsoo, että alueiden komitean olisi parannettava talousarvioon otettujen määrärahojen käyttöä vastatakseen laajentumisen tarpeisiin; |
| --- | --- |

46.

katsoo, että alueiden komitean olisi parannettava talousarvioon otettujen määrärahojen käyttöä vastatakseen laajentumisen tarpeisiin;

| 47. | on päättänyt hyväksyä neuvoston hylkäämät ylennykset, kuten muidenkin toimielinten kohdalla (yhteensä 11: 1 A5 A4:ksi, 1 B2 B1:ksi, 2 C2:ta C1:ksi, 1 C4 C3:ksi, 2 LA5:ttä LA4:ksi, 2 LA7:ää LA6:ksi, 1 väliaikainen A7 A6:ksi ja 1 väliaikainen A6 A5:ksi); |
| --- | --- |

47.

on päättänyt hyväksyä neuvoston hylkäämät ylennykset, kuten muidenkin toimielinten kohdalla (yhteensä 11: 1 A5 A4:ksi, 1 B2 B1:ksi, 2 C2:ta C1:ksi, 1 C4 C3:ksi, 2 LA5:ttä LA4:ksi, 2 LA7:ää LA6:ksi, 1 väliaikainen A7 A6:ksi ja 1 väliaikainen A6 A5:ksi);

| 48. | on päättänyt vähentää joitakin alueiden komitean pyyntöjä:






  — | poistetaan 5 väliaikaista LA7-virkaa käännöspalvelusta |
| --- | --- | --- |

48.

on päättänyt vähentää joitakin alueiden komitean pyyntöjä:

—

poistetaan 5 väliaikaista LA7-virkaa käännöspalvelusta

| — | poistetaan 1 A2-virka |
| --- | --- |

—

poistetaan 1 A2-virka

| — | muunnetaan 25 LA5-virkaa LA7:ksi; |
| --- | --- |

—

muunnetaan 25 LA5-virkaa LA7:ksi;

| 49. | on päättänyt vähentää kiinteistösektorin määrärahoja varainhoitovuonna 2004 ottaen huomioon vuoden 2003 talousarviosta tehdyllä siirrolla (alueiden komitean siirto nro 6) hyväksytystä samansuuruisesta maksujen ennakoinnista aiheutuvat vaikutukset (momentti 204: - 279 130 euroa; momentti 211: - 204 000 euroa; alamomentti 2210: - 139 515 euroa); |
| --- | --- |

49.

on päättänyt vähentää kiinteistösektorin määrärahoja varainhoitovuonna 2004 ottaen huomioon vuoden 2003 talousarviosta tehdyllä siirrolla (alueiden komitean siirto nro 6) hyväksytystä samansuuruisesta maksujen ennakoinnista aiheutuvat vaikutukset (momentti 204: - 279 130 euroa; momentti 211: - 204 000 euroa; alamomentti 2210: - 139 515 euroa);

| 50. | ilmaisee huolensa siitä, että se ei ole voinut myöntää alueiden komitealle vastuuvapautta vuoden 2001 tileistä; kehottaa alueiden komiteaa toteuttamaan tarvittavat toimet taatakseen avoimuuden ja moitteettoman varainhoidon; |
| --- | --- |

50.

ilmaisee huolensa siitä, että se ei ole voinut myöntää alueiden komitealle vastuuvapautta vuoden 2001 tileistä; kehottaa alueiden komiteaa toteuttamaan tarvittavat toimet taatakseen avoimuuden ja moitteettoman varainhoidon;

Pääluokka VIII (A) — Oikeusasiamies ja Pääluokka VIII (B) — Euroopan tietosuojavaltuutettu

| 51. | on päättänyt palauttaa osan neuvoston momenttiin A-270 (Julkaisu- ja tiedotusmenot) ja alamomenttiin A-1875 (Kääntämisestä ja tulkkauksesta aiheutuvat kulut) tekemistä leikkauksista; on lisäksi päättänyt antaa määrärahan yhden C5-viran perustamiseen; |
| --- | --- |

51.

on päättänyt palauttaa osan neuvoston momenttiin A-270 (Julkaisu- ja tiedotusmenot) ja alamomenttiin A-1875 (Kääntämisestä ja tulkkauksesta aiheutuvat kulut) tekemistä leikkauksista; on lisäksi päättänyt antaa määrärahan yhden C5-viran perustamiseen;

| 52. | hyväksyy neuvoston talousarvioesityksen pääluokkaa VIII (B) varten; |
| --- | --- |

52.

hyväksyy neuvoston talousarvioesityksen pääluokkaa VIII (B) varten;

*

- *

| 53. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman sekä yleiseen talousarvioesitykseen tehdyt tarkistukset neuvostolle, komissiolle sekä muille asianomaisille toimielimille ja elimille. |
| --- | --- |

53.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman sekä yleiseen talousarvioesitykseen tehdyt tarkistukset neuvostolle, komissiolle sekä muille asianomaisille toimielimille ja elimille.

---

(1)  EYVL L 293, 12.11.1994, s. 9.

(2)  EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1.

(3)  EYVL L 248, 16.9.2002.

(4)  P5_TA(2003)0080.

(5)  P5_TA(2003)0210.

P5_TA(2003)0451

Rikoksen uhreille maksettavat korvaukset *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi rikoksen uhreille maksettavista korvauksista (KOM(2002) 562 — C5-0517/2002 — 2002/0247(CNS))

(Kuulemismenettely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2002) 562) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2002) 562) (1),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 308 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C5-0517/2002), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 308 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C5-0517/2002),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien ja -oikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A5-0330/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien ja -oikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A5-0330/2003),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| 3. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

3.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 4. | vaatii aloittamaan 4. maaliskuuta 1975 annetun yhteisen julistuksen mukaisen neuvottelumenettelyn, jos neuvosto aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

4.

vaatii aloittamaan 4. maaliskuuta 1975 annetun yhteisen julistuksen mukaisen neuvottelumenettelyn, jos neuvosto aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 5. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen; |
| --- | --- |

5.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

| 6. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

6.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

| KOMISSION TEKSTI | PARLAMENTIN TARKISTUKSET |
| --- | --- |
| Tarkistus 1 |
| Johdanto-osan 1 kappale |
| (1) Euroopan unioni on asettanut tavoitteekseen pitää yllä ja kehittää unionia vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvana alueena, jossa taataan henkilöiden vapaa liikkuvuus.
  Tämän tavoitteen toteuttamiseksi on toteutettava myös toimenpiteitä rikoksen uhrien suojaamiseksi
  . | (1) Euroopan unioni on asettanut tavoitteekseen pitää yllä ja kehittää unionia vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvana alueena, jossa taataan henkilöiden vapaa liikkuvuus.
  Jotta tämä alue vähitellen toteutuisi, jäsenvaltioiden olisi laadittava vähimmäissäännöt, joissa määrätään rikoksen uhreille tarkoitetusta korvausjärjestelmästä
  . |
| Tarkistus 2 |
| Johdanto-osan 2 kappale |
| (2) Neuvoston ja komission
  vuonna 1998 laatimassa Wienin
  toimintasuunnitelmassa kehotettiin käsittelemään rikoksen uhrien tukemiseen liittyviä kysymyksiä laatimalla vertaileva selvitys korvausjärjestelmistä ja arvioimalla mahdollisuuksia toteuttaa toimenpiteitä EU:n piirissä. | (2)
  Oikeus- ja sisäasioiden neuvoston 3 päivänä joulukuuta 1998 (3) hyväksymässä
  neuvoston ja komission toimintasuunnitelmassa
  parhaista tavoista panna täytäntöön Amsterdamin sopimuksen määräykset vapauteen ja turvallisuuteen perustuvan alueen toteuttamisesta ja etenkin sen 19 kohdassa ja 51 kohdan c alakohdassa
  kehotettiin käsittelemään rikoksen uhrien
  avustamiseen ja
  tukemiseen liittyviä kysymyksiä laatimalla vertaileva selvitys korvausjärjestelmistä ja arvioimalla mahdollisuuksia toteuttaa toimenpiteitä EU:n piirissä. |
| Tarkistus 3 |
| Johdanto-osan 3 kappale |
| (3) Komissio esitti
  vuonna
  1999 tiedonannon ”Rikoksen uhrit Euroopan unionissa — normit ja toiminta”. | (3) Komissio esitti
  Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja sosiaalikomitealle


  14 päivänä heinäkuuta
  1999 tiedonannon ”Rikoksen uhrit Euroopan unionissa — normit ja toiminta”.
  Euroopan parlamentti hyväksyi 15 päivänä kesäkuuta 2000 (4) komission tiedonantoa koskevan päätöslauselman. |
| Tarkistus 4 |
| Johdanto-osan 4 kappale |
| (4) Tampereella 15 ja 16 päivänä lokakuuta 1999
  kokoontunut Eurooppa-neuvosto otti huomioon komission tiedonannon ja kehotti laatimaan
  vähimmäisvaatimukset rikoksen uhrien suojaamisesta, erityisesti heidän mahdollisuuksistaan saada oikeussuojaa ja oikeudestaan saada vahingonkorvauksia,
  oikeudenkäyntikulut mukaan luettuina
  . Lisäksi päätelmissä kehotettiin laatimaan kansallisia ohjelmia, joilla rahoitettaisiin sekä julkisyhteisöjen että hallituksista riippumattoman sektorin toimia rikoksen uhrien avustamiseksi ja suojelemiseksi. | (4) Tampereella 15 ja 16 päivänä lokakuuta 1999
  kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä ja etenkin niiden 32 kohdassa todetaan, että olisi laadittava
  vähimmäisvaatimukset rikoksen uhrien suojaamisesta, erityisesti heidän mahdollisuuksistaan saada oikeussuojaa ja oikeudestaan saada vahingonkorvauksia,
  myös oikeudenkäyntikulujen osalta
  . Lisäksi päätelmissä kehotettiin laatimaan kansallisia ohjelmia, joilla rahoitettaisiin sekä julkisyhteisöjen että hallituksista riippumattoman sektorin toimia rikoksen uhrien avustamiseksi ja suojelemiseksi. |
| Tarkistus 5 |
| Johdanto-osan 5 kappale |
| (5) Neuvosto hyväksyi 15 päivänä maaliskuuta 2001 puitepäätöksen 2001/220/YOS uhrin asemasta rikosoikeudenkäyntimenettelyissä.
  Päätös perustuu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastoon, ja sen perusteella rikoksen uhrit voivat
  rikosoikeudenkäynnin yhteydessä
  vaatia rikoksentekijältä
  korvauksia.
  Rikoksen
  uhreille kuuluvia korvauksia käsitellään vain kyseisessä säännöksessä. | (5) Neuvosto hyväksyi 15 päivänä maaliskuuta 2001 puitepäätöksen 2001/220/YOS uhrin asemasta rikosoikeudenkäyntimenettelyissä.
  Puitepäätöksen 9 artiklassa kehotetaan jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, että rikoksen uhrilla on oikeus saada
  rikosoikeudenkäynnin yhteydessä
  päätös rikoksentekijän velvoittamisesta maksamaan
  korvauksia.
  Euroopan unionin tasolla rikoksen
  uhreille kuuluvia korvauksia käsitellään vain kyseisessä säännöksessä. |
| Tarkistus 6 |
| Johdanto-osan 6 kappale |
| (6) Komissio hyväksyi 28 päivänä syyskuuta 2001 vihreän kirjan rikoksen uhreille maksettavista korvauksista. Vihreässä kirjassa käynnistettiin keskustelu siitä, mitä tavoitteita tällä alalla voitaisiin toteuttaa yhteisön aloitteen avulla, niin että Tampereella kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä asetettu tavoite rikoksen uhreille maksettavista korvauksista voitaisiin toteuttaa. | (6) Komissio hyväksyi 28 päivänä syyskuuta 2001 vihreän kirjan rikoksen uhreille maksettavista korvauksista. Vihreässä kirjassa käynnistettiin keskustelu siitä, mitä tavoitteita tällä alalla voitaisiin toteuttaa yhteisön aloitteen avulla, niin että Tampereella kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä
  ja etenkin niiden 32 kohdassa
  asetettu tavoite rikoksen uhreille maksettavista korvauksista voitaisiin toteuttaa. |
| Tarkistus 7 |
| Johdanto-osan 7 kappale |
| (7) Vihreään kirjaan saaduissa vastauksissa, muun muassa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa ja talous- ja sosiaalikomitean lausunnossa, vaadittiin rikoksen uhreille Euroopan unionin alueella maksettaviin korvauksiin sovellettavien vähimmäisvaatimusten laatimista ja tällaisten korvausten saatavuuden helpottamista rajatylittävissä tapauksissa. | (7) Vihreään kirjaan saaduissa vastauksissa, muun muassa Euroopan parlamentin
  24 päivänä syyskuuta 2002 antamassa
  päätöslauselmassa ja talous- ja sosiaalikomitean lausunnossa, vaadittiin rikoksen uhreille Euroopan unionin alueella maksettaviin korvauksiin sovellettavien vähimmäisvaatimusten laatimista ja tällaisten korvausten saatavuuden helpottamista rajatylittävissä tapauksissa. |
| Tarkistus 8 |
| Johdanto-osan 8 kappale |
| (8) Tämän direktiivin tarkoituksena on säätää
  rikoksen uhreille
  Euroopan unionin
  alueella maksettaviin korvauksiin sovellettavat
  vähimmäisvaatimukset sekä helpottaa tällaisten korvausten saatavuutta rajatylittävissä tilanteissa. Näiden tavoitteiden
  toteuttaminen vastaa
  Tampereella kokoontuneen Eurooppa-neuvoston
  vaatimuksia
  sekä vihreässä kirjassa ja siihen saaduissa kommenteissa
  esitettyjä ajatuksia
  . | (8) Tämän direktiivin tarkoituksena on
  toisaalta
  säätää Euroopan unionin
  tasolla
  vähimmäisvaatimukset
  sen takaamiseksi, että se jäsenvaltio, jonka alueella rikos on tehty, on velvollinen korvaamaan sen rikoksen uhrille
  , sekä
  toisaalta
  helpottaa tällaisten korvausten saatavuutta rajatylittävissä tilanteissa
  eli tapauksissa, joissa rikos on tehty muussa jäsenvaltiossa kuin uhrin asuinvaltiossa.
  Näiden tavoitteiden
  toteuttamisella vastataan
  Tampereella kokoontuneen Eurooppaneuvoston
  vahvistamiin suuntaviivoihin
  sekä vihreässä kirjassa ja siihen saaduissa kommenteissa
  esitettyihin ajatuksiin
  . |
| Tarkistus 9 |
| Johdanto-osan 8 a kappale (uusi) |
| | (8 a) Jäsenvaltioiden olisi lähennettävä lainsäädäntöjään ja määräyksiään ottamalla käyttöön vähimmäisvaatimukset, jotta rikosten uhreille tarjottavan suojan riittävän tason tavoite saavutetaan riippumatta siitä, missä jäsenvaltiossa uhrit ovat. Näiden säännösten hyväksyminen ei kuitenkaan saisi estää jäsenvaltioita ottamasta käyttöön tai soveltamasta jo voimassa olevia rikoksen uhreille suotuisampia säännöksiä, eikä mikään jäsenvaltio saa näiden säännösten nojalla heikentää jo olemassa olevaa suojan tasoa. |
| Tarkistus 10 |
| Johdanto-osan 8 b kappale (uusi) |
| | (8 b) Uhrien tarpeet olisi otettava huomioon ja ne olisi täytettävä kokonaisvaltaisesti, jotta vältetään osittaiset tai epäjohdonmukaiset ratkaisut, jotka voivat aiheuttaa uhrin vahinkojen kertautumisen (secondary victimisation). |
| Tarkistus 11 |
| Johdanto-osan 10 kappale |
| (10) Koska tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat välttämättömiä, jotta yhteisön tavoitteet voidaan saavuttaa, eikä perustamissopimuksessa
  määrätä erityisestä toimivallasta
  tällaisen säädöksen laatimiseksi, olisi
  sovellettava
  perustamissopimuksen
  308 artiklaa
  . | (10) Koska tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat välttämättömiä, jotta yhteisön tavoitteet voidaan saavuttaa, eikä perustamissopimuksessa
  ole erityisiä määräyksiä yhteisön toimielinten toimivallasta
  tällaisen säädöksen laatimiseksi, olisi
  oikeusperustaksi valittava
  perustamissopimuksen
  308 artikla
  . |
| Tarkistus 12 |
| Johdanto-osan 11 kappale |
| (11)
  On yleisesti tunnettu seikka, että
  rikoksen uhri
  ei useinkaan voi saada
  korvausta rikoksentekijältä, koska rikoksentekijä ei varojen puutteen vuoksi välttämättä pysty noudattamaan vahingonkorvausten maksamista koskevaa tuomiota tai koska häntä ole saatu kiinni tai häntä vastaan nostettu kanne ei ole johtanut tuomioon. | (11)
  Käytännössä
  rikoksen uhri
  saa harvoin täyttä
  korvausta rikoksentekijältä, koska rikoksentekijä ei varojen puutteen vuoksi välttämättä pysty noudattamaan vahingonkorvausten maksamista koskevaa tuomiota tai koska
  hän on voinut kadota tai
  häntä ei ole saatu kiinni tai
  häntä vastaan ei ole voitu nostaa kannetta tai
  häntä vastaan nostettu kanne ei ole johtanut tuomioon. |
| Tarkistus 13 |
| Johdanto-osan 12 kappale |
| (12) Tämän tilanteen korjaamiseksi on kolmessatoista jäsenvaltiossa otettu käyttöön valtion varoista rahoitettava korvausjärjestelmä, josta voidaan maksaa korvaus rikoksen uhreille. Nämä järjestelmät poikkeavat toisistaan huomattavasti siinä suhteessa, millaisten rikosten uhreille korvausta voidaan maksaa ja miten korvauksen määrä määritetään. Kahdessa jäsenvaltiossa ei ole lainkaan julkista korvausjärjestelmää. | (12) Tämän tilanteen korjaamiseksi on kolmessatoista jäsenvaltiossa otettu käyttöön valtion varoista rahoitettava korvausjärjestelmä, josta voidaan maksaa
  luonteeltaan toissijainen
  korvaus rikoksen uhreille
  siinä tapauksessa, että nämä ovat kohtuullisen vaivan nähtyään selvittäneet, ettei ole mitään mahdollisuutta saada korvausta mistään muualta
  . Nämä järjestelmät poikkeavat toisistaan huomattavasti siinä suhteessa, millaisten rikosten uhreille korvausta voidaan maksaa ja miten korvauksen määrä määritetään. Kahdessa jäsenvaltiossa ei ole lainkaan julkista korvausjärjestelmää. |
| Tarkistus 14 |
| Johdanto-osan 13 kappale |
| (13) Euroopan unionin alueella tapahtuneiden rikosten uhrien tulisi voida saada kärsimistään vahingoista
  asianmukainen
  korvaus riippumatta siitä, missä jäsenvaltiossa he asuvat ja missä jäsenvaltiossa rikos on tehty. | (13) Euroopan unionin alueella tapahtuneiden rikosten uhrien tulisi voida saada kärsimistään vahingoista
  niitä vastaava täydellinen ja kattava
  korvaus riippumatta siitä, missä jäsenvaltiossa he asuvat ja missä jäsenvaltiossa rikos on tehty. |
| Tarkistus 15 |
| Johdanto-osan 14 kappale |
| (14) Koska
  jäsenvaltioiden nykyiset korvausjärjestelmät poikkeavat toisistaan huomattavasti ja koska olisi otettava huomioon
  j
  äsenvaltioiden yhteiskunnalliset ja taloudelliset eroavuudet
  , olisi
  lainsäädäntöjen yhdenmukaistamisen sijasta
  pyrittävä
  laatimaan vähimmäisvaatimukset
  . | (14) Koska
  rikoksen uhreille tarkoitettuja korvausjärjestelmiä koskevissa lainsäädännöissä on huomattavia eroja
  , olisi
  laadittava ensin vähimmäisvaatimukset ja
  pyrittävä
  sitten vähitellen lainsäädäntöjen yhdenmukaistamiseen
  . |
| Tarkistus 16 |
| Johdanto-osan 15 kappale |
| (15) Vähimmäisvaatimusten tulisi kattaa henkilöön kohdistuvien rikosten, muun muassa väkivaltarikosten, terroritekojen, seksuaalirikosten, naisiin ja lapsiin kohdistuvien rikosten sekä rasismiin ja muukalaisvihaan liittyvien rikosten uhrit. Vähimmäissääntöjen tulisi kattaa rikoksen uhrille henkilövahingon vuoksi aiheutuneet vahingot,
  esinevahinkoja ja varallisuuden vähenemistä lukuun ottamatta
  . Vähimmäissääntöjen on katettava myös rikoksen aiheuttamiin vammoihin kuolleen uhrin huollettavana olleet henkilöt ja
  lähisukulaiset
  . | (15) Vähimmäisvaatimusten tulisi kattaa henkilöön kohdistuvien rikosten, muun muassa väkivaltarikosten, terroritekojen, seksuaalirikosten, naisiin ja lapsiin kohdistuvien rikosten sekä rasismiin ja muukalaisvihaan liittyvien rikosten uhrit. Vähimmäissääntöjen tulisi kattaa rikoksen uhrille henkilövahingon vuoksi
  välittömästi tai välillisesti
  aiheutuneet vahingot. Vähimmäissääntöjen olisi katettava myös rikoksen aiheuttamiin vammoihin kuolleen
  tai niiden vuoksi pysyvästi ja lopullisesti vammautuneen
  uhrin huollettavana olleet henkilöt ja
  tarvittaessa puoliso ja ensimmäisen asteen sukulaiset
  . |
| Tarkistus 17 |
| Johdanto-osan 16 kappale |
| (16) Korvausta olisi voitava maksaa kaikille Euroopan unionin kansalaisille ja jäsenvaltioiden laillisille asukkaille ilman syrjintää. | (16) Korvausta olisi voitava maksaa kaikille Euroopan unionin kansalaisille ja
  sosiaalisen oikeudenmukaisuuden periaatteen mukaisesti kaikille
  jäsenvaltioiden laillisille asukkaille ilman syrjintää. |
| Tarkistus 18 |
| Johdanto-osan 17 kappale |
| (17) Vähimmäisvaatimusten
  tulisi myös liittyä
  kunkin jäsenvaltion
  kansalliseen vahingonkorvausoikeuteen
  , jotta voidaan varmistaa korvauksen asianmukainen taso sekä sääntöjen selkeys ja ymmärrettävyys ja välttää samalla harmonisointi. | (17) Vähimmäisvaatimusten
  olisi perustuttava
  kunkin jäsenvaltion
  siviili- ja rikosoikeudellista vastuuta koskevien sääntöjen lähentämiseen ja samaan malliin, johon perustuvat kaikki nykyiset korvausjärjestelmät
  , jotta voidaan varmistaa korvauksen asianmukainen taso sekä sääntöjen selkeys ja ymmärrettävyys ja välttää samalla harmonisointi. |
| Tarkistus 19 |
| Johdanto-osan 18 kappale |
| (18) Korvauksen on katettava myös muut kuin
  taloudellisesti määritellyt
  vahingot, erityisesti jotta voidaan varmistaa asianmukaisen korvauksen myöntäminen vakavien rikosten uhreille
  sekä rikoksen seurauksena kuolleiden uhrien
  huollettavana olleille henkilöille ja
  lähisukulaisille
  . | (18) Korvauksen olisi katettava myös
  aineettomista vahingoista johtuvat
  muut kuin
  taloudelliset
  vahingot, erityisesti jotta voidaan varmistaa asianmukaisen korvauksen myöntäminen vakavien rikosten uhreille sekä
  rikoksen aiheuttamiin vammoihin kuolleen uhrin
  huollettavana olleille henkilöille ja
  tarvittaessa puolisolle sekä ensimmäisen asteen sukulaisille
  . |
| Tarkistus 20 |
| Johdanto-osan 19 kappale |
| (19) Jäsenvaltioilla tulisi olla mahdollisuus pitää voimassa tai ottaa käyttöön periaate, jonka mukaan vastuu rikoksen uhrille maksettavasta korvauksesta kuuluu ensisijaisesti rikoksentekijälle. Tämän periaatteen soveltamisessa olisi kuitenkin otettava käyttöön eräitä rajoituksia, jotta voidaan välttää uhrille maksettavan korvauksen tarpeeton viivästyminen ja vähentää uhriksi joutumisen vaikutusten kertautumisen riskiä. | (19) Jäsenvaltioilla tulisi olla mahdollisuus pitää voimassa tai ottaa käyttöön periaate, jonka mukaan vastuu rikoksen uhrille maksettavasta korvauksesta kuuluu ensisijaisesti rikoksentekijälle. Tämän periaatteen soveltamisessa olisi kuitenkin otettava käyttöön eräitä rajoituksia, jotta voidaan välttää uhrille maksettavan korvauksen tarpeeton viivästyminen ja vähentää uhriksi joutumisen vaikutusten kertautumisen riskiä,
  etenkin jos rikoksentekijää ei voida tunnistaa tai saada kiinni tai asettaa syytteeseen tai jos hänet todetaan varattomaksi tai jos on vahvoja syitä olettaa oikeudenkäynnin kestävän yli vuoden
  . |
| Tarkistus 21 |
| Johdanto-osan 20 kappale |
| (20) Jotta voidaan varmistaa, että kaikkia rikoksen uhreja Euroopan unionissa kohdellaan yhdenvertaisesti, vähimmäisvaatimuksissa olisi käsiteltävä myös rajoituksia, joita korvauksen myöntämiseen
  voidaan soveltaa
  , erityisesti silloin kun rajoitukset liittyvät rikoksen uhrille kuuluviin velvollisuuksiin, muun muassa velvollisuuteen ilmoittaa rikoksesta poliisille ja hakea korvausta tietyssä määräajassa. On myös säädettävä näihin rajoituksiin tehtävistä poikkeuksista, jotta rikoksen uhrille ei aseteta kohtuuttomia vaatimuksia ja jotta voidaan ottaa huomioon vaikeudet, joita uhrille saattaa aiheutua rajatylittävässä tilanteessa. | (20) Jotta voidaan varmistaa, että kaikkia rikoksen uhreja Euroopan unionissa kohdellaan yhdenvertaisesti, vähimmäisvaatimuksissa olisi käsiteltävä myös rajoituksia, joita
  jäsenvaltiot voivat soveltaa valtion
  korvauksen myöntämiseen, erityisesti silloin kun rajoitukset liittyvät rikoksen uhrille kuuluviin velvollisuuksiin, muun muassa velvollisuuteen ilmoittaa rikoksesta poliisille ja hakea korvausta tietyssä määräajassa. On myös säädettävä näihin rajoituksiin tehtävistä poikkeuksista, jotta rikoksen uhrille ei aseteta kohtuuttomia vaatimuksia ja jotta voidaan ottaa huomioon vaikeudet, joita uhrille saattaa aiheutua rajatylittävässä tilanteessa. |
| Tarkistus 22 |
| Johdanto-osan 21 kappale |
| (21) Olisi otettava käyttöön jäsenvaltioiden viranomaisten välinen yhteistyöjärjestelmä, jotta voidaan helpottaa korvauksen saamista tapauksissa, joissa
  rikos on tehty
  muussa jäsenvaltiossa kuin
  uhrin asuinvaltiossa
  . | (21) Olisi otettava käyttöön jäsenvaltioiden viranomaisten välinen
  tehokas
  yhteistyöjärjestelmä, jotta voidaan helpottaa korvauksen saamista tapauksissa, joissa
  henkilö on joutunut rikoksen uhriksi
  muussa jäsenvaltiossa kuin
  vakinaisessa asuinvaltiossaan
  . |
| Tarkistus 23 |
| Johdanto-osan 22 kappale |
| (22) Tällaisen järjestelmän tulisi varmistaa, että rikoksen uhri voi aina kääntyä asuinvaltionsa viranomaisten puoleen saadakseen apua käytännön ongelmissa ja kielivaikeuksissa, joita liittyy rajatylittäviin tilanteisiin; tämä ei kuitenkaan
  vaikuta jäsenvaltioiden oikeuteen määrittää korvauksen maksamisvelvollisuus alueperiaatteen mukaisesti
  . | (22) Tällaisen järjestelmän tulisi varmistaa, että rikoksen uhri voi aina kääntyä asuinvaltionsa viranomaisten puoleen
  esittääkseen vahingonkorvauspyyntönsä sekä
  saadakseen apua käytännön ongelmissa ja kielivaikeuksissa, joita liittyy rajatylittäviin tilanteisiin; tämä ei kuitenkaan
  estä jäsenvaltioita soveltamasta alueperiaatetta, jonka mukaan se jäsenvaltio, jonka alueella rikos on tehty, on velvollinen maksamaan korvauksen
  . |
| Tarkistus 24 |
| Johdanto-osan 25 kappale |
| (25) EY:n perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistettujen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti tämän direktiivin tavoitetta, joka on rikoksen uhreille maksettaviin korvauksiin sovellettavien vähimmäisvaatimusten laatiminen sekä tällaisten korvausten saatavuuden helpottaminen rajatylittävissä tilanteissa, ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden tasolla, ja se voidaan siten direktiivin
  vaikutukset ja
  laajuus huomioon ottaen paremmin saavuttaa yhteisön tasolla. Tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi, | (25) EY:n perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistettujen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti tämän direktiivin tavoitetta, joka on rikoksen uhreille maksettaviin korvauksiin sovellettavien vähimmäisvaatimusten laatiminen sekä tällaisten korvausten saatavuuden helpottaminen rajatylittävissä tilanteissa, ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden tasolla, ja se voidaan siten direktiivin laajuus
  ja sen edellyttämien toimien vaikutukset
  huomioon ottaen paremmin saavuttaa
  Euroopan
  yhteisön tasolla. Tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi, |
| Tarkistus 25 |
| 1 artikla |
| Tämän direktiivin tarkoituksena on säätää rikoksen uhreille maksettaviin korvauksiin sovellettavat vähimmäisvaatimukset sekä helpottaa tällaisten korvausten saatavuutta rajatylittävissä tilanteissa. | Tämän direktiivin tarkoituksena on säätää
  Euroopan unionin jäsenvaltioiden alueella tehtyjen rikosten
  uhreille maksettaviin
  valtion
  korvauksiin sovellettavat vähimmäisvaatimukset sekä helpottaa tällaisten korvausten saatavuutta rajatylittävissä tilanteissa. |
| Tarkistus 26 |
| 2 artiklan 1 kohdan johdantokappale ja a alakohta |
| 1. Ellei tämän direktiivin säännöksistä muuta johdu,
  jäsenvaltiot maksavat
  korvauksen






  a) | uhrille, jolle on aiheutunut henkilövahinko, joka johtuu suoraan
  jonkin
  jäsenvaltion alueella tehdystä, uhrin henkeen, terveyteen tai hänen henkilökohtaiseen koskemattomuuteensa kohdistuneesta tahallisesta rikoksesta; |

KOMISSION TEKSTI

PARLAMENTIN TARKISTUKSET

Tarkistus 1

Johdanto-osan 1 kappale

(1) Euroopan unioni on asettanut tavoitteekseen pitää yllä ja kehittää unionia vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvana alueena, jossa taataan henkilöiden vapaa liikkuvuus.
  Tämän tavoitteen toteuttamiseksi on toteutettava myös toimenpiteitä rikoksen uhrien suojaamiseksi
  .

(1) Euroopan unioni on asettanut tavoitteekseen pitää yllä ja kehittää unionia vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvana alueena, jossa taataan henkilöiden vapaa liikkuvuus.
  Jotta tämä alue vähitellen toteutuisi, jäsenvaltioiden olisi laadittava vähimmäissäännöt, joissa määrätään rikoksen uhreille tarkoitetusta korvausjärjestelmästä
  .

Tarkistus 2

Johdanto-osan 2 kappale

(2) Neuvoston ja komission
  vuonna 1998 laatimassa Wienin
  toimintasuunnitelmassa kehotettiin käsittelemään rikoksen uhrien tukemiseen liittyviä kysymyksiä laatimalla vertaileva selvitys korvausjärjestelmistä ja arvioimalla mahdollisuuksia toteuttaa toimenpiteitä EU:n piirissä.

(2)
  Oikeus- ja sisäasioiden neuvoston 3 päivänä joulukuuta 1998 (3) hyväksymässä
  neuvoston ja komission toimintasuunnitelmassa
  parhaista tavoista panna täytäntöön Amsterdamin sopimuksen määräykset vapauteen ja turvallisuuteen perustuvan alueen toteuttamisesta ja etenkin sen 19 kohdassa ja 51 kohdan c alakohdassa
  kehotettiin käsittelemään rikoksen uhrien
  avustamiseen ja
  tukemiseen liittyviä kysymyksiä laatimalla vertaileva selvitys korvausjärjestelmistä ja arvioimalla mahdollisuuksia toteuttaa toimenpiteitä EU:n piirissä.

Tarkistus 3

Johdanto-osan 3 kappale

(3) Komissio esitti
  vuonna
  1999 tiedonannon ”Rikoksen uhrit Euroopan unionissa — normit ja toiminta”.

(3) Komissio esitti
  Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja sosiaalikomitealle


  14 päivänä heinäkuuta
  1999 tiedonannon ”Rikoksen uhrit Euroopan unionissa — normit ja toiminta”.
  Euroopan parlamentti hyväksyi 15 päivänä kesäkuuta 2000 (4) komission tiedonantoa koskevan päätöslauselman.

Tarkistus 4

Johdanto-osan 4 kappale

(4) Tampereella 15 ja 16 päivänä lokakuuta 1999
  kokoontunut Eurooppa-neuvosto otti huomioon komission tiedonannon ja kehotti laatimaan
  vähimmäisvaatimukset rikoksen uhrien suojaamisesta, erityisesti heidän mahdollisuuksistaan saada oikeussuojaa ja oikeudestaan saada vahingonkorvauksia,
  oikeudenkäyntikulut mukaan luettuina
  . Lisäksi päätelmissä kehotettiin laatimaan kansallisia ohjelmia, joilla rahoitettaisiin sekä julkisyhteisöjen että hallituksista riippumattoman sektorin toimia rikoksen uhrien avustamiseksi ja suojelemiseksi.

(4) Tampereella 15 ja 16 päivänä lokakuuta 1999
  kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä ja etenkin niiden 32 kohdassa todetaan, että olisi laadittava
  vähimmäisvaatimukset rikoksen uhrien suojaamisesta, erityisesti heidän mahdollisuuksistaan saada oikeussuojaa ja oikeudestaan saada vahingonkorvauksia,
  myös oikeudenkäyntikulujen osalta
  . Lisäksi päätelmissä kehotettiin laatimaan kansallisia ohjelmia, joilla rahoitettaisiin sekä julkisyhteisöjen että hallituksista riippumattoman sektorin toimia rikoksen uhrien avustamiseksi ja suojelemiseksi.

Tarkistus 5

Johdanto-osan 5 kappale

(5) Neuvosto hyväksyi 15 päivänä maaliskuuta 2001 puitepäätöksen 2001/220/YOS uhrin asemasta rikosoikeudenkäyntimenettelyissä.
  Päätös perustuu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastoon, ja sen perusteella rikoksen uhrit voivat
  rikosoikeudenkäynnin yhteydessä
  vaatia rikoksentekijältä
  korvauksia.
  Rikoksen
  uhreille kuuluvia korvauksia käsitellään vain kyseisessä säännöksessä.

(5) Neuvosto hyväksyi 15 päivänä maaliskuuta 2001 puitepäätöksen 2001/220/YOS uhrin asemasta rikosoikeudenkäyntimenettelyissä.
  Puitepäätöksen 9 artiklassa kehotetaan jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, että rikoksen uhrilla on oikeus saada
  rikosoikeudenkäynnin yhteydessä
  päätös rikoksentekijän velvoittamisesta maksamaan
  korvauksia.
  Euroopan unionin tasolla rikoksen
  uhreille kuuluvia korvauksia käsitellään vain kyseisessä säännöksessä.

Tarkistus 6

Johdanto-osan 6 kappale

(6) Komissio hyväksyi 28 päivänä syyskuuta 2001 vihreän kirjan rikoksen uhreille maksettavista korvauksista. Vihreässä kirjassa käynnistettiin keskustelu siitä, mitä tavoitteita tällä alalla voitaisiin toteuttaa yhteisön aloitteen avulla, niin että Tampereella kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä asetettu tavoite rikoksen uhreille maksettavista korvauksista voitaisiin toteuttaa.

(6) Komissio hyväksyi 28 päivänä syyskuuta 2001 vihreän kirjan rikoksen uhreille maksettavista korvauksista. Vihreässä kirjassa käynnistettiin keskustelu siitä, mitä tavoitteita tällä alalla voitaisiin toteuttaa yhteisön aloitteen avulla, niin että Tampereella kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä
  ja etenkin niiden 32 kohdassa
  asetettu tavoite rikoksen uhreille maksettavista korvauksista voitaisiin toteuttaa.

Tarkistus 7

Johdanto-osan 7 kappale

(7) Vihreään kirjaan saaduissa vastauksissa, muun muassa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa ja talous- ja sosiaalikomitean lausunnossa, vaadittiin rikoksen uhreille Euroopan unionin alueella maksettaviin korvauksiin sovellettavien vähimmäisvaatimusten laatimista ja tällaisten korvausten saatavuuden helpottamista rajatylittävissä tapauksissa.

(7) Vihreään kirjaan saaduissa vastauksissa, muun muassa Euroopan parlamentin
  24 päivänä syyskuuta 2002 antamassa
  päätöslauselmassa ja talous- ja sosiaalikomitean lausunnossa, vaadittiin rikoksen uhreille Euroopan unionin alueella maksettaviin korvauksiin sovellettavien vähimmäisvaatimusten laatimista ja tällaisten korvausten saatavuuden helpottamista rajatylittävissä tapauksissa.

Tarkistus 8

Johdanto-osan 8 kappale

(8) Tämän direktiivin tarkoituksena on säätää
  rikoksen uhreille
  Euroopan unionin
  alueella maksettaviin korvauksiin sovellettavat
  vähimmäisvaatimukset sekä helpottaa tällaisten korvausten saatavuutta rajatylittävissä tilanteissa. Näiden tavoitteiden
  toteuttaminen vastaa
  Tampereella kokoontuneen Eurooppa-neuvoston
  vaatimuksia
  sekä vihreässä kirjassa ja siihen saaduissa kommenteissa
  esitettyjä ajatuksia
  .

(8) Tämän direktiivin tarkoituksena on
  toisaalta
  säätää Euroopan unionin
  tasolla
  vähimmäisvaatimukset
  sen takaamiseksi, että se jäsenvaltio, jonka alueella rikos on tehty, on velvollinen korvaamaan sen rikoksen uhrille
  , sekä
  toisaalta
  helpottaa tällaisten korvausten saatavuutta rajatylittävissä tilanteissa
  eli tapauksissa, joissa rikos on tehty muussa jäsenvaltiossa kuin uhrin asuinvaltiossa.
  Näiden tavoitteiden
  toteuttamisella vastataan
  Tampereella kokoontuneen Eurooppaneuvoston
  vahvistamiin suuntaviivoihin
  sekä vihreässä kirjassa ja siihen saaduissa kommenteissa
  esitettyihin ajatuksiin
  .

Tarkistus 9

Johdanto-osan 8 a kappale (uusi)

(8 a) Jäsenvaltioiden olisi lähennettävä lainsäädäntöjään ja määräyksiään ottamalla käyttöön vähimmäisvaatimukset, jotta rikosten uhreille tarjottavan suojan riittävän tason tavoite saavutetaan riippumatta siitä, missä jäsenvaltiossa uhrit ovat. Näiden säännösten hyväksyminen ei kuitenkaan saisi estää jäsenvaltioita ottamasta käyttöön tai soveltamasta jo voimassa olevia rikoksen uhreille suotuisampia säännöksiä, eikä mikään jäsenvaltio saa näiden säännösten nojalla heikentää jo olemassa olevaa suojan tasoa.

Tarkistus 10

Johdanto-osan 8 b kappale (uusi)

(8 b) Uhrien tarpeet olisi otettava huomioon ja ne olisi täytettävä kokonaisvaltaisesti, jotta vältetään osittaiset tai epäjohdonmukaiset ratkaisut, jotka voivat aiheuttaa uhrin vahinkojen kertautumisen (secondary victimisation).

Tarkistus 11

Johdanto-osan 10 kappale

(10) Koska tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat välttämättömiä, jotta yhteisön tavoitteet voidaan saavuttaa, eikä perustamissopimuksessa
  määrätä erityisestä toimivallasta
  tällaisen säädöksen laatimiseksi, olisi
  sovellettava
  perustamissopimuksen
  308 artiklaa
  .

(10) Koska tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat välttämättömiä, jotta yhteisön tavoitteet voidaan saavuttaa, eikä perustamissopimuksessa
  ole erityisiä määräyksiä yhteisön toimielinten toimivallasta
  tällaisen säädöksen laatimiseksi, olisi
  oikeusperustaksi valittava
  perustamissopimuksen
  308 artikla
  .

Tarkistus 12

Johdanto-osan 11 kappale

(11)
  On yleisesti tunnettu seikka, että
  rikoksen uhri
  ei useinkaan voi saada
  korvausta rikoksentekijältä, koska rikoksentekijä ei varojen puutteen vuoksi välttämättä pysty noudattamaan vahingonkorvausten maksamista koskevaa tuomiota tai koska häntä ole saatu kiinni tai häntä vastaan nostettu kanne ei ole johtanut tuomioon.

(11)
  Käytännössä
  rikoksen uhri
  saa harvoin täyttä
  korvausta rikoksentekijältä, koska rikoksentekijä ei varojen puutteen vuoksi välttämättä pysty noudattamaan vahingonkorvausten maksamista koskevaa tuomiota tai koska
  hän on voinut kadota tai
  häntä ei ole saatu kiinni tai
  häntä vastaan ei ole voitu nostaa kannetta tai
  häntä vastaan nostettu kanne ei ole johtanut tuomioon.

Tarkistus 13

Johdanto-osan 12 kappale

(12) Tämän tilanteen korjaamiseksi on kolmessatoista jäsenvaltiossa otettu käyttöön valtion varoista rahoitettava korvausjärjestelmä, josta voidaan maksaa korvaus rikoksen uhreille. Nämä järjestelmät poikkeavat toisistaan huomattavasti siinä suhteessa, millaisten rikosten uhreille korvausta voidaan maksaa ja miten korvauksen määrä määritetään. Kahdessa jäsenvaltiossa ei ole lainkaan julkista korvausjärjestelmää.

(12) Tämän tilanteen korjaamiseksi on kolmessatoista jäsenvaltiossa otettu käyttöön valtion varoista rahoitettava korvausjärjestelmä, josta voidaan maksaa
  luonteeltaan toissijainen
  korvaus rikoksen uhreille
  siinä tapauksessa, että nämä ovat kohtuullisen vaivan nähtyään selvittäneet, ettei ole mitään mahdollisuutta saada korvausta mistään muualta
  . Nämä järjestelmät poikkeavat toisistaan huomattavasti siinä suhteessa, millaisten rikosten uhreille korvausta voidaan maksaa ja miten korvauksen määrä määritetään. Kahdessa jäsenvaltiossa ei ole lainkaan julkista korvausjärjestelmää.

Tarkistus 14

Johdanto-osan 13 kappale

(13) Euroopan unionin alueella tapahtuneiden rikosten uhrien tulisi voida saada kärsimistään vahingoista
  asianmukainen
  korvaus riippumatta siitä, missä jäsenvaltiossa he asuvat ja missä jäsenvaltiossa rikos on tehty.

(13) Euroopan unionin alueella tapahtuneiden rikosten uhrien tulisi voida saada kärsimistään vahingoista
  niitä vastaava täydellinen ja kattava
  korvaus riippumatta siitä, missä jäsenvaltiossa he asuvat ja missä jäsenvaltiossa rikos on tehty.

Tarkistus 15

Johdanto-osan 14 kappale

(14) Koska
  jäsenvaltioiden nykyiset korvausjärjestelmät poikkeavat toisistaan huomattavasti ja koska olisi otettava huomioon
  j
  äsenvaltioiden yhteiskunnalliset ja taloudelliset eroavuudet
  , olisi
  lainsäädäntöjen yhdenmukaistamisen sijasta
  pyrittävä
  laatimaan vähimmäisvaatimukset
  .

(14) Koska
  rikoksen uhreille tarkoitettuja korvausjärjestelmiä koskevissa lainsäädännöissä on huomattavia eroja
  , olisi
  laadittava ensin vähimmäisvaatimukset ja
  pyrittävä
  sitten vähitellen lainsäädäntöjen yhdenmukaistamiseen
  .

Tarkistus 16

Johdanto-osan 15 kappale

(15) Vähimmäisvaatimusten tulisi kattaa henkilöön kohdistuvien rikosten, muun muassa väkivaltarikosten, terroritekojen, seksuaalirikosten, naisiin ja lapsiin kohdistuvien rikosten sekä rasismiin ja muukalaisvihaan liittyvien rikosten uhrit. Vähimmäissääntöjen tulisi kattaa rikoksen uhrille henkilövahingon vuoksi aiheutuneet vahingot,
  esinevahinkoja ja varallisuuden vähenemistä lukuun ottamatta
  . Vähimmäissääntöjen on katettava myös rikoksen aiheuttamiin vammoihin kuolleen uhrin huollettavana olleet henkilöt ja
  lähisukulaiset
  .

(15) Vähimmäisvaatimusten tulisi kattaa henkilöön kohdistuvien rikosten, muun muassa väkivaltarikosten, terroritekojen, seksuaalirikosten, naisiin ja lapsiin kohdistuvien rikosten sekä rasismiin ja muukalaisvihaan liittyvien rikosten uhrit. Vähimmäissääntöjen tulisi kattaa rikoksen uhrille henkilövahingon vuoksi
  välittömästi tai välillisesti
  aiheutuneet vahingot. Vähimmäissääntöjen olisi katettava myös rikoksen aiheuttamiin vammoihin kuolleen
  tai niiden vuoksi pysyvästi ja lopullisesti vammautuneen
  uhrin huollettavana olleet henkilöt ja
  tarvittaessa puoliso ja ensimmäisen asteen sukulaiset
  .

Tarkistus 17

Johdanto-osan 16 kappale

(16) Korvausta olisi voitava maksaa kaikille Euroopan unionin kansalaisille ja jäsenvaltioiden laillisille asukkaille ilman syrjintää.

(16) Korvausta olisi voitava maksaa kaikille Euroopan unionin kansalaisille ja
  sosiaalisen oikeudenmukaisuuden periaatteen mukaisesti kaikille
  jäsenvaltioiden laillisille asukkaille ilman syrjintää.

Tarkistus 18

Johdanto-osan 17 kappale

(17) Vähimmäisvaatimusten
  tulisi myös liittyä
  kunkin jäsenvaltion
  kansalliseen vahingonkorvausoikeuteen
  , jotta voidaan varmistaa korvauksen asianmukainen taso sekä sääntöjen selkeys ja ymmärrettävyys ja välttää samalla harmonisointi.

(17) Vähimmäisvaatimusten
  olisi perustuttava
  kunkin jäsenvaltion
  siviili- ja rikosoikeudellista vastuuta koskevien sääntöjen lähentämiseen ja samaan malliin, johon perustuvat kaikki nykyiset korvausjärjestelmät
  , jotta voidaan varmistaa korvauksen asianmukainen taso sekä sääntöjen selkeys ja ymmärrettävyys ja välttää samalla harmonisointi.

Tarkistus 19

Johdanto-osan 18 kappale

(18) Korvauksen on katettava myös muut kuin
  taloudellisesti määritellyt
  vahingot, erityisesti jotta voidaan varmistaa asianmukaisen korvauksen myöntäminen vakavien rikosten uhreille
  sekä rikoksen seurauksena kuolleiden uhrien
  huollettavana olleille henkilöille ja
  lähisukulaisille
  .

(18) Korvauksen olisi katettava myös
  aineettomista vahingoista johtuvat
  muut kuin
  taloudelliset
  vahingot, erityisesti jotta voidaan varmistaa asianmukaisen korvauksen myöntäminen vakavien rikosten uhreille sekä
  rikoksen aiheuttamiin vammoihin kuolleen uhrin
  huollettavana olleille henkilöille ja
  tarvittaessa puolisolle sekä ensimmäisen asteen sukulaisille
  .

Tarkistus 20

Johdanto-osan 19 kappale

(19) Jäsenvaltioilla tulisi olla mahdollisuus pitää voimassa tai ottaa käyttöön periaate, jonka mukaan vastuu rikoksen uhrille maksettavasta korvauksesta kuuluu ensisijaisesti rikoksentekijälle. Tämän periaatteen soveltamisessa olisi kuitenkin otettava käyttöön eräitä rajoituksia, jotta voidaan välttää uhrille maksettavan korvauksen tarpeeton viivästyminen ja vähentää uhriksi joutumisen vaikutusten kertautumisen riskiä.

(19) Jäsenvaltioilla tulisi olla mahdollisuus pitää voimassa tai ottaa käyttöön periaate, jonka mukaan vastuu rikoksen uhrille maksettavasta korvauksesta kuuluu ensisijaisesti rikoksentekijälle. Tämän periaatteen soveltamisessa olisi kuitenkin otettava käyttöön eräitä rajoituksia, jotta voidaan välttää uhrille maksettavan korvauksen tarpeeton viivästyminen ja vähentää uhriksi joutumisen vaikutusten kertautumisen riskiä,
  etenkin jos rikoksentekijää ei voida tunnistaa tai saada kiinni tai asettaa syytteeseen tai jos hänet todetaan varattomaksi tai jos on vahvoja syitä olettaa oikeudenkäynnin kestävän yli vuoden
  .

Tarkistus 21

Johdanto-osan 20 kappale

(20) Jotta voidaan varmistaa, että kaikkia rikoksen uhreja Euroopan unionissa kohdellaan yhdenvertaisesti, vähimmäisvaatimuksissa olisi käsiteltävä myös rajoituksia, joita korvauksen myöntämiseen
  voidaan soveltaa
  , erityisesti silloin kun rajoitukset liittyvät rikoksen uhrille kuuluviin velvollisuuksiin, muun muassa velvollisuuteen ilmoittaa rikoksesta poliisille ja hakea korvausta tietyssä määräajassa. On myös säädettävä näihin rajoituksiin tehtävistä poikkeuksista, jotta rikoksen uhrille ei aseteta kohtuuttomia vaatimuksia ja jotta voidaan ottaa huomioon vaikeudet, joita uhrille saattaa aiheutua rajatylittävässä tilanteessa.

(20) Jotta voidaan varmistaa, että kaikkia rikoksen uhreja Euroopan unionissa kohdellaan yhdenvertaisesti, vähimmäisvaatimuksissa olisi käsiteltävä myös rajoituksia, joita
  jäsenvaltiot voivat soveltaa valtion
  korvauksen myöntämiseen, erityisesti silloin kun rajoitukset liittyvät rikoksen uhrille kuuluviin velvollisuuksiin, muun muassa velvollisuuteen ilmoittaa rikoksesta poliisille ja hakea korvausta tietyssä määräajassa. On myös säädettävä näihin rajoituksiin tehtävistä poikkeuksista, jotta rikoksen uhrille ei aseteta kohtuuttomia vaatimuksia ja jotta voidaan ottaa huomioon vaikeudet, joita uhrille saattaa aiheutua rajatylittävässä tilanteessa.

Tarkistus 22

Johdanto-osan 21 kappale

(21) Olisi otettava käyttöön jäsenvaltioiden viranomaisten välinen yhteistyöjärjestelmä, jotta voidaan helpottaa korvauksen saamista tapauksissa, joissa
  rikos on tehty
  muussa jäsenvaltiossa kuin
  uhrin asuinvaltiossa
  .

(21) Olisi otettava käyttöön jäsenvaltioiden viranomaisten välinen
  tehokas
  yhteistyöjärjestelmä, jotta voidaan helpottaa korvauksen saamista tapauksissa, joissa
  henkilö on joutunut rikoksen uhriksi
  muussa jäsenvaltiossa kuin
  vakinaisessa asuinvaltiossaan
  .

Tarkistus 23

Johdanto-osan 22 kappale

(22) Tällaisen järjestelmän tulisi varmistaa, että rikoksen uhri voi aina kääntyä asuinvaltionsa viranomaisten puoleen saadakseen apua käytännön ongelmissa ja kielivaikeuksissa, joita liittyy rajatylittäviin tilanteisiin; tämä ei kuitenkaan
  vaikuta jäsenvaltioiden oikeuteen määrittää korvauksen maksamisvelvollisuus alueperiaatteen mukaisesti
  .

(22) Tällaisen järjestelmän tulisi varmistaa, että rikoksen uhri voi aina kääntyä asuinvaltionsa viranomaisten puoleen
  esittääkseen vahingonkorvauspyyntönsä sekä
  saadakseen apua käytännön ongelmissa ja kielivaikeuksissa, joita liittyy rajatylittäviin tilanteisiin; tämä ei kuitenkaan
  estä jäsenvaltioita soveltamasta alueperiaatetta, jonka mukaan se jäsenvaltio, jonka alueella rikos on tehty, on velvollinen maksamaan korvauksen
  .

Tarkistus 24

Johdanto-osan 25 kappale

(25) EY:n perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistettujen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti tämän direktiivin tavoitetta, joka on rikoksen uhreille maksettaviin korvauksiin sovellettavien vähimmäisvaatimusten laatiminen sekä tällaisten korvausten saatavuuden helpottaminen rajatylittävissä tilanteissa, ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden tasolla, ja se voidaan siten direktiivin
  vaikutukset ja
  laajuus huomioon ottaen paremmin saavuttaa yhteisön tasolla. Tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi,

(25) EY:n perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistettujen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti tämän direktiivin tavoitetta, joka on rikoksen uhreille maksettaviin korvauksiin sovellettavien vähimmäisvaatimusten laatiminen sekä tällaisten korvausten saatavuuden helpottaminen rajatylittävissä tilanteissa, ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden tasolla, ja se voidaan siten direktiivin laajuus
  ja sen edellyttämien toimien vaikutukset
  huomioon ottaen paremmin saavuttaa
  Euroopan
  yhteisön tasolla. Tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi,

Tarkistus 25

1 artikla

Tämän direktiivin tarkoituksena on säätää rikoksen uhreille maksettaviin korvauksiin sovellettavat vähimmäisvaatimukset sekä helpottaa tällaisten korvausten saatavuutta rajatylittävissä tilanteissa.

Tämän direktiivin tarkoituksena on säätää
  Euroopan unionin jäsenvaltioiden alueella tehtyjen rikosten
  uhreille maksettaviin
  valtion
  korvauksiin sovellettavat vähimmäisvaatimukset sekä helpottaa tällaisten korvausten saatavuutta rajatylittävissä tilanteissa.

Tarkistus 26

2 artiklan 1 kohdan johdantokappale ja a alakohta

1. Ellei tämän direktiivin säännöksistä muuta johdu,
  jäsenvaltiot maksavat
  korvauksen

a)

uhrille, jolle on aiheutunut henkilövahinko, joka johtuu suoraan
  jonkin
  jäsenvaltion alueella tehdystä, uhrin henkeen, terveyteen tai hänen henkilökohtaiseen koskemattomuuteensa kohdistuneesta tahallisesta rikoksesta;

1. Ellei tämän direktiivin säännöksistä muuta johdu,
  kukin jäsenvaltio maksaa
  korvauksen

| a) | uhrille,
  joka on vammautunut pysyvästi tai
  jolle on aiheutunut henkilövahinko, joka johtuu suoraan
  asianomaisen
  jäsenvaltion alueella tehdystä, uhrin henkeen, terveyteen tai hänen henkilökohtaiseen
  fyysiseen ja psyykkiseen
  koskemattomuuteensa kohdistuneesta tahallisesta rikoksesta
  tai vakavasta laiminlyönnistä, josta rikoksentekijää voidaan perustellusti pitää vastuullisena
  ; |
| --- | --- |

a)

uhrille,
  joka on vammautunut pysyvästi tai
  jolle on aiheutunut henkilövahinko, joka johtuu suoraan
  asianomaisen
  jäsenvaltion alueella tehdystä, uhrin henkeen, terveyteen tai hänen henkilökohtaiseen
  fyysiseen ja psyykkiseen
  koskemattomuuteensa kohdistuneesta tahallisesta rikoksesta
  tai vakavasta laiminlyönnistä, josta rikoksentekijää voidaan perustellusti pitää vastuullisena
  ;

Tarkistus 27

2 artiklan 1 kohdan a a alakohta (uusi)

| a a) | uhrille, jolle on aiheutunut esinevahinko tai jolle kuuluvaa omaisuutta on hävinnyt tai se on tuhottu siten, että se johtuu suoraan asianomaisen jäsenvaltion alueella tehdystä, uhrin terveyteen tai hänen henkilökohtaiseen fyysiseen ja psyykkiseen koskemattomuuteensa kohdistuneesta tahallisesta ja väkivaltaisesta rikoksesta; |
| --- | --- |

a a)

Tarkistus 28

2 artiklan 1 kohdan b alakohta

| b) | edellä a alakohdassa
  määritellyn
  uhrin
  lähisukulaisille
  ja huollettavana olleille henkilöille, silloin kun uhri on kuollut hänelle aiheutuneiden vammojen vuoksi. |
| --- | --- |

b)

edellä a alakohdassa
  määritellyn
  uhrin
  lähisukulaisille
  ja huollettavana olleille henkilöille, silloin kun uhri on kuollut hänelle aiheutuneiden vammojen vuoksi.

| b) | edellä a alakohdassa
  tarkoitetun
  uhrin
  puolisolle ja ensimmäisen asteen sukulaisille
  ja huollettavana olleille henkilöille, silloin kun uhri on kuollut hänelle aiheutuneiden vammojen vuoksi. |
| --- | --- |

b)

edellä a alakohdassa
  tarkoitetun
  uhrin
  puolisolle ja ensimmäisen asteen sukulaisille
  ja huollettavana olleille henkilöille, silloin kun uhri on kuollut hänelle aiheutuneiden vammojen vuoksi.

Tarkistus 29

2 artiklan 2 kohdan a alakohta

| a) | ”uhrilla” tarkoitetaan luonnollista henkilöä, joka on kärsinyt vahinkoa, mukaan lukien
  fyysinen tai henkinen vaurio
  ,
  henkinen kärsimys
  tai
  taloudelliset menetykset
  , sellaisista teoista, jotka ovat vastoin jäsenvaltion rikoslakia; |
| --- | --- |

a)

”uhrilla” tarkoitetaan luonnollista henkilöä, joka on kärsinyt vahinkoa, mukaan lukien
  fyysinen tai henkinen vaurio
  ,
  henkinen kärsimys
  tai
  taloudelliset menetykset
  , sellaisista teoista, jotka ovat vastoin jäsenvaltion rikoslakia;

| a) | ”uhrilla” tarkoitetaan luonnollista henkilöä, joka on kärsinyt
  taloudellista
  vahinkoa
  ja/tai
  fyysistä tai henkistä vahinkoa, mukaan lukien
  pysyvä vammautuminen, aineettomat vahingot
  tai
  esinevahingot
  , sellaisista teoista, jotka ovat vastoin jäsenvaltion rikoslakia; |
| --- | --- |

a)

”uhrilla” tarkoitetaan luonnollista henkilöä, joka on kärsinyt
  taloudellista
  vahinkoa
  ja/tai
  fyysistä tai henkistä vahinkoa, mukaan lukien
  pysyvä vammautuminen, aineettomat vahingot
  tai
  esinevahingot
  , sellaisista teoista, jotka ovat vastoin jäsenvaltion rikoslakia;

Tarkistus 30

2 artiklan 2 kohdan b alakohta

| b) | ”tahallinen rikos”, ”
  lähisukulainen
  ” ja ”huollettavana oleva henkilö” määritellään sen jäsenvaltion lainsäädännön mukaan,
  jossa
  rikos on tehty; |
| --- | --- |

b)

”tahallinen rikos”, ”
  lähisukulainen
  ” ja ”huollettavana oleva henkilö” määritellään sen jäsenvaltion lainsäädännön mukaan,
  jossa
  rikos on tehty;

| b) | ”tahallinen rikos”,
  ”puoliso”, ”ensimmäisen asteen sukulaiset”
  ja huollettavana oleva henkilö määritellään sen jäsenvaltion lainsäädännön mukaan,
  jonka alueella
  rikos on tehty; |
| --- | --- |

b)

”tahallinen rikos”,
  ”puoliso”, ”ensimmäisen asteen sukulaiset”
  ja huollettavana oleva henkilö määritellään sen jäsenvaltion lainsäädännön mukaan,
  jonka alueella
  rikos on tehty;

Tarkistus 31

2 artiklan 2 kohdan c alakohta

| c) | ”henkilövahinko” kattaa sekä fyysiset että psyykkiset vammat. |
| --- | --- |

c)

”henkilövahinko” kattaa sekä fyysiset että psyykkiset vammat.

| c) | ”henkilövahinko” kattaa sekä fyysiset että psyykkiset vammat
  samoin kuin kyseisestä vahingosta johtuvan pysyvän vammautumisen
  . |
| --- | --- |

c)

”henkilövahinko” kattaa sekä fyysiset että psyykkiset vammat
  samoin kuin kyseisestä vahingosta johtuvan pysyvän vammautumisen
  .

Tarkistus 32

4 artiklan 1 kohta

1. Korvaus kattaa sekä taloudelliset että taloudellisesti määrittelemättömät muut vahingot, jotka johtuvat suoraan uhrille aiheutuneesta henkilövahingosta, tai kun kyseessä ovat
  lähisukulaiset
  tai huollettavana olleet henkilöt, uhrin kuolemasta.

1. Korvaus kattaa sekä taloudelliset
  vahingot, kuten aineellisten ja esinevahinkojen korjaamisen
  , että taloudellisesti määrittelemättömät muut vahingot, jotka johtuvat suoraan uhrille aiheutuneesta henkilövahingosta, tai kun kyseessä ovat
  puoliso, ensimmäisen asteen sukulaiset
  tai huollettavana olleet henkilöt,
  vahingot, jotka johtuvat suoraan
  uhrin kuolemasta.

Tarkistus 33

4 artiklan 2 kohdan a alakohta

| a) | tapauskohtaisesti, silloin kun korvaus ei kokonaisuutena poikkea merkittävästi siitä, mitä hakijalle on määrätty tai voitaisiin määrätä vahingonkorvaukseksi
  yksityisoikeuden
  nojalla
  siinä jäsenvaltiossa
  , joka on vastuussa korvauksen suorittamisesta, tai |
| --- | --- |

a)

tapauskohtaisesti, silloin kun korvaus ei kokonaisuutena poikkea merkittävästi siitä, mitä hakijalle on määrätty tai voitaisiin määrätä vahingonkorvaukseksi
  yksityisoikeuden
  nojalla
  siinä jäsenvaltiossa
  , joka on vastuussa korvauksen suorittamisesta, tai

| a) | tapauskohtaisesti, silloin kun korvaus ei kokonaisuutena poikkea merkittävästi siitä, mitä hakijalle on määrätty tai voitaisiin määrätä vahingonkorvaukseksi
  sen jäsenvaltion siviilioikeudellista vastuuta koskevan lainsäädännön
  nojalla, joka on vastuussa korvauksen suorittamisesta, tai |
| --- | --- |

a)

tapauskohtaisesti, silloin kun korvaus ei kokonaisuutena poikkea merkittävästi siitä, mitä hakijalle on määrätty tai voitaisiin määrätä vahingonkorvaukseksi
  sen jäsenvaltion siviilioikeudellista vastuuta koskevan lainsäädännön
  nojalla, joka on vastuussa korvauksen suorittamisesta, tai

Tarkistus 34

4 artiklan 2 kohdan b alakohta ja 2 alakohta

| b) | ennalta määritellyn tariffin mukaisesti joko koko korvaussumman osalta tai vain joidenkin tai kaikkien korvauksen kattamien eri vahinkojen osalta.
  Edellä b kohdassa tarkoitetun tariffin on perustuttava sellaisen korvauksen keskiarvoon, joka hakijalle voitaisiin määrätä vahingonkorvaukseksi yksityisoikeuden nojalla siinä jäsenvaltiossa, joka on vastuussa korvauksen suorittamisesta. |
| --- | --- |

b)

ennalta määritellyn tariffin mukaisesti joko koko korvaussumman osalta tai vain joidenkin tai kaikkien korvauksen kattamien eri vahinkojen osalta.

Edellä b kohdassa tarkoitetun tariffin on perustuttava sellaisen korvauksen keskiarvoon, joka hakijalle voitaisiin määrätä vahingonkorvaukseksi yksityisoikeuden nojalla siinä jäsenvaltiossa, joka on vastuussa korvauksen suorittamisesta.

| b) | ennalta määritellyn tariffin mukaisesti joko koko korvaussumman osalta tai vain joidenkin tai kaikkien korvauksen kattamien eri
  aineellisten tai aineettomien
  vahinkojen
  tai esinevahinkojen
  osalta.
  Edellä b kohdassa tarkoitetun tariffin on perustuttava sellaisen korvauksen keskiarvoon, joka hakijalle voitaisiin määrätä vahingonkorvaukseksi yksityisoikeuden nojalla siinä jäsenvaltiossa, joka on vastuussa korvauksen suorittamisesta.
  Tariffia tarkistetaan vuosittain joko ylös- tai alaspäin virallisesti vahvistetun elinkustannusindeksin mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

ennalta määritellyn tariffin mukaisesti joko koko korvaussumman osalta tai vain joidenkin tai kaikkien korvauksen kattamien eri
  aineellisten tai aineettomien
  vahinkojen
  tai esinevahinkojen
  osalta.

Edellä b kohdassa tarkoitetun tariffin on perustuttava sellaisen korvauksen keskiarvoon, joka hakijalle voitaisiin määrätä vahingonkorvaukseksi yksityisoikeuden nojalla siinä jäsenvaltiossa, joka on vastuussa korvauksen suorittamisesta.
  Tariffia tarkistetaan vuosittain joko ylös- tai alaspäin virallisesti vahvistetun elinkustannusindeksin mukaisesti.

Tarkistus 35

4 artiklan 3 kohdan 1 alakohta

3. Edellä 2 kohdan säännöksistä poiketen jäsenvaltiot voivat määrittää hakijalle maksettavan kokonaiskorvauksen enimmäismääräksi vähintään
  60 000 euroa
  .

3. Edellä 2 kohdan säännöksistä poiketen jäsenvaltiot voivat määrittää hakijalle maksettavan kokonaiskorvauksen enimmäismääräksi vähintään
  100 000 euroa
  .

Tätä määrää tarkistetaan vuosittain joko ylös- tai alaspäin Eurostatin virallisesti vahvistaman elinkustannusindeksin mukaisesti.

Tarkistus 36

4 artiklan 4 kohta

4. Korvaus voidaan maksaa kertasuorituksena tai erissä joko koko korvaussumman osalta tai vain joidenkin tai kaikkien korvauksen kattamien eri vahinkojen osalta.

4. Korvaus voidaan maksaa kertasuorituksena tai erissä joko koko korvaussumman osalta tai vain joidenkin tai kaikkien korvauksen kattamien eri
  aineellisten tai aineettomien
  vahinkojen,
  esinevahinkojen tai pysyvän vammautumisen
  osalta,
  lukuun ottamatta tilanteita, jolloin tämä johtaisi vakaviin taloudellisiin vaikeuksiin
  .

Tarkistus 37

5 artiklan 1 kohdan johdantokappale

1. Jäsenvaltiot suorittavat haetusta korvauksesta ennakkomaksun, jos:

1. Jäsenvaltiot suorittavat haetusta korvauksesta ennakkomaksun, jos
  seuraavat ehdot täyttyvät
  :

Tarkistus 38

5 artiklan 1 kohdan b alakohta

| b) | on odotettavissa, että asiassa ei voida tehdä lopullista päätöstä
  kovin pian
  korvaushakemuksen tekemisen jälkeen; |
| --- | --- |

b)

on odotettavissa, että asiassa ei voida tehdä lopullista päätöstä
  kovin pian
  korvaushakemuksen tekemisen jälkeen;

| b) | on odotettavissa, että asiassa ei voida tehdä lopullista päätöstä
  tai rikoksesta aiheutuneista kauaskantoisista terveydellisistä vahingoista tai seurauksista ei voida tehdä lopullista arviota lyhyessä ajassa
  korvaushakemuksen tekemisen jälkeen; |
| --- | --- |

b)

on odotettavissa, että asiassa ei voida tehdä lopullista päätöstä
  tai rikoksesta aiheutuneista kauaskantoisista terveydellisistä vahingoista tai seurauksista ei voida tehdä lopullista arviota lyhyessä ajassa
  korvaushakemuksen tekemisen jälkeen;

Tarkistus 39

5 artiklan 1 kohdan c alakohta

c) se on hakijan taloudellisen tilanteen vuoksi perusteltua; ja

| c) | se on hakijan
  pakottavan
  taloudellisen tilanteen vuoksi perusteltua; ja |
| --- | --- |

c)

se on hakijan
  pakottavan
  taloudellisen tilanteen vuoksi perusteltua; ja

Tarkistus 40

5 artiklan 1 kohdan d alakohta

| d) | voidaan kohtuullisen varmasti olettaa, että rikoksentekijä ei pysty noudattamaan edes osittain tuomiota tai päätöstä, jonka mukaan hänen on maksettava vahingonkorvausta uhrille. |
| --- | --- |

d)

Poistetaan.

Tarkistus 41

5 artiklan 2 kohta

2.
  Jäsenvaltiot voivat vaatia
  , että ennakkokorvaus on maksettava takaisin osittain tai kokonaan, jos korvaushakemusta koskevassa lopullisessa päätöksessä todetaan, että hakemus on hylättävä, tai jos korvauksen määrä on pienempi kuin ennakkokorvaus.

2.
  Jäsenvaltioiden on vaadittava
  , että ennakkokorvaus on maksettava takaisin osittain tai kokonaan, jos korvaushakemusta koskevassa lopullisessa päätöksessä todetaan, että hakemus on hylättävä, tai jos korvauksen määrä on pienempi kuin ennakkokorvaus.

Tarkistus 42

6 artikla

Jäsenvaltiot voivat
  evätä
  korvauksen myöntämisen uhreille, joille on aiheutunut vain vähäisiä vahinkoja.

Jäsenvaltiot voivat
  vahvistaa korvauksen vähimmäismääräksi enintään 250 euroa evätäkseen
  korvauksen myöntämisen uhreille, joille on aiheutunut vain vähäisiä vahinkoja,
  jotka on määritelty vahingoiksi, joilla ei ole merkittävää taloudellista tai muuta kuin taloudellista, suoraa tai epäsuoraa vaikutusta uhrin elämään ja elämänlaatuun
  .

Tarkistus 43

7 artikla

Jäsenvaltiot voivat säätää, että
  korvausta voidaan vähentää tai evätä se kokonaan
  sen perusteella, että uhrin
  käyttäytymisellä
  on välitön yhteys vahingon aiheutumiseen tai kuolemaan johtaneessa tilanteessa.

Jäsenvaltiot voivat säätää, että
  korvaus voidaan evätä tai sitä voidaan vähentää suhteellisesti
  sen perusteella,
  missä määrin uhrin omalla osittaisella vastuulla
  on välitön yhteys vahingon aiheutumiseen tai kuolemaan johtaneeseen tilanteeseen.

Tarkistus 44

8 artiklan 1 kohta

1. Jäsenvaltiot voivat 2 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa ja 5 artiklan soveltamista rajoittamatta asettaa korvauksen myöntämisen ehdoksi, että hakija on nähnyt kohtuullisesti vaivaa, jotta asiassa annettaisiin tuomio tai päätös rikoksentekijän maksamasta korvauksesta ja jotta tällainen tuomio tai päätös pantaisiin täytäntöön.

1. Jäsenvaltiot voivat 2 artiklan 1 kohdan a
  ja a a
  alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa ja 5 artiklan soveltamista rajoittamatta asettaa korvauksen myöntämisen ehdoksi, että hakija on nähnyt kohtuullisesti vaivaa, jotta asiassa annettaisiin tuomio tai päätös rikoksentekijän maksamasta korvauksesta ja jotta tällainen tuomio tai päätös pantaisiin täytäntöön,
  mutta ei ole kuitenkaan onnistunut saavuttamaan tavoitettaan ja on selvittänyt tyhjentävästi mahdollisuudet saada korvauksia sosiaaliturvajärjestelmistä tai yksityisistä vakuutusjärjestelmistä
  .

Tarkistus 45

8 artiklan 2 kohdan a alakohta

| a) | on
  todennäköistä
  , että rikoksentekijä ei pysty noudattamaan uhrille maksettavaa vahingonkorvausta koskevaa tuomiota tai päätöstä edes osittain; |
| --- | --- |

a)

on
  todennäköistä
  , että rikoksentekijä ei pysty noudattamaan uhrille maksettavaa vahingonkorvausta koskevaa tuomiota tai päätöstä edes osittain;

| a) | on
  osoitettu
  , että rikoksentekijä ei pysty noudattamaan uhrille maksettavaa vahingonkorvausta koskevaa tuomiota tai päätöstä edes osittain; |
| --- | --- |

a)

on
  osoitettu
  , että rikoksentekijä ei pysty noudattamaan uhrille maksettavaa vahingonkorvausta koskevaa tuomiota tai päätöstä edes osittain;

Tarkistus 46

8 artiklan 2 kohdan b alakohta

| b) | hakija ei ole onnistunut saamaan tuomiota tai päätöstä korvauksen saamiseksi rikoksentekijältä
  kahden vuoden
  kuluessa siitä kun rikos on tehty, siksi että poliisin esitutkintaa tai rikoksen vuoksi aloitettua rikosoikeudenkäyntiä ei ole saatu päätökseen siihen mennessä; tai |
| --- | --- |

b)

hakija ei ole onnistunut saamaan tuomiota tai päätöstä korvauksen saamiseksi rikoksentekijältä
  kahden vuoden
  kuluessa siitä kun rikos on tehty, siksi että poliisin esitutkintaa tai rikoksen vuoksi aloitettua rikosoikeudenkäyntiä ei ole saatu päätökseen siihen mennessä; tai

| b) | hakija ei ole onnistunut saamaan tuomiota tai päätöstä korvauksen saamiseksi rikoksentekijältä
  vuoden
  kuluessa siitä kun rikos on tehty, siksi että poliisin esitutkintaa tai rikoksen vuoksi aloitettua rikosoikeudenkäyntiä ei ole saatu päätökseen siihen mennessä; tai |
| --- | --- |

b)

hakija ei ole onnistunut saamaan tuomiota tai päätöstä korvauksen saamiseksi rikoksentekijältä
  vuoden
  kuluessa siitä kun rikos on tehty, siksi että poliisin esitutkintaa tai rikoksen vuoksi aloitettua rikosoikeudenkäyntiä ei ole saatu päätökseen siihen mennessä; tai

Tarkistus 47

9 artiklan 1 kohta

1. Kaksinkertaisen korvauksen välttämiseksi
  jäsenvaltiot voivat vähentää
  myöntämästään korvauksesta tai
  vaatia
  korvauksen saaneelta henkilöltä takaisin korvaukset tai etuudet, jotka tämä on saanut samoista vahingoista jostakin muusta lähteestä.

1. Kaksinkertaisen korvauksen välttämiseksi
  jäsenvaltioiden on vähennettävä
  myöntämästään korvauksesta tai
  niiden on vaadittava
  korvauksen saaneelta henkilöltä takaisin korvaukset tai etuudet, jotka tämä on saanut samoista vahingoista jostakin muusta lähteestä.

Tarkistus 48

10 artikla

Kun korvaus on maksettu, oikeus korvaukseen
  voi siirtyä
  korvauksen saaneelta henkilöltä jäsenvaltiolle tai toimivaltaiselle viranomaiselle.

Kun korvaus on maksettu, oikeus korvaukseen
  siirtyy
  korvauksen saaneelta henkilöltä jäsenvaltiolle tai toimivaltaiselle viranomaiselle.

Tarkistus 49

11 artiklan 1 kohta

1. Jäsenvaltiot voivat 2 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa asettaa korvauksen myöntämisen ehdoksi, että hakija on ilmoittanut rikoksesta toimivaltaisille viranomaisille
  siinä jäsenvaltiossa
  , jossa rikos on tehty.

Tämän vaatimuksen katsotaan täyttyvän, jos hakija ilmoittaa rikoksesta
  asuinvaltiossaan uhrin asemasta rikosoikeudenkäyntimenettelyissä 15 päivänä maaliskuuta 2001 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2001/220/YOS 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti
  .

1. Jäsenvaltiot voivat 2 artiklan 1 kohdan a
  ja a a
  alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa asettaa korvauksen myöntämisen ehdoksi, että hakija on ilmoittanut rikoksesta
  sen jäsenvaltion
  toimivaltaisille viranomaisille, jossa rikos on tehty.

Tämän vaatimuksen katsotaan täyttyvän, jos hakija ilmoittaa rikoksesta
  asuinvaltionsa toimivaltaisille viranomaisille siinä tapauksessa, että hän ei ole voinut tehdä sitä jäsenvaltiossa, jossa rikos tapahtui, tai, vakavan rikoksen osalta, kun hän ei ole halunnut tehdä sitä
  .

Jos toimivaltainen viranomainen, jolle ilmoitus on tehty, ei ole kyseisessä asiassa itse toimivaltainen, sen on välitettävä ilmoitus viipymättä sen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, jonka alueella rikos on tehty. Ilmoitus käsitellään sen valtion kansallisen oikeuden mukaan, jossa rikos on tehty.

Tarkistus 50

11 artiklan 2 kohta

2. Jäsenvaltiot, jotka soveltavat 1 kohdassa säädettyä ehtoa, voivat säätää, että ilmoitus on tehtävä määräajan kuluessa. Kyseinen määräaika ei saa kuitenkaan olla vähemmän kuin
  seitsemän päivää
  rikoksen tapahtumisesta.

2. Jäsenvaltiot, jotka soveltavat 1 kohdassa säädettyä ehtoa, voivat säätää, että ilmoitus on tehtävä määräajan kuluessa. Kyseinen määräaika ei saa kuitenkaan olla vähemmän kuin
  yksi kuukausi
  rikoksen tapahtumisesta.

Tarkistus 51

11 artiklan 3 kohdan b alakohta

| b) | uhrin kohtaamat huomattavat vaikeudet, jotka johtuvat siitä, että hän asuu vakituisesti muussa kuin siinä jäsenvaltiossa, jossa rikos oli tehty. |
| --- | --- |

b)

uhrin kohtaamat huomattavat vaikeudet, jotka johtuvat siitä, että hän asuu vakituisesti muussa kuin siinä jäsenvaltiossa, jossa rikos oli tehty.

| b) | uhrin kohtaamat huomattavat vaikeudet
  ja kielivaikeudet
  , jotka johtuvat siitä, että hän asuu vakituisesti muussa kuin siinä jäsenvaltiossa, jossa rikos oli tehty. |
| --- | --- |

b)

uhrin kohtaamat huomattavat vaikeudet
  ja kielivaikeudet
  , jotka johtuvat siitä, että hän asuu vakituisesti muussa kuin siinä jäsenvaltiossa, jossa rikos oli tehty.

Tarkistus 52

11 artiklan 3 kohdan b a alakohta (uusi)

| b a) | muut merkittävät uhrin kohtaamat vaikeudet, joiden voidaan kohtuudella katsoa estäneen uhria ilmoittamasta rikoksesta. |
| --- | --- |

b a)

Tarkistus 53

12 artiklan 2 kohdan a alakohta

| (a) | lykkääminen on tarpeen, jotta voidaan äärittää, johtuvatko aiheutuneet vammat tahallisesta rikoksesta; ja |
| --- | --- |

(a)

lykkääminen on tarpeen, jotta voidaan äärittää, johtuvatko aiheutuneet vammat tahallisesta rikoksesta; ja

| a) | lykkääminen on tarpeen, jotta voidaan määrittää, johtuvatko aiheutuneet
  fyysiset tai psyykkiset
  vammat,
  aineettomat vahingot tai esinevahingot
  tahallisesta rikoksesta; ja |
| --- | --- |

a)

lykkääminen on tarpeen, jotta voidaan määrittää, johtuvatko aiheutuneet
  fyysiset tai psyykkiset
  vammat,
  aineettomat vahingot tai esinevahingot
  tahallisesta rikoksesta; ja

Tarkistus 54

12 artiklan 2 kohdan b alakohta

| b) | tämä ei aiheuta hakijan kannalta
  kohtuutonta
  viivytystä tai taloudellista haittaa. |
| --- | --- |

b)

tämä ei aiheuta hakijan kannalta
  kohtuutonta
  viivytystä tai taloudellista haittaa.

| b) | tämä ei aiheuta hakijan kannalta
  yli vuoden kestävää
  viivytystä tai taloudellista haittaa. |
| --- | --- |

b)

tämä ei aiheuta hakijan kannalta
  yli vuoden kestävää
  viivytystä tai taloudellista haittaa.

Tarkistus 55

13 artiklan 2 kohta

2. Edellä 1 kohdassa säädettyä ehtoa soveltaessaan jäsenvaltioiden on tehtävä poikkeus tapauksissa, joissa hakijan ei olisi kohtuudella voitu edellyttää tekevän hakemusta asetetussa määräajassa. Tällä tarkoitetaan myös tapauksia, joissa uhrille on aiheutunut huomattavia vaikeuksia siitä, että hän asuu muussa kuin siinä jäsenvaltiossa, jossa rikos oli tehty.

2. Edellä 1 kohdassa säädettyä ehtoa soveltaessaan jäsenvaltioiden on tehtävä poikkeus tapauksissa, joissa hakijan ei olisi kohtuudella voitu edellyttää tekevän hakemusta asetetussa määräajassa. Tällä tarkoitetaan myös
  force majeure -tapauksia sekä
  tapauksia, joissa uhrille on aiheutunut huomattavia vaikeuksia siitä, että hän asuu muussa kuin siinä jäsenvaltiossa, jossa rikos oli tehty,
  ja tapauksia, joissa uhri on alaikäinen
  .

Tarkistus 56

14 artiklan 2 kohta

2. Jäsenvaltioiden on
  pyrittävä pitämään
  korvauksen hakijalta edellytettävät muodollisuudet mahdollisimman vähäisinä, rajoittamatta kuitenkaan mahdollisuutta arvioida hakemuksen korvauskelpoisuutta asianmukaisella tavalla ja mahdollisuutta päättää maksettavan korvauksen määrästä.

2. Jäsenvaltioiden on
  pidettävä
  korvauksen hakijalta edellytettävät muodollisuudet mahdollisimman vähäisinä, rajoittamatta kuitenkaan mahdollisuutta arvioida hakemuksen korvauskelpoisuutta asianmukaisella tavalla ja mahdollisuutta päättää maksettavan korvauksen määrästä.

Tarkistus 57

15 artiklan 2 kohta

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuissa tiedoissa on käsiteltävä 2—13 artiklassa säädettyjä hakemusten esittämistä koskevia perusteita, sellaisina kuin niitä sovelletaan, sekä tarvittaessa 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen viranomaisten erityistä ja alueellista toimivaltaa; tietojen on oltava saatavilla kaikilla Euroopan yhteisöjen virallisilla kielillä.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuissa tiedoissa on käsiteltävä 2—13 artiklassa säädettyjä hakemusten esittämistä koskevia perusteita, sellaisina kuin niitä sovelletaan, sekä tarvittaessa 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen viranomaisten erityistä ja alueellista toimivaltaa; tietojen on oltava saatavilla kaikilla Euroopan yhteisöjen virallisilla kielillä
  siten, että hakijalle ei aiheudu kuluja
  .

Tarkistus 58

16 artiklan 1 kohta

1. Jos rikos on tehty muussa jäsenvaltiossa kuin hakijan asuinvaltiossa, hakijalla on oikeus tehdä hakemus asuinvaltionsa viranomaiselle, edellyttäen että hän kuuluu 2 artiklan 1 kohdan säännösten soveltamisalaan.

1. Jos rikos on tehty muussa jäsenvaltiossa kuin hakijan asuinvaltiossa, hakijalla on oikeus tehdä hakemus asuinvaltionsa
  toimivaltaiselle
  viranomaiselle, edellyttäen että hän kuuluu 2 artiklan 1 kohdan säännösten soveltamisalaan.

Tarkistus 59

16 artiklan 2 kohta

2. Jäsenvaltioiden on perustettava tai nimettävä yksi tai useita viranomaisia, jäljempänä ”avustavat viranomaiset”, jotka vastaavat 1 kohdan soveltamisesta.

2. Jäsenvaltioiden on perustettava tai nimettävä yksi tai useita viranomaisia, jäljempänä ”avustavat viranomaiset”, jotka vastaavat 1 kohdan soveltamisesta
  ja jotka toimivat, mikäli mahdollista, yhdessä niiden viranomaisten kanssa, jotka asianomaisessa jäsenvaltiossa vastaavat valtion korvausjärjestelmästä
  .

Tarkistus 60

17 artiklan 1 kohta

1. Avustavan viranomaisen on annettava hakijalle 15 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tiedot ja tarvittavat hakemuslomakkeet 24 artiklan 2 kohdan perusteella laaditun käsikirjan mukaisesti.

1. Avustavan viranomaisen on annettava hakijalle 15 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tiedot ja tarvittavat
  yhdenmukaistetut
  hakemuslomakkeet 24 artiklan 2 kohdan perusteella laaditun käsikirjan mukaisesti.

Tarkistus 61

17 artiklan 2 kohta

2. Avustavan viranomaisen on avustettava hakijaa korvaushakemuksen täyttämisessä ja varmistettava mahdollisimman pitkälle, että siihen liitetään kaikki vaaditut todistusasiakirjat.

2. Avustavan viranomaisen on avustettava hakijaa korvaushakemuksen täyttämisessä ja varmistettava mahdollisimman pitkälle, että siihen liitetään kaikki mahdollisesti vaaditut todistusasiakirjat
  ja täydentävät tiedot
  .

Tarkistus 62

17 artiklan 2 a kohta (uusi)

2 a. Avustava viranomainen huolehtii tarvittavista käännöksistä ja varmistaa, että korvaushakemus ja täydentävät tiedot ja asiakirjat esitetään vastaanottavan viranomaisen hyväksymällä kielellä.

Tarkistus 63

17 artiklan 3 kohta

3. Avustava viranomainen ei saa arvioida hakemusta. Se voi kieltäytyä hakemuksen vastaanottamisesta vain jos on ilmeistä, että hakemus on tehty vilpillisessä mielessä.

3. Avustava viranomainen ei saa arvioida hakemusta. Se voi
  kirjalliset perustelut esittäen
  kieltäytyä hakemuksen vastaanottamisesta vain jos on ilmeistä, että hakemus on tehty vilpillisessä mielessä.

Tarkistus 64

18 artiklan 1 kohdan johdantokappaleen 1 lause

Avustavan viranomaisen on lähetettävä hakemus ja sen liiteasiakirjat suoraan sen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, jäljempänä ”päättävä viranomainen”, joka tekee hakemusta koskevan päätöksen.

Avustavan viranomaisen on lähetettävä hakemus ja sen liiteasiakirjat
  viranomaisten väliseen tiedonvaihtoon tarkoitetulla standardilomakkeella
  suoraan sen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, jäljempänä ”päättävä viranomainen”, joka tekee hakemusta koskevan päätöksen.

Tarkistus 65

18 artiklan 1 kohdan johdantokappaleen 2 lause

Avustavan viranomaisen on samalla annettava päättävälle viranomaiselle seuraavat tiedot:

Avustavan viranomaisen on samalla annettava
  tiedonvaihtoon tarkoitetulla standardilomakkeella
  päättävälle viranomaiselle seuraavat tiedot:

Tarkistus 66

18 artiklan 1 kohdan b alakohta

b) luettelo hakemuksen liitteenä olevista todistusasiakirjoista;

| b) | luettelo hakemuksen liitteenä olevista todistusasiakirjoista
  ja tarvittaessa niiden käännöksistä
  ; |
| --- | --- |

b)

luettelo hakemuksen liitteenä olevista todistusasiakirjoista
  ja tarvittaessa niiden käännöksistä
  ;

Tarkistus 67

18 artiklan 1 kohdan d alakohta

| d) | tarvittaessa tieto siitä, millä kielellä hakemuslomake on täytetty. |
| --- | --- |

d)

tarvittaessa tieto siitä, millä kielellä hakemuslomake on täytetty.

| d) | tarvittaessa tieto siitä, millä kielellä
  yhdenmukaistettu
  hakemuslomake on täytetty. |
| --- | --- |

d)

tarvittaessa tieto siitä, millä kielellä
  yhdenmukaistettu
  hakemuslomake on täytetty.

Tarkistus 68

19 artiklan johdantokappale

Päättävän viranomaisen on toimitettava avustavalle viranomaiselle mahdollisimman pian 18 artiklan mukaisesti lähetetyn hakemuksen vastaanottamisen jälkeen seuraavat tiedot:

Päättävän viranomaisen on toimitettava
  viranomaisten väliseen tiedonvaihtoon tarkoitetulla standardilomakkeella
  avustavalle viranomaiselle mahdollisimman pian 18 artiklan mukaisesti lähetetyn hakemuksen vastaanottamisen jälkeen seuraavat tiedot:

Tarkistus 69

20 artikla

Avustavan viranomaisen on avustettava hakijaa päättävän viranomaisen esittämiin lisätietopyyntöihin vastaamisessa ja toimitettava vastaukset
  mahdollisimman pian
  suoraan päättävälle viranomaiselle, tarvittaessa yhdessä hakemuksen liiteasiakirjoja koskevan luettelon kanssa.

Avustavan viranomaisen on avustettava hakijaa päättävän viranomaisen esittämiin lisätietopyyntöihin vastaamisessa ja toimitettava vastaukset suoraan päättävälle viranomaiselle, tarvittaessa yhdessä hakemuksen liiteasiakirjoja koskevan luettelon kanssa.

Tarkistus 70

21 artiklan 2 kohdan b alakohta

| b) | päättävä viranomainen kuulee hakijaa suoraan oman jäsenvaltionsa lainsäädännön mukaisesti puhelin- tai videokokouksen avulla. |
| --- | --- |

b)

päättävä viranomainen kuulee hakijaa suoraan oman jäsenvaltionsa lainsäädännön mukaisesti puhelin- tai videokokouksen avulla.

| b) | päättävä viranomainen kuulee hakijaa suoraan oman jäsenvaltionsa lainsäädännön mukaisesti puhelin- tai videokokouksen
  tai jonkin muun vastaavan viestintävälineen
  avulla. |
| --- | --- |

b)

päättävä viranomainen kuulee hakijaa suoraan oman jäsenvaltionsa lainsäädännön mukaisesti puhelin- tai videokokouksen
  tai jonkin muun vastaavan viestintävälineen
  avulla.

Tarkistus 71

23 artiklan 1 kohdan b alakohta

| b) | päättävän viranomaisen tekemiä päätöksiä, joissa käytettävästä kielestä säädetään asianomaisen jäsenvaltion lainsäädännössä; |
| --- | --- |

b)

Poistetaan.

Tarkistus 72

24 artiklan 1 a kohta (uusi)

1 a. Komissio laatii yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa 17 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhdenmukaistetun korvaushakemuslomakkeen ja 18 artiklan 1 kohdassa mainitun viranomaisten väliseen tiedonvaihtoon tarkoitetun standardilomakkeen.

Komissio huolehtii kyseisten lomakkeiden kääntämisestä kaikille Euroopan yhteisön virallisille kielille.

Tarkistus 73

24 artiklan 2 kohta

2. Komissio laatii yhteistyössä päätöksellä 2001/470/EY perustetun siviili- ja kauppaoikeuden alan Euroopan oikeudellisen verkoston kanssa Internetissä julkaistavan käsikirjan, joka sisältää jäsenvaltioiden 1 kohdan mukaisesti toimittamat tiedot. Komissio huolehtii käsikirjan kääntämisestä
  tarvittaville
  kielille.

2. Komissio laatii yhteistyössä päätöksellä 2001/470/EY perustetun siviili- ja kauppaoikeuden alan Euroopan oikeudellisen verkoston kanssa Internetissä julkaistavan käsikirjan, joka sisältää jäsenvaltioiden 1 kohdan mukaisesti toimittamat tiedot. Komissio huolehtii käsikirjan kääntämisestä
  kaikille Euroopan yhteisön virallisille
  kielille.

Tarkistus 74

25 artiklan 1 kohdan b alakohta

| b) | edistää tiivistä yhteistyötä ja tietojenvaihtoa jäsenvaltioiden avustavien ja päättävien viranomaisten välillä; ja |
| --- | --- |

b)

edistää tiivistä yhteistyötä ja tietojenvaihtoa jäsenvaltioiden avustavien ja päättävien viranomaisten välillä; ja

| b) | kehittää, tukea
  , edistää
  ja parantaa
  tiivistä yhteistyötä ja tietojenvaihtoa jäsenvaltioiden avustavien ja päättävien viranomaisten välillä; ja |
| --- | --- |

b)

kehittää, tukea
  , edistää
  ja parantaa
  tiivistä yhteistyötä ja tietojenvaihtoa jäsenvaltioiden avustavien ja päättävien viranomaisten välillä; ja

Tarkistus 75

27 artiklan 4 kohta

4. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa
  keskeiset
  kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

4. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

---

(1)  EUVL C 45 E, 25.2.2003, s. 69.

(2)  EUVL C 95, 23.4.2003, s. 40.

(3)  

  EYVL C 19, 23.1.1999, s. 1.

(4)  

  EYVL C 67, 1.3.2001, s. 304.

P5_TA(2003)0452

Turskakantojen elvytystoimenpiteet *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston asetukseksi turskakantojen elvytystoimenpiteistä (KOM(2003) 237 — C5-0237/2003 — 2003/0090(CNS))

(Kuulemismenettely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2003) 237) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2003) 237) (1),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 37 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C5-0237/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 37 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C5-0237/2003),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön ja ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnan lausunnon (A5-0341/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön ja ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnan lausunnon (A5-0341/2003),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| 3. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

3.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 4. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen; |
| --- | --- |

4.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

| KOMISSION TEKSTI | PARLAMENTIN TARKISTUKSET |
| --- | --- |
| Tarkistus 1 |
| Johdanto-osan 1 kappale |
| (1) Kansainväliseltä merentutkimusneuvostolta (ICES) äskettäin saadun tieteellisen lausunnon mukaan monien yhteisön vesissä elävien turskakantojen korkea kalastuskuolevuus on johtanut siihen, että meressä elävien sukukypsien kalojen määrät ovat vähentyneet tasolle, jolla kannat eivät ehkä pysty täydentymään lisääntymällä, ja kyseiset kannat ovat tästä syystä romahdusvaarassa. | (1) Kansainväliseltä merentutkimusneuvostolta (ICES) äskettäin saadun tieteellisen lausunnon mukaan monien yhteisön vesissä elävien turskakantojen korkea kalastuskuolevuus on johtanut siihen, että meressä elävien sukukypsien kalojen määrät ovat vähentyneet tasolle, jolla kannat eivät ehkä pysty täydentymään lisääntymällä, ja kyseiset kannat ovat tästä syystä romahdusvaarassa;
  ennalta varautumisen periaate edellyttää ryhtymistä voimakkaasti vaikuttaviin toimenpiteisiin
  . |
| Tarkistus 2 |
| Johdanto-osan 7 kappale |
| (7) Tällainen kalastuskuolevuuden valvonta voidaan saavuttaa luomalla asianmukainen menettely kyseisten kalakantojen suurimpien sallittujen saaliiden (TAC) vahvistamiseksi ja ottamalla käyttöön järjestelmä, jossa kyseisiin kalakantoihin kohdistuva pyyntiponnistus rajoitetaan tasoille, joilla TACien ylittyminen on epätodennäköistä. | (7) Tällainen kalastuskuolevuuden valvonta voidaan saavuttaa luomalla asianmukainen menettely kyseisten kalakantojen suurimpien sallittujen saaliiden (TAC) vahvistamiseksi ja ottamalla käyttöön järjestelmä, jossa kyseisiin kalakantoihin kohdistuva pyyntiponnistus rajoitetaan tasoille, joilla TACien ylittyminen on epätodennäköistä.
  Pyyntiponnistuksen rajoituksia olisi sovellettava oikeassa suhteessa jäsenvaltioiden laivastoihin. |
| Tarkistus 3 |
| Johdanto-osan 7 a kappale (uusi) |
| | (7 a) Jäsenvaltioilla olisi oltava mahdollisuus toteuttaa syrjimättömiä lisätoimia merikalakantojen säilyttämiseksi ja suojelemiseksi edellyttäen, että toimet ovat yhteneväisiä yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden kanssa. Nämä toimet eivät saisi vaikuttaa kiintiöiden jakamiseen suhteellisen vakausjärjestelmän mukaisesti sitten, kun kannat ovat elpyneet ja asianomainen jäsenvaltio katsoo, että kalastustoiminta voidaan käynnistää uudelleen. |
| Tarkistus 4 |
| Johdanto-osan 9 a kappale (uusi) |
| | (9 a) Komission olisi esitettävä mahdollisimman pian turskan elvytyssuunnitelman sosiaalis-taloudellisia vaikutuksia koskeva analyysi ja toteutettava tarvittavat rahoitustoimenpiteet alan kärsimien menetysten lieventämiseksi. |
| Tarkistus 5 |
| 2 a artikla (uusi) |
| | 2 a artikla




  Maantieteellisten alueiden muuttamismenettely




  1. Komissio voi jäsenvaltion, asetuksen (EY) N:o 2371/2002 32 artiklan mukaisesti perustetun, tämän asetuksen 2 artiklassa määritellyistä yhdestä tai useammasta alueesta vastuussa olevan alueellisen neuvoa-antavan toimikunnan esittämän perustellun pyynnön perusteella tai omasta aloitteestaan, asetuksen (EY) N:o 2371/2002 33 artiklassa tarkoitettua tieteellis-teknis-taloudellista kalastuskomiteaa kuultuaan, muuttaa tämän asetuksen 2 artiklassa määriteltyjä maantieteellisiä alueita tämän artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti.




  2. Muutokset voivat olla pysyviä tai tiettyä ajanjaksoa koskevia.




  3. Toimenpiteet 1 ja 2 kohdan täytäntöönpanemiseksi voidaan hyväksyä asetuksen (EY) N:o 2371/2002 30 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. |
| Tarkistus 6 |
| 8 a artikla (uusi) |
| | 8 a artikla




  Lisäkilowattipäivien jakaminen




  1. Komissio voi jäsenvaltion, asetuksen (EY) N:o 2371/2002 32 artiklan mukaisesti perustetun, tämän asetuksen 2 artiklassa määritellyistä yhdestä tai useammasta alueesta vastuussa olevan alueellisen neuvoa-antavan toimikunnan esittämän perustellun pyynnön perusteella tai omasta aloitteestaan, asetuksen (EY) N:o 2371/2002 33 artiklassa tarkoitettua tieteellis-teknis-taloudellista kalastuskomiteaa kuultuaan, tehdä ehdotuksen lisäkilowattipäivien myöntämisestä jäsenvaltioille, jos on odotettavissa, että hyväksymällä tekniset toimenpiteet ehkäistäisiin 6 artiklassa mainittujen kalastuskuolevuusarvojen ylittyminen.




  2. Edellä 1 kohdassa mainittuihin teknisiin toimenpiteisiin voivat kuulua








  — | toimenpiteet, jotka koskevat pyydysten rakennetta, aluksella olevien pyydysten lukumäärää ja kokoa sekä niiden käyttötapoja |

KOMISSION TEKSTI

PARLAMENTIN TARKISTUKSET

Tarkistus 1

Johdanto-osan 1 kappale

(1) Kansainväliseltä merentutkimusneuvostolta (ICES) äskettäin saadun tieteellisen lausunnon mukaan monien yhteisön vesissä elävien turskakantojen korkea kalastuskuolevuus on johtanut siihen, että meressä elävien sukukypsien kalojen määrät ovat vähentyneet tasolle, jolla kannat eivät ehkä pysty täydentymään lisääntymällä, ja kyseiset kannat ovat tästä syystä romahdusvaarassa.

(1) Kansainväliseltä merentutkimusneuvostolta (ICES) äskettäin saadun tieteellisen lausunnon mukaan monien yhteisön vesissä elävien turskakantojen korkea kalastuskuolevuus on johtanut siihen, että meressä elävien sukukypsien kalojen määrät ovat vähentyneet tasolle, jolla kannat eivät ehkä pysty täydentymään lisääntymällä, ja kyseiset kannat ovat tästä syystä romahdusvaarassa;
  ennalta varautumisen periaate edellyttää ryhtymistä voimakkaasti vaikuttaviin toimenpiteisiin
  .

Tarkistus 2

Johdanto-osan 7 kappale

(7) Tällainen kalastuskuolevuuden valvonta voidaan saavuttaa luomalla asianmukainen menettely kyseisten kalakantojen suurimpien sallittujen saaliiden (TAC) vahvistamiseksi ja ottamalla käyttöön järjestelmä, jossa kyseisiin kalakantoihin kohdistuva pyyntiponnistus rajoitetaan tasoille, joilla TACien ylittyminen on epätodennäköistä.

(7) Tällainen kalastuskuolevuuden valvonta voidaan saavuttaa luomalla asianmukainen menettely kyseisten kalakantojen suurimpien sallittujen saaliiden (TAC) vahvistamiseksi ja ottamalla käyttöön järjestelmä, jossa kyseisiin kalakantoihin kohdistuva pyyntiponnistus rajoitetaan tasoille, joilla TACien ylittyminen on epätodennäköistä.
  Pyyntiponnistuksen rajoituksia olisi sovellettava oikeassa suhteessa jäsenvaltioiden laivastoihin.

Tarkistus 3

Johdanto-osan 7 a kappale (uusi)

(7 a) Jäsenvaltioilla olisi oltava mahdollisuus toteuttaa syrjimättömiä lisätoimia merikalakantojen säilyttämiseksi ja suojelemiseksi edellyttäen, että toimet ovat yhteneväisiä yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden kanssa. Nämä toimet eivät saisi vaikuttaa kiintiöiden jakamiseen suhteellisen vakausjärjestelmän mukaisesti sitten, kun kannat ovat elpyneet ja asianomainen jäsenvaltio katsoo, että kalastustoiminta voidaan käynnistää uudelleen.

Tarkistus 4

Johdanto-osan 9 a kappale (uusi)

(9 a) Komission olisi esitettävä mahdollisimman pian turskan elvytyssuunnitelman sosiaalis-taloudellisia vaikutuksia koskeva analyysi ja toteutettava tarvittavat rahoitustoimenpiteet alan kärsimien menetysten lieventämiseksi.

Tarkistus 5

2 a artikla (uusi)

2 a artikla

Maantieteellisten alueiden muuttamismenettely

1. Komissio voi jäsenvaltion, asetuksen (EY) N:o 2371/2002 32 artiklan mukaisesti perustetun, tämän asetuksen 2 artiklassa määritellyistä yhdestä tai useammasta alueesta vastuussa olevan alueellisen neuvoa-antavan toimikunnan esittämän perustellun pyynnön perusteella tai omasta aloitteestaan, asetuksen (EY) N:o 2371/2002 33 artiklassa tarkoitettua tieteellis-teknis-taloudellista kalastuskomiteaa kuultuaan, muuttaa tämän asetuksen 2 artiklassa määriteltyjä maantieteellisiä alueita tämän artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti.

2. Muutokset voivat olla pysyviä tai tiettyä ajanjaksoa koskevia.

3. Toimenpiteet 1 ja 2 kohdan täytäntöönpanemiseksi voidaan hyväksyä asetuksen (EY) N:o 2371/2002 30 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen.

Tarkistus 6

8 a artikla (uusi)

8 a artikla

Lisäkilowattipäivien jakaminen

1. Komissio voi jäsenvaltion, asetuksen (EY) N:o 2371/2002 32 artiklan mukaisesti perustetun, tämän asetuksen 2 artiklassa määritellyistä yhdestä tai useammasta alueesta vastuussa olevan alueellisen neuvoa-antavan toimikunnan esittämän perustellun pyynnön perusteella tai omasta aloitteestaan, asetuksen (EY) N:o 2371/2002 33 artiklassa tarkoitettua tieteellis-teknis-taloudellista kalastuskomiteaa kuultuaan, tehdä ehdotuksen lisäkilowattipäivien myöntämisestä jäsenvaltioille, jos on odotettavissa, että hyväksymällä tekniset toimenpiteet ehkäistäisiin 6 artiklassa mainittujen kalastuskuolevuusarvojen ylittyminen.

2. Edellä 1 kohdassa mainittuihin teknisiin toimenpiteisiin voivat kuulua

—

toimenpiteet, jotka koskevat pyydysten rakennetta, aluksella olevien pyydysten lukumäärää ja kokoa sekä niiden käyttötapoja

| — | vyöhykkeet ja/tai ajanjaksot, joilla ja/tai jolloin kalastustoiminta on joko kiellettyä tai sitä on rajoitettu muun ohessa kutu- ja kasvualueiden suojelemiseksi. |
| --- | --- |

—

vyöhykkeet ja/tai ajanjaksot, joilla ja/tai jolloin kalastustoiminta on joko kiellettyä tai sitä on rajoitettu muun ohessa kutu- ja kasvualueiden suojelemiseksi.

Näitä toimenpiteitä voidaan soveltaa kaikilla 2 artiklassa mainituilla maantieteellisillä alueilla tai niiden osissa.

3. Neuvosto päättää määräenemmistöllä komission tekemän ehdotuksen perusteella tämän artiklan mukaisesta lisäkilowattipäivien jakamisesta.

Tarkistus 7

12 artiklan 1 kohdan 2 alakohta

Kaikkien 9 artiklassa tarkoitetussa tietokannassa olevien alusten on oltava joko luettelossa 1 tai luettelossa 2. Näissä luetteloissa voi myös olla aluksia, jotka eivät sisälly mainittuun tietokantaan.

Kaikkien 9 artiklassa tarkoitetussa tietokannassa olevien alusten on oltava joko luettelossa 1 tai luettelossa 2. Näissä luetteloissa voi myös olla aluksia, jotka eivät sisälly mainittuun tietokantaan.
  Jäsenvaltioiden on erityisesti otettava huomioon tarve sisällyttää luetteloon 1 tai 2 alukset, joista on purettu 15 artiklassa lueteltuja lajeja, mutta jotka eivät ole 9 artiklassa mainitussa tietokannassa.

Tarkistus 8

13 artiklan 2 kohta

Satamastapoissaolopäivällä tarkoitetaan
  mitä tahansa
  yhtäjaksoista 24 tunnin jaksoa jollekin 2 artiklassa määritellylle maantieteelliselle alueelle saapumisesta laskettuna
  tai sellaisen ajanjakson mitä tahansa osaa
  .

Satamastapoissaolopäivällä tarkoitetaan yhtäjaksoista
  tai keskeytynyttä
  24 tunnin jaksoa jollekin 2 artiklassa määritellylle maantieteelliselle alueelle saapumisesta laskettuna.
  Satamastapoissaolopäivien lukumäärä lasketaan jakamalla poissaolotuntien lukumäärä 24:lla
  .

Tarkistus 9

21 a artikla (uusi)

21 a artikla

Alusten satelliittiseurantajärjestelmä

1. Asetuksen (EY) N:o 2371/2002 22 artiklan soveltamista rajoittamatta 12 artiklassa mainittuihin luetteloihin 1 tai 2 sisältyvällä kalastusaluksella on 1 päivästä tammikuuta 2005 alkaen oltava asennettuna toimiva järjestelmä, jonka avulla sen paikantaminen ja tunnistaminen kaukoseurantajärjestelmien avulla on mahdollista.

2. Edellä 1 kohdan täytäntöönpanoa varten voidaan hyväksyä yksityiskohtaisia sääntöjä asetuksen (EY) N:o 2371/2002 30 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen.

Tarkistus 10

V a luku (uusi)

V a luku

LISÄMÄÄRÄYKSET

Tarkistus 11

21 b artikla (uusi)

21 b artikla

Teollisen kalastuksen vaikutukset turskakantoihin

Komissio antaa viimeistään ... (2) Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, johon on liitettävä tarvittaessa asianmukaiset lainsäädäntöehdotukset, teollisen kalastuksen

| — | vaikutuksista turskan kuolevuuteen |
| --- | --- |

—

vaikutuksista turskan kuolevuuteen

| — | muista vaikutuksista turskakantoihin, etenkin turskan saalislajien suuren biomassan häviämisen seurauksista 2 artiklassa mainituilla maantieteellisillä alueilla. |
| --- | --- |

—

muista vaikutuksista turskakantoihin, etenkin turskan saalislajien suuren biomassan häviämisen seurauksista 2 artiklassa mainituilla maantieteellisillä alueilla.

Tarkistus 12

21 c artikla (uusi)

21 c artikla

Asetuksen sosiaalis-taloudellisia vaikutuksia koskevat kertomukset

1. Jäsenvaltioiden on annettava viimeistään ... (3) komissiolle selvitys tämän asetuksen sosiaalis-taloudellisista vaikutuksista.

2. Komissio antaa viimeistään ... (4) jäsenvaltioiden kanssa tiivistä yhteistyötä tehden Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen sosiaalis-taloudellisista vaikutuksista ja jäsenvaltioiden toteuttamista toimenpiteistä näiden vaikutusten hoitamiseksi. Kertomukseen sisältyy tarvittaessa asianmukaisia ehdotuksia, mukaan lukien ehdotukset määrärahojen myöntämisestä.

3. Jos sosiaalis-taloudellisia vaikutuksia koskevassa kertomuksessa osoitetaan, että asetuksella on haitallisia vaikutuksia yhteisöille asianomaisessa jäsenvaltiossa, kyseisen jäsenvaltion on pyrittävä käyttämään kaikkia keinoja, joihin sillä on oikeus, haitallisen vaikutuksen lieventämiseksi.

Tarkistus 13

21 d artikla (uusi)

21 d artikla

Väliarviointi

Komissio antaa viimeistään ... (5) Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamisessa tapahtuneesta edistyksestä.

Tarkistus 14

21 e artikla (uusi)

21 e artikla

Alueelliset neuvoa-antavat toimikunnat

1. Jos yhdestä tai useammasta tämän asetuksen 2 artiklassa mainitusta alueesta vastuussa oleva alueellinen neuvoa-antava toimikunta perustetaan asetuksen (EY) N:o 2371/2002 32 artiklan mukaisesti, komissio kuulee alueellista neuvoa-antavaa toimikuntaa tämän asetuksen muuttamista, täydentämistä tai korvaamista koskevista ehdotuksista.

2. Muista toimivaltuuksistaan huolimatta alueellisella neuvoa-antavalla toimikunnalla on vastaamallaan maantieteellisellä alueella tämän asetuksen yhteydessä valtuudet 1 kohdassa kuvatulla tavalla

| — | pyytää komissiota 2 a artiklan mukaisesti muuttamaan maantieteellisiä alueita, joihin tätä asetusta sovelletaan |
| --- | --- |

—

pyytää komissiota 2 a artiklan mukaisesti muuttamaan maantieteellisiä alueita, joihin tätä asetusta sovelletaan

| — | pyytää komissiolta lisää teknisiä toimenpiteitä, joita sovelletaan sen vastuulla olevalla alueella, ja pyytää lisäkilowattipäivien jakamista 8 a artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

—

pyytää komissiolta lisää teknisiä toimenpiteitä, joita sovelletaan sen vastuulla olevalla alueella, ja pyytää lisäkilowattipäivien jakamista 8 a artiklan mukaisesti.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

(2)  
  Kaksi vuotta tämän asetuksen voimaantulosta.

(3)  
  Yksi vuosi tämän asetuksen voimaantulosta.

(4)  
  Kolme vuotta tämän asetuksen voimaantulosta.

(5)  
  Kolme vuotta tämän asetuksen voimaantulosta.

P5_TA(2003)0453

Yhteisön rautateiden kehittäminen *** II

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi yhteisön rautateiden kehittämisestä annetun neuvoston direktiivin 91/440/ETY muuttamisesta (8011/3/2003 — C5-0295/2003 — 2002/0025(COD))

(Yhteispäätösmenettely: toinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston yhteisen kannan (8011/3/2003 — C5-0295/2003) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston yhteisen kannan (8011/3/2003 — C5-0295/2003) (1),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä esittämänsä kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2002) 25) (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä esittämänsä kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2002) 25) (3),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 80 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 80 artiklan,

| — | ottaa huomioon aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A5-0327/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A5-0327/2003),

| 1. | tarkistaa yhteistä kantaa seuraavasti; |
| --- | --- |

1.

tarkistaa yhteistä kantaa seuraavasti;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

(2)  Hyväksytyt tekstit 14.1.2003, P5_TA(2003)0004.

(3)  EYVL C 291 E, 26.11.2002, s. 1.

P5_TC2-COD(2002)0025

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 23. lokakuuta 2003, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/.../EY antamiseksi yhteisön rautateiden kehittämisestä annetun neuvoston direktiivin 91/440/ETY muuttamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 71 artiklan 1 kohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen (1),

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (3),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (4),

katsovat seuraavaa:

| 1) | Toimiluvan saaneille rautatieyrityksille myönnettävästä oikeudesta käyttää Euroopan laajuista rautateiden tavaraliikenneverkkoa ja viimeistään vuodesta 2008 koko rautatieverkkoa kansainvälisten tavaraliikennepalvelujen tarjoamiseen säädetään 29 päivänä heinäkuuta 1991 annetussa direktiivissä 91/440/ETY
   (5). |
| --- | --- |

1)

Toimiluvan saaneille rautatieyrityksille myönnettävästä oikeudesta käyttää Euroopan laajuista rautateiden tavaraliikenneverkkoa ja viimeistään vuodesta 2008 koko rautatieverkkoa kansainvälisten tavaraliikennepalvelujen tarjoamiseen säädetään 29 päivänä heinäkuuta 1991 annetussa direktiivissä 91/440/ETY
   (5).

| 2) | Näiden
  kaikenlaisia
  tavaraliikennepalveluja koskevien käyttöoikeuksien laajentamisen koko rautatieverkkoa koskeviksi 1 päivästä tammikuuta 2006 pitäisi antaa ennakoitua suurempi hyöty liikennemuotosiirtymien
  ja rautateiden
  tavaraliikenteen kehittymisen osalta. |
| --- | --- |

2)

Näiden
  kaikenlaisia
  tavaraliikennepalveluja koskevien käyttöoikeuksien laajentamisen koko rautatieverkkoa koskeviksi 1 päivästä tammikuuta 2006 pitäisi antaa ennakoitua suurempi hyöty liikennemuotosiirtymien
  ja rautateiden
  tavaraliikenteen kehittymisen osalta.

| 3) | Rautatiealan elpyminen edellyttää, etenkin kun otetaan huomioon komission valkoinen kirja ”Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010: valintojen aika” (6), että toimiluvan saaneille rautatieyrityksille annetaan oikeus käyttää koko verkkoa myös rautateiden henkilöliikenteessä. Tämän olisi koskettava sekä rajat ylittäviä että kansallisia liikennepalveluja. Rautateiden henkilöliikenteessä rajat ylittäviin liikennepalveluihin olisi sisällyttävä oikeus ottaa matkustajia mistä tahansa lähtö- ja määräpaikan välisestä paikasta. |
| --- | --- |

3)

Rautatiealan elpyminen edellyttää, etenkin kun otetaan huomioon komission valkoinen kirja ”Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010: valintojen aika” (6), että toimiluvan saaneille rautatieyrityksille annetaan oikeus käyttää koko verkkoa myös rautateiden henkilöliikenteessä. Tämän olisi koskettava sekä rajat ylittäviä että kansallisia liikennepalveluja. Rautateiden henkilöliikenteessä rajat ylittäviin liikennepalveluihin olisi sisällyttävä oikeus ottaa matkustajia mistä tahansa lähtö- ja määräpaikan välisestä paikasta.

| 4) | Komission olisi tarkasteltava viimeistään 15 päivänä maaliskuuta 2005 annettavan kertomuksen tulosten perusteella mahdollisuutta laajentaa henkilöliikennepalveluja koskevia käyttöoikeuksia ja annettava asiasta ehdotus. |
| --- | --- |

4)

Komission olisi tarkasteltava viimeistään 15 päivänä maaliskuuta 2005 annettavan kertomuksen tulosten perusteella mahdollisuutta laajentaa henkilöliikennepalveluja koskevia käyttöoikeuksia ja annettava asiasta ehdotus.

| 5) | Komission olisi tarkasteltava liikenteen, turvallisuuden, työolosuhteiden ja toimijoiden tilanteen kehitystä ensimmäisen rautatiepaketin täytäntöönpanon seurauksena ja esitettävä
  15 päivään maaliskuuta 2005
  mennessä tästä kehityksestä kertomus, johon tarvittaessa liitetään uusia ehdotuksia, jotta voidaan tarjota perusta jäsenvaltioiden talouden, rautatieyritysten sekä niiden työntekijöiden ja käyttäjien mahdollisimman hyviä toimintaedellytyksiä varten. |
| --- | --- |

5)

Komission olisi tarkasteltava liikenteen, turvallisuuden, työolosuhteiden ja toimijoiden tilanteen kehitystä ensimmäisen rautatiepaketin täytäntöönpanon seurauksena ja esitettävä
  15 päivään maaliskuuta 2005
  mennessä tästä kehityksestä kertomus, johon tarvittaessa liitetään uusia ehdotuksia, jotta voidaan tarjota perusta jäsenvaltioiden talouden, rautatieyritysten sekä niiden työntekijöiden ja käyttäjien mahdollisimman hyviä toimintaedellytyksiä varten.

| 6) | Rautateiden tavaraliikenteen alalla on mittavia mahdollisuuksia luoda uusia kuljetuspalveluja ja parantaa nykyisiä palveluja kansallisella ja Euroopan tasolla. |
| --- | --- |

6)

Rautateiden tavaraliikenteen alalla on mittavia mahdollisuuksia luoda uusia kuljetuspalveluja ja parantaa nykyisiä palveluja kansallisella ja Euroopan tasolla.

| 7) | Jotta rautateiden tavaraliikenne olisi kaikilta osin kilpailukykyinen, sen olisi voitava tarjota kattavia palveluja, joihin kuuluu myös jäsenvaltioiden välinen ja niiden sisäinen liikenne. |
| --- | --- |

7)

Jotta rautateiden tavaraliikenne olisi kaikilta osin kilpailukykyinen, sen olisi voitava tarjota kattavia palveluja, joihin kuuluu myös jäsenvaltioiden välinen ja niiden sisäinen liikenne.

| 8) | Koska rautateiden turvallisuudesta säädetään [yhteisön rautateiden turvallisuudesta]... annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2003/.../EY
   (7), joka on osa rautatiealan uutta yhtenäistä yhteisön sääntelyjärjestelmää, olisi direktiivin 91/440/ETY turvallisuutta koskevat säännökset kumottava. |
| --- | --- |

8)

Koska rautateiden turvallisuudesta säädetään [yhteisön rautateiden turvallisuudesta]... annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2003/.../EY
   (7), joka on osa rautatiealan uutta yhtenäistä yhteisön sääntelyjärjestelmää, olisi direktiivin 91/440/ETY turvallisuutta koskevat säännökset kumottava.

| 9) | Direktiivi 91/440/ETY olisi siten muutettava tämän mukaisesti, |
| --- | --- |

9)

Direktiivi 91/440/ETY olisi siten muutettava tämän mukaisesti,

OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Muutetaan direktiivi 91/440/ETY seuraavasti:

| 1) | Kumotaan 7 artiklan 2 kohta päivästä, jona [yhteisön rautateiden turvallisuudesta]... annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/.../EY tulee voimaan. |
| --- | --- |

1)

Kumotaan 7 artiklan 2 kohta päivästä, jona [yhteisön rautateiden turvallisuudesta]... annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/.../EY tulee voimaan.

| 2) | Muutetaan 10 artikla seuraavasti:








  a) | Korvataan 2 kohta seuraavasti:


  ”
  2.
     
  Edellä 2 artiklassa tarkoitetuille rautatieyrityksille on myönnettävä kohtuullisin ehdoin oikeus kaikkien jäsenvaltioiden infrastruktuurin käyttöön rautateiden tavaraliikenteen ja yhdistettyjen tavarakuljetusten suorittamiseksi ennen 1 päivää tammikuuta 2006 sekä ennen 1 päivää tammikuuta 2008 henkilöliikennepalvelujen tarjoamiseksi. Tällöin rautatieyrityksillä ja muilla rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja rautateiden infrastruktuurin käyttömaksujen perimisestä sekä turvallisuustodistusten antamisesta 26 päivänä helmikuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/14/EY (8) 2 artiklan b alakohdan mukaisilla hakijoilla on oikeus käyttää reittejä.




  Jäsenvaltiot voivat myöntää vapaasti etukäteen käyttöoikeuden kansainvälisiä ja kansallisia tavaraja henkilöliikennepalveluja tarjoaville rautatieyrityksille ja kansainvälisille ryhmittymille. Näiden oikeuksien käyttö voidaan rajata koskemaan vain rautatieyrityksiä ja niiden välittömässä tai välillisessä määräysvallassa olevia yrityksiä, joilla on toimilupa jäsenvaltioissa, joissa sovelletaan samankaltaisia rautatieinfrastruktuurin käyttöä koskevia ehtoja. |
| --- | --- | --- |

2)

Muutetaan 10 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 2 kohta seuraavasti:

”
  2.
     
  Edellä 2 artiklassa tarkoitetuille rautatieyrityksille on myönnettävä kohtuullisin ehdoin oikeus kaikkien jäsenvaltioiden infrastruktuurin käyttöön rautateiden tavaraliikenteen ja yhdistettyjen tavarakuljetusten suorittamiseksi ennen 1 päivää tammikuuta 2006 sekä ennen 1 päivää tammikuuta 2008 henkilöliikennepalvelujen tarjoamiseksi. Tällöin rautatieyrityksillä ja muilla rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja rautateiden infrastruktuurin käyttömaksujen perimisestä sekä turvallisuustodistusten antamisesta 26 päivänä helmikuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/14/EY (8) 2 artiklan b alakohdan mukaisilla hakijoilla on oikeus käyttää reittejä.

Jäsenvaltiot voivat myöntää vapaasti etukäteen käyttöoikeuden kansainvälisiä ja kansallisia tavaraja henkilöliikennepalveluja tarjoaville rautatieyrityksille ja kansainvälisille ryhmittymille. Näiden oikeuksien käyttö voidaan rajata koskemaan vain rautatieyrityksiä ja niiden välittömässä tai välillisessä määräysvallassa olevia yrityksiä, joilla on toimilupa jäsenvaltioissa, joissa sovelletaan samankaltaisia rautatieinfrastruktuurin käyttöä koskevia ehtoja.

| b) | Korvataan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Edellä 2 artiklan soveltamisalaan kuuluville rautatieyrityksille on myönnettävä yhtäläisin ehdoin oikeus käyttää 10 a artiklassa ja liitteessä I määriteltyä Euroopan laajuista rautateiden tavaraliikenneverkkoa ja viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2006 oikeus käyttää koko rautatieverkkoa kansainvälisen tavaraliikennepalvelujen
  suorittamiseen.
  ” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Edellä 2 artiklan soveltamisalaan kuuluville rautatieyrityksille on myönnettävä yhtäläisin ehdoin oikeus käyttää 10 a artiklassa ja liitteessä I määriteltyä Euroopan laajuista rautateiden tavaraliikenneverkkoa ja viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2006 oikeus käyttää koko rautatieverkkoa kansainvälisen tavaraliikennepalvelujen
  suorittamiseen.
  ”

| c) | Korvataan
  5 kohta seuraavasti:
  ”5.   Rautatieliikennettä harjoittavien yritysten on tehtävä tarvittavat julkisoikeudelliset tai yksityisoikeudelliset sopimukset käyttämänsä rautatieinfrastruktuurin infrastruktuurin haltijan kanssa. Näissä sopimuksissa olevat ehdot eivät saa olla syrjiviä ja niiden on oltava avoimia Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/14/EY säännösten mukaisesti.” |
| --- | --- |

c)

Korvataan
  5 kohta seuraavasti:

”5.   Rautatieliikennettä harjoittavien yritysten on tehtävä tarvittavat julkisoikeudelliset tai yksityisoikeudelliset sopimukset käyttämänsä rautatieinfrastruktuurin infrastruktuurin haltijan kanssa. Näissä sopimuksissa olevat ehdot eivät saa olla syrjiviä ja niiden on oltava avoimia Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/14/EY säännösten mukaisesti.”

| d) | Korvataan 6 kohta seuraavasti:
  ”6.   Kaikille rautatieyrityksille on ketään syrjimättömällä ja avoimella tavalla tarjottava oikeus käyttää useampaa kuin yhtä loppuasiakasta palvelevia tai palvelemaan kykeneviä terminaaleja ja satamia, jotka liittyvät 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuun rautatietoimintaan, sekä oikeus tarjota niissä palveluja, ja rautatieyritysten pyynnöille voidaan asettaa rajoituksia ainoastaan, jos on olemassa rautateitä käyttäviä vaihtoehtoja, jotka ovat markkinaolosuhteissa toteuttamiskelpoisia.” |
| --- | --- |

d)

Korvataan 6 kohta seuraavasti:

”6.   Kaikille rautatieyrityksille on ketään syrjimättömällä ja avoimella tavalla tarjottava oikeus käyttää useampaa kuin yhtä loppuasiakasta palvelevia tai palvelemaan kykeneviä terminaaleja ja satamia, jotka liittyvät 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuun rautatietoimintaan, sekä oikeus tarjota niissä palveluja, ja rautatieyritysten pyynnöille voidaan asettaa rajoituksia ainoastaan, jos on olemassa rautateitä käyttäviä vaihtoehtoja, jotka ovat markkinaolosuhteissa toteuttamiskelpoisia.”

| e) | Korvataan 8 kohta seuraavasti:
  ”8.   Komissio antaa
  15 päivään maaliskuuta 2005
  mennessä Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja neuvostolle kertomuksen tämän direktiivin täytäntöönpanosta.
  Kertomuksessa käsitellään






  — | tämän direktiivin täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa ja siihen osallistuvien elinten tosiasiallista toimintaa; |
| --- | --- | --- |

e)

Korvataan 8 kohta seuraavasti:

”8.   Komissio antaa
  15 päivään maaliskuuta 2005
  mennessä Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja neuvostolle kertomuksen tämän direktiivin täytäntöönpanosta.

Kertomuksessa käsitellään

—

tämän direktiivin täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa ja siihen osallistuvien elinten tosiasiallista toimintaa;

| — | markkinoiden kehitystä ja erityisesti kaikkien markkinatoimijoiden, myös uusien tulokkaiden, kansainvälisen liikenteen kehityssuuntauksia, liikennetoimintaa ja markkinaosuuksia; |
| --- | --- |

—

markkinoiden kehitystä ja erityisesti kaikkien markkinatoimijoiden, myös uusien tulokkaiden, kansainvälisen liikenteen kehityssuuntauksia, liikennetoimintaa ja markkinaosuuksia;

| — | vaikutusta koko liikennealaan, erityisesti liikennemuotojen tasapainottumisen osalta; |
| --- | --- |

—

vaikutusta koko liikennealaan, erityisesti liikennemuotojen tasapainottumisen osalta;

| — | vaikutusta turvallisuustasoon kussakin jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

—

vaikutusta turvallisuustasoon kussakin jäsenvaltiossa;

| — | alan työehtoja kussakin jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

—

alan työehtoja kussakin jäsenvaltiossa.

Tarvittaessa kertomukseen liitetään aiheellisia ehdotuksia tai suosituksia yhteisön toiminnan jatkamisesta rautatiemarkkinoiden ja niitä koskevien säädöspuitteiden kehittämiseksi.”

| 3) | Korvataan 10 b artiklan 4 kohdan c alakohta seuraavasti:






  ”c) | Euroopan rautatieverkon
  tilanteesta
  ” |
| --- | --- | --- |

3)

Korvataan 10 b artiklan 4 kohdan c alakohta seuraavasti:

”c)

Euroopan rautatieverkon
  tilanteesta
  ”

2 artikla

Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan 31 päivään joulukuuta 2005 mennessä. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

3 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

4 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty ...ssa/ssä ... päivänä ...kuuta ...

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EYVL C 291 E, 26.11.2002, s. 1.

1

(2)  EUVL C 61, 14.3.2003, s. 131.

2

(3)  EUVL C 66, 19.3.2003, s. 5.

3

(4)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu14. tammikuuta 2003 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 25. kesäkuuta 2003 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä) ja Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 23. lokakuuta 2003.

4

kanta, vahvistettu

25. kesäkuuta 2003

kanta, vahvistettu 23. lokakuuta 2003

(5)  EYVL L 237, 24.8.1991, s. 25, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2001/12/EY (EYVL L 75, 15.3.2001, s. 1).

5

viimeksi

(6)   KOM(2001) 370.

6

(7)  EUVL L ...

7

(8)  EYVL L 75, 15.3.2001, s. 29, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission päätöksellä 2002/844/EY (EYVL L 289, 26.10.2002, s. 30).”

8

P5_TA(2003)0454

Yhteisön rautateiden turvallisuus *** II

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi yhteisön rautateiden turvallisuudesta sekä rautatieyritysten toimiluvista annetun neuvoston direktiivin 95/18/EY ja rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja rautateiden infrastruktuurin käyttömaksujen perimisestä sekä turvallisuustodistusten antamisesta annetun direktiivin 2001/14/EY muuttamisesta (”rautatieturvallisuusdirektiivi”) (8557/2/2003 — C5-0297/2003 — 2002/0022(COD))

(Yhteispäätösmenettely: toinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston yhteisen kannan (8557/2/2003 — C5-0297/2003) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston yhteisen kannan (8557/2/2003 — C5-0297/2003) (1),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä esittämänsä kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2002) 21) (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä esittämänsä kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2002) 21) (3),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 80 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 80 artiklan,

| — | ottaa huomioon aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A5-0325/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A5-0325/2003),

| 1. | tarkistaa yhteistä kantaa seuraavasti; |
| --- | --- |

1.

tarkistaa yhteistä kantaa seuraavasti;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

(2)  Hyväksytyt tekstit 14.1.2003, P5_TA(2003)0005.

(3)  EYVL C 126 E, 28.5.2002, s. 332.

P5_TC2-COD(2002)0022

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 23. lokakuuta 2003, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/.../EY antamiseksi yhteisön rautateiden turvallisuudesta sekä rautatieyritysten toimiluvista annetun neuvoston direktiivin 95/18/EY ja rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja rautateiden infrastruktuurin käyttömaksujen perimisestä sekä turvallisuustodistusten antamisesta annetun direktiivin 2001/14/EY muuttamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 71 artiklan 1 kohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen (1),

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (3),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (4),

sekä katsovat seuraavaa:

| 1) | Yhteisön rautateiden kehittämisestä 29 päivänä heinäkuuta 1991 annetulla neuvoston direktiivillä 91/440/ETY (5) aloitettujen rautatieliikennepalvelujen yhtenäismarkkinoiden luomiseen liittyvien pyrkimysten jatkamiseksi on tarpeen ottaa käyttöön rautateiden turvallisuutta koskeva yhteinen sääntelykehys. Jäsenvaltiot ovat tähän asti kehittäneet turvallisuussääntöjä ja -määräyksiä lähinnä kansallisella tasolla kansallisten teknisten ja toiminnallisten käsitteiden perusteella. Periaatteiden, lähestymistapojen ja kulttuurien erot ovat samalla vaikeuttaneet teknisten esteiden poistamista ja kansainvälisen liikenteen harjoittamista. |
| --- | --- |

1)

Yhteisön rautateiden kehittämisestä 29 päivänä heinäkuuta 1991 annetulla neuvoston direktiivillä 91/440/ETY (5) aloitettujen rautatieliikennepalvelujen yhtenäismarkkinoiden luomiseen liittyvien pyrkimysten jatkamiseksi on tarpeen ottaa käyttöön rautateiden turvallisuutta koskeva yhteinen sääntelykehys. Jäsenvaltiot ovat tähän asti kehittäneet turvallisuussääntöjä ja -määräyksiä lähinnä kansallisella tasolla kansallisten teknisten ja toiminnallisten käsitteiden perusteella. Periaatteiden, lähestymistapojen ja kulttuurien erot ovat samalla vaikeuttaneet teknisten esteiden poistamista ja kansainvälisen liikenteen harjoittamista.

| 2) | Direktiivi 91/440 /ETY, rautatieyritysten toimiluvista 19 päivänä kesäkuuta 1995 annettu neuvoston direktiivi 95/18/EY (6) ja rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja rautateiden infrastruktuurin käyttömaksujen perimisestä sekä turvallisuustodistusten antamisesta 26 päivänä helmikuuta 2001 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/14/EY (7) ovat ensimmäiset askeleet kohti Euroopan rautatieliikennemarkkinoiden sääntelyä, mikä tapahtuu rautateiden kansainvälisten tavaraliikennepalvelujen markkinoiden avaamisella. Säännökset ovat kuitenkin osoittautuneet riittämättömiksi turvallisuuden osalta, ja turvallisuusvaatimusten väliset erot vaikuttavat yhteisön rautatieliikenteen optimaaliseen toimintaan. On erityisen tärkeää yhdenmukaistaa turvallisuussääntöjen sisältö, rautatieyritysten turvallisuustodistukset, turvallisuusviranomaisten tehtävät ja onnettomuuksien tutkinta. |
| --- | --- |

2)

Direktiivi 91/440 /ETY, rautatieyritysten toimiluvista 19 päivänä kesäkuuta 1995 annettu neuvoston direktiivi 95/18/EY (6) ja rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja rautateiden infrastruktuurin käyttömaksujen perimisestä sekä turvallisuustodistusten antamisesta 26 päivänä helmikuuta 2001 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/14/EY (7) ovat ensimmäiset askeleet kohti Euroopan rautatieliikennemarkkinoiden sääntelyä, mikä tapahtuu rautateiden kansainvälisten tavaraliikennepalvelujen markkinoiden avaamisella. Säännökset ovat kuitenkin osoittautuneet riittämättömiksi turvallisuuden osalta, ja turvallisuusvaatimusten väliset erot vaikuttavat yhteisön rautatieliikenteen optimaaliseen toimintaan. On erityisen tärkeää yhdenmukaistaa turvallisuussääntöjen sisältö, rautatieyritysten turvallisuustodistukset, turvallisuusviranomaisten tehtävät ja onnettomuuksien tutkinta.

| 3) | Maanalaiset, raitiovaunut ja muut kevytraidejärjestelmät ovat monissa jäsenvaltioissa paikallisten tai alueellisten turvallisuusmääräysten alaisia ja usein paikallisten tai alueellisten viranomaisten valvonnassa, eikä niihin sovelleta yhteisön yhteentoimivuutta tai toimilupia koskevia vaatimuksia. Raitiovaunut ovat usein myös maantieliikenteen turvallisuuslainsäädännön alaisia, joten niihin ei ole voitu kaikilta osin soveltaa rautateiden turvallisuussääntöjä. Edellä mainituista syistä ja perustamissopimuksen 5 artiklassa tarkoitetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltioiden olisi voitava olla soveltamatta tätä direktiiviä edellä mainittuihin paikallisiin rautatiejärjestelmiin. |
| --- | --- |

3)

Maanalaiset, raitiovaunut ja muut kevytraidejärjestelmät ovat monissa jäsenvaltioissa paikallisten tai alueellisten turvallisuusmääräysten alaisia ja usein paikallisten tai alueellisten viranomaisten valvonnassa, eikä niihin sovelleta yhteisön yhteentoimivuutta tai toimilupia koskevia vaatimuksia. Raitiovaunut ovat usein myös maantieliikenteen turvallisuuslainsäädännön alaisia, joten niihin ei ole voitu kaikilta osin soveltaa rautateiden turvallisuussääntöjä. Edellä mainituista syistä ja perustamissopimuksen 5 artiklassa tarkoitetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltioiden olisi voitava olla soveltamatta tätä direktiiviä edellä mainittuihin paikallisiin rautatiejärjestelmiin.

| 4) | Yhteisön rautatiejärjestelmän turvallisuustaso on yleisesti ottaen korkea etenkin maantieliikenteeseen verrattuna.
  On tärkeää vähintään säilyttää turvallisuustaso
  nykyisessä uudelleenjärjestelyvaiheessa, jossa
  aiemmin yhdennettyjen rautatieyritysten tehtäviä eriytetään ja jossa
  siirrytään rautatiealan itsesääntelystä kohti julkista sääntelyä. Turvallisuutta olisi parannettava edelleen tekniikan ja tieteen kehityksen mukaisesti, jos se on käytännössä mahdollista rautatieliikenteen kilpailukyky huomioon ottaen. |
| --- | --- |

4)

Yhteisön rautatiejärjestelmän turvallisuustaso on yleisesti ottaen korkea etenkin maantieliikenteeseen verrattuna.
  On tärkeää vähintään säilyttää turvallisuustaso
  nykyisessä uudelleenjärjestelyvaiheessa, jossa
  aiemmin yhdennettyjen rautatieyritysten tehtäviä eriytetään ja jossa
  siirrytään rautatiealan itsesääntelystä kohti julkista sääntelyä. Turvallisuutta olisi parannettava edelleen tekniikan ja tieteen kehityksen mukaisesti, jos se on käytännössä mahdollista rautatieliikenteen kilpailukyky huomioon ottaen.

| 5) | Kaikkien rautatiejärjestelmän käyttäjien eli infrastruktuurin haltijoiden ja rautatieyritysten olisi otettava omalta osaltaan täysi vastuu järjestelmän turvallisuudesta. Niiden olisi tarvittaessa tehtävä yhteistyötä riskinhallintatoimenpiteiden toteuttamisessa. Jäsenvaltioiden olisi selvästi erotettava tämä turvallisuutta koskeva välitön vastuu turvallisuusviranomaisten tehtävästä, joka koskee kansallisen sääntelykehyksen käyttöönottoa ja liikenteenharjoittajien suoritustason valvontaa. |
| --- | --- |

5)

Kaikkien rautatiejärjestelmän käyttäjien eli infrastruktuurin haltijoiden ja rautatieyritysten olisi otettava omalta osaltaan täysi vastuu järjestelmän turvallisuudesta. Niiden olisi tarvittaessa tehtävä yhteistyötä riskinhallintatoimenpiteiden toteuttamisessa. Jäsenvaltioiden olisi selvästi erotettava tämä turvallisuutta koskeva välitön vastuu turvallisuusviranomaisten tehtävästä, joka koskee kansallisen sääntelykehyksen käyttöönottoa ja liikenteenharjoittajien suoritustason valvontaa.

| 6) | Infrastruktuurin hallinnon ja rautatieyritysten vastuu rautatiejärjestelmän käyttämisestä ei estä muita toimijoita, kuten valmistajia, ylläpitoyrityksiä, palveluntarjoajia ja hankintayksiköitä ottamasta vastuuta tuotteistaan tai palveluistaan Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta 23 päivänä heinäkuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/48/EY (8) sekä Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta 19 päivänä maaliskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/16/EY (9) säännösten tai muiden asiaa koskevien yhteisön säädösten mukaisesti. |
| --- | --- |

6)

Infrastruktuurin hallinnon ja rautatieyritysten vastuu rautatiejärjestelmän käyttämisestä ei estä muita toimijoita, kuten valmistajia, ylläpitoyrityksiä, palveluntarjoajia ja hankintayksiköitä ottamasta vastuuta tuotteistaan tai palveluistaan Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta 23 päivänä heinäkuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/48/EY (8) sekä Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta 19 päivänä maaliskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/16/EY (9) säännösten tai muiden asiaa koskevien yhteisön säädösten mukaisesti.

| 7) | Euroopan laajuisten rautatieverkkojen osajärjestelmien turvallisuutta koskevista vaatimuksista säädetään direktiiveissä 96/48/EY ja 2001/16/EY. Näissä direktiiveissä ei kuitenkaan määritellä järjestelmän tasolla yhteisiä vaatimuksia, eikä niissä käsitellä yksityiskohtaisesti turvallisuuden sääntelyä, hallinnointia ja valvontaa. Kun osajärjestelmien turvallisuuden vähimmäistaso määritellään yhteentoimivuuden teknisissä eritelmissä (YTE), on yhä tärkeämpää asettaa turvallisuustavoitteita myös järjestelmän tasolla. |
| --- | --- |

7)

Euroopan laajuisten rautatieverkkojen osajärjestelmien turvallisuutta koskevista vaatimuksista säädetään direktiiveissä 96/48/EY ja 2001/16/EY. Näissä direktiiveissä ei kuitenkaan määritellä järjestelmän tasolla yhteisiä vaatimuksia, eikä niissä käsitellä yksityiskohtaisesti turvallisuuden sääntelyä, hallinnointia ja valvontaa. Kun osajärjestelmien turvallisuuden vähimmäistaso määritellään yhteentoimivuuden teknisissä eritelmissä (YTE), on yhä tärkeämpää asettaa turvallisuustavoitteita myös järjestelmän tasolla.

| 8) | Yhteisiä turvallisuustavoitteita ja yhteisiä turvallisuusmenetelmiä olisi otettava asteittain käyttöön korkean turvallisuustason säilyttämiseksi ja, jos se on tarpeen ja kohtuudella toteutettavissa, sen parantamiseksi. Niiden avulla olisi voitava arvioida turvallisuustasoa ja liikenteenharjoittajien suoritustasoa sekä yhteisön tasolla että jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

8)

Yhteisiä turvallisuustavoitteita ja yhteisiä turvallisuusmenetelmiä olisi otettava asteittain käyttöön korkean turvallisuustason säilyttämiseksi ja, jos se on tarpeen ja kohtuudella toteutettavissa, sen parantamiseksi. Niiden avulla olisi voitava arvioida turvallisuustasoa ja liikenteenharjoittajien suoritustasoa sekä yhteisön tasolla että jäsenvaltioissa.

| 9) | Rautatiejärjestelmän turvallisuudesta on olemassa niukasti tietoja, eivätkä tiedot ole usein yleisesti saatavilla. Tästä syystä on tarpeen ottaa käyttöön yhteisiä turvallisuusindikaattoreita sen arvioimiseksi, onko järjestelmä yleisten turvallisuustavoitteiden mukainen, sekä rautateiden turvallisuustason valvonnan edistämiseksi. Yhteisiin turvallisuusindikaattoreihin liittyviä kansallisia määritelmiä voidaan kuitenkin soveltaa siirtymäkauden aikana, ja asianmukaista huomiota olisi siksi kiinnitettävä siihen, missä määrin yhteisiä turvallisuusindikaattoreita koskevia yhteisiä määritelmiä kehitetään, kun ensimmäiset yleiset turvallisuustavoitteet laaditaan. |
| --- | --- |

9)

Rautatiejärjestelmän turvallisuudesta on olemassa niukasti tietoja, eivätkä tiedot ole usein yleisesti saatavilla. Tästä syystä on tarpeen ottaa käyttöön yhteisiä turvallisuusindikaattoreita sen arvioimiseksi, onko järjestelmä yleisten turvallisuustavoitteiden mukainen, sekä rautateiden turvallisuustason valvonnan edistämiseksi. Yhteisiin turvallisuusindikaattoreihin liittyviä kansallisia määritelmiä voidaan kuitenkin soveltaa siirtymäkauden aikana, ja asianmukaista huomiota olisi siksi kiinnitettävä siihen, missä määrin yhteisiä turvallisuusindikaattoreita koskevia yhteisiä määritelmiä kehitetään, kun ensimmäiset yleiset turvallisuustavoitteet laaditaan.

| 10) | Kansalliset turvallisuussäännöt, jotka perustuvat usein kansallisiin teknisiin standardeihin, olisi asteittain korvattava YTE:issä vahvistettuihin yhteisiin standardeihin perustuvilla säännöillä. Uusien kansallisten sääntöjen
  käyttöönottamisen
  olisi oltava
  mahdollisimman rajoitettua. Uusien sääntöjen olisi oltava
  yhteisön lainsäädännön mukaisia, ja niillä olisi edistettävä siirtymistä rautateiden turvallisuutta koskevaan yhteiseen lähestymistapaan. Kaikkia asianosaisia olisikin kuultava ennen kuin jäsenvaltio hyväksyy kansallisen turvallisuussäännön, joka edellyttää korkeampaa turvallisuustasoa kuin yhteiset turvallisuustavoitteet,
  tai jos
  sääntö voi vaikuttaa muiden jäsenvaltioiden rautatieyrityksiin.
  Tässä tapauksessa
  , uudesta sääntöehdotuksesta olisi ilmoitettava komissiolle,
  joka päättää asiasta, mikäli sääntöehdotus ei ole yhteisön lainsäädännön tai turvallisuutta koskevan yhteisen lähestymistavan mukainen
  . |
| --- | --- |

10)

Kansalliset turvallisuussäännöt, jotka perustuvat usein kansallisiin teknisiin standardeihin, olisi asteittain korvattava YTE:issä vahvistettuihin yhteisiin standardeihin perustuvilla säännöillä. Uusien kansallisten sääntöjen
  käyttöönottamisen
  olisi oltava
  mahdollisimman rajoitettua. Uusien sääntöjen olisi oltava
  yhteisön lainsäädännön mukaisia, ja niillä olisi edistettävä siirtymistä rautateiden turvallisuutta koskevaan yhteiseen lähestymistapaan. Kaikkia asianosaisia olisikin kuultava ennen kuin jäsenvaltio hyväksyy kansallisen turvallisuussäännön, joka edellyttää korkeampaa turvallisuustasoa kuin yhteiset turvallisuustavoitteet,
  tai jos
  sääntö voi vaikuttaa muiden jäsenvaltioiden rautatieyrityksiin.
  Tässä tapauksessa
  , uudesta sääntöehdotuksesta olisi ilmoitettava komissiolle,
  joka päättää asiasta, mikäli sääntöehdotus ei ole yhteisön lainsäädännön tai turvallisuutta koskevan yhteisen lähestymistavan mukainen
  .

| 11) | Tämänhetkistä tilannetta, jossa edelleen käytetään kansallisia turvallisuussääntöjä, on pidettävä välivaiheena siirryttäessä eurooppalaisiin sääntöihin. |
| --- | --- |

11)

Tämänhetkistä tilannetta, jossa edelleen käytetään kansallisia turvallisuussääntöjä, on pidettävä välivaiheena siirryttäessä eurooppalaisiin sääntöihin.

| 12) | Yhteisten turvallisuustavoitteiden, yhteisten turvallisuusmenetelmien ja yhteisten turvallisuusindikaattorien kehittäminen sekä tarve edistää siirtymistä rautateiden turvallisuutta koskevaan yhteiseen lähestymistapaan edellyttävät teknistä tukea yhteisön tasolla. Euroopan rautatievirasto, joka perustettiin ... annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o .../2003
   (10), antaa suosituksia yhteisistä turvallisuustavoitteista, yhteisistä turvallisuusmenetelmistä ja yhteisistä turvallisuusindikaattoreista sekä muista yhdenmukaistamistoimenpiteistä ja seuraa yhteisön rautateiden turvallisuuden kehittämistä. |
| --- | --- |

12)

Yhteisten turvallisuustavoitteiden, yhteisten turvallisuusmenetelmien ja yhteisten turvallisuusindikaattorien kehittäminen sekä tarve edistää siirtymistä rautateiden turvallisuutta koskevaan yhteiseen lähestymistapaan edellyttävät teknistä tukea yhteisön tasolla. Euroopan rautatievirasto, joka perustettiin ... annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o .../2003
   (10), antaa suosituksia yhteisistä turvallisuustavoitteista, yhteisistä turvallisuusmenetelmistä ja yhteisistä turvallisuusindikaattoreista sekä muista yhdenmukaistamistoimenpiteistä ja seuraa yhteisön rautateiden turvallisuuden kehittämistä.

| 13) | Infrastruktuurin haltijoiden ja rautatieyritysten olisi tehtäviään suorittaessaan ja velvollisuuksiaan täyttäessään noudatettava yhteisön vaatimuksia vastaavaa ja yhteisiä osia sisältävää turvallisuusjohtamisjärjestelmää. Asianomaisen jäsenvaltion turvallisuusviranomaisille olisi toimitettava turvallisuutta ja turvallisuusjohtamisjärjestelmän täytäntöönpanoa koskevia tietoja. |
| --- | --- |

13)

Infrastruktuurin haltijoiden ja rautatieyritysten olisi tehtäviään suorittaessaan ja velvollisuuksiaan täyttäessään noudatettava yhteisön vaatimuksia vastaavaa ja yhteisiä osia sisältävää turvallisuusjohtamisjärjestelmää. Asianomaisen jäsenvaltion turvallisuusviranomaisille olisi toimitettava turvallisuutta ja turvallisuusjohtamisjärjestelmän täytäntöönpanoa koskevia tietoja.

| 14) | Turvallisuusjohtamisjärjestelmässä olisi otettava huomioon, että toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä 12 päivänä kesäkuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/391/ETY
   (11) ja sen asiaa koskevien erillisdirektiivien säännöksiä sovelletaan täysimääräisesti rautateiden työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelemiseen. Turvallisuusjohtamisjärjestelmässä olisi otettava myös huomioon vaarallisten aineiden rautatiekuljetuksia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 23 päivänä heinäkuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/49/EY (12) säännökset. |
| --- | --- |

14)

Turvallisuusjohtamisjärjestelmässä olisi otettava huomioon, että toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä 12 päivänä kesäkuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/391/ETY
   (11) ja sen asiaa koskevien erillisdirektiivien säännöksiä sovelletaan täysimääräisesti rautateiden työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelemiseen. Turvallisuusjohtamisjärjestelmässä olisi otettava myös huomioon vaarallisten aineiden rautatiekuljetuksia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 23 päivänä heinäkuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/49/EY (12) säännökset.

| 15) | Jotta voidaan turvata rautatieturvallisuuden korkea taso ja kohdella kaikkia rautatieyrityksiä yhtäläisesti, niihin olisi sovellettava samoja turvallisuusvaatimuksia. Turvallisuustodistuksella olisi osoitettava, että rautatieyritys on ottanut käyttöön turvallisuusjohtamisjärjestelmän ja että se pystyy noudattamaan kyseeseen tulevia turvallisuusmääräyksiä ja -sääntöjä. Kansainvälisten liikennepalvelujen osalta olisi oltava riittävää, että turvallisuusjohtamisjärjestelmä hyväksytään yhdessä jäsenvaltiossa, ja että tämä hyväksyntä on voimassa koko yhteisössä. Kansallisten sääntöjen noudattamisen jatkamisen on taas edellytettävä lisätodistusta kussakin jäsenvaltiossa. Lopullisen tavoitteen olisi oltava yhteisössä voimassa olevan yhteisen turvallisuustodistuksen käyttöönotto. |
| --- | --- |

15)

Jotta voidaan turvata rautatieturvallisuuden korkea taso ja kohdella kaikkia rautatieyrityksiä yhtäläisesti, niihin olisi sovellettava samoja turvallisuusvaatimuksia. Turvallisuustodistuksella olisi osoitettava, että rautatieyritys on ottanut käyttöön turvallisuusjohtamisjärjestelmän ja että se pystyy noudattamaan kyseeseen tulevia turvallisuusmääräyksiä ja -sääntöjä. Kansainvälisten liikennepalvelujen osalta olisi oltava riittävää, että turvallisuusjohtamisjärjestelmä hyväksytään yhdessä jäsenvaltiossa, ja että tämä hyväksyntä on voimassa koko yhteisössä. Kansallisten sääntöjen noudattamisen jatkamisen on taas edellytettävä lisätodistusta kussakin jäsenvaltiossa. Lopullisen tavoitteen olisi oltava yhteisössä voimassa olevan yhteisen turvallisuustodistuksen käyttöönotto.

| 16) | Turvallisuustodistuksessa säädettyjen turvallisuusvaatimusten lisäksi toimiluvan saaneiden rautatietyritysten on noudatettava yhteisön lainsäädännön mukaisia ja ketään syrjimättä sovellettavia kansallisia vaatimuksia, jotka liittyvät terveyteen, turvallisuuteen, sosiaaliseen oloihin, myös ajoaikoja koskevia säännöksiä, sekä työntekijöiden ja kuluttajien oikeuksiin siten kuin niistä säädetään direktiivin 95/18/EY 6 ja 12 artiklassa. |
| --- | --- |

16)

Turvallisuustodistuksessa säädettyjen turvallisuusvaatimusten lisäksi toimiluvan saaneiden rautatietyritysten on noudatettava yhteisön lainsäädännön mukaisia ja ketään syrjimättä sovellettavia kansallisia vaatimuksia, jotka liittyvät terveyteen, turvallisuuteen, sosiaaliseen oloihin, myös ajoaikoja koskevia säännöksiä, sekä työntekijöiden ja kuluttajien oikeuksiin siten kuin niistä säädetään direktiivin 95/18/EY 6 ja 12 artiklassa.

| 17) | Kullakin infrastruktuurin haltijalla on keskeinen vastuu rautatieverkon turvallisesta suunnittelusta, kunnossapidosta ja käytöstä. Rautatieyritysten turvallisuustodistusten antamisen lisäksi infrastruktuurin haltijalta olisi edellytettävä turvallisuusviranomaisen myöntämää turvallisuuslupaa, joka koskee sen turvallisuusjohtamisjärjestelmää ja muita toimenpiteitä, joilla turvallisuusvaatimukset täytetään. |
| --- | --- |

17)

Kullakin infrastruktuurin haltijalla on keskeinen vastuu rautatieverkon turvallisesta suunnittelusta, kunnossapidosta ja käytöstä. Rautatieyritysten turvallisuustodistusten antamisen lisäksi infrastruktuurin haltijalta olisi edellytettävä turvallisuusviranomaisen myöntämää turvallisuuslupaa, joka koskee sen turvallisuusjohtamisjärjestelmää ja muita toimenpiteitä, joilla turvallisuusvaatimukset täytetään.

| 18) | Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä auttamaan hakijoita, jotka haluavat päästä markkinoille rautatieyrityksinä. Niiden olisi erityisesti annettava tietoja ja käsiteltävä turvallisuustodistusta koskevat pyynnöt pikaisesti. Kansainvälisiä liikennepalveluja tarjoaville rautatieyrityksille on tärkeää, että menettelyt ovat samanlaisia eri jäsenvaltioissa. Vaikka turvallisuustodistuksessa on vielä toistaiseksi kansallisia osia, olisi kuitenkin voitava yhdenmukaistaa sen yhteiset osat ja edistää yhteisen mallin luomista. |
| --- | --- |

18)

Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä auttamaan hakijoita, jotka haluavat päästä markkinoille rautatieyrityksinä. Niiden olisi erityisesti annettava tietoja ja käsiteltävä turvallisuustodistusta koskevat pyynnöt pikaisesti. Kansainvälisiä liikennepalveluja tarjoaville rautatieyrityksille on tärkeää, että menettelyt ovat samanlaisia eri jäsenvaltioissa. Vaikka turvallisuustodistuksessa on vielä toistaiseksi kansallisia osia, olisi kuitenkin voitava yhdenmukaistaa sen yhteiset osat ja edistää yhteisen mallin luomista.

| 19) | Junamiehistön todistukset ja liikkuvan kaluston hyväksyminen liikenteeseen eri kansallisissa verkoissa ovat usein ylitsepääsemätön este uusille tulokkaille. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että junamiehistön koulutusmahdollisuudet ja todistukset, joita kansallisten sääntöjen täyttäminen edellyttää, ovat turvallisuustodistusta hakevien rautatieyritysten saatavilla. Käytettävän liikkuvan kaluston liikenteeseen hyväksymistä varten olisi otettava käyttöön yhteinen menettely. |
| --- | --- |

19)

Junamiehistön todistukset ja liikkuvan kaluston hyväksyminen liikenteeseen eri kansallisissa verkoissa ovat usein ylitsepääsemätön este uusille tulokkaille. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että junamiehistön koulutusmahdollisuudet ja todistukset, joita kansallisten sääntöjen täyttäminen edellyttää, ovat turvallisuustodistusta hakevien rautatieyritysten saatavilla. Käytettävän liikkuvan kaluston liikenteeseen hyväksymistä varten olisi otettava käyttöön yhteinen menettely.

| 20) | Veturinkuljettajien ja turvallisuuteen liittyvissä tehtävissä toimivan junamiehistön ajo- ja lepoajoilla on suuri vaikutus rautatiejärjestelmän turvallisuustasoon. Nämä seikat kuuluvat perustamissopimuksen 137—139 artiklan piiriin, ja niitä käsitellään jo päätöksen 98/500/EY (13) mukaisesti perustetuissa alakohtaisissa neuvottelukomiteoissa käytävissä työmarkkinaosapuolten välisissä neuvotteluissa. |
| --- | --- |

20)

Veturinkuljettajien ja turvallisuuteen liittyvissä tehtävissä toimivan junamiehistön ajo- ja lepoajoilla on suuri vaikutus rautatiejärjestelmän turvallisuustasoon. Nämä seikat kuuluvat perustamissopimuksen 137—139 artiklan piiriin, ja niitä käsitellään jo päätöksen 98/500/EY (13) mukaisesti perustetuissa alakohtaisissa neuvottelukomiteoissa käytävissä työmarkkinaosapuolten välisissä neuvotteluissa.

| 21) | Turvallisen eurooppalaisen rautatiejärjestelmän toteuttaminen edellyttää, että luodaan yhdenmukaistetut ehdot veturinkuljettajien ja turvallisuuteen liittyvissä tehtävissä toimivan junamiehistön lupakirjojen myöntämiselle, minkä osalta komissio on ilmoittanut aikovansa piakkoin esittää uutta lainsäädäntöä. Turvallisuuteen olennaisesti liittyvissä tehtävissä toimivan muun henkilökunnan pätevyysvaatimukset on puolestaan määritelty tarkemmin jo direktiiveissä 96/48/EY ja 2001/16/EY. |
| --- | --- |

21)

Turvallisen eurooppalaisen rautatiejärjestelmän toteuttaminen edellyttää, että luodaan yhdenmukaistetut ehdot veturinkuljettajien ja turvallisuuteen liittyvissä tehtävissä toimivan junamiehistön lupakirjojen myöntämiselle, minkä osalta komissio on ilmoittanut aikovansa piakkoin esittää uutta lainsäädäntöä. Turvallisuuteen olennaisesti liittyvissä tehtävissä toimivan muun henkilökunnan pätevyysvaatimukset on puolestaan määritelty tarkemmin jo direktiiveissä 96/48/EY ja 2001/16/EY.

| 22) | Osana rautatieturvallisuuden uutta yhteistä sääntelykehystä kaikkiin jäsenvaltioihin olisi perustettava kansallisia viranomaisia, joiden tehtävänä on säännellä ja valvoa rautateiden turvallisuutta. Niiden välisen yhteistyön helpottamiseksi yhteisön tasolla niille olisi annettava samat vähimmäistehtävät ja -velvollisuudet. Kansallisille turvallisuusviranomaisille olisi taattava laaja riippumattomuus. Niiden olisi suoritettava tehtävänsä yhteisön yhteisen rautatiejärjestelmän luomisen edistämiseksi avoimesti ja ketään syrjimättä. Niiden olisi myös tehtävä yhteistyötä sovittaakseen yhteen päätöksenteossaan käytettävät perusteet, erityisesti ne, jotka koskevat kansainvälistä rautatieliikennettä harjoittavien rautatieyritysten turvallisuustodistuksia. |
| --- | --- |

22)

Osana rautatieturvallisuuden uutta yhteistä sääntelykehystä kaikkiin jäsenvaltioihin olisi perustettava kansallisia viranomaisia, joiden tehtävänä on säännellä ja valvoa rautateiden turvallisuutta. Niiden välisen yhteistyön helpottamiseksi yhteisön tasolla niille olisi annettava samat vähimmäistehtävät ja -velvollisuudet. Kansallisille turvallisuusviranomaisille olisi taattava laaja riippumattomuus. Niiden olisi suoritettava tehtävänsä yhteisön yhteisen rautatiejärjestelmän luomisen edistämiseksi avoimesti ja ketään syrjimättä. Niiden olisi myös tehtävä yhteistyötä sovittaakseen yhteen päätöksenteossaan käytettävät perusteet, erityisesti ne, jotka koskevat kansainvälistä rautatieliikennettä harjoittavien rautatieyritysten turvallisuustodistuksia.

| 23) | Rautateillä sattuu harvoin vakavia onnettomuuksia. Niiden seuraukset voivat kuitenkin olla tuhoisia, ja ne voivat herättää yleisössä huolta rautatiejärjestelmän turvallisuustasosta. Näin ollen kaikista tällaisista onnettomuuksista olisi tehtävä turvallisuustutkinta uusien onnettomuuksien välttämiseksi, ja tutkinnan tulokset olisi julkistettava. Muut onnettomuudet ja vaaratilanteet voivat usein edeltää vakavia onnettomuuksia, ja niistäkin olisi tarvittaessa tehtävä turvallisuustutkinta. |
| --- | --- |

23)

Rautateillä sattuu harvoin vakavia onnettomuuksia. Niiden seuraukset voivat kuitenkin olla tuhoisia, ja ne voivat herättää yleisössä huolta rautatiejärjestelmän turvallisuustasosta. Näin ollen kaikista tällaisista onnettomuuksista olisi tehtävä turvallisuustutkinta uusien onnettomuuksien välttämiseksi, ja tutkinnan tulokset olisi julkistettava. Muut onnettomuudet ja vaaratilanteet voivat usein edeltää vakavia onnettomuuksia, ja niistäkin olisi tarvittaessa tehtävä turvallisuustutkinta.

| 24) | Turvallisuustutkinta olisi pidettävä erillään saman vaaratilanteen oikeudellisesta tutkinnasta, ja tutkijoille pitäisi antaa mahdollisuus tutustua todisteisiin ja kuulla todistajia. Tutkinta olisi suoritettava rautatiealan toimijoista riippumattoman pysyvän elimen toimesta. Tutkintaelimen olisi toimittava siten, että vältetään kaikki mahdolliset eturistiriidat ja kaikenlainen mahdollinen osallisuus tutkittavien tapahtumien syihin; erityisesti tutkinnan toiminnalliseen riippumattomuuteen ei saisi vaikuttaa haitallisesti se, että sillä mahdollisesti organisatorisiin tai oikeudellisiin rakenteisiin liittyvistä syistä on tiivis yhteys kansalliseen turvallisuusviranomaiseen tai rautateiden sääntelyelimeen. Sen olisi suoritettava tutkinnat mahdollisimman avoimesti. Tutkintaelimen olisi perustettava kutakin tapahtumaa varten tutkintaryhmä, jolla on tarvittava asiantuntemus tapauksen välittömien ja taustalla olevien syiden selvittämiseen. |
| --- | --- |

24)

Turvallisuustutkinta olisi pidettävä erillään saman vaaratilanteen oikeudellisesta tutkinnasta, ja tutkijoille pitäisi antaa mahdollisuus tutustua todisteisiin ja kuulla todistajia. Tutkinta olisi suoritettava rautatiealan toimijoista riippumattoman pysyvän elimen toimesta. Tutkintaelimen olisi toimittava siten, että vältetään kaikki mahdolliset eturistiriidat ja kaikenlainen mahdollinen osallisuus tutkittavien tapahtumien syihin; erityisesti tutkinnan toiminnalliseen riippumattomuuteen ei saisi vaikuttaa haitallisesti se, että sillä mahdollisesti organisatorisiin tai oikeudellisiin rakenteisiin liittyvistä syistä on tiivis yhteys kansalliseen turvallisuusviranomaiseen tai rautateiden sääntelyelimeen. Sen olisi suoritettava tutkinnat mahdollisimman avoimesti. Tutkintaelimen olisi perustettava kutakin tapahtumaa varten tutkintaryhmä, jolla on tarvittava asiantuntemus tapauksen välittömien ja taustalla olevien syiden selvittämiseen.

| 25) | Tutkintakertomuksista sekä mahdollisista tuloksista ja suosituksista saadaan tärkeää tietoa rautateiden turvallisuuden edelleen parantamiseksi, joten niiden olisi oltava yleisesti saatavilla yhteisön tasolla. Niiden, joille osoitetaan turvallisuuteen liittyviä suosituksia, olisi toteutettava toimenpiteitä, joista olisi tiedotettava tutkintaelimelle. |
| --- | --- |

25)

Tutkintakertomuksista sekä mahdollisista tuloksista ja suosituksista saadaan tärkeää tietoa rautateiden turvallisuuden edelleen parantamiseksi, joten niiden olisi oltava yleisesti saatavilla yhteisön tasolla. Niiden, joille osoitetaan turvallisuuteen liittyviä suosituksia, olisi toteutettava toimenpiteitä, joista olisi tiedotettava tutkintaelimelle.

| 26) | Suunnitellun toiminnan tavoitteita, jotka ovat turvallisuuden sääntelyyn ja valvontaan ja onnettomuuksien tutkintaan liittyvien jäsenvaltioiden toimenpiteiden yhteensovittaminen sekä yhteisten turvallisuustavoitteiden, yhteisten turvallisuusmenetelmien, yhteisten turvallisuusindikaattorien ja turvallisuustodistuksia koskevien yhteisten vaatimusten vahvistaminen yhteisön tasolla, ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa tarkoitetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

26)

Suunnitellun toiminnan tavoitteita, jotka ovat turvallisuuden sääntelyyn ja valvontaan ja onnettomuuksien tutkintaan liittyvien jäsenvaltioiden toimenpiteiden yhteensovittaminen sekä yhteisten turvallisuustavoitteiden, yhteisten turvallisuusmenetelmien, yhteisten turvallisuusindikaattorien ja turvallisuustodistuksia koskevien yhteisten vaatimusten vahvistaminen yhteisön tasolla, ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa tarkoitetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.

| 27) | Tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (14) mukaisesti. |
| --- | --- |

27)

Tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (14) mukaisesti.

| 28) | Tämän direktiivin tarkoituksena on järjestää uudelleen ja koota yhteen rautateiden turvallisuutta koskeva yhteisön lainsäädäntö. Näin ollen aiemmin direktiivissä 2001/14/EY vahvistetut rautatieyritysten turvallisuustodistusten antamista koskevat säännökset sekä kaikki turvallisuustodistuksiin tehdyt viittaukset olisi kumottava. Direktiiviin 95/18/EY sisältyi käyttöhenkilöstön turvallisuusasioiden hallintaan ja liikkuvan kaluston turvallisuuteen liittyviä vaatimuksia, jotka kuuluvat tämän direktiivin turvallisuustodistusta koskevien vaatimusten piiriin eivätkä siten enää ole osa luvan myöntämiselle asetettavia vaatimuksia. Toimiluvan saaneella rautatieyrityksellä olisi oltava turvallisuustodistus, jotta se voi saada rautateiden infrastruktuurin käyttöoikeuden. |
| --- | --- |

28)

Tämän direktiivin tarkoituksena on järjestää uudelleen ja koota yhteen rautateiden turvallisuutta koskeva yhteisön lainsäädäntö. Näin ollen aiemmin direktiivissä 2001/14/EY vahvistetut rautatieyritysten turvallisuustodistusten antamista koskevat säännökset sekä kaikki turvallisuustodistuksiin tehdyt viittaukset olisi kumottava. Direktiiviin 95/18/EY sisältyi käyttöhenkilöstön turvallisuusasioiden hallintaan ja liikkuvan kaluston turvallisuuteen liittyviä vaatimuksia, jotka kuuluvat tämän direktiivin turvallisuustodistusta koskevien vaatimusten piiriin eivätkä siten enää ole osa luvan myöntämiselle asetettavia vaatimuksia. Toimiluvan saaneella rautatieyrityksellä olisi oltava turvallisuustodistus, jotta se voi saada rautateiden infrastruktuurin käyttöoikeuden.

| 29) | Jäsenvaltioiden olisi säädettävä seuraamuksista, joita sovelletaan tämän direktiivin säännösten rikkomiseen, ja varmistettava, että näitä seuraamuksia sovelletaan. Seuraamusten olisi oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia, |
| --- | --- |

29)

Jäsenvaltioiden olisi säädettävä seuraamuksista, joita sovelletaan tämän direktiivin säännösten rikkomiseen, ja varmistettava, että näitä seuraamuksia sovelletaan. Seuraamusten olisi oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia,

OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

I LUKU

JOHDANTOSÄÄNNÖKSET

1 artikla

Tarkoitus

Tämän direktiivin tarkoituksena on varmistaa yhteisön rautateiden turvallisuuden kehittäminen ja parantaminen
  ja parantaa pääsymahdollisuuksia rautatiepalvelujen markkinoille
  :

| a) | yhdenmukaistamalla jäsenvaltioiden
  lainsäädäntö ja
  sääntelykehykset, |
| --- | --- |

a)

yhdenmukaistamalla jäsenvaltioiden
  lainsäädäntö ja
  sääntelykehykset,

| b) | määrittelemällä eri toimijoiden velvollisuudet, |
| --- | --- |

b)

määrittelemällä eri toimijoiden velvollisuudet,

| c) | laatimalla yhteisiä turvallisuustavoitteita ja yhteisiä turvallisuusmenetelmiä, |
| --- | --- |

c)

laatimalla yhteisiä turvallisuustavoitteita ja yhteisiä turvallisuusmenetelmiä,

| d) | edellyttämällä, että jokaiseen jäsenvaltioon perustetaan turvallisuusviranomainen ja elin onnettomuuksien ja vaaratilanteiden tutkintaa varten, |
| --- | --- |

d)

edellyttämällä, että jokaiseen jäsenvaltioon perustetaan turvallisuusviranomainen ja elin onnettomuuksien ja vaaratilanteiden tutkintaa varten,

| e) | määrittelemällä rautateiden turvallisuuden hallinnointia, sääntelyä ja valvontaa koskevia yhteisiä periaatteita. |
| --- | --- |

e)

määrittelemällä rautateiden turvallisuuden hallinnointia, sääntelyä ja valvontaa koskevia yhteisiä periaatteita.

2 artikla

Soveltamisala

1.   Tätä direktiiviä sovelletaan jäsenvaltioiden rautatiejärjestelmään, joka voidaan jakaa osajärjestelmiin rakenteellisin ja toiminnallisin perustein. Direktiivi kattaa koko järjestelmää koskevat turvallisuusvaatimukset, mukaan luettuina infrastruktuurin ja liikennöinnin turvallinen hallinnointi sekä rautatieyritysten ja infrastruktuurin haltijoiden välinen vuorovaikutus.

2.   Jäsenvaltiot voivat jättää tämän direktiivin täytäntöön panemiseksi hyväksymiensä toimenpiteiden soveltamisalan ulkopuolelle:

| a) | metrot, raitiotiet ja muut kevyen raideliikenteen järjestelmät, |
| --- | --- |

a)

metrot, raitiotiet ja muut kevyen raideliikenteen järjestelmät,

| b) | verkot, jotka ovat muusta rautatiejärjestelmästä toiminnallisesti erillisiä ja jotka on tarkoitettu ainoastaan paikalliseen, kaupunkien tai esikaupunkien henkilöliikenteeseen, ja yksinomaan näissä verkoissa liikennöivät rautatieyritykset, |
| --- | --- |

b)

verkot, jotka ovat muusta rautatiejärjestelmästä toiminnallisesti erillisiä ja jotka on tarkoitettu ainoastaan paikalliseen, kaupunkien tai esikaupunkien henkilöliikenteeseen, ja yksinomaan näissä verkoissa liikennöivät rautatieyritykset,

| c) | yksityisomistuksessa olevat rautateiden infrastruktuurit, joita infrastruktuurin omistaja käyttää yksinomaan omassa tavaraliikenteessään. |
| --- | --- |

c)

yksityisomistuksessa olevat rautateiden infrastruktuurit, joita infrastruktuurin omistaja käyttää yksinomaan omassa tavaraliikenteessään.

3 artikla

Määritelmät

Tässä direktiivissä tarkoitetaan:

| a) | ”rautatiejärjestelmällä” kokonaisuutta, johon kuuluvat direktiiveissä 96/48/EY ja 2001/16/EY määritellyt rakenteelliset ja toiminnalliset osajärjestelmät sekä koko järjestelmän hallinnointi ja käyttö; |
| --- | --- |

a)

”rautatiejärjestelmällä” kokonaisuutta, johon kuuluvat direktiiveissä 96/48/EY ja 2001/16/EY määritellyt rakenteelliset ja toiminnalliset osajärjestelmät sekä koko järjestelmän hallinnointi ja käyttö;

| b) | ”infrastruktuurin haltijalla” elintä tai yritystä, joka on vastuussa erityisesti direktiivin 91/440/ETY 3 artiklassa määritellyn rautateiden infrastruktuurin tai sen osan perustamisesta ja ylläpidosta, mihin voi kuulua myös infrastruktuurin valvonta- ja turvajärjestelmien hallinnointi. Verkkoa tai verkon osaa koskevat infrastruktuurin haltijan tehtävät voidaan osoittaa eri elimille tai yrityksille; |
| --- | --- |

b)

”infrastruktuurin haltijalla” elintä tai yritystä, joka on vastuussa erityisesti direktiivin 91/440/ETY 3 artiklassa määritellyn rautateiden infrastruktuurin tai sen osan perustamisesta ja ylläpidosta, mihin voi kuulua myös infrastruktuurin valvonta- ja turvajärjestelmien hallinnointi. Verkkoa tai verkon osaa koskevat infrastruktuurin haltijan tehtävät voidaan osoittaa eri elimille tai yrityksille;

| c) | ”rautatieyrityksellä” direktiivin 2001/14/EY määritelmän mukaista rautatieyritystä ja muuta julkista tai yksityistä yritystä, joka harjoittaa rautateiden tavara- ja/tai matkustajaliikennettä ja joka on velvollinen huolehtimaan vetopalveluista; tähän kuuluvat myös yksinomaan vetopalveluja tarjoavat yritykset; |
| --- | --- |

c)

”rautatieyrityksellä” direktiivin 2001/14/EY määritelmän mukaista rautatieyritystä ja muuta julkista tai yksityistä yritystä, joka harjoittaa rautateiden tavara- ja/tai matkustajaliikennettä ja joka on velvollinen huolehtimaan vetopalveluista; tähän kuuluvat myös yksinomaan vetopalveluja tarjoavat yritykset;

| d) | ”yhteentoimivuuden teknisillä eritelmillä (YTE)” eritelmiä, jotka annetaan kutakin osajärjestelmää tai osajärjestelmän osatekijää varten, jotta varmistetaan, että ne ovat olennaisten vaatimusten mukaisia, ja jotta varmistetaan direktiivissä 96/48/EY määritellyn Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän ja direktiivissä 2001/16/EY määritellyn Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuus; |
| --- | --- |

d)

”yhteentoimivuuden teknisillä eritelmillä (YTE)” eritelmiä, jotka annetaan kutakin osajärjestelmää tai osajärjestelmän osatekijää varten, jotta varmistetaan, että ne ovat olennaisten vaatimusten mukaisia, ja jotta varmistetaan direktiivissä 96/48/EY määritellyn Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän ja direktiivissä 2001/16/EY määritellyn Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuus;

| e) | ”yhteisillä turvallisuustavoitteilla” turvallisuuden tasoa, joka on vähintään saavutettava rautatiejärjestelmän (kuten tavanomaisen rautatiejärjestelmän, suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän, pitkien rautatietunnelien tai yksinomaan tavaraliikenteeseen tarkoitettujen ratojen) eri osissa ja koko järjestelmässä ja joka määritellään hyväksyttävää riskitasoa koskevina perusteina; |
| --- | --- |

e)

”yhteisillä turvallisuustavoitteilla” turvallisuuden tasoa, joka on vähintään saavutettava rautatiejärjestelmän (kuten tavanomaisen rautatiejärjestelmän, suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän, pitkien rautatietunnelien tai yksinomaan tavaraliikenteeseen tarkoitettujen ratojen) eri osissa ja koko järjestelmässä ja joka määritellään hyväksyttävää riskitasoa koskevina perusteina;

| f) | ”yhteisillä turvallisuusmenetelmillä” menetelmiä, joita kehitetään kuvaamaan, miten turvallisuuden tasoa ja turvallisuustavoitteiden saavuttamista ja muiden turvallisuusvaatimusten noudattamista arvioidaan; |
| --- | --- |

f)

”yhteisillä turvallisuusmenetelmillä” menetelmiä, joita kehitetään kuvaamaan, miten turvallisuuden tasoa ja turvallisuustavoitteiden saavuttamista ja muiden turvallisuusvaatimusten noudattamista arvioidaan;

| g) | ”turvallisuusviranomaisella” kansallista elintä, jolla on rautateiden turvallisuuteen tämän direktiivin säännösten mukaisesti liittyvät tehtävät, tai kahden valtion elintä, jolle jäsenvaltiot ovat uskoneet nämä tehtävät yhtenäisen turvallisuusjärjestelmän varmistamiseksi rajat ylittävän erikoistuneen infrastruktuurin osalta; |
| --- | --- |

g)

”turvallisuusviranomaisella” kansallista elintä, jolla on rautateiden turvallisuuteen tämän direktiivin säännösten mukaisesti liittyvät tehtävät, tai kahden valtion elintä, jolle jäsenvaltiot ovat uskoneet nämä tehtävät yhtenäisen turvallisuusjärjestelmän varmistamiseksi rajat ylittävän erikoistuneen infrastruktuurin osalta;

| h) | ”kansallisilla turvallisuussäännöillä” kaikkia sääntöjä, jotka sisältävät jäsenvaltion tasolla vahvistettuja rautateiden turvallisuusvaatimuksia ja joita sovelletaan useampaan kuin yhteen rautatieyritykseen riippumatta siitä, mikä elin on säännöt antanut; |
| --- | --- |

h)

”kansallisilla turvallisuussäännöillä” kaikkia sääntöjä, jotka sisältävät jäsenvaltion tasolla vahvistettuja rautateiden turvallisuusvaatimuksia ja joita sovelletaan useampaan kuin yhteen rautatieyritykseen riippumatta siitä, mikä elin on säännöt antanut;

| i) | ”turvallisuusjohtamisjärjestelmällä” infrastruktuurin haltijan tai rautatieyrityksen organisaatiota ja järjestelyjä, joilla varmistetaan sen toimintojen turvallinen hallinnointi; |
| --- | --- |

i)

”turvallisuusjohtamisjärjestelmällä” infrastruktuurin haltijan tai rautatieyrityksen organisaatiota ja järjestelyjä, joilla varmistetaan sen toimintojen turvallinen hallinnointi;

| j) | ”tutkinnasta vastaavalla” henkilöä, joka on vastuussa tutkinnan järjestämisestä, suorittamisesta ja valvonnasta; |
| --- | --- |

j)

”tutkinnasta vastaavalla” henkilöä, joka on vastuussa tutkinnan järjestämisestä, suorittamisesta ja valvonnasta;

| k) | ”onnettomuudella” ei-toivottua tai tahatonta äkillistä tapahtumaa tai erityistä tällaisten tapahtumien ketjua, jolla on haitallisia seurauksia; onnettomuudet jaetaan seuraaviin luokkiin: törmäykset, raiteilta suistumiset, tasoristeysonnettomuudet, liikkeessä olevasta liikkuvasta kalustosta aiheutuneet henkilöonnettomuudet, tulipalot tai muut; |
| --- | --- |

k)

”onnettomuudella” ei-toivottua tai tahatonta äkillistä tapahtumaa tai erityistä tällaisten tapahtumien ketjua, jolla on haitallisia seurauksia; onnettomuudet jaetaan seuraaviin luokkiin: törmäykset, raiteilta suistumiset, tasoristeysonnettomuudet, liikkeessä olevasta liikkuvasta kalustosta aiheutuneet henkilöonnettomuudet, tulipalot tai muut;

| l) | ”vakavalla onnettomuudella” junien törmäyksiä tai raiteilta suistumista, joissa kuolee vähintään yksi henkilö tai loukkaantuu vakavasti vähintään viisi henkilöä tai joka aiheuttaa huomattavaa vahinkoa liikkuvalle kalustolle, infrastruktuurille tai ympäristölle, sekä muuta samankaltaista onnettomuutta, jos niillä on selvä vaikutus rautateiden turvallisuuden sääntelyyn tai sen hallinnointiin; ”huomattavalla vahingolla” tarkoitetaan vahinkoa, jonka tutkintaelin voi välittömästi arvioida maksavan yhteensä vähintään kaksi miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

l)

”vakavalla onnettomuudella” junien törmäyksiä tai raiteilta suistumista, joissa kuolee vähintään yksi henkilö tai loukkaantuu vakavasti vähintään viisi henkilöä tai joka aiheuttaa huomattavaa vahinkoa liikkuvalle kalustolle, infrastruktuurille tai ympäristölle, sekä muuta samankaltaista onnettomuutta, jos niillä on selvä vaikutus rautateiden turvallisuuden sääntelyyn tai sen hallinnointiin; ”huomattavalla vahingolla” tarkoitetaan vahinkoa, jonka tutkintaelin voi välittömästi arvioida maksavan yhteensä vähintään kaksi miljoonaa euroa;

| m) | ”vaaratilanteella” tapahtumaa, joka ei ole onnettomuus tai vakava onnettomuus mutta joka liittyy junaliikenteeseen ja vaarantaa liikenteen turvallisuuden; |
| --- | --- |

m)

”vaaratilanteella” tapahtumaa, joka ei ole onnettomuus tai vakava onnettomuus mutta joka liittyy junaliikenteeseen ja vaarantaa liikenteen turvallisuuden;

| n) | ”tutkinnalla” onnettomuuden ja vaaratilanteen ehkäisemiseksi suoritettua toimintaa, johon kuuluu tietojen hankkiminen ja analysointi, johtopäätösten teko, syiden selvittäminen ja tarvittaessa turvallisuuteen liittyvien suositusten antaminen; |
| --- | --- |

n)

”tutkinnalla” onnettomuuden ja vaaratilanteen ehkäisemiseksi suoritettua toimintaa, johon kuuluu tietojen hankkiminen ja analysointi, johtopäätösten teko, syiden selvittäminen ja tarvittaessa turvallisuuteen liittyvien suositusten antaminen;

| o) | ”syillä” tekoja, laiminlyöntejä, tapahtumia tai olosuhteita tai näiden yhdistelmiä, jotka ovat johtaneet onnettomuuteen tai vaaratilanteeseen; |
| --- | --- |

o)

”syillä” tekoja, laiminlyöntejä, tapahtumia tai olosuhteita tai näiden yhdistelmiä, jotka ovat johtaneet onnettomuuteen tai vaaratilanteeseen;

| p) | ”virastolla” Euroopan rautatievirastoa, rautateiden turvallisuudesta ja yhteentoimivuudesta vastaavaa yhteisön virastoa; |
| --- | --- |

p)

”virastolla” Euroopan rautatievirastoa, rautateiden turvallisuudesta ja yhteentoimivuudesta vastaavaa yhteisön virastoa;

| q) | ”ilmoitetuilla laitoksilla” direktiivissä 96/48/EY ja direktiivissä 2001/16/EY määriteltyjä elimiä, joiden tehtävänä on yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arviointi tai osajärjestelmien EY-tarkastusmenettelyn arviointi; |
| --- | --- |

q)

”ilmoitetuilla laitoksilla” direktiivissä 96/48/EY ja direktiivissä 2001/16/EY määriteltyjä elimiä, joiden tehtävänä on yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arviointi tai osajärjestelmien EY-tarkastusmenettelyn arviointi;

| r) | ”yhteentoimivuuden osatekijöillä” sellaista osajärjestelmään kuuluvaa tai siihen liitettäväksi tarkoitettua perusosaa, perusosien ryhmää, osakokonaisuutta tai kokonaisuutta, josta direktiivissä 96/48/EY määritellyn suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän ja direktiivissä 2001/16/EY määritellyn tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuus on riippuvainen suoraan tai epäsuorasti. Osatekijän käsite kattaa aineellisten esineiden lisäksi myös aineettomat hyödykkeet, kuten tietokoneohjelmat. |
| --- | --- |

r)

”yhteentoimivuuden osatekijöillä” sellaista osajärjestelmään kuuluvaa tai siihen liitettäväksi tarkoitettua perusosaa, perusosien ryhmää, osakokonaisuutta tai kokonaisuutta, josta direktiivissä 96/48/EY määritellyn suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän ja direktiivissä 2001/16/EY määritellyn tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuus on riippuvainen suoraan tai epäsuorasti. Osatekijän käsite kattaa aineellisten esineiden lisäksi myös aineettomat hyödykkeet, kuten tietokoneohjelmat.

II LUKU

TURVALLISUUDEN KEHITTÄMINEN JA HALLINNOINTI

4 artikla

Rautateiden turvallisuuden kehittäminen ja parantaminen

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että rautateiden turvallisuustaso pystytään yleisesti säilyttämään ja että sitä parannetaan jatkuvasti, jos se on kohtuudella mahdollista, ottaen huomioon yhteisön lainsäädännön kehittyminen sekä tekniikan ja tieteen kehitys. Etusija on annettava vakavien onnettomuuksien ehkäisemiselle.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että turvallisuussääntöjä annetaan, sovelletaan ja pannaan täytäntöön avoimesti ja ketään syrjimättä Euroopan yhteisen rautatieliikennejärjestelmän kehittämistä edistäen.

2.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimenpiteissä rautateiden turvallisuuden kehittämiseksi ja parantamiseksi otetaan huomioon järjestelmänäkökohdat.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että infrastruktuurin haltijat ja rautatieyritykset ovat vastuussa rautatiejärjestelmän turvallisesta käytöstä ja siitä aiheutuvien riskien hallinnasta. Ne on velvoitettava toteuttamaan tarvittavia riskinhallintatoimenpiteitä, tarvittaessa toistensa kanssa yhteistyössä, soveltamaan kansallisia turvallisuussääntöjä ja -määräyksiä sekä ottamaan käyttöön turvallisuusjohtamisjärjestelmiä tämän direktiivin säännösten mukaisesti.

Sen lisäksi, mitä jäsenvaltioiden lainsäädännössä säädetään vahingonkorvausvelvollisuudesta, kukin infrastruktuurin haltija ja rautatieyritys on suhteessa käyttäjiin, asiakkaisiin,
  asianomaisiin työntekijöihin
  ja kolmansiin osapuoliin vastuussa sille kuuluvasta järjestelmän osasta ja sen turvallisesta käytöstä, mukaan luettuina materiaalin toimitus ja palvelujen hankinta.

Tämä ei kuitenkaan vaikuta kunkin valmistajan, huoltopalvelujen tarjoajan, vaunuvastaavan, palvelun tarjoajan ja hankintayksikön vastuuseen siitä, että sen toimittamat liikkuva kalusto, laitteisto, lisävarusteet ja materiaalit tai sen tarjoamat palvelut ovat niitä ja niiden käyttöä koskevien vahvistettujen vaatimusten mukaisia, jotta rautatieyritykset ja/tai infrastruktuurin haltijat voivat käyttää kyseisiä tuotteita tai palveluita turvallisesti.

5 artikla

Yhteiset turvallisuusindikaattorit

1.   Yhteisten turvallisuustavoitteiden saavuttamisen arvioimisen helpottamiseksi ja rautateiden turvallisuuden yleisen kehittymisen seuraamiseksi jäsenvaltioiden on kerättävä tietoja yhteisistä turvallisuusindikaattoreista 18 artiklassa tarkoitettujen turvallisuusviranomaisten vuosikertomusten perusteella.

Yhteisten turvallisuusindikaattorien ensimmäinen viitevuosi on... (15); niistä raportoidaan vuosikertomuksessa sitä seuraavana vuonna.

Yhteiset turvallisuusindikaattorit on vahvistettu liitteessä I.

2.   Liitettä I on tarkistettava ennen ... päivää ... kuuta ... (16) 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen erityisesti siten, että siihen sisällytetään yhteisiä turvallisuusindikaattoreita koskevia yhteisiä määritelmiä sekä onnettomuuksien kustannusten yhteisiä laskentatapoja.

6 artikla

Yhteiset turvallisuusmenetelmät

1.   Komissio hyväksyy ennen ... päivää ... kuuta ... (17) 27 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen yhteisten turvallisuusmenetelmien ensimmäisen erän, joka kattaa ainakin 3 kohdan a alakohdassa mainitut menetelmät. Nämä turvallisuusmenetelmät julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Komissio hyväksyy ennen ... päivää ... kuuta ... (18) 27 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen yhteisten turvallisuusmenetelmien toisen erän, joka kattaa loput 3 kohdassa mainitut menetelmät. Nämä turvallisuusmenetelmät julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2.   Virasto laatii yhteisiä turvallisuusmenetelmiä ja tarkistettuja yhteisiä turvallisuusmenetelmiä koskevia ehdotuksia 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen annettavien toimeksiantojen nojalla.

Yhteisiä turvallisuusmenetelmiä koskevien ehdotusten on perustuttava jäsenvaltioissa olemassa olevien menetelmien tarkasteluun.

3.   Yhteisissä turvallisuusmenetelmissä on kuvattava, miten turvallisuuden tasoa ja turvallisuustavoitteiden saavuttamista ja muiden turvallisuutta koskevien vaatimusten noudattamista arvioidaan siten, että laaditaan ja määritellään:

| a) | riskien arviointimenetelmiä, |
| --- | --- |

a)

riskien arviointimenetelmiä,

| b) | menetelmiä, joilla arvioidaan 10 artiklan ja 11 artiklan mukaisesti myönnettyjen turvallisuustodistusten ja turvallisuuslupien vaatimusten noudattaminen, ja |
| --- | --- |

b)

menetelmiä, joilla arvioidaan 10 artiklan ja 11 artiklan mukaisesti myönnettyjen turvallisuustodistusten ja turvallisuuslupien vaatimusten noudattaminen, ja

| c) | menetelmiä, joilla valvotaan, että Euroopan laajuisten suurten nopeuksien ja tavanomaisten rautatiejärjestelmien rakenteellisia osajärjestelmiä käytetään ja ylläpidetään niitä koskevien olennaisten vaatimusten mukaisesti, mikäli YTE:t eivät vielä niitä kata. |
| --- | --- |

c)

menetelmiä, joilla valvotaan, että Euroopan laajuisten suurten nopeuksien ja tavanomaisten rautatiejärjestelmien rakenteellisia osajärjestelmiä käytetään ja ylläpidetään niitä koskevien olennaisten vaatimusten mukaisesti, mikäli YTE:t eivät vielä niitä kata.

4.   Yhteisiä turvallisuusmenetelmiä on tarkistettava säännöllisin väliajoin 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen ottaen huomioon niiden soveltamisesta saatu kokemus ja rautateiden turvallisuuden yleinen kehittyminen sekä jäsenvaltioille 4 artiklan 1 kohdassa asetetut velvoitteet.

5.   Jäsenvaltioiden on tehtävä kansallisiin turvallisuussääntöihinsä kaikki yhteisten turvallisuusmenetelmien hyväksymisen ja niiden tarkistusten perusteella tarvittavat muutokset.

7 artikla

Yhteiset turvallisuustavoitteet

1.   Yhteisten turvallisuustavoitteiden kehittäminen, hyväksyminen ja tarkistus tapahtuu tässä artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.

2.   Virasto laatii yhteisiä turvallisuustavoitteita ja tarkistettuja yhteisiä turvallisuustavoitteita koskevia ehdotuksia 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen annettavien toimeksiantojen nojalla.

3.   Yhteisiä turvallisuustavoitteita koskevien ehdotusten ensimmäisen erän on perustuttava jäsenvaltioissa voimassa olevien tavoitteiden ja turvallisuustasojen tarkasteluun ja sillä on varmistettava, ettei rautatiejärjestelmän nykyinen turvallisuustaso laske missään jäsenvaltiossa. Komissio hyväksyy ehdotukset 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen ennen ... päivää ... kuuta ... (19), ja ne julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Yhteisiä turvallisuustavoitteita koskevien ehdotusten toisen erän on perustuttava yhteisten turvallisuustavoitteiden ensimmäisestä erästä ja sen täytäntöönpanosta saatuihin kokemuksiin. Niistä on käytävä ilmi mahdolliset sellaiset osa-alueet, joilla turvallisuuden edelleen parantaminen on ensisijaisen tärkeää. Komissio hyväksyy ehdotukset 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen ennen ... päivää ... kuuta ... (20), ja ne julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Kaikkien yhteisiä turvallisuustavoitteita ja tarkistettuja yhteisiä turvallisuustavoitteita koskevien ehdotusten on oltava tämän direktiivin 4 artiklan 1 kohdassa jäsenvaltioille asetettujen velvoitteiden mukaisia. Niihin on liitettävä arvioitujen kustannusten ja hyötyjen arviointi, missä otetaan huomioon todennäköiset vaikutukset kaikkien niiden operaattoreiden ja taloudellisten toimijoiden kannalta, joita asia koskee, ja vaikutukset yhteiskunnassa hyväksyttävään riskitasoon. Niihin on liityttävä tarvittaessa niiden asteittaista täytäntöönpanoa koskeva aikataulu, erityisesti niiden soveltamiseksi tarvittavien investointien laadun ja laajuuden huomioon ottamiseksi. Ehdotuksissa on tarkasteltava mahdollista vaikutusta osajärjestelmien YTE:iin, ja niissä on tarvittaessa esitettävä ehdotuksia YTE:ien tarkistamiseksi.

4.   Yhteisissä turvallisuustavoitteissa on määriteltävä turvallisuuden taso, joka vähintään on saavutettava rautatiejärjestelmän eri osissa ja koko järjestelmässä kussakin jäsenvaltiossa ja joka määritellään hyväksyttävää riskitasoa koskevina perusteina, jotka koskevat:

| a) | matkustajiin, henkilöstöön, mukaan luettuna alihankkijoiden henkilöstö, tasoristeysten käyttäjiin ja muihin kohdistuvia henkilökohtaisia riskejä, sekä voimassa olevia kansallisia ja kansainvälisiä vastuusääntöjä rajoittamatta, rautateiden alueella luvattomasti liikkuviin henkilöihin kohdistuvia henkilökohtaisia riskejä, |
| --- | --- |

a)

matkustajiin, henkilöstöön, mukaan luettuna alihankkijoiden henkilöstö, tasoristeysten käyttäjiin ja muihin kohdistuvia henkilökohtaisia riskejä, sekä voimassa olevia kansallisia ja kansainvälisiä vastuusääntöjä rajoittamatta, rautateiden alueella luvattomasti liikkuviin henkilöihin kohdistuvia henkilökohtaisia riskejä,

| b) | yhteiskuntaan kohdistuvia riskejä. |
| --- | --- |

b)

yhteiskuntaan kohdistuvia riskejä.

5.   Yhteisiä turvallisuustavoitteita on tarkistettava säännöllisin väliajoin 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen ottaen huomioon rautateiden turvallisuuden yleinen kehittyminen.

6.   Jäsenvaltioiden on tehtävä kansallisiin turvallisuussääntöihinsä kaikki tarvittavat muutokset saavuttaakseen ainakin yhteiset turvallisuustavoitteet ja kaikki tarkistetut turvallisuustavoitteet niihin liittyvien täytäntöönpanoaikataulujen mukaisesti. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava näistä säännöistä komissiolle 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

8 artikla

Kansalliset turvallisuussäännöt

1.   
  Tätä direktiiviä sovellettaessa jäsenvaltioiden
  on vahvistettava sitovat kansalliset turvallisuussäännöt ja varmistettava, että ne julkaistaan ja saatetaan kaikkien infrastruktuurin haltijoiden, rautatieyritysten sekä turvallisuustodistuksen ja turvallisuuslupien hakijoiden käyttöön
  selvällä ja kaikille asianosaisille ymmärrettävällä kielellä
  .

2.   Jäsenvaltioiden on ennen ... päivää ... kuuta ... (21) ilmoitettava komissiolle kaikki voimassa olevat liitteessä II tarkoitetut kansalliset turvallisuussäännöt ja mainittava niiden soveltamisala.

Ilmoituksessa on lisäksi annettava tietoja sääntöjen sisällön pääkohdista, mukaan lukien viittaukset lainsäädäntöteksteihin, lainsäädännön lajista sekä siitä, mikä elin tai taho vastaa sen julkaisemisesta.

3.
     
  Virasto arvioi ... päivään ... kuuta ... (22) mennessä, millä tavalla turvallisuussäännöt julkaistaan ja asetetaan saataville 1 kohdan mukaisesti, ja antaa komissiolle suosituksia toimista, joilla pyritään laatimaan vakiomalli näiden sääntöjen julkaisemista varten ja määrittelemään kielijärjestely, jotta nämä tiedot olisivat paremmin käyttäjien saatavilla.

4.   Jäsenvaltioiden on välittömästi ilmoitettava komissiolle kaikista sille ilmoitettuihin kansallisiin turvallisuussääntöihin tehdyistä muutoksista ja kaikista mahdollisesti hyväksyttävistä turvallisuussäännöistä, jollei sääntö koske yksinomaan YTE:ien täytäntöönpanoa.

5.
     
  Uusien kansallisten sääntöjen käyttöönoton rajoittamiseksi mahdollisimman tehokkaasti ja siten uusien esteiden muodostumisen ehkäisemiseksi ja turvallisuussääntöjen asteittaista yhdenmukaistamista silmällä pitäen komissio valvoo jäsenvaltioiden uusien kansallisten sääntöjen käyttöönottoa.

6.   
  Mikäli jäsenvaltio
  yhteisten turvallisuustavoitteiden hyväksymisen jälkeen
  aikoo
  ottaa käyttöön uuden kansallisen turvallisuussäännön, joka edellyttää korkeampaa turvallisuustasoa kuin yhteiset turvallisuustavoitteet
  ja/tai jos jäsenvaltio aikoo ottaa käyttöön uuden kansallisen turvallisuussäännön, jolla voi olla vaikutuksia muiden jäsenvaltioiden rautatieyritysten toimintaan kyseisen jäsenvaltion alueella, jäsenvaltion on kuultava hyvissä ajoin kaikkia asianosaisia 7 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen
  .

7.   Jäsenvaltion on
  jätettävä
  uutta sääntöä koskeva ehdotus ja sen käyttöön ottamisen syyt
  komission hyväksyttäviksi
  .

Jos komissio katsoo, että sääntöehdotus on ristiriidassa yhteisten turvallisuusmenetelmien kanssa tai sillä ei voida saavuttaa vähintään yhteisiä turvallisuustavoitteita tai että se johtaa mielivaltaiseen syrjintään tai jäsenvaltioiden välisen rautatieliikenteen harjoittamisen peiteltyyn rajoittamiseen, se tekee 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen päätöksen, joka on osoitettu asianomaiselle jäsenvaltiolle.

Mikäli päätöstä ei ole tehty kuuden kuukauden kuluessa ehdotuksen jättämisestä, jäsenvaltio voi saattaa säännön voimaan.

9 artikla

Turvallisuusjohtamisjärjestelmät

1.   Infrastruktuurin haltijoiden ja rautatieyritysten on otettava käyttöön turvallisuusjohtamisjärjestelmä sen varmistamiseksi, että rautatiejärjestelmä voi saavuttaa vähintään yhteiset turvallisuustavoitteet, että se on 8 artiklassa ja liitteessä II tarkoitettujen kansallisten turvallisuussääntöjen ja YTE:issä vahvistettujen turvallisuusvaatimusten mukainen ja että siinä sovelletaan yhteisten turvallisuusmenetelmien asiaan kuuluvia osia.

2.   Turvallisuusjohtamisjärjestelmän on täytettävä liitteessä III vahvistetut vaatimukset ja sisällettävä liitteessä III säädetyt osatekijät, jotka on mukautettu harjoitettavan toiminnan luonteeseen, laajuuteen ja muihin edellytyksiin. Siinä on varmistettava sellaisten riskien hallinta, jotka liittyvät infrastruktuurin haltijan tai rautatieyrityksen toimintaan, mukaan luettuina ylläpito ja materiaalin toimitus sekä alihankkijoiden käyttö. Kansallisia ja kansainvälisiä vastuusääntöjä rajoittamatta turvallisuusjohtamisjärjestelmässä on myös otettava huomioon tarvittaessa sekä silloin, kun se on järkevää, muiden osapuolten suorittamista toimista aiheutuvat riskit.

3.   Infrastruktuurin haltijan turvallisuusjohtamisjärjestelmässä on otettava huomioon eri rautatieyritysten toimintojen vaikutukset verkkoon sekä huolehdittava siitä, että kaikki rautatieyritykset voivat toimia YTE:ien ja kansallisten turvallisuussääntöjen sekä niiden turvallisuustodistuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti. Turvallisuusjohtamisjärjestelmää on lisäksi kehitettävä infrastruktuurin haltijan ja kaikkien kyseistä infrastruktuuria käyttävien rautatieyritysten hätätilannemenettelyjen yhteensovittamiseksi.

4.   Kaikkien infrastruktuurin haltijoiden ja rautatieyritysten on toimitettava turvallisuusviranomaiselle edeltävää kalenterivuotta koskeva vuotuinen turvallisuusraportti vuosittain kesäkuun 30 päivään mennessä. Turvallisuusraportissa on oltava:

| a) | tietoja siitä, miten organisaation turvallisuustavoitteet on saavutettu, ja turvallisuussuunnitelmien tulokset, |
| --- | --- |

a)

tietoja siitä, miten organisaation turvallisuustavoitteet on saavutettu, ja turvallisuussuunnitelmien tulokset,

| b) | kansallisten turvallisuusindikaattorien ja liitteessä I vahvistettujen yhteisten turvallisuusindikaattorien kehittäminen siltä osin kuin sillä on merkitystä raportin antavalle organisaatiolle, |
| --- | --- |

b)

kansallisten turvallisuusindikaattorien ja liitteessä I vahvistettujen yhteisten turvallisuusindikaattorien kehittäminen siltä osin kuin sillä on merkitystä raportin antavalle organisaatiolle,

| c) | sisäisen turvallisuustarkastuksen tulokset, |
| --- | --- |

c)

sisäisen turvallisuustarkastuksen tulokset,

| d) | rautatieliikenteessä ja infrastruktuurin hallinnossa havaitut puutteet ja viat, joilla voi olla merkitystä turvallisuusviranomaiselle. |
| --- | --- |

d)

rautatieliikenteessä ja infrastruktuurin hallinnossa havaitut puutteet ja viat, joilla voi olla merkitystä turvallisuusviranomaiselle.

III LUKU

TURVALLISUUSTODISTUS JA -LUPA

10 artikla

Turvallisuustodistukset

1.   Saadakseen rautateiden infrastruktuurin käyttöoikeuden rautatieyrityksellä on oltava tämän luvun mukainen turvallisuustodistus. Turvallisuustodistus voi kattaa jäsenvaltion koko rautatieverkon tai vain määrätyn osan sitä.

Turvallisuustodistuksen tarkoituksena on olla osoitus siitä, että rautatieyritys on ottanut käyttöön turvallisuusjohtamisjärjestelmän ja että se pystyy täyttämään YTE:issä ja muussa asiaa koskevassa yhteisön lainsäädännössä sekä kansallisissa turvallisuussäännöissä vahvistetut vaatimukset ja näin hallitsemaan riskejä ja toimimaan rautatieverkossa turvallisesti.

2.   Turvallisuustodistuksessa on seuraavat osat:

| a) | todistus, jolla vahvistetaan rautatieyrityksen 9 artiklassa ja liitteessä III tarkoitetun turvallisuusjohtamisjärjestelmän hyväksyntä, ja |
| --- | --- |

a)

todistus, jolla vahvistetaan rautatieyrityksen 9 artiklassa ja liitteessä III tarkoitetun turvallisuusjohtamisjärjestelmän hyväksyntä, ja

| b) | todistus, jolla vahvistetaan asianomaisen verkon turvallisen käytön kannalta välttämättömien erityisvaatimusten täyttämistä koskevien rautatieyrityksen antamien määräysten hyväksyntä. Vaatimukset voivat koskea YTE:ien ja kansallisten turvallisuussääntöjen soveltamista, henkilöstön todistusten hyväksymistä ja rautatieyrityksen käyttämän liikkuvan kaluston hyväksymistä liikenteeseen. Todistusten on perustuttava liitteessä IV tarkoitettuihin rautatieyrityksen toimittamiin asiakirjoihin. |
| --- | --- |

b)

todistus, jolla vahvistetaan asianomaisen verkon turvallisen käytön kannalta välttämättömien erityisvaatimusten täyttämistä koskevien rautatieyrityksen antamien määräysten hyväksyntä. Vaatimukset voivat koskea YTE:ien ja kansallisten turvallisuussääntöjen soveltamista, henkilöstön todistusten hyväksymistä ja rautatieyrityksen käyttämän liikkuvan kaluston hyväksymistä liikenteeseen. Todistusten on perustuttava liitteessä IV tarkoitettuihin rautatieyrityksen toimittamiin asiakirjoihin.

3.   Sen jäsenvaltion turvallisuusviranomainen, jonka alueella rautatieyritys ensiksi aloittaa toiminnan, antaa 2 kohdan mukaisen todistuksen.

Edellä 2 kohdan mukaisesti annetussa todistuksessa on täsmennettävä rautatieliikennetoiminnan laji ja laajuus. Edellä 2 kohdan a alakohdan mukaisesti annettu todistus on voimassa koko yhteisön alueella vastaavien rautatieliikenneoperaatioiden osalta.

4.   Sen jäsenvaltion turvallisuusviranomainen, jonka alueella rautatieyritys aikoo harjoittaa muuta rautatieliikennettä, antaa 2 kohdan b alakohdan mukaisesti vaadittavan kansallisen todistuksen.

5.   Turvallisuustodistus on rautatieyrityksen hakemuksesta uusittava enintään viiden vuoden väliajoin. Se on saatettava kokonaan tai osittain ajan tasalle aina, kun toiminnan laji tai laajuus muuttuu olennaisesti.

Turvallisuustodistuksen haltijan on viipymättä ilmoitettava toimivaltaiselle turvallisuusviranomaiselle kaikista turvallisuustodistuksen asianomaisen osan ehtojen merkittävistä muutoksista. Sen on lisäksi ilmoitettava toimivaltaiselle turvallisuusviranomaiselle aina, kun otetaan käyttöön uusia henkilöstöryhmiä tai uusia liikkuvan kaluston lajeja.

Turvallisuusviranomainen voi vaatia turvallisuustodistuksen asianomaisen osan tarkistamista, jos turvallisuuden sääntelykehystä muutetaan olennaisesti.

Jos turvallisuusviranomainen toteaa, että turvallisuustodistuksen haltija ei enää täytä turvallisuusviranomaisen antaman todistuksen ehtoja, sen on peruutettava todistuksen kyseinen a ja/tai b osa ja perusteltava päätöksensä. Sen turvallisuusviranomaisen, joka on peruuttanut 4 kohdan mukaisesti annetun kansallisen lisätodistuksen, on viipymättä ilmoitettava päätöksestään sille turvallisuusviranomaiselle, joka on antanut todistuksen 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.

Turvallisuusviranomaisen on peruutettava turvallisuustodistus myös silloin, kun ilmenee, että sen haltija ei ole käyttänyt sitä tarkoitetulla tavalla todistuksen antamista seuraavan vuoden aikana.

6.   Turvallisuusviranomaisen on kuukauden kuluessa ilmoitettava virastolle 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen turvallisuustodistusten antamisesta, uusimisesta, muuttamisesta tai peruuttamisesta. Sen on tällöin ilmoitettava rautatieyrityksen nimi ja osoite, turvallisuustodistuksen antamispäivä, soveltamisala ja voimassaolo sekä, jos turvallisuustodistus peruutetaan, päätöksensä perustelut.

7.   Viraston on ennen ... päivää ... kuuta ... (23) arvioitava turvallisuustodistusjärjestelmän kehitystä ja toimitettava komissiolle kertomus, johon liitetään suosituksia siitä, miten voidaan päästä yhtenäiseen yhteisön turvallisuustodistukseen. Komissio toteuttaa suositusten perusteella asianmukaisia toimenpiteitä.

11 artikla

Infrastruktuurin haltijan turvallisuuslupa

1.   Voidakseen hallinnoida ja käyttää rautatieinfrastruktuuria infrastruktuurin haltijan on saatava turvallisuuslupa sen jäsenvaltion turvallisuusviranomaiselta, missä se sijaitsee.

Turvallisuusluvassa on seuraavat osat:

| a) | lupa, jolla vahvistetaan infrastruktuurin haltijan 9 artiklassa ja liitteessä III tarkoitetun turvallisuusjohtamisjärjestelmän hyväksyntä, ja |
| --- | --- |

a)

lupa, jolla vahvistetaan infrastruktuurin haltijan 9 artiklassa ja liitteessä III tarkoitetun turvallisuusjohtamisjärjestelmän hyväksyntä, ja

| b) | lupa, jolla vahvistetaan rautatieinfrastruktuurin, johon tarvittaessa sisältyvät liikenteenvalvonta- ja opastinjärjestelmän kunnossapito ja käyttö, turvallisen suunnittelun, kunnossapidon ja käytön kannalta välttämättömien erityisvaatimusten täyttämistä koskevien infrastruktuurin haltijan antamien määräysten hyväksyntä. |
| --- | --- |

b)

lupa, jolla vahvistetaan rautatieinfrastruktuurin, johon tarvittaessa sisältyvät liikenteenvalvonta- ja opastinjärjestelmän kunnossapito ja käyttö, turvallisen suunnittelun, kunnossapidon ja käytön kannalta välttämättömien erityisvaatimusten täyttämistä koskevien infrastruktuurin haltijan antamien määräysten hyväksyntä.

2.   Turvallisuuslupa on infrastruktuurin haltijan hakemuksesta uusittava enintään viiden vuoden väliajoin. Se on saatettava kokonaan tai osittain ajan tasalle aina, kun infrastruktuuria, opastin- tai sähkönsyöttöjärjestelmää tai infrastruktuurin käytön ja kunnossapidon periaatteita muutetaan olennaisesti. Turvallisuusluvan haltijan on viipymättä ilmoitettava kaikista tällaisista muutoksista turvallisuusviranomaiselle.

Turvallisuusviranomainen voi vaatia turvallisuusluvan tarkistamista, jos turvallisuuden sääntelykehystä muutetaan olennaisesti.

Jos turvallisuusviranomainen toteaa, että luvan saanut infrastruktuurin haltija ei enää täytä turvallisuusluvan ehtoja, sen on peruutettava lupa ja perusteltava päätöksensä.

3.   Turvallisuusviranomaisen on kuukauden kuluessa ilmoitettava virastolle turvallisuuslupien antamisesta, uusimisesta, muuttamisesta tai peruuttamisesta. Sen on ilmoitettava infrastruktuurin haltijan nimi ja osoite, turvallisuusluvan antamispäivä, soveltamisala ja voimassaolo sekä, jos turvallisuuslupa peruutetaan, perusteltava päätöksensä.

12 artikla

Turvallisuustodistusta ja turvallisuuslupaa koskeviin hakemuksiin sovellettavat vaatimukset

1.   Turvallisuusviranomaisen on tehtävä päätös turvallisuustodistusta tai turvallisuuslupaa koskevan hakemuksen johdosta viipymättä ja viimeistään neljän kuukauden kuluttua kaikkien vaadittujen tietojen ja turvallisuusviranomaisen pyytämien lisätietojen toimittamisesta. Jos hakijaa pyydetään toimittamaan lisätietoja, tällaiset tiedot on esitettävä pikaisesti.

2.   Uusien rautatieyritysten perustamisen ja muiden jäsenvaltioiden rautatieyritysten tekemien hakemusten helpottamiseksi turvallisuusviranomaisen on annettava turvallisuustodistuksen saamista koskevia yksityiskohtaisia ohjeita. Sen on laadittava luettelo kaikista 10 artiklan 2 kohdan soveltamiseksi vahvistetuista vaatimuksista ja annettava kaikki asiaa koskevat asiakirjat hakijan käyttöön.

Rautatieyrityksille, jotka hakevat turvallisuustodistusta harjoittaakseen liikennettä määrätyllä, rajoitetulla osalla infrastruktuuria, on annettava erityisohjeita, joissa yksilöidään nimenomaan kyseistä osaa koskevat säännöt.

3.   Hakijoiden käyttöön on annettava maksutta hakuohjeet sisältävä asiakirja, jossa esitetään ja selitetään turvallisuustodistusten saamisen edellytykset sekä luetellaan toimitettavat asiakirjat.
  Hakuohjeet sisältävästä asiakirjasta on oltava saatavilla yhteenveto vähintään englanniksi, ranskaksi ja saksaksi.
  Kaikki turvallisuustodistuksia koskevat hakemukset on tehtävä turvallisuusviranomaisen edellyttämällä kielellä.

13 artikla

Koulutusmahdollisuudet

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että turvallisuustodistusta
  tai turvallisuuslupaa
  hakevilla rautatieyrityksillä
  ja infrastruktuurin haltijoilla
  on mahdollisuus hankkia kohtuullisin ja syrjimättömin ehdoin koulutuspalveluja veturinkuljettajia, junamiehistöä ja turvallisuuteen liittyvissä tehtävissä toimivaa muuta henkilökuntaa, kuten opastinlaitteista vastuussa olevaa henkilökuntaa ja asemapäällikköjä varten
  , kun tällainen koulutus on tarpeen turvallisuustodistuksen
  tai turvallisuusluvan saamisen edellytysten täyttämiseksi.

Koulutusta on annettava reittitiedoista, liikennöintisäännöistä ja -menettelyistä, opastinjärjestelmästä sekä liikenteen ohjaus- ja valvontajärjestelmästä ja liikennöitävillä rataosilla sovellettavista hätätilannemenettelyistä.

Jos koulutukseen ei sisälly kokeita eikä koulutuksesta anneta todistuksia, jäsenvaltioiden on varmistettava, että rautatieyritykset voivat saada tällaisen todistuksen, jos se on turvallisuustodistuksen saamisen edellytys.

Turvallisuusviranomaisen on varmistettava, että koulutuspalvelujen tai tarvittaessa todistusten antaminen täyttää YTE:issä tai 8 artiklassa ja liitteessä II tarkoitetuissa kansallisissa turvallisuussäännöissä vahvistetut turvallisuusvaatimukset.

2.   Jos koulutuspalveluja saa vain yhden ainoan rautatieyrityksen tai infrastruktuurin haltijan kautta, jäsenvaltioiden on varmistettava, että ne ovat muiden rautatieyritysten
  saatavilla ketään
  syrjimättömään
  ja kohtuulliseen kustannuksia vastaavaan
  hintaan.

3.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1 kohdan mukaisesti myönnetyt veturinkuljettajien, junamiehistön tai turvallisuuteen olennaisesti liittyvissä tehtävissä toimivan muun henkilökunnan todistukset ovat päteviä sillä rataverkolla tai rataosalla, jota varten ne on alun perin myönnetty, riippumatta siitä, missä rautatieyrityksessä todistuksen haltija työskentelee.

4.   Kukin rautatieyritys ja kukin infrastruktuurin haltija on kaikissa tapauksissa vastuussa turvallisuuteen liittyviä tehtäviä hoitavan henkilöstönsä koulutus- ja pätevyystasosta, siten kuin 9 artiklassa ja liitteessä III säädetään.

14 artikla

Käytettävän liikkuvan kaluston käyttöönotto

1.   Liikkuvan kaluston, joka on saanut käyttöönottoluvan yhdessä jäsenvaltiossa 10 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti, mutta ei kuulu kokonaan asiaankuuluvan YTE:n alaan, on saatava käyttöönottolupa yhdessä tai useammassa muussa jäsenvaltiossa tämän artiklan mukaisesti, jos lupa vaaditaan viimeksi mainitussa yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa.

2.   Toisessa jäsenvaltiossa käyttöönottolupaa hakevan rautatieyrityksen on toimitettava liikkuvaa kalustoa tai liikkuvan kaluston lajia koskevat tekniset asiakirjat asianomaiselle turvallisuusviranomaiselle ja ilmoitettava kaluston aiotusta käytöstä verkossa. Asiakirjoissa on oltava seuraavat tiedot:

| a) | todisteet siitä, että liikkuva kalusto on saanut käyttöönottoluvan toisessa jäsenvaltiossa, ja asiakirjat, joista ilmenevät liikkuvan kaluston aiempi käyttö, kunnossapito ja tarvittaessa luvan saamisen jälkeen tehdyt tekniset muutokset, |
| --- | --- |

a)

todisteet siitä, että liikkuva kalusto on saanut käyttöönottoluvan toisessa jäsenvaltiossa, ja asiakirjat, joista ilmenevät liikkuvan kaluston aiempi käyttö, kunnossapito ja tarvittaessa luvan saamisen jälkeen tehdyt tekniset muutokset,

| b) | turvallisuusviranomaisen pyytämät ja täydentävän luvan antamiseen tarvittavat tekniset tiedot, kunnossapito- ohjelma ja toiminnalliset ominaisuudet, |
| --- | --- |

b)

turvallisuusviranomaisen pyytämät ja täydentävän luvan antamiseen tarvittavat tekniset tiedot, kunnossapito- ohjelma ja toiminnalliset ominaisuudet,

| c) | teknisiä ja toiminnallisia ominaisuuksia koskevat todisteet siitä, että liikkuva kalusto on sähkönsyöttöjärjestelmän, opastinjärjestelmän sekä ohjaus- ja valvontajärjestelmän, raideleveyden ja infrastruktuurin ulottuman, suurimman sallitun akselipainon sekä muiden verkon rajoittavien parametrien mukainen, |
| --- | --- |

c)

teknisiä ja toiminnallisia ominaisuuksia koskevat todisteet siitä, että liikkuva kalusto on sähkönsyöttöjärjestelmän, opastinjärjestelmän sekä ohjaus- ja valvontajärjestelmän, raideleveyden ja infrastruktuurin ulottuman, suurimman sallitun akselipainon sekä muiden verkon rajoittavien parametrien mukainen,

| d) | luvan antamiseen tarvittavat tiedot kansallisia turvallisuussääntöjä koskevista poikkeuksista ja riskien arviointiin perustuvat todisteet siitä, ettei liikkuvan kaluston hyväksyntä aiheuta verkolle tarpeettomia riskejä. |
| --- | --- |

d)

luvan antamiseen tarvittavat tiedot kansallisia turvallisuussääntöjä koskevista poikkeuksista ja riskien arviointiin perustuvat todisteet siitä, ettei liikkuvan kaluston hyväksyntä aiheuta verkolle tarpeettomia riskejä.

3.   Turvallisuusviranomainen voi pyytää koeajojen suorittamista verkossa, jotta voidaan varmistaa 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen rajoittavien parametrien noudattaminen, jolloin sen on vahvistettava parametrien laajuus ja sisältö.

4.   Turvallisuusviranomaisen on tehtävä päätös tämän artiklan mukaisen hakemuksen johdosta viipymättä ja viimeistään neljän kuukauden kuluttua täydellisten teknisten asiakirjojen, myös koeajoja koskevien asiakirjojen, toimittamisesta. Todistus luvan antamisesta voi sisältää käyttöä koskevia ehtoja ja muita rajoituksia.

15 artikla

Turvallisuustodistusten yhdenmukaistaminen

1.   Edellä 10 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja liitteen IV mukaisia yhteisiä yhdenmukaistettuja vaatimuksia koskevat päätökset on tehtävä ja hakuohjeet sisältävien asiakirjojen yhteinen malli on hyväksyttävä 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen ennen ... päivää ... kuuta ... (24).

2.   Virasto suosittelee yhteisiä yhdenmukaistettuja vaatimuksia ja hakuohjeet sisältävien asiakirjojen yhteistä mallia toimeksiannosta, joka annetaan 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

IV LUKU

TURVALLISUUSVIRANOMAINEN

16 artikla

Tehtävät

1.   Kunkin jäsenvaltion on perustettava turvallisuusviranomainen. Tämä viranomainen voi olla liikenneasioista vastaava ministeriö ja sen on oltava organisaatioltaan, oikeudelliselta rakenteeltaan ja päätöksenteoltaan riippumaton rautatieyrityksistä, infrastruktuurin haltijoista, hakijoista ja hankintayksiköistä.

2.   Turvallisuusviranomaisella on oltava ainakin seuraavat tehtävät:

| a) | se myöntää käyttöönottoluvat Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän rakenteellisille osajärjestelmille direktiivin 96/48/EY 14 artiklan mukaisesti ja tarkastaa, että niitä käytetään ja ylläpidetään niitä koskevien olennaisten vaatimusten mukaisesti, |
| --- | --- |

a)

se myöntää käyttöönottoluvat Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän rakenteellisille osajärjestelmille direktiivin 96/48/EY 14 artiklan mukaisesti ja tarkastaa, että niitä käytetään ja ylläpidetään niitä koskevien olennaisten vaatimusten mukaisesti,

| b) | se myöntää käyttöönottoluvat Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän rakenteellisille osajärjestelmille direktiivin 2001/16/EY 14 artiklan mukaisesti ja tarkastaa, että niitä käytetään ja ylläpidetään niitä koskevien olennaisten vaatimusten mukaisesti, |
| --- | --- |

b)

se myöntää käyttöönottoluvat Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän rakenteellisille osajärjestelmille direktiivin 2001/16/EY 14 artiklan mukaisesti ja tarkastaa, että niitä käytetään ja ylläpidetään niitä koskevien olennaisten vaatimusten mukaisesti,

| c) | se valvoo, että yhteentoimivuuden osatekijät ovat direktiivin 96/48/EY ja 2001/16/EY 12 artiklassa säädettyjen olennaisten vaatimusten mukaisia, |
| --- | --- |

c)

se valvoo, että yhteentoimivuuden osatekijät ovat direktiivin 96/48/EY ja 2001/16/EY 12 artiklassa säädettyjen olennaisten vaatimusten mukaisia,

| d) | se myöntää käyttöönottoluvat uudelle sekä olennaisesti muuttuneelle liikkuvalle kalustolle, joille ei ole vielä vahvistettu YTE:ää, |
| --- | --- |

d)

se myöntää käyttöönottoluvat uudelle sekä olennaisesti muuttuneelle liikkuvalle kalustolle, joille ei ole vielä vahvistettu YTE:ää,

| e) | se myöntää, uusii, muuttaa ja peruuttaa tämän direktiivin 10 ja 11 artiklan mukaisesti annettujen turvallisuustodistusten ja turvallisuuslupien olennaiset osat ja tarkastaa, että niissä vahvistetut edellytykset ja vaatimukset täyttyvät ja että infrastruktuurin haltijat ja rautatieyritykset toimivat yhteisön tai kansallisen lainsäädännön mukaisesti, |
| --- | --- |

e)

se myöntää, uusii, muuttaa ja peruuttaa tämän direktiivin 10 ja 11 artiklan mukaisesti annettujen turvallisuustodistusten ja turvallisuuslupien olennaiset osat ja tarkastaa, että niissä vahvistetut edellytykset ja vaatimukset täyttyvät ja että infrastruktuurin haltijat ja rautatieyritykset toimivat yhteisön tai kansallisen lainsäädännön mukaisesti,

| f) | se seuraa, edistää ja tarvittaessa kannustaa ja kehittää turvallisuuden sääntelykehystä sekä kansallisten turvallisuussääntöjen järjestelmää, |
| --- | --- |

f)

se seuraa, edistää ja tarvittaessa kannustaa ja kehittää turvallisuuden sääntelykehystä sekä kansallisten turvallisuussääntöjen järjestelmää,

| g) | se valvoo, että liikkuva kalusto on asianmukaisesti rekisteröity ja että direktiivin 96/48/EY ja direktiivin 2001/16/EY 14 artiklan mukaisesti perustetussa kansallisessa luettelossa olevat turvallisuuteen liittyvät tiedot ovat täsmällisiä ja ajan tasalla. |
| --- | --- |

g)

se valvoo, että liikkuva kalusto on asianmukaisesti rekisteröity ja että direktiivin 96/48/EY ja direktiivin 2001/16/EY 14 artiklan mukaisesti perustetussa kansallisessa luettelossa olevat turvallisuuteen liittyvät tiedot ovat täsmällisiä ja ajan tasalla.

3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitettuja tehtäviä ei voida siirtää tai antaa toimeksi infrastruktuurin haltijalle, rautatieyritykselle tai hankintayksikölle.

17 artikla

Päätöksentekoperiaatteet

1.   Turvallisuusviranomaisen on suoritettava tehtävänsä avoimesti ja ketään syrjimättä. Sen on erityisesti kuultava kaikkia osapuolia ja perusteltava päätöksensä.

Sen on käsiteltävä pyynnöt ja hakemukset pikaisesti sekä toimitettava tietoja koskevat pyyntönsä viipymättä sekä tehtävä kaikki päätöksensä neljän kuukauden kuluessa kaikkien vaadittavien tietojen toimittamisen jälkeen. Se voi 16 artiklassa tarkoitettuja tehtäviä hoitaessaan koska tahansa pyytää infrastruktuurin haltijoilta ja rautatieyrityksiltä tai muilta asianmukaisilta elimiltä teknistä apua.

Turvallisuusviranomaisen on kansallisen sääntelykehyksen kehittämisen yhteydessä kuultava kaikkia asianosaisia henkilöitä ja osapuolia, mukaan lukien infrastruktuurin haltijat, rautatieyritykset, valmistajat sekä kunnossapitopalvelujen tarjoajat, käyttäjät ja henkilöstön edustajat.

2.   Turvallisuusviranomaisen on voitava vapaasti suorittaa kaikki sen tehtävän suorittamiseen tarvittavat tarkastukset ja tutkinnat sekä voitava tutustua kaikkiin asiakirjoihin ja sillä on oltava pääsy infrastruktuurin haltijoiden ja rautatieyritysten tiloihin, laitteistoihin ja laitteisiin.

3.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarpeelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että turvallisuusviranomaisen tekemiin päätöksiin voi hakea muutosta oikeusperusteella.

4.   Turvallisuusviranomaisten on vaihdettava aktiivisesti mielipiteitä ja kokemuksia päätöksentekoperusteidensa yhdenmukaistamiseksi yhteisössä. Tämän yhteistyön tarkoituksena on erityisesti sellaisten rautatieyritysten turvallisuustodistusten antamisen helpottaminen ja yhteensovittaminen, joille on myönnetty kansainvälisiä rautatiereittejä direktiivin 2001/14/EY 15 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti.

Virasto tukee turvallisuusviranomaisia näissä tehtävissä.

18 artikla

Vuosikertomus

Turvallisuusviranomaisen on julkaistava vuosikertomus edeltävän vuoden toiminnastaan ja lähetettävä se virastolle 30 päivään syyskuuta mennessä. Vuosikertomuksessa on oltava tietoja:

| a) | rautateiden turvallisuuden kehittämisestä, mukaan luettuna jäsenvaltiokohtainen yhteenveto liitteessä I vahvistetuista yhteisistä turvallisuusindikaattoreista, |
| --- | --- |

a)

rautateiden turvallisuuden kehittämisestä, mukaan luettuna jäsenvaltiokohtainen yhteenveto liitteessä I vahvistetuista yhteisistä turvallisuusindikaattoreista,

| b) | merkittävistä muutoksista rautateiden turvallisuutta koskevassa lainsäädännössä ja sääntelyssä, |
| --- | --- |

b)

merkittävistä muutoksista rautateiden turvallisuutta koskevassa lainsäädännössä ja sääntelyssä,

| c) | turvallisuustodistuksia ja turvallisuuslupia koskevasta kehityksestä, |
| --- | --- |

c)

turvallisuustodistuksia ja turvallisuuslupia koskevasta kehityksestä,

| d) | infrastruktuurin haltijoiden ja rautatieyritysten valvonnasta saaduista tuloksista ja kokemuksista. |
| --- | --- |

d)

infrastruktuurin haltijoiden ja rautatieyritysten valvonnasta saaduista tuloksista ja kokemuksista.

V LUKU

ONNETTOMUUKSIEN JA VAARATILANTEIDEN TUTKINTA

19 artikla

Tutkintavelvollisuus

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 21 artiklassa tarkoitettu tutkintaelin suorittaa rautatiejärjestelmässä tapahtuneiden vakavien onnettomuuksien jälkeen tutkinnan, jonka tavoitteena on rautateiden turvallisuuden mahdollinen parantaminen sekä onnettomuuksien ehkäisy.

2.   Vakavien onnettomuuksien lisäksi 21 artiklassa tarkoitettu tutkintaelin voi tutkia ne onnettomuudet ja vaaratilanteet, jotka olisivat hieman erilaisissa olosuhteissa voineet johtaa vakaviin onnettomuuksiin, mukaan luettuina Euroopan laajuisten suurten nopeuksien tai tavanomaisten rautatiejärjestelmien rakenteellisten osajärjestelmien tai yhteentoimivuuden osatekijöiden tekniset viat.

Tutkintaelin päättää harkintansa mukaan, onko tällaisen onnettomuuden tai vaaratilanteen tutkinta aloitettava. Sen on päätöksessään otettava huomioon seuraavat seikat:

| a) | onnettomuuden tai vaaratilanteen vakavuus, |
| --- | --- |

a)

onnettomuuden tai vaaratilanteen vakavuus,

| b) | onko onnettomuus tai vaaratilanne osa onnettomuuksien tai vaaratilanteiden sarjaa, jolla on merkitystä koko järjestelmälle, |
| --- | --- |

b)

onko onnettomuus tai vaaratilanne osa onnettomuuksien tai vaaratilanteiden sarjaa, jolla on merkitystä koko järjestelmälle,

| c) | vaaratilanteen vaikutus rautateiden turvallisuuteen yhteisön tasolla, |
| --- | --- |

c)

vaaratilanteen vaikutus rautateiden turvallisuuteen yhteisön tasolla,

| d) | infrastruktuurin haltijoiden, rautatieyritysten, turvallisuusviranomaisen tai jäsenvaltioiden esittämät pyynnöt. |
| --- | --- |

d)

infrastruktuurin haltijoiden, rautatieyritysten, turvallisuusviranomaisen tai jäsenvaltioiden esittämät pyynnöt.

3.   Tutkintaelin määrää tutkinnan laajuuden sekä tutkinnassa noudatettavan menettelyn ottaen huomioon 20 ja 22 artiklassa esitetyt periaatteet ja tavoitteet sekä ne tiedot, jotka se olettaa saavansa onnettomuudesta tai vaaratilanteesta turvallisuuden parantamiseksi.

4.   Tutkinnassa ei missään tapauksessa saa pyrkiä osoittamaan syyllisyyttä tai korvausvastuuta.

20 artikla

Tutkinnan asema

1.   Jäsenvaltioiden on määriteltävä omassa oikeusjärjestyksessään tutkinnan oikeusasema siten, että tutkinnasta vastaavat voivat suorittaa tehtävänsä mahdollisimman tehokkaasti ja nopeasti.

2.   Tutkinnasta vastaavien on jäsenvaltioissa voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti ja tarvittaessa yhteistyössä oikeudellisesta tutkinnasta vastaavien viranomaisten kanssa, sallittava mahdollisimman nopeasti:

| a) | päästä onnettomuus- tai vaaratilannepaikalle sekä tutkimaan asianomaista liikkuvaa kalustoa, siihen liittyvää infrastruktuuria sekä liikenteenohjaus- ja opastinlaitteita, |
| --- | --- |

a)

päästä onnettomuus- tai vaaratilannepaikalle sekä tutkimaan asianomaista liikkuvaa kalustoa, siihen liittyvää infrastruktuuria sekä liikenteenohjaus- ja opastinlaitteita,

| b) | luetteloida viipymättä todisteet ja suorittaa tutkimuksia ja analyysia varten valvottu näytteenotto jäännöksistä, infrastruktuurin laitteistoista tai osista, |
| --- | --- |

b)

luetteloida viipymättä todisteet ja suorittaa tutkimuksia ja analyysia varten valvottu näytteenotto jäännöksistä, infrastruktuurin laitteistoista tai osista,

| c) | tutustua junien rekisteröintilaitteiden sekä suullisten viestien tallennukseen ja opastin- ja liikenteenohjausjärjestelmän toiminnan rekisteröintiin tarkoitettujen laitteiden sisältämiin tietoihin sekä käyttää niitä, |
| --- | --- |

c)

tutustua junien rekisteröintilaitteiden sekä suullisten viestien tallennukseen ja opastin- ja liikenteenohjausjärjestelmän toiminnan rekisteröintiin tarkoitettujen laitteiden sisältämiin tietoihin sekä käyttää niitä,

| d) | tutustua uhrien ruumiille tehtyjen tutkimusten tuloksiin, |
| --- | --- |

d)

tutustua uhrien ruumiille tehtyjen tutkimusten tuloksiin,

| e) | tutustua junahenkilöstölle ja muulle onnettomuudessa tai vaaratilanteessa mukana olleelle rautatiehenkilöstölle tehtyjen tutkimusten tuloksiin, |
| --- | --- |

e)

tutustua junahenkilöstölle ja muulle onnettomuudessa tai vaaratilanteessa mukana olleelle rautatiehenkilöstölle tehtyjen tutkimusten tuloksiin,

| f) | kuulla mukana ollutta rautatiehenkilöstöä ja muita todistajia, |
| --- | --- |

f)

kuulla mukana ollutta rautatiehenkilöstöä ja muita todistajia,

| g) | tutustua infrastruktuurin haltijan, asianomaisten rautatieyritysten ja turvallisuusviranomaisen hallussa oleviin merkityksellisiin tietoihin. |
| --- | --- |

g)

tutustua infrastruktuurin haltijan, asianomaisten rautatieyritysten ja turvallisuusviranomaisen hallussa oleviin merkityksellisiin tietoihin.

3.   Tutkinta on suoritettava oikeudellisesta tutkinnasta riippumatta.

21 artikla

Tutkintaelin

1.   Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että 19 artiklassa tarkoitettujen onnettomuuksien ja vaaratilanteiden tutkinnasta vastaa pysyvä elin, johon on kuuluttava vähintään yksi henkilö, joka voi toimia tutkinnasta vastaavana, jos onnettomuus tapahtuu tai vaaratilanne ilmenee. Kyseisen elimen on oltava organisaatioltaan, oikeudelliselta rakenteeltaan ja päätöksenteoltaan riippumaton infrastruktuurin haltijoista, rautatieyrityksistä, maksujenperintäelimistä, käyttöoikeuden myöntävistä elimistä ja ilmoitetuista laitoksista ja kaikista osapuolista, joiden edut saattavat joutua ristiriitaan tutkintaelimelle annetun tehtävän kanssa. Sen on lisäksi oltava toiminnallisesti riippumaton turvallisuusviranomaisesta ja kaikista rautateiden sääntelyelimistä.

2.   Tutkintaelin suorittaa tehtävänsä 1 kohdassa tarkoitetuista tahoista riippumattomana, ja sillä on oltava käytettävissään tähän tarkoitukseen riittävät voimavarat. Sen tutkijoilla on oltava asema, joka takaa heille tarvittavan riippumattomuuden.

3.   Jäsenvaltioiden on säädettävä, että rautatieyritykset, infrastruktuurin haltijat ja tarvittaessa turvallisuusviranomainen ovat velvollisia ilmoittamaan tutkintaelimelle välittömästi 19 artiklassa tarkoitetuista onnettomuuksista ja vaaratilanteista. Tutkintaelimen on pystyttävä vastaamaan tällaisiin ilmoituksiin ja sen on toteutettava tarvittavat toimenpiteet tutkinnan aloittamiseksi viimeistään viikon kuluttua onnettomuudesta tai vaaratilanteesta tehdyn ilmoituksen vastaanottamisen jälkeen.

4.   Tutkintaelin voi yhdistää tämän direktiivin mukaiset tehtävänsä muiden tapauksien kuin rautateiden onnettomuuksien ja vaaratilanteiden tutkintaa koskevaan toimintaan, jollei tällainen tutkinta vaaranna elimen riippumattomuutta.

5.   Tarvittaessa tutkintaelin voi pyytää muiden jäsenvaltioiden tutkintaelimiä tai virastoa antamaan asiantuntija-apua tai suorittamaan teknisiä tarkastuksia, analyyseja tai arviointeja.

6.   Jäsenvaltiot voivat antaa tutkintaelimen tehtäväksi muita kuin 19 artiklassa tarkoitettuja rautateiden onnettomuuksia ja vaaratilanteita koskevan tutkinnan suorittamisen.

7.   Tutkintaelinten on vaihdettava aktiivisesti mielipiteitä ja kokemuksia yhteisten tutkintamenetelmien kehittämiseksi, turvallisuuteen liittyvien suositusten seurantaa koskevien yhteisten periaatteiden laatimiseksi sekä teknisen ja tieteellisen kehityksen huomioon ottamiseksi.

Virasto tukee tutkintaelimiä tässä tehtävässä.

22 artikla

Tutkintamenettelyt

1.   Sen jäsenvaltion tutkintaelimen, jonka alueella 19 artiklassa tarkoitettu onnettomuus tai vaaratilanne on sattunut, on tutkittava kyseinen onnettomuus tai vaaratilanne. Jollei pystytä toteamaan, missä jäsenvaltiossa onnettomuus tai vaaratilanne on sattunut, tai jos se on sattunut kahden jäsenvaltion välisellä rajalla tai sen läheisyydessä, asianomaiset elimet sopivat, kumpi niistä suorittaa tutkinnan, tai ne sopivat tutkinnan suorittamisesta yhteistyössä. Toinen elin voi ensiksi mainitussa tapauksessa osallistua tutkintaan ja saada käyttöönsä kaikki tutkinnan tulokset.

Toisen jäsenvaltion tutkintaelimiä on pyydettävä osallistumaan tutkintaan aina, kun onnettomuudessa tai vaaratilanteessa on osallisena kyseisessä jäsenvaltiossa sijaitseva ja siellä toimiluvan saanut rautatieyritys.

Tämä kohta ei estä jäsenvaltioita sopimasta, että asianomaiset elimet suorittava tutkinnan yhteistyössä myös muissa tapauksissa.

2.   Kunkin onnettomuuden tai vaaratilanteen tutkinnasta vastaavan elimen on huolehdittava sen suorittamiseksi tarvittavista edellytyksistä, joihin kuuluu toiminnallinen ja tekninen asiantuntemus. Tutkittavan onnettomuuden tai vaaratilanteen laadusta riippuen voidaan käyttää kyseisen elimen piiristä tai sen ulkopuolelta löytyvää asiantuntemusta.

3.   Tutkinta on suoritettava mahdollisimman avoimesti siten, että kaikkia osapuolia voidaan kuulla ja tulokset voidaan antaa niiden käyttöön. Asianomaisille infrastruktuurin haltijoille ja rautatieyrityksille, turvallisuusviranomaiselle, uhreille ja heidän omaisilleen, vahingoittuneen omaisuuden omistajille, valmistajille, osallisena olleille pelastuspalvelulaitoksille sekä henkilöstön ja palvelujen käyttäjien edustajille on tiedotettava säännöllisesti tutkinnasta ja sen edistymisestä, ja niille on annettava mahdollisuuksien mukaan tilaisuus esittää tutkinnan osalta kantansa ja näkemyksensä ja niiden on saatava esittää huomautuksia raporttiluonnoksissa esitetyistä tiedoista.

4.   Tutkintaelimen on saatettava tutkimuksensa onnettomuuspaikalla päätökseen mahdollisimman nopeasti, jotta infrastruktuurin haltija voi korjata infrastruktuurin ja avata sen rautatieliikenteelle mahdollisimman pian.

23 artikla

Raportit

1.   Edellä 19 artiklassa tarkoitetun onnettomuuden tai vaaratilanteen tutkinnasta on laadittava raportti onnettomuuden tai vaaratilanteen luonteeseen ja vakavuuteen sekä tulosten merkitykseen nähden sopivassa muodossa. Tutkintakertomuksessa on ilmoitettava 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tutkinnan tavoitteet, ja siinä on tarvittaessa oltava turvallisuuteen liittyviä suosituksia.

2.   Tutkintaelimen on julkistettava lopullinen tutkintakertomus mahdollisimman nopeasti ja yleensä kahdentoista kuukauden kuluessa tapahtumapäivästä. Tutkintakertomuksessa on noudatettava mahdollisimman tarkasti liitteen V mukaista rakennetta. Tutkintakertomus, mukaan luettuina turvallisuuteen liittyvät suositukset, on toimitettava 22 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuille asianomaisille osapuolille sekä muiden jäsenvaltioiden asianomaisille elimille ja osapuolille.

3.   Tutkintaelimen on julkaistava vuosittain viimeistään 30 päivänä syyskuuta vuosikertomus, josta ilmenevät sen edeltävänä vuonna suorittamat tutkinnat, sen antamat turvallisuuteen liittyvät suositukset ja aiemmin annettujen suositusten mukaisesti toteutetut toimenpiteet.

24 artikla

Virastolle annettavat tiedot

1.   Tutkintaelimen on ilmoitettava virastolle tutkinnan aloittamista koskevasta päätöksestä viikon kuluessa päätöksen tekemisestä. Sen on tällöin mainittava tapahtuman päivämäärä, aika ja paikka sekä sen laji ja seuraukset ihmishenkien menetysten, loukkaantumisten ja aineellisten vahinkojen kannalta.

2.   Tutkintaelimen on lähetettävä virastolle 23 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut lopulliset tutkintakertomukset ja 23 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu vuosikertomus.

25 artikla

Turvallisuutta koskevat suositukset

1.   Tutkintaelimen antama turvallisuutta koskeva suositus ei missään tapauksessa luo oletusta onnettomuuteen tai vaaratilanteeseen liittyvästä syyllisyydestä tai vastuusta.

2.   Suositukset on osoitettava turvallisuusviranomaiselle ja, jos se on suosituksen luonteen perusteella tarpeen, jäsenvaltion muille elimille tai viranomaisille tai muille jäsenvaltioille. Jäsenvaltioiden ja niiden turvallisuusviranomaisten on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että tutkintaelinten antamat turvallisuuteen liittyvät suositukset otetaan asianmukaisesti huomioon ja että niiden perusteella ryhdytään tarvittaessa toimenpiteisiin.

3.   Turvallisuusviranomaisen ja muiden viranomaisten tai elinten tai tarvittaessa muiden jäsenvaltioiden, joille suositukset on osoitettu, on vähintään vuosittain annettava tutkintaelimelle selvitys suosituksen perusteella toteutetuista tai suunnitelluista toimenpiteistä.

VI LUKU

TÄYTÄNTÖÖNPANOVALTA

26 artikla

Liitteiden mukauttaminen

Liitteet mukautetaan tekniikan ja tieteen kehitykseen 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

27 artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa direktiivin 96/48/EY 21 artiklalla perustettu komitea.

2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi.

3.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

4.   Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.

28 artikla

Täytäntöönpanotoimet

1.   Jäsenvaltiot voivat saattaa tämän direktiivin täytäntöönpanoa koskevat toimenpiteet komission tietoon. Asiaa koskevat päätökset tehdään 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

2.   Jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloitteestaan komissio tutkii erityistapauksessa turvallisuustodistusta ja turvallisuuslupaa koskevien säännösten soveltamista ja täytäntöönpanoa, ja päättää kahden kuukauden kuluessa tätä koskevan pyynnön vastaanottamisesta 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen, voidaanko siihen liittyvän toimenpiteen soveltamista jatkaa. Komissio ilmoittaa päätöksestään Euroopan parlamentille, neuvostolle ja jäsenvaltioille.

VII LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET JA LOPPUSÄÄNNÖKSET

29 artikla

Direktiiviin 95/18/EY tehtävät muutokset

Muutetaan direktiivi 95/18/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 8 artikla seuraavasti:
  ”8 artikla
  Ammatillista pätevyyttä koskevat vaatimukset täyttyvät, kun hakijana olevalla rautatieyrityksellä on tai vastaisuudessa on hallintorakenne, jolla on tarvittavat tiedot ja/tai kokemus turvallisen ja luotettavan toiminnan hallinnan ja valvonnan harjoittamiseen toimiluvassa yksilöidyn toimintatyypin osalta.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 8 artikla seuraavasti:

”8 artikla

Ammatillista pätevyyttä koskevat vaatimukset täyttyvät, kun hakijana olevalla rautatieyrityksellä on tai vastaisuudessa on hallintorakenne, jolla on tarvittavat tiedot ja/tai kokemus turvallisen ja luotettavan toiminnan hallinnan ja valvonnan harjoittamiseen toimiluvassa yksilöidyn toimintatyypin osalta.”

| 2) | Kumotaan liitteessä oleva II osa. |
| --- | --- |

2)

Kumotaan liitteessä oleva II osa.

30 artikla

Direktiiviin 2001/14/EY tehtävät muutokset

Muutetaan direktiivi 2001/14/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan nimi seuraavasti:
  ”Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/14/EY, annettu 26 päivänä helmikuuta 2001, rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja rautateiden infrastruktuurin käyttömaksujen perimisestä.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan nimi seuraavasti:

”Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/14/EY, annettu 26 päivänä helmikuuta 2001, rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja rautateiden infrastruktuurin käyttömaksujen perimisestä.”

| 2) | Korvataan 30 artiklan 2 kohdan f alakohta seuraavasti:






  ”f) | käyttöoikeutta koskevia direktiivin 91/440/ETY 10 artiklan mukaisia järjestelyjä, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivin 91/440/ETY muuttamisesta ... annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/.../EY
   (25). |
| --- | --- | --- |

2)

Korvataan 30 artiklan 2 kohdan f alakohta seuraavasti:

”f)

käyttöoikeutta koskevia direktiivin 91/440/ETY 10 artiklan mukaisia järjestelyjä, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivin 91/440/ETY muuttamisesta ... annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/.../EY
   (25).

| 3) | Kumotaan 32 artikla. |
| --- | --- |

3)

Kumotaan 32 artikla.

| 4) | Korvataan 34 artiklan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloitteestaan komissio tutkii erityistapauksessa maksujen perimistä tai kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämistä koskevien säännösten soveltamista ja täytäntöönpanoa, ja päättää kahden kuukauden kuluessa pyynnön vastaanottamisesta 35 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen, voidaanko siihen liittyvän toimenpiteen soveltamista jatkaa. Komissio ilmoittaa päätöksestään Euroopan parlamentille, neuvostolle ja jäsenvaltioille.” |
| --- | --- |

4)

Korvataan 34 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloitteestaan komissio tutkii erityistapauksessa maksujen perimistä tai kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämistä koskevien säännösten soveltamista ja täytäntöönpanoa, ja päättää kahden kuukauden kuluessa pyynnön vastaanottamisesta 35 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen, voidaanko siihen liittyvän toimenpiteen soveltamista jatkaa. Komissio ilmoittaa päätöksestään Euroopan parlamentille, neuvostolle ja jäsenvaltioille.”

31 artikla

Kertomus
  ja yhteisön muut toimet

Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle ennen ... päivää ... kuuta ... (26) ja sen jälkeen joka viides vuosi kertomuksen tämän direktiivin täytäntöönpanosta.

Kertomukseen liitetään tarvittaessa ehdotuksia uusiksi yhteisön toimiksi.

32 artikla

Seuraamukset

Jäsenvaltioiden on vahvistettava säännöt tämän direktiivin mukaisesti annettujen kansallisten säännösten rikkomiseen sovellettavista seuraamuksista ja toteutettava tarvittavat toimenpiteet niiden soveltamisen varmistamiseksi. Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia, syrjimättömiä ja varoittavia.

Jäsenvaltioiden on annettava nämä säännökset komissiolle tiedoksi 33 artiklassa mainittuun päivään mennessä sekä ilmoitettava sille viipymättä niihin vaikuttavista myöhemmistä muutoksista.

33 artikla

Täytäntöönpano

Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan ... päivään ... kuuta ... (27) mennessä. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

34 artikla

Voimaantulo

Tämä direktiivi tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

35 artikla

Osoitus

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty ...ssa/ssä ... päivänä ...kuuta ...

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EYVL C 126 E, 28.5.2002, s. 332.

1

C

(2)  EUVL C 61, 14.3.2003, s. 131.

2

C

(3)  EUVL C 66, 19.3.2003, s. 5.

3

C

(4)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu14. tammikuuta 2003 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 25. kesäkuuta 2003 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä) ja Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 23. lokakuuta 2003.

4

kanta, vahvistettu

25. kesäkuuta 2003

kanta, vahvistettu 23. lokakuuta 2003

(5)  EYVL L 237, 24.8.1991, s. 25, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2001/12/EY (EYVL L 75, 15.3.2001, s. 1).

5

(6)  EYVL L 143, 27.6.1995, s. 70, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2001/13/EY (EYVL L 75, 15.3.2001, s. 26).

6

(7)  EYVL L 75, 15.3.2001, s. 29, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna komission päätöksellä 2002/844/EY (EYVL L 289, 26.10.2002, s. 30).

7

(8)  EYVL L 235, 17.9.1996, s. 6.

8

(9)  EYVL L 110, 20.4.2001, s. 1.

9

(10)  EUVL L ...

10

(11)  EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1.

11

(12)  EYVL L 235, 17.9.1996, s. 25, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2003/29/EY (EUVL L 90, 8.4.2003, s. 47).

12

(13)  Komission päätös 98/500/EY, tehty 20 päivänä toukokuuta 1998, Euroopan tason työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua edistävien alakohtaisten neuvottelukomiteoiden perustamisesta (EYVL L 255, 12.8.1998, s. 27).

13

(14)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

14

(15)  Kaksi vuotta tämän direktiivin voimaantulovuodesta.

15

(16)  Viisi vuotta tämän direktiivin voimaantulosta.

16

(17)  Kaksi vuotta tämän direktiivin voimaantulosta.

17

(18)  Neljä vuotta tämän direktiivin voimaantulosta.

18

(19)  Kolme vuotta tämän direktiivin voimaantulosta.

19

(20)  Viisi vuotta tämän direktiivin voimaantulosta.

20

(21)  12 kuukautta tämän direktiivin voimaantulosta.

21

(22)  Neljä vuotta tämän direktiivin voimaantulosta.

22

(23)  Kolme vuotta tämän direktiivin voimaantulosta.

23

(24)  
  Kolme vuotta
  tämän direktiivin voimaantulosta.

24

Kolme vuotta

(25)  EUVL L ...”

25

(26)  Kolme vuotta tämän direktiivin voimaantulosta.

26

(27)  Kaksi vuotta tämän direktiivin voimaantulosta.

27

LIITE I

Yhteiset turvallisuusindikaattorit

Turvallisuusviranomaisten on ilmoitettava seuraavat yhteiset turvallisuusindikaattorit:

2 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettuihin toimintoihin liittyvät indikaattorit olisi ilmoitettava erikseen, jos niistä annetaan tietoja.

Jos kertomuksen antamisen jälkeen havaitaan uusia tosiseikkoja tai virheitä, turvallisuusviranomaisen on muutettava tai korjattava asianomaisen vuoden indikaattoreita ensimmäisen sopivan tilaisuuden tullen ja viimeistään seuraavassa vuosikertomuksessa.

Jäljempänä 1 jaksossa lueteltuihin onnettomuuksiin liittyvien indikaattorien osalta sovelletaan rautatieliikenteen tilastoista 16 päivänä joulukuuta 2002 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 91/2003 (1) siltä osin kuin tietoja on saatavilla.

1)   Onnettomuuksiin liittyvät indikaattorit

| 1. | Onnettomuuksien kokonaismäärä ja junakilometreihin suhteutettu määrä sekä onnettomuustyypit jaoteltuina seuraavasti:






  — | junien yhteentörmäykset, mukaan lukien törmäykset aukean tilan ulottuman sisäpuolella oleviin esteisiin; |
| --- | --- | --- |

1.

Onnettomuuksien kokonaismäärä ja junakilometreihin suhteutettu määrä sekä onnettomuustyypit jaoteltuina seuraavasti:

—

junien yhteentörmäykset, mukaan lukien törmäykset aukean tilan ulottuman sisäpuolella oleviin esteisiin;

| — | junien raiteilta suistumiset; |
| --- | --- |

—

junien raiteilta suistumiset;

| — | tasoristeysonnettomuudet, mukaan lukien onnettomuudet, joissa on osallisina jalankulkijoita; |
| --- | --- |

—

tasoristeysonnettomuudet, mukaan lukien onnettomuudet, joissa on osallisina jalankulkijoita;

| — | liikkeessä olevan liikkuvan kaluston aiheuttamat henkilöonnettomuudet; |
| --- | --- |

—

liikkeessä olevan liikkuvan kaluston aiheuttamat henkilöonnettomuudet;

| — | liikkuvan kaluston tulipalot; |
| --- | --- |

—

liikkuvan kaluston tulipalot;

| — | itsemurhat; |
| --- | --- |

—

itsemurhat;

| — | muut. |
| --- | --- |

—

muut.

Kaikki onnettomuudet on ilmoitettava ensisijaisen onnettomuuden tyypin mukaan luokiteltuna, vaikka toissijainen onnettomuus, esimerkiksi raiteilta suistumisen jälkeinen tulipalo, olisi seurauksiltaan ensisijaista onnettomuutta vakavampi.

| 2. | Vakavasti loukkaantuneiden ja kuolleiden kokonaismäärä ja junakilometreihin suhteutettu määrä onnettomuustyypeittäin jaoteltuina seuraaviin henkilöryhmiin:






  — | matkustajat (myös suhteessa henkilökilometrien kokonaismäärään); |
| --- | --- | --- |

2.

Vakavasti loukkaantuneiden ja kuolleiden kokonaismäärä ja junakilometreihin suhteutettu määrä onnettomuustyypeittäin jaoteltuina seuraaviin henkilöryhmiin:

—

matkustajat (myös suhteessa henkilökilometrien kokonaismäärään);

| — | työntekijät, mukaan lukien alihankkijoiden henkilöstö; |
| --- | --- |

—

työntekijät, mukaan lukien alihankkijoiden henkilöstö;

| — | tasoristeysten käyttäjät; |
| --- | --- |

—

tasoristeysten käyttäjät;

| — | rautatiealueilla luvattomasti liikkuvat henkilöt; |
| --- | --- |

—

rautatiealueilla luvattomasti liikkuvat henkilöt;

| — | muut. |
| --- | --- |

—

muut.

2)   Vaaratilanteisiin ja ”läheltä piti” -tilanteisiin liittyvät indikaattorit

| 1. | Kiskomurtumien, raiteen siirtymien ja väärällä opasteella annettujen opasteiden kokonaismäärä ja junakilometreihin suhteutettu määrä. |
| --- | --- |

1.

Kiskomurtumien, raiteen siirtymien ja väärällä opasteella annettujen opasteiden kokonaismäärä ja junakilometreihin suhteutettu määrä.

| 2. | Ohitettujen seis-opastetta näyttävien opastimien kokonaismäärä ja junakilometreihin suhteutettu määrä. |
| --- | --- |

2.

Ohitettujen seis-opastetta näyttävien opastimien kokonaismäärä ja junakilometreihin suhteutettu määrä.

| 3. | Käytössä olevan liikkuvan kaluston rikkoutuneiden pyörien ja akselien kokonaismäärä ja junakilometreihin suhteutettu määrä. |
| --- | --- |

3.

Käytössä olevan liikkuvan kaluston rikkoutuneiden pyörien ja akselien kokonaismäärä ja junakilometreihin suhteutettu määrä.

3)   Onnettomuuksien seurauksiin liittyvät indikaattorit

| 1. | Kaikkien onnettomuuksien kokonaiskustannukset ja junakilometreihin suhteutetut kustannukset euroina siten, että tarvittaessa olisi laskettava ja otettava mukaan seuraavat kustannukset:






  — | kuolleet ja loukkaantuneet; |
| --- | --- | --- |

1.

Kaikkien onnettomuuksien kokonaiskustannukset ja junakilometreihin suhteutetut kustannukset euroina siten, että tarvittaessa olisi laskettava ja otettava mukaan seuraavat kustannukset:

—

kuolleet ja loukkaantuneet;

| — | korvaukset matkustajien, henkilökunnan tai kolmansien osapuolten menetetystä omaisuudesta tai sille aiheutuneista vahingoista, mukaan lukien ympäristölle aiheutuneet vahingot; |
| --- | --- |

—

korvaukset matkustajien, henkilökunnan tai kolmansien osapuolten menetetystä omaisuudesta tai sille aiheutuneista vahingoista, mukaan lukien ympäristölle aiheutuneet vahingot;

| — | vaurioituneen liikkuvan kaluston ja ratalaitteiden korvaaminen tai korjaaminen; |
| --- | --- |

—

vaurioituneen liikkuvan kaluston ja ratalaitteiden korvaaminen tai korjaaminen;

| — | liikenteen myöhästymiset, häiriöt ja ohjaaminen toisille reiteille, mukaan lukien ylimääräiset henkilöstökustannukset ja vastaiset tulonmenetykset. |
| --- | --- |

—

liikenteen myöhästymiset, häiriöt ja ohjaaminen toisille reiteille, mukaan lukien ylimääräiset henkilöstökustannukset ja vastaiset tulonmenetykset.

Edellä olevista kustannuksista on vähennettävä kolmansilta osapuolilta, kuten tasoristeysonnettomuuksissa osallisina olleiden moottoriajoneuvojen omistajilta, perityt korvaukset tai määrät, jotka arvioidaan saatavan perityksi. Kustannuksista ei vähennetä rautatieyritysten tai infrastruktuurin haltijoiden vakuutuksilla perittyjä korvauksia.

| 2. | Onnettomuuksien johdosta menetettyjen henkilöstön ja alihankkijoiden työtuntien kokonaismäärä ja työtuntien määrään suhteutettu määrä. |
| --- | --- |

2.

Onnettomuuksien johdosta menetettyjen henkilöstön ja alihankkijoiden työtuntien kokonaismäärä ja työtuntien määrään suhteutettu määrä.

4)   Infrastruktuurin tekniseen turvallisuuteen ja sen toteuttamiseen liittyvät indikaattorit

| 1. | Niiden raiteiden prosenttiosuus, joilla on käytössä kulunvalvontajärjestelmä; niiden ajettujen junakilometrien prosenttiosuus, joilla käytetään toiminnallisia kulunvalvontajärjestelmiä. |
| --- | --- |

1.

Niiden raiteiden prosenttiosuus, joilla on käytössä kulunvalvontajärjestelmä; niiden ajettujen junakilometrien prosenttiosuus, joilla käytetään toiminnallisia kulunvalvontajärjestelmiä.

| 2. | Tasoristeysten lukumäärä (kokonaismäärä ja ratakilometriä kohti). Automaattisilla tai käsikäyttöisillä turvalaitteilla varustettujen tasoristeysten prosenttiosuus. |
| --- | --- |

2.

Tasoristeysten lukumäärä (kokonaismäärä ja ratakilometriä kohti). Automaattisilla tai käsikäyttöisillä turvalaitteilla varustettujen tasoristeysten prosenttiosuus.

5)   Turvallisuuden hallinnointiin liittyvät indikaattorit

Infrastruktuurin haltijoiden ja rautatieyritysten suorittamat sisäiset tarkastukset turvallisuusjohtamisjärjestelmää koskevien asiakirjojen mukaisesti. Suoritettujen tarkastusten kokonaismäärä ja lukumäärä prosenttiosuutena vaadituista (ja/tai suunnitelluista) tarkastuksista.

6)   Määritelmät

Viranomaiset voivat käyttää kertomuksissa indikaattoreiden ja kustannusten laskentatapojen kansallisia määritelmiä toimittaessaan tämän liitteen mukaisia tietoja. Kaikki käytettävät määritelmät ja laskentatavat on selvitettävä 18 artiklan mukaisen vuosikertomuksen liitteessä.

---

(1)  EYVL L 14, 21.1.2003, s. 1.

LIITE II

Kansallisista turvallisuussäännöistä ilmoittaminen

Komissiolle on 8 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen ilmoitettava seuraavista kansallisista turvallisuussäännöistä:

| 1. | säännöt, jotka koskevat voimassa olevia kansallisia turvallisuustavoitteita ja turvallisuusmenetelmiä; |
| --- | --- |

1.

säännöt, jotka koskevat voimassa olevia kansallisia turvallisuustavoitteita ja turvallisuusmenetelmiä;

| 2. | säännöt, jotka koskevat turvallisuusjohtamisjärjestelmille asetettuja vaatimuksia ja turvallisuustodistuksen antamista rautatieyrityksille; |
| --- | --- |

2.

säännöt, jotka koskevat turvallisuusjohtamisjärjestelmille asetettuja vaatimuksia ja turvallisuustodistuksen antamista rautatieyrityksille;

| 3. | säännöt, jotka koskevat sellaisen uuden ja olennaisesti muuttuneen liikkuvan kaluston, jota YTE ei vielä kata, käyttöönottolupien myöntämiselle ja kunnossapidolle asetettuja vaatimuksia. Ilmoituksessa on ilmoitettava säännöt, jotka koskevat liikkuvan kaluston vaihtoa rautatieyritysten välillä, rekisteröintijärjestelmiä ja testausmenettelyjä; |
| --- | --- |

3.

säännöt, jotka koskevat sellaisen uuden ja olennaisesti muuttuneen liikkuvan kaluston, jota YTE ei vielä kata, käyttöönottolupien myöntämiselle ja kunnossapidolle asetettuja vaatimuksia. Ilmoituksessa on ilmoitettava säännöt, jotka koskevat liikkuvan kaluston vaihtoa rautatieyritysten välillä, rekisteröintijärjestelmiä ja testausmenettelyjä;

| 4. | yhteiset liikennöintisäännöt rautatieverkolle, jota YTE ei vielä kata, mukaan luettuina opastin- ja liikenteenhallintajärjestelmää koskevat säännöt; |
| --- | --- |

4.

yhteiset liikennöintisäännöt rautatieverkolle, jota YTE ei vielä kata, mukaan luettuina opastin- ja liikenteenhallintajärjestelmää koskevat säännöt;

| 5. | säännöt, jotka koskevat sellaisille ylimääräisille sisäisille liikennöintisäännöille (työsäännöille) asetettuja vaatimuksia, joita infrastruktuurin haltijoiden ja rautatieyritysten on otettava käyttöön; |
| --- | --- |

5.

säännöt, jotka koskevat sellaisille ylimääräisille sisäisille liikennöintisäännöille (työsäännöille) asetettuja vaatimuksia, joita infrastruktuurin haltijoiden ja rautatieyritysten on otettava käyttöön;

| 6. | säännöt, jotka koskevat turvallisuuden kannalta olennaisia tehtäviä suorittavalle henkilöstölle asetettuja vaatimuksia, mukaan lukien valintaperusteet, terveydentila ja ammatillinen koulutus sekä todistukset siltä osin kuin YTE ei vielä kata niitä; |
| --- | --- |

6.

säännöt, jotka koskevat turvallisuuden kannalta olennaisia tehtäviä suorittavalle henkilöstölle asetettuja vaatimuksia, mukaan lukien valintaperusteet, terveydentila ja ammatillinen koulutus sekä todistukset siltä osin kuin YTE ei vielä kata niitä;

| 7. | säännöt, jotka koskevat onnettomuuksien ja vaaratilanteiden tutkintaa. |
| --- | --- |

7.

säännöt, jotka koskevat onnettomuuksien ja vaaratilanteiden tutkintaa.

LIITE III

Turvallisuusjohtamisjärjestelmät

1.   Turvallisuusjohtamisjärjestelmää koskevat vaatimukset

Turvallisuusjohtamisjärjestelmän on oltava dokumentoitu kaikilta olennaisilta osiltaan, ja siinä on erityisesti kuvattava vastuunjakoa infrastruktuurin haltijan tai rautatieyrityksen organisaatiossa. Siinä on osoitettava, miten johtamisessa turvataan valvonta kaikilla tasoilla, miten henkilöstö ja sen edustajat kaikilla tasoilla osallistuvat siihen ja miten turvallisuusjohtamisjärjestelmän jatkuva parantaminen varmistetaan.

2.   Turvallisuusjärjestelmän perusosat

Turvallisuusjärjestelmän perusosat ovat seuraavat:

| a) | organisaation pääjohtajan hyväksymä ja koko henkilökunnan tiedoksi annettu turvallisuuspolitiikka; |
| --- | --- |

a)

organisaation pääjohtajan hyväksymä ja koko henkilökunnan tiedoksi annettu turvallisuuspolitiikka;

| b) | laadullisia ja määrällisiä tavoitteita turvallisuuden ylläpitämisen ja parantamisen organisoimiseksi sekä suunnitelmia ja menettelyjä kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

b)

laadullisia ja määrällisiä tavoitteita turvallisuuden ylläpitämisen ja parantamisen organisoimiseksi sekä suunnitelmia ja menettelyjä kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi;

| c) | voimassa olevien, uusien ja muutettujen teknisten ja toiminnallisten vaatimusten tai muiden määräävien ehtojen täyttämistä koskevia menettelyjä, jotka on vahvistettu






  — | YTE:issä tai |
| --- | --- | --- |

c)

voimassa olevien, uusien ja muutettujen teknisten ja toiminnallisten vaatimusten tai muiden määräävien ehtojen täyttämistä koskevia menettelyjä, jotka on vahvistettu

—

YTE:issä tai

| — | 8 artiklassa ja liitteessä II tarkoitetuissa kansallisissa turvallisuussäännöissä, tai |
| --- | --- |

—

8 artiklassa ja liitteessä II tarkoitetuissa kansallisissa turvallisuussäännöissä, tai

| — | muissa asiaa koskevissa säännöissä, tai |
| --- | --- |

—

muissa asiaa koskevissa säännöissä, tai

| — | viranomaisten päätöksissä |
| --- | --- |

—

viranomaisten päätöksissä

sekä menettelyjä, jotka koskevat vaatimusten ja muiden määräävien ehtojen täyttämisen varmistamista laitteiden ja toiminnan koko elinkaaren ajan;

| d) | menettelyjä ja menetelmiä, jotka koskevat riskien arvioinnin suorittamista ja riskinhallintatoimenpiteiden toteuttamista aina, kun toimintaolosuhteiden muutoksesta tai uudesta materiaalista aiheutuu uusia riskejä infrastruktuurille tai toiminnalle; |
| --- | --- |

d)

menettelyjä ja menetelmiä, jotka koskevat riskien arvioinnin suorittamista ja riskinhallintatoimenpiteiden toteuttamista aina, kun toimintaolosuhteiden muutoksesta tai uudesta materiaalista aiheutuu uusia riskejä infrastruktuurille tai toiminnalle;

| e) | sellaisten henkilökunnan koulutusohjelmien ja järjestelmien tarjoaminen, joilla varmistetaan henkilökunnan pätevyyden ylläpitäminen ja tehtävien asianmukainen suorittaminen; |
| --- | --- |

e)

sellaisten henkilökunnan koulutusohjelmien ja järjestelmien tarjoaminen, joilla varmistetaan henkilökunnan pätevyyden ylläpitäminen ja tehtävien asianmukainen suorittaminen;

| f) | järjestelyjä, jotka koskevat riittävien tietojen antamista organisaatiossa ja tarvittaessa samaa infrastruktuuria käyttävien organisaatioiden välillä; |
| --- | --- |

f)

järjestelyjä, jotka koskevat riittävien tietojen antamista organisaatiossa ja tarvittaessa samaa infrastruktuuria käyttävien organisaatioiden välillä;

| g) | menettelyjä ja malleja, jotka liittyvät turvallisuutta koskevien tietojen dokumentointitapaan sekä menettelyn määräämiseen turvallisuutta koskevien olennaisten tietojen esittämistavan valvontaa varten; |
| --- | --- |

g)

menettelyjä ja malleja, jotka liittyvät turvallisuutta koskevien tietojen dokumentointitapaan sekä menettelyn määräämiseen turvallisuutta koskevien olennaisten tietojen esittämistavan valvontaa varten;

| h) | menettelyjä, joilla varmistetaan onnettomuuksista, vaaratilanteista, ”läheltä piti” -tilanteista ja muista vaarallisista tapahtumista ilmoittaminen, niiden tutkinta ja arviointi sekä tarvittavien ehkäisevien toimenpiteiden toteuttaminen; |
| --- | --- |

h)

menettelyjä, joilla varmistetaan onnettomuuksista, vaaratilanteista, ”läheltä piti” -tilanteista ja muista vaarallisista tapahtumista ilmoittaminen, niiden tutkinta ja arviointi sekä tarvittavien ehkäisevien toimenpiteiden toteuttaminen;

| i) | hätätilanteessa noudatettavat toimintasuunnitelmat sekä varoitus- ja tiedotussuunnitelmat, joista sovitaan yhdessä asiasta vastaavien viranomaisten kanssa; |
| --- | --- |

i)

hätätilanteessa noudatettavat toimintasuunnitelmat sekä varoitus- ja tiedotussuunnitelmat, joista sovitaan yhdessä asiasta vastaavien viranomaisten kanssa;

| j) | määräyksiä, jotka koskevat turvallisuusjohtamisjärjestelmän säännöllistä sisäistä tarkastusta. |
| --- | --- |

j)

määräyksiä, jotka koskevat turvallisuusjohtamisjärjestelmän säännöllistä sisäistä tarkastusta.

LIITE IV

Turvallisuustodistuksen verkkokohtaista osaa koskevat ilmoitukset

Seuraavat asiakirjat on toimitettava, jotta turvallisuusviranomainen voi antaa turvallisuustodistuksen verkkokohtaisen osan:

| — | rautatieyrityksen asiakirjat sen liikenteeseen, henkilöstöön ja liikkuvaan kalustoon sovellettavista YTE:istä tai YTE:ien osista ja tarvittaessa kansallisista ja muista säännöistä sekä siitä, miten niiden noudattaminen varmistetaan turvallisuusjohtamisjärjestelmän avulla; |
| --- | --- |

—

rautatieyrityksen asiakirjat sen liikenteeseen, henkilöstöön ja liikkuvaan kalustoon sovellettavista YTE:istä tai YTE:ien osista ja tarvittaessa kansallisista ja muista säännöistä sekä siitä, miten niiden noudattaminen varmistetaan turvallisuusjohtamisjärjestelmän avulla;

| — | rautatieyrityksen asiakirjat eri henkilöstöryhmistä tai alihankkijan henkilöstöryhmistä, mukaan lukien todisteet siitä, että nämä täyttävät YTE:ien tai kansallisten sääntöjen vaatimukset ja ovat saaneet asianmukaisen todistuksen; |
| --- | --- |

—

rautatieyrityksen asiakirjat eri henkilöstöryhmistä tai alihankkijan henkilöstöryhmistä, mukaan lukien todisteet siitä, että nämä täyttävät YTE:ien tai kansallisten sääntöjen vaatimukset ja ovat saaneet asianmukaisen todistuksen;

| — | rautatieyrityksen asiakirjat liikennöinnissä käytettävän liikkuvan kaluston eri lajeista, mukaan lukien todisteet siitä, että nämä täyttävät YTE:ien tai kansallisten sääntöjen vaatimukset ja ovat saaneet asianmukaisen todistuksen. |
| --- | --- |

—

rautatieyrityksen asiakirjat liikennöinnissä käytettävän liikkuvan kaluston eri lajeista, mukaan lukien todisteet siitä, että nämä täyttävät YTE:ien tai kansallisten sääntöjen vaatimukset ja ovat saaneet asianmukaisen todistuksen.

Kaksinkertaisen työn välttämiseksi ja tietomäärän vähentämiseksi toimitetaan vain yhteenvetoasiakirjat YTE:ien sekä direktiivien 96/48/EY ja 2001/16/EY muiden vaatimusten mukaisista osista.

LIITE V

Onnettomuuksien ja vaaratilanteiden tutkintaraportin pääsisältö

1)   Yhteenveto

Yhteenvedon on sisällettävä lyhyt kuvaus tapahtumasta, sen ajasta ja paikasta sekä sen seurauksista. Siinä on todettava tutkinnassa esille tulleet välittömät syyt sekä tapahtumaan vaikuttaneet tekijät ja sen taustalla olevat syyt. Tärkeimmät suositukset on mainittava ja tiedot on annettava edelleen niille, joille suositukset on osoitettu.

2)   Tapahtumaan liittyvät välittömät tosiseikat

| 1. | Tapahtuma:






  — | tapahtuman päivä, tarkka aika ja paikka; |
| --- | --- | --- |

1.

Tapahtuma:

—

tapahtuman päivä, tarkka aika ja paikka;

| — | kuvaus tapahtumista ja onnettomuuspaikasta, mukaan lukien pelastus- ja hätäpalvelujen toimet; |
| --- | --- |

—

kuvaus tapahtumista ja onnettomuuspaikasta, mukaan lukien pelastus- ja hätäpalvelujen toimet;

| — | päätös tutkinnan aloittamisesta, tutkinnasta vastaavan ryhmän kokoonpano ja tutkinnan suorittaminen. |
| --- | --- |

—

päätös tutkinnan aloittamisesta, tutkinnasta vastaavan ryhmän kokoonpano ja tutkinnan suorittaminen.

| 2. | Tapahtumaolosuhteet:






  — | osallisena ollut henkilöstö ja alihankkijat sekä muut osapuolet ja todistajat; |
| --- | --- | --- |

2.

Tapahtumaolosuhteet:

—

osallisena ollut henkilöstö ja alihankkijat sekä muut osapuolet ja todistajat;

| — | junat ja niiden kokoonpano, mukaan lukien osallisena olleen liikkuvan kaluston rekisteröintinumero; |
| --- | --- |

—

junat ja niiden kokoonpano, mukaan lukien osallisena olleen liikkuvan kaluston rekisteröintinumero;

| — | kuvaus infrastruktuurista ja opastinjärjestelmästä — raidetyypeistä, vaihteista, lukituksesta, opastimista, junan kulun turvaamisesta; |
| --- | --- |

—

kuvaus infrastruktuurista ja opastinjärjestelmästä — raidetyypeistä, vaihteista, lukituksesta, opastimista, junan kulun turvaamisesta;

| — | viestintävälineet; |
| --- | --- |

—

viestintävälineet;

| — | tapahtumapaikalla tai sen läheisyydessä suoritetut työt; |
| --- | --- |

—

tapahtumapaikalla tai sen läheisyydessä suoritetut työt;

| — | rautateiden hätäsuunnitelman käynnistyminen ja siihen liittyvä tapahtumaketju; |
| --- | --- |

—

rautateiden hätäsuunnitelman käynnistyminen ja siihen liittyvä tapahtumaketju;

| — | julkisten pelastuspalvelujen sekä poliisi- ja lääkintäpalvelujen hätäsuunnitelman käynnistyminen ja siihen liittyvä tapahtumaketju. |
| --- | --- |

—

julkisten pelastuspalvelujen sekä poliisi- ja lääkintäpalvelujen hätäsuunnitelman käynnistyminen ja siihen liittyvä tapahtumaketju.

| 3. | Ihmishenkien menetykset, loukkaantuneet ja aineelliset vahingot:






  — | matkustajat ja kolmannet osapuolet, henkilökunta, mukaan lukien alihankkijat; |
| --- | --- | --- |

3.

Ihmishenkien menetykset, loukkaantuneet ja aineelliset vahingot:

—

matkustajat ja kolmannet osapuolet, henkilökunta, mukaan lukien alihankkijat;

| — | kuorma, matkatavarat ja muu omaisuus; |
| --- | --- |

—

kuorma, matkatavarat ja muu omaisuus;

| — | liikkuva kalusto, infrastruktuuri ja ympäristö. |
| --- | --- |

—

liikkuva kalusto, infrastruktuuri ja ympäristö.

| 4. | Ulkoiset olosuhteet:






  — | sääolot ja maantieteelliset tiedot. |
| --- | --- | --- |

4.

Ulkoiset olosuhteet:

—

sääolot ja maantieteelliset tiedot.

3)   Tutkintaa koskevat tiedot

| 1. | Yhteenveto lausumista (rajoittamatta kuitenkaan henkilöiden henkilöllisyyden suojaamista):






  — | rautatiehenkilöstö, mukaan lukien alihankkijat; |
| --- | --- | --- |

1.

Yhteenveto lausumista (rajoittamatta kuitenkaan henkilöiden henkilöllisyyden suojaamista):

—

rautatiehenkilöstö, mukaan lukien alihankkijat;

| — | muut todistajat. |
| --- | --- |

—

muut todistajat.

| 2. | Turvallisuusjohtamisjärjestelmä:






  — | kehysorganisaatio sekä määräysten antaminen ja toteuttaminen; |
| --- | --- | --- |

2.

Turvallisuusjohtamisjärjestelmä:

—

kehysorganisaatio sekä määräysten antaminen ja toteuttaminen;

| — | henkilöstöä koskevat vaatimukset ja niiden noudattamisen varmistaminen; |
| --- | --- |

—

henkilöstöä koskevat vaatimukset ja niiden noudattamisen varmistaminen;

| — | tavanomaiset sisäiset tarkastukset ja niiden tulokset; |
| --- | --- |

—

tavanomaiset sisäiset tarkastukset ja niiden tulokset;

| — | infrastruktuurin eri toimijoiden välinen rajapinta. |
| --- | --- |

—

infrastruktuurin eri toimijoiden välinen rajapinta.

| 3. | Säännöt ja määräykset:






  — | asiaa koskevat yhteisön ja kansalliset säännöt ja määräykset; |
| --- | --- | --- |

3.

Säännöt ja määräykset:

—

asiaa koskevat yhteisön ja kansalliset säännöt ja määräykset;

| — | muut säännöt ja määräykset, kuten liikennöintisäännöt, paikalliset ohjeet, henkilöstöä koskevat vaatimukset, kunnossapitomääräykset sekä sovellettavat standardit. |
| --- | --- |

—

muut säännöt ja määräykset, kuten liikennöintisäännöt, paikalliset ohjeet, henkilöstöä koskevat vaatimukset, kunnossapitomääräykset sekä sovellettavat standardit.

| 4. | Liikkuvan kaluston ja teknisten laitteistojen toimivuus:






  — | opastin- sekä ohjaus- ja valvontajärjestelmä, mukaan lukien tietojen tallennus automaattisista tallentimista; |
| --- | --- | --- |

4.

Liikkuvan kaluston ja teknisten laitteistojen toimivuus:

—

opastin- sekä ohjaus- ja valvontajärjestelmä, mukaan lukien tietojen tallennus automaattisista tallentimista;

| — | infrastruktuuri; |
| --- | --- |

—

infrastruktuuri;

| — | viestintälaitteet; |
| --- | --- |

—

viestintälaitteet;

| — | liikkuva kalusto, mukaan lukien tietojen tallennus automaattisista tallentimista. |
| --- | --- |

—

liikkuva kalusto, mukaan lukien tietojen tallennus automaattisista tallentimista.

| 5. | Toimintajärjestelmän dokumentointi:






  — | liikenteenohjauksesta ja opasteiden annosta vastaavan henkilöstön toteuttamat toimenpiteet; |
| --- | --- | --- |

5.

Toimintajärjestelmän dokumentointi:

—

liikenteenohjauksesta ja opasteiden annosta vastaavan henkilöstön toteuttamat toimenpiteet;

| — | sanallisten viestien vaihto tapahtuman yhteydessä, mukaan lukien tallenteiden sisältämät tiedot; |
| --- | --- |

—

sanallisten viestien vaihto tapahtuman yhteydessä, mukaan lukien tallenteiden sisältämät tiedot;

| — | tapahtumapaikan suojaamiseksi ja turvaamiseksi toteutetut toimenpiteet. |
| --- | --- |

—

tapahtumapaikan suojaamiseksi ja turvaamiseksi toteutetut toimenpiteet.

| 6. | Ihmisen, koneen ja organisaation välinen rajapinta:






  — | osallisena olleen henkilöstön työaika; |
| --- | --- | --- |

6.

Ihmisen, koneen ja organisaation välinen rajapinta:

—

osallisena olleen henkilöstön työaika;

| — | tapahtumaan vaikuttaneet lääketieteelliset ja henkilökohtaiset seikat, mukaan lukien ruumiillinen tai henkinen rasitus; |
| --- | --- |

—

tapahtumaan vaikuttaneet lääketieteelliset ja henkilökohtaiset seikat, mukaan lukien ruumiillinen tai henkinen rasitus;

| — | ihmisen ja koneen väliseen rajapintaan vaikuttavien laitteiden suunnittelu. |
| --- | --- |

—

ihmisen ja koneen väliseen rajapintaan vaikuttavien laitteiden suunnittelu.

| 7. | Vastaavat aiemmat tapahtumat. |
| --- | --- |

7.

Vastaavat aiemmat tapahtumat.

4)   Analyysi ja johtopäätökset

| 1. | Lopullinen selonteko tapahtumaketjusta:






  — | päätelmien tekeminen tapahtumasta 3 jaksossa esitettyjen tosiseikkojen perusteella. |
| --- | --- | --- |

1.

Lopullinen selonteko tapahtumaketjusta:

—

päätelmien tekeminen tapahtumasta 3 jaksossa esitettyjen tosiseikkojen perusteella.

| 2. | Tarkastelu:






  — | analyysi 3 jaksossa esitetyistä tosiseikoista päätelmien tekemiseksi tapahtuman syistä ja pelastuspalvelujen suorituskyvystä. |
| --- | --- | --- |

2.

Tarkastelu:

—

analyysi 3 jaksossa esitetyistä tosiseikoista päätelmien tekemiseksi tapahtuman syistä ja pelastuspalvelujen suorituskyvystä.

| 3. | Johtopäätökset:






  — | tapahtuman välittömät syyt, mukaan lukien siihen vaikuttaneet muut tekijät, jotka liittyvät osallisina olleiden henkilöiden toteuttamiin toimiin taikka liikkuvan kaluston tai teknisten laitteistojen kuntoon; |
| --- | --- | --- |

3.

Johtopäätökset:

—

tapahtuman välittömät syyt, mukaan lukien siihen vaikuttaneet muut tekijät, jotka liittyvät osallisina olleiden henkilöiden toteuttamiin toimiin taikka liikkuvan kaluston tai teknisten laitteistojen kuntoon;

| — | taustalla olevat syyt, jotka liittyvät taitoihin, menettelyihin ja kunnossapitoon; |
| --- | --- |

—

taustalla olevat syyt, jotka liittyvät taitoihin, menettelyihin ja kunnossapitoon;

| — | taustalla olevat perussyyt, jotka liittyvät sääntelykehyksen vaatimuksiin ja turvallisuusjohtamisjärjestelmän soveltamiseen. |
| --- | --- |

—

taustalla olevat perussyyt, jotka liittyvät sääntelykehyksen vaatimuksiin ja turvallisuusjohtamisjärjestelmän soveltamiseen.

| 4. | Lisähuomioita:






  — | tutkinnan aikana todetut puutteet ja viat, joilla ei kuitenkaan ole merkitystä syitä koskevien johtopäätösten kannalta. |
| --- | --- | --- |

4.

Lisähuomioita:

—

tutkinnan aikana todetut puutteet ja viat, joilla ei kuitenkaan ole merkitystä syitä koskevien johtopäätösten kannalta.

5)   Toteutetut toimenpiteet

| — | Tapahtuman vuoksi toteutetut tai toteutettavat toimenpiteet. |
| --- | --- |

—

Tapahtuman vuoksi toteutetut tai toteutettavat toimenpiteet.

6)   Suositukset

P5_TA(2003)0455

Euroopan laajuisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuus *** II

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta annetun neuvoston direktiivin 96/48/EY ja Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/16/EY muuttamisesta (8556/2/2003 — C5-0298/2003 — 2002/0023(COD))

(Yhteispäätösmenettely: toinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston yhteisen kannan (8556/2/2003 — C5-0298/2003) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston yhteisen kannan (8556/2/2003 — C5-0298/2003) (1),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä esittämänsä kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2002) 22) (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä esittämänsä kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2002) 22) (3),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 80 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 80 artiklan,

| — | ottaa huomioon aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A5-0321/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A5-0321/2003),

| 1. | tarkistaa yhteistä kantaa seuraavasti; |
| --- | --- |

1.

tarkistaa yhteistä kantaa seuraavasti;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

(2)  Hyväksytyt tekstit, 14.1.2003, P5_TA(2003)0006.

(3)  EYVL C 126 E, 28.5.2002, s. 312.

P5_TC2-COD(2002)0023

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 23. lokakuuta 2003, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/.../EY antamiseksi Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta annetun neuvoston direktiivin 96/48/EY ja Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta annetun direktiivin 2001/16/EY muuttamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 71 ja 156 artiklan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen (1),

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (3),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (4),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 154 ja 155 artiklan mukaisesti yhteisö myötävaikuttaa Euroopan laajuisten verkkojen perustamiseen ja kehittämiseen liikenteen alalla. Näiden tavoitteiden toteuttamiseksi yhteisö panee erityisesti teknisen standardoinnin alalla käytäntöön kaikki toimet, jotka saattavat osoittautua tarpeellisiksi verkkojen yhteentoimivuuden turvaamiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 154 ja 155 artiklan mukaisesti yhteisö myötävaikuttaa Euroopan laajuisten verkkojen perustamiseen ja kehittämiseen liikenteen alalla. Näiden tavoitteiden toteuttamiseksi yhteisö panee erityisesti teknisen standardoinnin alalla käytäntöön kaikki toimet, jotka saattavat osoittautua tarpeellisiksi verkkojen yhteentoimivuuden turvaamiseksi.

| (2) | Ensimmäinen rautatieliikenteen alalla toteutettu toimenpide oli direktiivin 96/48/EY (5) antaminen. Mainitun direktiivin mukaiseksi yhteiseksi edustuselimeksi nimetty Euroopan rautatiejärjestelmien yhteentoimivuusjärjestö (Association européenne pour l'interopérabilité ferroviaire, AEIF) laati direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi esitykset yhteentoimivuuden teknisiksi eritelmiksi (YTE), jotka komissio hyväksyi 30 päivänä toukokuuta 2002. |
| --- | --- |

(2)

Ensimmäinen rautatieliikenteen alalla toteutettu toimenpide oli direktiivin 96/48/EY (5) antaminen. Mainitun direktiivin mukaiseksi yhteiseksi edustuselimeksi nimetty Euroopan rautatiejärjestelmien yhteentoimivuusjärjestö (Association européenne pour l'interopérabilité ferroviaire, AEIF) laati direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi esitykset yhteentoimivuuden teknisiksi eritelmiksi (YTE), jotka komissio hyväksyi 30 päivänä toukokuuta 2002.

| (3) | Komissio antoi Euroopan parlamentille ja neuvostolle 10 päivänä syyskuuta 1999 kertomuksen, jossa arvioitiin ensimmäisen kerran Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden täytäntöönpanon edistymistä. Euroopan parlamentti kehotti 17 päivänä toukokuuta 2000 antamassaan päätöslauselmassa (6) komissiota esittämään ehdotuksia direktiivin 96/48/EY tarkistamiseksi direktiivissä 2001/16/EY (7) käytetyn mallin perusteella. |
| --- | --- |

(3)

Komissio antoi Euroopan parlamentille ja neuvostolle 10 päivänä syyskuuta 1999 kertomuksen, jossa arvioitiin ensimmäisen kerran Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden täytäntöönpanon edistymistä. Euroopan parlamentti kehotti 17 päivänä toukokuuta 2000 antamassaan päätöslauselmassa (6) komissiota esittämään ehdotuksia direktiivin 96/48/EY tarkistamiseksi direktiivissä 2001/16/EY (7) käytetyn mallin perusteella.

| (4) | Direktiivissä 2001/16/EY samoin kuin direktiivissä 96/48/EY on otettu käyttöön YTE:iden valmistelua ja hyväksymistä koskevat yhteisön menettelyt sekä yhteiset säännöt, joilla arvioidaan vaatimustenmukaisuutta näihin eritelmiin nähden. Yhteiseksi edustuselimeksi nimitetty AEIF sai toimeksiannon laatia ensimmäisen YTE:ien ryhmän. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivissä 2001/16/EY samoin kuin direktiivissä 96/48/EY on otettu käyttöön YTE:iden valmistelua ja hyväksymistä koskevat yhteisön menettelyt sekä yhteiset säännöt, joilla arvioidaan vaatimustenmukaisuutta näihin eritelmiin nähden. Yhteiseksi edustuselimeksi nimitetty AEIF sai toimeksiannon laatia ensimmäisen YTE:ien ryhmän.

| (5) | Suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän YTE:ien laatimistyöstä, direktiivin 96/48/EY soveltamisesta erillisiin hankkeisiin ja mainitun direktiivin nojalla perustetun komitean työskentelystä saatujen kokemusten perusteella komissio ehdottaa muutoksia näihin kahteen rautatiejärjestelmien yhteentoimivuutta koskevaan direktiiviin. |
| --- | --- |

(5)

Suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän YTE:ien laatimistyöstä, direktiivin 96/48/EY soveltamisesta erillisiin hankkeisiin ja mainitun direktiivin nojalla perustetun komitean työskentelystä saatujen kokemusten perusteella komissio ehdottaa muutoksia näihin kahteen rautatiejärjestelmien yhteentoimivuutta koskevaan direktiiviin.

| 6) | [Euroopan rautatieviraston perustamisesta] ... annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2003 (8) ja [yhteisön rautateiden turvallisuudesta]... annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/ /EY (9) antaminen edellyttää direktiivien 96/48/EY ja 2001/16/EY muuttamista. Erityisesti on huomattava, että viraston perustamisen jälkeen komissio antaa sille tehtäväksi laatia kaikki uusia tai muutettuja yhteentoimivuuden teknisiä eritelmiä koskevat esitykset. |
| --- | --- |

6)

[Euroopan rautatieviraston perustamisesta] ... annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2003 (8) ja [yhteisön rautateiden turvallisuudesta]... annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/ /EY (9) antaminen edellyttää direktiivien 96/48/EY ja 2001/16/EY muuttamista. Erityisesti on huomattava, että viraston perustamisen jälkeen komissio antaa sille tehtäväksi laatia kaikki uusia tai muutettuja yhteentoimivuuden teknisiä eritelmiä koskevat esitykset.

| (7) | Yhteisön rautateiden kehittämisestä annetun neuvoston direktiivin 91/440/ETY muuttamisesta 26 päivänä helmikuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/12/EY (10), rautatieyritysten toimiluvista annetun neuvoston direktiivin 95/18/EY muuttamisesta 26 päivänä helmikuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/13/EY (11) ja rautateiden in infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja rautateiden infrastruktuurien käyttömaksujen perimisestä sekä turvallisuustodistusten antamisesta 26 päivänä helmikuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/14/EY (12) voimaantulo on vaikuttanut yhteentoimivuuden toteuttamiseen. Rautatieverkon käyttöoikeutta on laajennettava, kuten muissakin liikennemuodoissa, samanaikaisesti siihen liittyvien tarvittavien yhdenmukaistamistoimien toteuttamisen kanssa. Tämän vuoksi yhteentoimivuus on toteutettava koko verkossa laajentamalla asteittain, direktiivin 2001/16/EY maantieteellistä soveltamisalaa. Samoin on tarpeen ulottaa direktiivin 2001/16/EY oikeusperusta perustamissopimuksen 71 artiklaan, johon direktiivi 2001/12/EY perustuu. |
| --- | --- |

(7)

Yhteisön rautateiden kehittämisestä annetun neuvoston direktiivin 91/440/ETY muuttamisesta 26 päivänä helmikuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/12/EY (10), rautatieyritysten toimiluvista annetun neuvoston direktiivin 95/18/EY muuttamisesta 26 päivänä helmikuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/13/EY (11) ja rautateiden in infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja rautateiden infrastruktuurien käyttömaksujen perimisestä sekä turvallisuustodistusten antamisesta 26 päivänä helmikuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/14/EY (12) voimaantulo on vaikuttanut yhteentoimivuuden toteuttamiseen. Rautatieverkon käyttöoikeutta on laajennettava, kuten muissakin liikennemuodoissa, samanaikaisesti siihen liittyvien tarvittavien yhdenmukaistamistoimien toteuttamisen kanssa. Tämän vuoksi yhteentoimivuus on toteutettava koko verkossa laajentamalla asteittain, direktiivin 2001/16/EY maantieteellistä soveltamisalaa. Samoin on tarpeen ulottaa direktiivin 2001/16/EY oikeusperusta perustamissopimuksen 71 artiklaan, johon direktiivi 2001/12/EY perustuu.

| (8) | Euroopan liikennepolitiikkaa käsittelevässä valkoisessa kirjassa tämä direktiivi mainitaan osana komission strategiaa rautatieliikenteen elvyttämiseksi ja siten eri liikennemuotojen käytön tasapainottamiseksi siten, että lopullisena tavoitteena on Euroopan teiden kuormituksen vähentäminen. |
| --- | --- |

(8)

Euroopan liikennepolitiikkaa käsittelevässä valkoisessa kirjassa tämä direktiivi mainitaan osana komission strategiaa rautatieliikenteen elvyttämiseksi ja siten eri liikennemuotojen käytön tasapainottamiseksi siten, että lopullisena tavoitteena on Euroopan teiden kuormituksen vähentäminen.

| (9) | Direktiivin 96/48/EY mukaisesti laadituissa YTE:issä ei käsitellä nimenomaisesti infrastruktuurien ja liikkuvan kaluston uudistamistöitä eikä ennalta ehkäisevän huollon vaatimia korvauksia. Tästä säädetään kuitenkin tavanomaista rautatiejärjestelmää koskevassa direktiivissä 2001/16/EY, ja direktiivit olisi yhdenmukaistettava tältä osin. |
| --- | --- |

(9)

Direktiivin 96/48/EY mukaisesti laadituissa YTE:issä ei käsitellä nimenomaisesti infrastruktuurien ja liikkuvan kaluston uudistamistöitä eikä ennalta ehkäisevän huollon vaatimia korvauksia. Tästä säädetään kuitenkin tavanomaista rautatiejärjestelmää koskevassa direktiivissä 2001/16/EY, ja direktiivit olisi yhdenmukaistettava tältä osin.

| (10) | Suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän YTE:ien laatiminen on osoittanut, että yhtäältä direktiivin 96/48/EY olennaisten vaatimusten ja YTE:ien ja toisaalta eurooppalaisten standardien ja muiden standardointiin liittyvien asiakirjojen välistä suhdetta olisi selvennettävä. Erityisesti olisi selvästi erotettava toisistaan standardit tai standardien osat, joista on tehtävä pakollisia mainitun direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi, ja ”yhdenmukaistetut” standardit, jotka on laadittu teknistä yhdenmukaistamista ja standardointia koskevaa uutta lähestymistapaa noudattaen. |
| --- | --- |

(10)

Suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän YTE:ien laatiminen on osoittanut, että yhtäältä direktiivin 96/48/EY olennaisten vaatimusten ja YTE:ien ja toisaalta eurooppalaisten standardien ja muiden standardointiin liittyvien asiakirjojen välistä suhdetta olisi selvennettävä. Erityisesti olisi selvästi erotettava toisistaan standardit tai standardien osat, joista on tehtävä pakollisia mainitun direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi, ja ”yhdenmukaistetut” standardit, jotka on laadittu teknistä yhdenmukaistamista ja standardointia koskevaa uutta lähestymistapaa noudattaen.

| (11) | Yleisenä sääntönä on, että eurooppalaiset eritelmät laaditaan teknistä yhdenmukaistamista ja standardointia koskevan uuden lähestymistavan mukaisesti. Niiden avulla voidaan erityisesti yhteentoimivuuden osatekijöiden ja liitäntöjen olettaa olevan direktiivin 96/48/EY tiettyjen olennaisten vaatimusten mukaisia. Nämä eurooppalaiset eritelmät (tai niiden sovellettavat osat) eivät ole velvoittavia, eikä YTE:issä saa antaa mitään nimenomaisia viitteitä niihin. Viitetiedot näihin eurooppalaisiin eritelmiin julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ja jäsenvaltiot julkaisevat eurooppalaisia standardeja vastaavien kansallisten standardien viitetiedot. |
| --- | --- |

(11)

Yleisenä sääntönä on, että eurooppalaiset eritelmät laaditaan teknistä yhdenmukaistamista ja standardointia koskevan uuden lähestymistavan mukaisesti. Niiden avulla voidaan erityisesti yhteentoimivuuden osatekijöiden ja liitäntöjen olettaa olevan direktiivin 96/48/EY tiettyjen olennaisten vaatimusten mukaisia. Nämä eurooppalaiset eritelmät (tai niiden sovellettavat osat) eivät ole velvoittavia, eikä YTE:issä saa antaa mitään nimenomaisia viitteitä niihin. Viitetiedot näihin eurooppalaisiin eritelmiin julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ja jäsenvaltiot julkaisevat eurooppalaisia standardeja vastaavien kansallisten standardien viitetiedot.

| (12) | YTE:issä voidaan viitata nimenomaisesti eurooppalaisiin standardeihin tai eritelmiin tapauksissa, joissa se on ehdottoman välttämätöntä tämän direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi. Nimenomaisella viittauksella on seurauksia, jotka olisi täsmennettävä; erityisesti nämä eurooppalaiset standardit ja eritelmät muuttuvat velvoittaviksi heti, kun YTE:ää aletaan soveltaa. |
| --- | --- |

(12)

YTE:issä voidaan viitata nimenomaisesti eurooppalaisiin standardeihin tai eritelmiin tapauksissa, joissa se on ehdottoman välttämätöntä tämän direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi. Nimenomaisella viittauksella on seurauksia, jotka olisi täsmennettävä; erityisesti nämä eurooppalaiset standardit ja eritelmät muuttuvat velvoittaviksi heti, kun YTE:ää aletaan soveltaa.

| (13) | YTE:ssä vahvistetaan kaikki määräykset, jotka yhteentoimivuuden osatekijän on täytettävä, sekä vaatimustenmukaisuuden arvioinnissa noudatettava menettely. Lisäksi on täsmennettävä, että jokainen osatekijä on tarkastettava YTE:ssä osoitettua käyttöä koskevan vaatimustenmukaisuuden ja käyttöönsoveltuvuuden arviointimenettelyssä, mistä on annettava todistus. |
| --- | --- |

(13)

YTE:ssä vahvistetaan kaikki määräykset, jotka yhteentoimivuuden osatekijän on täytettävä, sekä vaatimustenmukaisuuden arvioinnissa noudatettava menettely. Lisäksi on täsmennettävä, että jokainen osatekijä on tarkastettava YTE:ssä osoitettua käyttöä koskevan vaatimustenmukaisuuden ja käyttöönsoveltuvuuden arviointimenettelyssä, mistä on annettava todistus.

| (14) | Turvallisuussyistä on tarpeen vaatia jäsenvaltioita antamaan jokaiselle käyttöön otetulle kulkuneuvolle tunnistuskoodi. Tämän jälkeen kulkuneuvo olisi merkittävä kansalliseen luetteloon. Luettelojen on oltava sekä kaikkien jäsenvaltioiden että tiettyjen yhteisön taloudellisten toimijoiden käytettävissä. Niissä olevien tietojen olisi oltava muodoltaan yhdenmukaiset. Tämän vuoksi luetteloja varten olisi laadittava yhteiset tekniset ja toiminnalliset eritelmät. |
| --- | --- |

(14)

Turvallisuussyistä on tarpeen vaatia jäsenvaltioita antamaan jokaiselle käyttöön otetulle kulkuneuvolle tunnistuskoodi. Tämän jälkeen kulkuneuvo olisi merkittävä kansalliseen luetteloon. Luettelojen on oltava sekä kaikkien jäsenvaltioiden että tiettyjen yhteisön taloudellisten toimijoiden käytettävissä. Niissä olevien tietojen olisi oltava muodoltaan yhdenmukaiset. Tämän vuoksi luetteloja varten olisi laadittava yhteiset tekniset ja toiminnalliset eritelmät.

| (15) | Olisi täsmennettävä, miten menetellään silloin, kun osajärjestelmään sovellettavista olennaisista vaatimuksista ei vastaavassa YTE:ssä ole vielä perusteellisia eritelmiä. Tällöin olisi direktiivien 96/48/EY ja 2001/16/EY 20 artiklassa tarkoitettujen ilmoitettujen laitosten vastattava vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelystä ja tarkastusmenettelystä. |
| --- | --- |

(15)

Olisi täsmennettävä, miten menetellään silloin, kun osajärjestelmään sovellettavista olennaisista vaatimuksista ei vastaavassa YTE:ssä ole vielä perusteellisia eritelmiä. Tällöin olisi direktiivien 96/48/EY ja 2001/16/EY 20 artiklassa tarkoitettujen ilmoitettujen laitosten vastattava vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelystä ja tarkastusmenettelystä.

| (16) | Tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (13) mukaisesti. |
| --- | --- |

(16)

Tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (13) mukaisesti.

| (17) | Direktiivin 96/48/EY liitteessä I annettua liikkuvan kaluston määritelmää olisi selvennettävä. Kyseistä direktiiviä olisi sovellettava myös liikkuvaan kalustoon, joka on suunniteltu liikennöimään ainoastaan sellaisilla radoilla, jotka on parannettu noin 200 kilometrin tuntinopeudella liikkuvia suurnopeusjunia varten. |
| --- | --- |

(17)

Direktiivin 96/48/EY liitteessä I annettua liikkuvan kaluston määritelmää olisi selvennettävä. Kyseistä direktiiviä olisi sovellettava myös liikkuvaan kalustoon, joka on suunniteltu liikennöimään ainoastaan sellaisilla radoilla, jotka on parannettu noin 200 kilometrin tuntinopeudella liikkuvia suurnopeusjunia varten.

| (18) | Tätä direktiiviä sovellettaessa olisi mahdollisimman paljon hyödynnettävä direktiivien 96/48/EY ja 2001/16/EY mukaisesti aloitettua työtä sekä tämän direktiivin voimaan tullessa pitkälle kehitettyjä hankkeita, joissa jäsenvaltiot ovat soveltaneet kyseisiä direktiivejä. |
| --- | --- |

(18)

Tätä direktiiviä sovellettaessa olisi mahdollisimman paljon hyödynnettävä direktiivien 96/48/EY ja 2001/16/EY mukaisesti aloitettua työtä sekä tämän direktiivin voimaan tullessa pitkälle kehitettyjä hankkeita, joissa jäsenvaltiot ovat soveltaneet kyseisiä direktiivejä.

| (19) | Tämän direktiivin tavoitetta, joka on Euroopan laajuisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuus, ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, vaan se voidaan sen yleiseurooppalaisen luonteen vuoksi toteuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Kyseisessä artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

(19)

Tämän direktiivin tavoitetta, joka on Euroopan laajuisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuus, ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, vaan se voidaan sen yleiseurooppalaisen luonteen vuoksi toteuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Kyseisessä artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.

| (20) | Komissio hyväksyi 30 päivänä toukokuuta 2002 infrastruktuuria, liikkuvaa kalustoa, energiaa, liikenteenohjausta, valvontaa ja opasteita/merkinantoa sekä käyttötoimintaa ja huoltoa koskevat suurten nopeuksien rautatiejärjestelmään sovellettavat YTE:t, ja 1 artiklan 5 kohdassa ja 2 artiklan 6 kohdassa tarkoitetut YTE-esitykset koskevat näiden YTE:ien tarkistamista tai uusien YTE:ien hyväksymistä. |
| --- | --- |

(20)

Komissio hyväksyi 30 päivänä toukokuuta 2002 infrastruktuuria, liikkuvaa kalustoa, energiaa, liikenteenohjausta, valvontaa ja opasteita/merkinantoa sekä käyttötoimintaa ja huoltoa koskevat suurten nopeuksien rautatiejärjestelmään sovellettavat YTE:t, ja 1 artiklan 5 kohdassa ja 2 artiklan 6 kohdassa tarkoitetut YTE-esitykset koskevat näiden YTE:ien tarkistamista tai uusien YTE:ien hyväksymistä.

| (21) | Koska parhaillaan kehitetään direktiivin 2001/16/EY 25 artiklan mukaisesti ohjeistoluonnosta teknisiä sääntöjä varten, joilla varmistetaan Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden nykyinen taso, näitä teknisiä sääntöjä on tarpeen ajanmukaistaa mainitun direktiivin soveltamisalan laajentamisen huomioon ottamiseksi sekä sen vuoksi, että ensimmäinen YTE:ien ryhmä hyväksytään vuoteen 2004 mennessä. |
| --- | --- |

(21)

Koska parhaillaan kehitetään direktiivin 2001/16/EY 25 artiklan mukaisesti ohjeistoluonnosta teknisiä sääntöjä varten, joilla varmistetaan Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden nykyinen taso, näitä teknisiä sääntöjä on tarpeen ajanmukaistaa mainitun direktiivin soveltamisalan laajentamisen huomioon ottamiseksi sekä sen vuoksi, että ensimmäinen YTE:ien ryhmä hyväksytään vuoteen 2004 mennessä.

| (22) | Direktiivin 2001/16/EY soveltamisalaa koskevista vapautuksista huolimatta jäsenvaltioita olisi rohkaistava vapaaehtoisesti soveltamaan mainitun direktiivin asiaankuuluvia säännöksiä kansallisella tasolla kustannustehokkuuden ja mittakaavaetujen lisäämiseksi tuotantoalalla. |
| --- | --- |

(22)

Direktiivin 2001/16/EY soveltamisalaa koskevista vapautuksista huolimatta jäsenvaltioita olisi rohkaistava vapaaehtoisesti soveltamaan mainitun direktiivin asiaankuuluvia säännöksiä kansallisella tasolla kustannustehokkuuden ja mittakaavaetujen lisäämiseksi tuotantoalalla.

| (23) | Tämän vuoksi direktiivejä 96/48/EY ja 2001/16/EY olisi muutettava, |
| --- | --- |

(23)

Tämän vuoksi direktiivejä 96/48/EY ja 2001/16/EY olisi muutettava,

OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Muutetaan direktiivi 96/48/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 1 artikla seuraavasti:
  ”1 artikla
  1.   Tämän direktiivin tarkoituksena on vahvistaa edellytykset, jotka on täytettävä liitteessä I esitetyn Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden toteuttamiseksi yhteisön alueella. Nämä edellytykset koskevat ... päivän ... kuuta ... (14) jälkeen käyttöön otettavien järjestelmän osien suunnittelua, rakentamista, käyttöönottoa, parantamista, uudistamista, käyttöä ja huoltoa sekä järjestelmän käyttöön ja huoltoon osallistuvan henkilöstön ammattipätevyyttä ja työterveys- ja työturvallisuusolosuhteita.
  2.   Tämän tavoitteen toteuttamisen on johdettava teknisen yhdenmukaistamisen
  korkean tason
  määrittelyyn, ja sen avulla on voitava:






  a) | helpottaa, parantaa ja kehittää kansainvälisiä rautatieliikennepalveluja yhteisön alueella ja kolmansien maiden kanssa; |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan 1 artikla seuraavasti:

”1 artikla

1.   Tämän direktiivin tarkoituksena on vahvistaa edellytykset, jotka on täytettävä liitteessä I esitetyn Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden toteuttamiseksi yhteisön alueella. Nämä edellytykset koskevat ... päivän ... kuuta ... (14) jälkeen käyttöön otettavien järjestelmän osien suunnittelua, rakentamista, käyttöönottoa, parantamista, uudistamista, käyttöä ja huoltoa sekä järjestelmän käyttöön ja huoltoon osallistuvan henkilöstön ammattipätevyyttä ja työterveys- ja työturvallisuusolosuhteita.

2.   Tämän tavoitteen toteuttamisen on johdettava teknisen yhdenmukaistamisen
  korkean tason
  määrittelyyn, ja sen avulla on voitava:

a)

helpottaa, parantaa ja kehittää kansainvälisiä rautatieliikennepalveluja yhteisön alueella ja kolmansien maiden kanssa;

| b) | edistää sisämarkkinoiden asteittaista toteutumista Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän rakentamisessa, käytössä, uudistamisessa ja parantamisessa käytettävien laitteiden ja palvelujen osalta; |
| --- | --- |

b)

edistää sisämarkkinoiden asteittaista toteutumista Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän rakentamisessa, käytössä, uudistamisessa ja parantamisessa käytettävien laitteiden ja palvelujen osalta;

| c) | edistää Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuutta."” |
| --- | --- |

c)

edistää Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuutta."”

| 2) | Lisätään 2 artiklaan alakohdat seuraavasti:






  ”j) | ’perusparametrillä’ kaikkia yhteentoimivuuden kannalta ratkaisevia lakisääteisiä, teknisiä tai toiminnallisia edellytyksiä, joista on tehtävä päätös tai annettava suositus 21 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen ennen täydellisten YTE-esitysten laatimista; |
| --- | --- | --- |

2)

Lisätään 2 artiklaan alakohdat seuraavasti:

”j)

’perusparametrillä’ kaikkia yhteentoimivuuden kannalta ratkaisevia lakisääteisiä, teknisiä tai toiminnallisia edellytyksiä, joista on tehtävä päätös tai annettava suositus 21 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen ennen täydellisten YTE-esitysten laatimista;

| k) | ’erityistapauksella’ Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän osaa, jota varten YTE:iin on sisällytettävä joko tilapäisiä tai pysyviä erityismääräyksiä maantieteellisten tai topografisten esteiden takia tai koska kaupunkiympäristö tai yhdenmukaisuus olemassa olevan järjestelmän kanssa asettaa rajoituksia. Tähän voivat sisältyä erityisesti muusta yhteisön alueesta erillään olevat radat ja verkot, ulottuma, raideleveys tai raideväli; |
| --- | --- |

k)

’erityistapauksella’ Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän osaa, jota varten YTE:iin on sisällytettävä joko tilapäisiä tai pysyviä erityismääräyksiä maantieteellisten tai topografisten esteiden takia tai koska kaupunkiympäristö tai yhdenmukaisuus olemassa olevan järjestelmän kanssa asettaa rajoituksia. Tähän voivat sisältyä erityisesti muusta yhteisön alueesta erillään olevat radat ja verkot, ulottuma, raideleveys tai raideväli;

| l) | ’parantamisella’ osajärjestelmän tai osajärjestelmän osan muuttamiseen liittyviä merkittäviä töitä, joilla parannetaan osajärjestelmän yleistä suoritustasoa; |
| --- | --- |

l)

’parantamisella’ osajärjestelmän tai osajärjestelmän osan muuttamiseen liittyviä merkittäviä töitä, joilla parannetaan osajärjestelmän yleistä suoritustasoa;

| m) | ’huollon yhteydessä tapahtuvalla osien vaihtamisella’ osien vaihtamista toiminnaltaan ja suoritustasoltaan vastaaviin osiin ennakko- tai korjaushuollon yhteydessä; |
| --- | --- |

m)

’huollon yhteydessä tapahtuvalla osien vaihtamisella’ osien vaihtamista toiminnaltaan ja suoritustasoltaan vastaaviin osiin ennakko- tai korjaushuollon yhteydessä;

| n) | ’uudistamisella’ osajärjestelmän tai osajärjestelmän osan korvaamiseen liittyviä merkittäviä töitä, joilla ei muuteta osajärjestelmän yleistä suoritustasoa; |
| --- | --- |

n)

’uudistamisella’ osajärjestelmän tai osajärjestelmän osan korvaamiseen liittyviä merkittäviä töitä, joilla ei muuteta osajärjestelmän yleistä suoritustasoa;

| o) | ’nykyisellä rautatiejärjestelmällä’ nykyisen rautatieverkon rautatieinfrastruktuurien muodostamaa kokonaisuutta, jossa on ratoja ja kiinteitä laitteita, mihin tahansa ryhmään kuuluvaa ja mitä tahansa alkuperää olevaa liikkuvaa kalustoa, joka kulkee näissä infrastruktuureissa; |
| --- | --- |

o)

’nykyisellä rautatiejärjestelmällä’ nykyisen rautatieverkon rautatieinfrastruktuurien muodostamaa kokonaisuutta, jossa on ratoja ja kiinteitä laitteita, mihin tahansa ryhmään kuuluvaa ja mitä tahansa alkuperää olevaa liikkuvaa kalustoa, joka kulkee näissä infrastruktuureissa;

| p) | ’käyttöönotolla’ kaikkia toimenpiteitä, joilla osajärjestelmä saatetaan suunniteltuun toimintakuntoon.” |
| --- | --- |

p)

’käyttöönotolla’ kaikkia toimenpiteitä, joilla osajärjestelmä saatetaan suunniteltuun toimintakuntoon.”

| 3) | Kumotaan 2 artiklan h alakohta. |
| --- | --- |

3)

Kumotaan 2 artiklan h alakohta.

| 4) | Muutetaan 5 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Kutakin osajärjestelmää varten laaditaan yksi YTE. Tarvittaessa osajärjestelmää varten voidaan laatia useita YTE:iä tai yksi YTE voi kattaa useita osajärjestelmiä. YTE:n laatimista ja/tai tarkistamista koskeva päätös sekä sen teknistä ja maantieteellistä soveltamisalaa koskevat valinnat edellyttävät 6 artiklan 1 kohdan mukaista toimeksiantoa.” |
| --- | --- | --- |

4)

Muutetaan 5 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Kutakin osajärjestelmää varten laaditaan yksi YTE. Tarvittaessa osajärjestelmää varten voidaan laatia useita YTE:iä tai yksi YTE voi kattaa useita osajärjestelmiä. YTE:n laatimista ja/tai tarkistamista koskeva päätös sekä sen teknistä ja maantieteellistä soveltamisalaa koskevat valinnat edellyttävät 6 artiklan 1 kohdan mukaista toimeksiantoa.”

| b) | Korvataan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Siinä määrin kuin se on tarpeen 1 artiklassa mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi, kussakin YTE:ssä on






  a) | ilmoitettava sen aiottu soveltamisala (liitteessä I mainitun verkon tai liikkuvan kaluston osa, liitteessä II mainittu osajärjestelmä tai osajärjestelmän osa); |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Siinä määrin kuin se on tarpeen 1 artiklassa mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi, kussakin YTE:ssä on

a)

ilmoitettava sen aiottu soveltamisala (liitteessä I mainitun verkon tai liikkuvan kaluston osa, liitteessä II mainittu osajärjestelmä tai osajärjestelmän osa);

| b) | täsmennettävä olennaiset vaatimukset kullekin osajärjestelmälle ja sen liitännät muita osajärjestelmiä varten; |
| --- | --- |

b)

täsmennettävä olennaiset vaatimukset kullekin osajärjestelmälle ja sen liitännät muita osajärjestelmiä varten;

| c) | määriteltävä toiminnalliset ja tekniset eritelmät, jotka osajärjestelmän ja sen liitännät muita osajärjestelmiä varten on täytettävä. Tarvittaessa nämä eritelmät voivat poiketa toisistaan osajärjestelmän käytön mukaan, esimerkiksi liitteessä I mainittujen rataluokkien ja/tai liikkuvan kaluston mukaan; |
| --- | --- |

c)

määriteltävä toiminnalliset ja tekniset eritelmät, jotka osajärjestelmän ja sen liitännät muita osajärjestelmiä varten on täytettävä. Tarvittaessa nämä eritelmät voivat poiketa toisistaan osajärjestelmän käytön mukaan, esimerkiksi liitteessä I mainittujen rataluokkien ja/tai liikkuvan kaluston mukaan;

| d) | määritettävä yhteentoimivuuden osatekijät ja liitännät, joita varten on oltava olemassa eurooppalaiset eritelmät, mukaan lukien eurooppalaiset standardit, ja jotka ovat välttämättömiä Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden toteuttamiseksi; |
| --- | --- |

d)

määritettävä yhteentoimivuuden osatekijät ja liitännät, joita varten on oltava olemassa eurooppalaiset eritelmät, mukaan lukien eurooppalaiset standardit, ja jotka ovat välttämättömiä Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden toteuttamiseksi;

| e) | ilmoitettava kussakin tapauksessa menettelyt, joita on käytettävä yhtäältä yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arvioinnissa tai toisaalta osajärjestelmien EY-tarkastuksessa. Menettelyjen on perustuttava päätöksessä 93/465/ETY määriteltyihin moduuleihin; |
| --- | --- |

e)

ilmoitettava kussakin tapauksessa menettelyt, joita on käytettävä yhtäältä yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arvioinnissa tai toisaalta osajärjestelmien EY-tarkastuksessa. Menettelyjen on perustuttava päätöksessä 93/465/ETY määriteltyihin moduuleihin;

| f) | ilmoitettava YTE:n käyttöönottostrategia. On erityisesti täsmennettävä välivaiheet, joiden kautta siirrytään asteittain nykytilanteesta sellaiseen lopulliseen tilanteeseen, jossa YTE:n noudattaminen on tavanomaiseksi katsottavaa; |
| --- | --- |

f)

ilmoitettava YTE:n käyttöönottostrategia. On erityisesti täsmennettävä välivaiheet, joiden kautta siirrytään asteittain nykytilanteesta sellaiseen lopulliseen tilanteeseen, jossa YTE:n noudattaminen on tavanomaiseksi katsottavaa;

| g) | ilmoitettava kyseisen henkilöstön osalta ammattiosaamista sekä työterveyttä ja -turvallisuutta koskevat edellytykset, joita osajärjestelmän käyttö ja ylläpito sekä YTE:n käyttöönotto edellyttävät."” |
| --- | --- |

g)

ilmoitettava kyseisen henkilöstön osalta ammattiosaamista sekä työterveyttä ja -turvallisuutta koskevat edellytykset, joita osajärjestelmän käyttö ja ylläpito sekä YTE:n käyttöönotto edellyttävät."”

| c) | Lisätään kohta seuraavasti:
  ”6.   YTE:issä voidaan viitata nimenomaisesti ja selvästi nimettyihin eurooppalaisiin standardeihin tai eritelmiin silloin, kun se on ehdottoman välttämätöntä tämän direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi. Tällöin kyseiset eurooppalaiset standardit tai eritelmät (tai niiden kyseeseen tulevat osat) katsotaan asianomaisen YTE:n liitteiksi, ja ne muuttuvat velvoittaviksi heti, kun YTE:n soveltaminen tulee pakolliseksi. Eurooppalaisten standardien tai eritelmien puuttuessa ja niiden laatimista odottaessa voidaan viitata muihin selvästi nimettyihin standardointia koskeviin asiakirjoihin, joiden on oltava helposti saatavilla ja julkisia."” |
| --- | --- |

c)

Lisätään kohta seuraavasti:

”6.   YTE:issä voidaan viitata nimenomaisesti ja selvästi nimettyihin eurooppalaisiin standardeihin tai eritelmiin silloin, kun se on ehdottoman välttämätöntä tämän direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi. Tällöin kyseiset eurooppalaiset standardit tai eritelmät (tai niiden kyseeseen tulevat osat) katsotaan asianomaisen YTE:n liitteiksi, ja ne muuttuvat velvoittaviksi heti, kun YTE:n soveltaminen tulee pakolliseksi. Eurooppalaisten standardien tai eritelmien puuttuessa ja niiden laatimista odottaessa voidaan viitata muihin selvästi nimettyihin standardointia koskeviin asiakirjoihin, joiden on oltava helposti saatavilla ja julkisia."”

| 5) | Korvataan 6 artikla seuraavasti:
  ”6 artikla
  1.   YTE-esitykset ja YTE:iin myöhemmin tehtävät muutokset laaditaan komission toimeksiannosta 21 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. Ne laaditaan viraston vastuulla [Euroopan rautatieviraston perustamisesta] ... annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2003
   (15) 3 ja 13 artiklan mukaisesti ja yhteistyössä kyseisissä artikloissa tarkoitettujen työryhmien kanssa.
  YTE:t hyväksytään ja niitä tarkistetaan 21 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. Komissio julkaisee ne Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
  2.   Viraston tehtävänä on valmistella YTE:ien tarkistus ja ajan tasalle saattaminen sekä antaa kaikki tarpeelliset suositukset 21 artiklassa tarkoitetulle komitealle, jotta tekninen kehitys tai sosiaaliset vaatimukset voitaisiin ottaa huomioon.
  3.   Kukin YTE-esitys laaditaan kahdessa vaiheessa.
  Ensimmäisessä vaiheessa virasto määrittelee kyseisen YTE:n perusparametrit sekä liitännät muihin osajärjestelmiin ja muut tarpeelliset erityistapaukset. Kutakin parametriä ja liitäntää varten esitetään toteuttamiskelpoisimmat vaihtoehtoiset ratkaisut teknisine ja taloudellisine perusteluineen. Asiassa tehdään päätös 21 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. Tarvittaessa säädetään erityistapauksista.
  Tämän jälkeen virasto laatii YTE-esityksen näiden perusparametrien pohjalta. Viraston on tarvittaessa otettava huomioon tekninen kehitys, aiemmin tehty standardointityö, olemassa olevien työryhmien työ sekä tunnustetut tutkimustulokset. YTE-esitykseen on liitettävä yleisarvio ehdotetun ratkaisun kokonaiskustannuksista ja sen tuottamista hyödyistä. Arvioinnissa on otettava huomioon ratkaisun ennakoidut vaikutukset kaikkien niiden operaattoreiden ja taloudellisten toimijoiden kannalta, joita asia koskee.
  4.   Kunkin YTE:n (perusparametrit mukaan lukien) laatimisessa, hyväksymisessä ja tarkastamisessa on liitäntöjen ohella otettava huomioon niiden noudattamisen edellyttämien teknisten ratkaisujen arvioidut kustannukset ja hyödyt, jotta voidaan määritellä ja toteuttaa mahdollisimman toteuttamiskelpoisia ratkaisuja. Jäsenvaltioiden on osallistuttava tähän arviointiin antamalla tarvittavat tiedot.
  5.   Jäljempänä 21 artiklassa tarkoitetulle komitealle on tiedotettava säännöllisesti YTE:ien laatimisen edistymisestä. Komitea voi tämän työn aikana antaa mitä tahansa tarpeelliseksi katsomiaan YTE:ien laatimista sekä kustannusten ja hyötyjen arviointia koskevia toimeksiantoja tai suosituksia. Erityisesti komitea voi jäsenvaltion pyynnöstä vaatia, että vaihtoehtoisia ratkaisuja tarkastellaan ja että näiden vaihtoehtoisten ratkaisujen kustannukset ja hyödyt mainitaan YTE-esitykseen liitetyssä kertomuksessa.
  6.   Kunkin YTE:n hyväksymisen yhteydessä on kyseisen YTE:n voimaantulopäivä vahvistettava 21 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. Jos eri osajärjestelmät on teknisen yhteensopivuuden vuoksi otettava samanaikaisesti käyttöön, on vastaavilla YTE:illä oltava sama voimaantulopäivä.
  7.   YTE:iä laadittaessa, hyväksyttäessä ja tarkistettaessa otetaan huomioon käyttäjien mielipide niistä ominaisuuksista, joilla on suora vaikutus osajärjestelmien käyttöedellytyksiin näiden käyttäjien kannalta. Tässä tarkoituksessa virasto kuulee YTE:n laatimisen ja tarkistamisen aikana käyttäjiä edustavia yhdistyksiä ja järjestöjä. Se liittää YTE-esitykseen kertomuksen tämän kuulemisen tuloksista.
  Jäljempänä 21 artiklassa tarkoitettu komitea laatii luettelon kuultavista yhdistyksistä ja järjestöistä ennen YTE:ien tarkistusta koskevan toimeksiannon antamista; luetteloa voidaan tarkastella uudelleen ja saattaa ajan tasalle jonkin jäsenvaltion tai komission pyynnöstä.
  8.   YTE:iä laadittaessa, hyväksyttäessä ja tarkistettaessa on otettava huomioon työmarkkinaosapuolten kanta 5 artiklan 3 kohdan g alakohdassa tarkoitettuihin edellytyksiin. Tätä varten työmarkkinaosapuolia kuullaan ennen kuin YTE-esitys toimitetaan 21 artiklassa tarkoitetulle komitealle hyväksymistä tai tarkistamista varten. Työmarkkinaosapuolia kuullaan komission päätöksen 98/500/EY (16) mukaisesti perustetussa alakohtaisessa neuvottelukomiteassa. Työmarkkinaosapuolet antavat lausuntonsa kolmen kuukauden kuluessa. |
| --- | --- |

5)

Korvataan 6 artikla seuraavasti:

”6 artikla

1.   YTE-esitykset ja YTE:iin myöhemmin tehtävät muutokset laaditaan komission toimeksiannosta 21 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. Ne laaditaan viraston vastuulla [Euroopan rautatieviraston perustamisesta] ... annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2003
   (15) 3 ja 13 artiklan mukaisesti ja yhteistyössä kyseisissä artikloissa tarkoitettujen työryhmien kanssa.

YTE:t hyväksytään ja niitä tarkistetaan 21 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. Komissio julkaisee ne Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2.   Viraston tehtävänä on valmistella YTE:ien tarkistus ja ajan tasalle saattaminen sekä antaa kaikki tarpeelliset suositukset 21 artiklassa tarkoitetulle komitealle, jotta tekninen kehitys tai sosiaaliset vaatimukset voitaisiin ottaa huomioon.

3.   Kukin YTE-esitys laaditaan kahdessa vaiheessa.

Ensimmäisessä vaiheessa virasto määrittelee kyseisen YTE:n perusparametrit sekä liitännät muihin osajärjestelmiin ja muut tarpeelliset erityistapaukset. Kutakin parametriä ja liitäntää varten esitetään toteuttamiskelpoisimmat vaihtoehtoiset ratkaisut teknisine ja taloudellisine perusteluineen. Asiassa tehdään päätös 21 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. Tarvittaessa säädetään erityistapauksista.

Tämän jälkeen virasto laatii YTE-esityksen näiden perusparametrien pohjalta. Viraston on tarvittaessa otettava huomioon tekninen kehitys, aiemmin tehty standardointityö, olemassa olevien työryhmien työ sekä tunnustetut tutkimustulokset. YTE-esitykseen on liitettävä yleisarvio ehdotetun ratkaisun kokonaiskustannuksista ja sen tuottamista hyödyistä. Arvioinnissa on otettava huomioon ratkaisun ennakoidut vaikutukset kaikkien niiden operaattoreiden ja taloudellisten toimijoiden kannalta, joita asia koskee.

4.   Kunkin YTE:n (perusparametrit mukaan lukien) laatimisessa, hyväksymisessä ja tarkastamisessa on liitäntöjen ohella otettava huomioon niiden noudattamisen edellyttämien teknisten ratkaisujen arvioidut kustannukset ja hyödyt, jotta voidaan määritellä ja toteuttaa mahdollisimman toteuttamiskelpoisia ratkaisuja. Jäsenvaltioiden on osallistuttava tähän arviointiin antamalla tarvittavat tiedot.

5.   Jäljempänä 21 artiklassa tarkoitetulle komitealle on tiedotettava säännöllisesti YTE:ien laatimisen edistymisestä. Komitea voi tämän työn aikana antaa mitä tahansa tarpeelliseksi katsomiaan YTE:ien laatimista sekä kustannusten ja hyötyjen arviointia koskevia toimeksiantoja tai suosituksia. Erityisesti komitea voi jäsenvaltion pyynnöstä vaatia, että vaihtoehtoisia ratkaisuja tarkastellaan ja että näiden vaihtoehtoisten ratkaisujen kustannukset ja hyödyt mainitaan YTE-esitykseen liitetyssä kertomuksessa.

6.   Kunkin YTE:n hyväksymisen yhteydessä on kyseisen YTE:n voimaantulopäivä vahvistettava 21 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. Jos eri osajärjestelmät on teknisen yhteensopivuuden vuoksi otettava samanaikaisesti käyttöön, on vastaavilla YTE:illä oltava sama voimaantulopäivä.

7.   YTE:iä laadittaessa, hyväksyttäessä ja tarkistettaessa otetaan huomioon käyttäjien mielipide niistä ominaisuuksista, joilla on suora vaikutus osajärjestelmien käyttöedellytyksiin näiden käyttäjien kannalta. Tässä tarkoituksessa virasto kuulee YTE:n laatimisen ja tarkistamisen aikana käyttäjiä edustavia yhdistyksiä ja järjestöjä. Se liittää YTE-esitykseen kertomuksen tämän kuulemisen tuloksista.

Jäljempänä 21 artiklassa tarkoitettu komitea laatii luettelon kuultavista yhdistyksistä ja järjestöistä ennen YTE:ien tarkistusta koskevan toimeksiannon antamista; luetteloa voidaan tarkastella uudelleen ja saattaa ajan tasalle jonkin jäsenvaltion tai komission pyynnöstä.

8.   YTE:iä laadittaessa, hyväksyttäessä ja tarkistettaessa on otettava huomioon työmarkkinaosapuolten kanta 5 artiklan 3 kohdan g alakohdassa tarkoitettuihin edellytyksiin. Tätä varten työmarkkinaosapuolia kuullaan ennen kuin YTE-esitys toimitetaan 21 artiklassa tarkoitetulle komitealle hyväksymistä tai tarkistamista varten. Työmarkkinaosapuolia kuullaan komission päätöksen 98/500/EY (16) mukaisesti perustetussa alakohtaisessa neuvottelukomiteassa. Työmarkkinaosapuolet antavat lausuntonsa kolmen kuukauden kuluessa.

| 6) | Korvataan 7 artikla seuraavasti:
  ”7 artikla
  Jäsenvaltio voi olla soveltamatta yhtä tai useampaa YTE:ä, mukaan lukien ne, jotka liittyvät liikkuvaan kalustoon, seuraavissa tapauksissa ja seuraavin edellytyksin:






  a) | kun kyseessä on uutta rataa tai nykyisen radan uudistamista tai parantamista koskeva hanke taikka jokin 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu osatekijä, joka on kyseisten YTE:ien julkaisuhetkellä edennyt pitkälle, tai jota koskeva sopimus on parhaillaan toteuttamisvaiheessa; |
| --- | --- | --- |

6)

Korvataan 7 artikla seuraavasti:

”7 artikla

Jäsenvaltio voi olla soveltamatta yhtä tai useampaa YTE:ä, mukaan lukien ne, jotka liittyvät liikkuvaan kalustoon, seuraavissa tapauksissa ja seuraavin edellytyksin:

a)

kun kyseessä on uutta rataa tai nykyisen radan uudistamista tai parantamista koskeva hanke taikka jokin 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu osatekijä, joka on kyseisten YTE:ien julkaisuhetkellä edennyt pitkälle, tai jota koskeva sopimus on parhaillaan toteuttamisvaiheessa;

| b) | kun kyseessä on nykyisen radan uudistamista tai parantamista koskeva hanke ja kun näiden YTE:ien ulottuma, raideleveys tai raideväli taikka sähköjännite eivät ole yhteensopivia nykyisen radan vastaavien parametrien kanssa; |
| --- | --- |

b)

kun kyseessä on nykyisen radan uudistamista tai parantamista koskeva hanke ja kun näiden YTE:ien ulottuma, raideleveys tai raideväli taikka sähköjännite eivät ole yhteensopivia nykyisen radan vastaavien parametrien kanssa;

| c) | kun kyseessä on uutta rataa tai nykyisen radan uudistamista tai parantamista koskeva hanke, joka toteutetaan kyseisen jäsenvaltion alueella, jos sen rataverkko on erillinen tai meren eristämä muusta yhteisön alueesta; |
| --- | --- |

c)

kun kyseessä on uutta rataa tai nykyisen radan uudistamista tai parantamista koskeva hanke, joka toteutetaan kyseisen jäsenvaltion alueella, jos sen rataverkko on erillinen tai meren eristämä muusta yhteisön alueesta;

| d) | kun on kyseessä nykyisen radan uudistamista, laajentamista tai parantamista koskeva hanke ja kyseisten YTE:ien soveltaminen vaarantaa hankkeen taloudellisen elinkelpoisuuden ja/tai jäsenvaltion rautatiejärjestelmän yhtenäisyyden; |
| --- | --- |

d)

kun on kyseessä nykyisen radan uudistamista, laajentamista tai parantamista koskeva hanke ja kyseisten YTE:ien soveltaminen vaarantaa hankkeen taloudellisen elinkelpoisuuden ja/tai jäsenvaltion rautatiejärjestelmän yhtenäisyyden;

| e) | kun verkon nopean ennalleen saattamisen edellytykset eivät onnettomuuden tai luonnonkatastrofin vuoksi salli vastaavien YTE:ien osittaista tai täydellistä soveltamista taloudellisesti tai teknisesti. |
| --- | --- |

e)

kun verkon nopean ennalleen saattamisen edellytykset eivät onnettomuuden tai luonnonkatastrofin vuoksi salli vastaavien YTE:ien osittaista tai täydellistä soveltamista taloudellisesti tai teknisesti.

Kaikissa tapauksissa asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava etukäteen komissiolle aikomuksestaan soveltaa tätä poikkeusta ja toimitettava komissiolle asiakirjat, joista käyvät ilmi ne YTE:t tai YTE:ien osat, joita se ei halua sovellettavan, sekä ne vastaavat eritelmät, joita se haluaa soveltaa. Komitea tutkii jäsenvaltion suunnittelemat toimenpiteet. Komissio tekee b ja d alakohdan tapauksessa asiasta päätöksen 21 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen; tarvittaessa annetaan sovellettavia eritelmiä koskeva suositus. Komission päätöksessä ei kuitenkaan b alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa viitata ulottumaan eikä raideleveyteen.”

| 7) | Lisätään 9 artiklaan kohta seuraavasti:
  ”Ne eivät voi vaatia tarkastuksia, jotka on jo suoritettu osana EY-vaatimustenmukaisuus- tai käyttöönsoveltuvuusvakuutuksen antamiseen liittyvää menettelyä.” |
| --- | --- |

7)

Lisätään 9 artiklaan kohta seuraavasti:

”Ne eivät voi vaatia tarkastuksia, jotka on jo suoritettu osana EY-vaatimustenmukaisuus- tai käyttöönsoveltuvuusvakuutuksen antamiseen liittyvää menettelyä.”

| 8) | Muutetaan 10 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Jokainen yhteentoimivuuden osatekijä on tarkastettava asianomaista YTE:ää koskevassa vaatimustenmukaisuuden ja käyttöönsoveltuvuuden arviointimenettelyssä, ja sen mukaan on liitettävä asiaa koskeva todistus.” |
| --- | --- | --- |

8)

Muutetaan 10 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Jokainen yhteentoimivuuden osatekijä on tarkastettava asianomaista YTE:ää koskevassa vaatimustenmukaisuuden ja käyttöönsoveltuvuuden arviointimenettelyssä, ja sen mukaan on liitettävä asiaa koskeva todistus.”

| b) | Korvataan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Jäsenvaltioiden on katsottava yhteentoimivuuden osatekijä olennaisten vaatimusten mukaiseksi, jos se on vastaavan YTE:n edellytysten mukainen tai näiden edellytysten noudattamiseksi kehitettyjen eurooppalaisten eritelmien mukainen.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Jäsenvaltioiden on katsottava yhteentoimivuuden osatekijä olennaisten vaatimusten mukaiseksi, jos se on vastaavan YTE:n edellytysten mukainen tai näiden edellytysten noudattamiseksi kehitettyjen eurooppalaisten eritelmien mukainen.”

| c) | Kumotaan 4 ja 5 kohta. |
| --- | --- |

c)

Kumotaan 4 ja 5 kohta.

| 9) | Korvataan 11 artikla seuraavasti:
  ”11 artikla
  Jos jäsenvaltio tai komissio katsoo, että suoraan tai välillisesti tämän direktiivin tarkoituksiin käytetyt eurooppalaiset eritelmät eivät täytä olennaisia vaatimuksia, kyseisten eritelmien poistamisesta osittain tai kokonaan julkaisuista, joissa ne esiintyvät, tai niiden muuttamisesta voidaan päättää 21 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti sen jälkeen, kun teknisiä standardeja ja määräyksiä ja tietoyhteiskunnan palveluja koskevia määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä 22 päivänä kesäkuuta 1998 annetuilla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 98/34/EY (17) perustettua komiteaa on kuultu. |
| --- | --- |

9)

Korvataan 11 artikla seuraavasti:

”11 artikla

Jos jäsenvaltio tai komissio katsoo, että suoraan tai välillisesti tämän direktiivin tarkoituksiin käytetyt eurooppalaiset eritelmät eivät täytä olennaisia vaatimuksia, kyseisten eritelmien poistamisesta osittain tai kokonaan julkaisuista, joissa ne esiintyvät, tai niiden muuttamisesta voidaan päättää 21 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti sen jälkeen, kun teknisiä standardeja ja määräyksiä ja tietoyhteiskunnan palveluja koskevia määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä 22 päivänä kesäkuuta 1998 annetuilla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 98/34/EY (17) perustettua komiteaa on kuultu.

| 10) | Korvataan 14 artikla seuraavasti:
  ”14 artikla
  1.   Kukin jäsenvaltio myöntää käyttöönottoluvan sen omalla alueella sijaitseville tai siellä käytettäville Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän rakenteellisille osajärjestelmille.
  Tätä varten kunkin jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet, jotta nämä osajärjestelmät voidaan ottaa käyttöön vain jos ne on suunniteltu, rakennettu ja asennettu tavalla, joka ei vaikeuta niitä koskevien olennaisten vaatimusten täyttämistä, kun ne yhdistetään Euroopan laajuiseen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmään.
  Kunkin jäsenvaltion on erityisesti tarkistettava osajärjestelmien yhdenmukaisuus sen järjestelmän kanssa, johon ne liittyvät.
  2.   Kunkin jäsenvaltion on tarkistettava käyttöönoton yhteydessä ja tämän jälkeen säännöllisesti, että näitä osajärjestelmiä käytetään ja ylläpidetään niitä koskevien olennaisten vaatimusten mukaisesti. Tätä varten käytetään asianomaisissa rakenteellisissa ja toiminnallisissa YTE:issä esitettyjä arviointi- ja tarkastusmenettelyjä.
  3.   Uudistamisen tai parantamisen osalta infrastruktuurin haltijan tai rautatieyritysten on esitettävä sitä koskeva suunnitelma asianomaiselle jäsenvaltiolle. Jäsenvaltion on tarkasteltava asiaa ja päätettävä, ovatko työt niin merkityksellisiä, että tässä direktiivissä tarkoitettu uusi käyttöönottolupa on tarpeen, sovellettavassa YTE:ssä osoitettu täytäntöönpanostrategia huomioon ottaen.
  Uusi käyttöönottolupa on tarpeen aina, kun suunnitteilla olevat työt voivat vaikuttaa kyseisen osajärjestelmän turvallisuuden yleiseen tasoon.
  4.   Myöntäessään luvan liikkuvan kaluston käyttöönottoon jäsenvaltioiden vastuulla on huolehtia siitä, että jokaiselle kulkuneuvolle annetaan aakkosnumeerinen tunnistekoodi. Koodi on kiinnitettävä jokaiseen kulkuneuvoon ja merkittävä kansalliseen rekisteriin, jonka on täytettävä seuraavat vaatimukset:






  a) | rekisterissä noudatetaan 5 kohdassa määriteltyjä yhteisiä eritelmiä; |
| --- | --- | --- |

10)

Korvataan 14 artikla seuraavasti:

”14 artikla

1.   Kukin jäsenvaltio myöntää käyttöönottoluvan sen omalla alueella sijaitseville tai siellä käytettäville Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän rakenteellisille osajärjestelmille.

Tätä varten kunkin jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet, jotta nämä osajärjestelmät voidaan ottaa käyttöön vain jos ne on suunniteltu, rakennettu ja asennettu tavalla, joka ei vaikeuta niitä koskevien olennaisten vaatimusten täyttämistä, kun ne yhdistetään Euroopan laajuiseen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmään.

Kunkin jäsenvaltion on erityisesti tarkistettava osajärjestelmien yhdenmukaisuus sen järjestelmän kanssa, johon ne liittyvät.

2.   Kunkin jäsenvaltion on tarkistettava käyttöönoton yhteydessä ja tämän jälkeen säännöllisesti, että näitä osajärjestelmiä käytetään ja ylläpidetään niitä koskevien olennaisten vaatimusten mukaisesti. Tätä varten käytetään asianomaisissa rakenteellisissa ja toiminnallisissa YTE:issä esitettyjä arviointi- ja tarkastusmenettelyjä.

3.   Uudistamisen tai parantamisen osalta infrastruktuurin haltijan tai rautatieyritysten on esitettävä sitä koskeva suunnitelma asianomaiselle jäsenvaltiolle. Jäsenvaltion on tarkasteltava asiaa ja päätettävä, ovatko työt niin merkityksellisiä, että tässä direktiivissä tarkoitettu uusi käyttöönottolupa on tarpeen, sovellettavassa YTE:ssä osoitettu täytäntöönpanostrategia huomioon ottaen.

Uusi käyttöönottolupa on tarpeen aina, kun suunnitteilla olevat työt voivat vaikuttaa kyseisen osajärjestelmän turvallisuuden yleiseen tasoon.

4.   Myöntäessään luvan liikkuvan kaluston käyttöönottoon jäsenvaltioiden vastuulla on huolehtia siitä, että jokaiselle kulkuneuvolle annetaan aakkosnumeerinen tunnistekoodi. Koodi on kiinnitettävä jokaiseen kulkuneuvoon ja merkittävä kansalliseen rekisteriin, jonka on täytettävä seuraavat vaatimukset:

a)

rekisterissä noudatetaan 5 kohdassa määriteltyjä yhteisiä eritelmiä;

| b) | rekisteriä pitää rautatiealan yrityksistä riippumaton elin, joka myös pitää sen ajan tasalla; |
| --- | --- |

b)

rekisteriä pitää rautatiealan yrityksistä riippumaton elin, joka myös pitää sen ajan tasalla;

| c) | [yhteisön rautateiden turvallisuudesta] ... annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003.../.../EY
   (18) 16 ja 21 artiklassa tarkoitetuilla turvallisuusviranomaisilla ja tutkintaelimillä on pääsy rekisteriin; oikeutetun pyynnön perusteella tietoja voivat saada myös rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja rautateiden infrastruktuurien käyttömaksujen perimisestä sekä turvallisuustodistusten antamisesta 26 päivänä helmikuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/14/EY (19) 30 artiklassa tarkoitetut sääntelyelimet sekä rautatievirasto, rautatieyhtiöt ja infrastruktuurin haltijat. |
| --- | --- |

c)

[yhteisön rautateiden turvallisuudesta] ... annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003.../.../EY
   (18) 16 ja 21 artiklassa tarkoitetuilla turvallisuusviranomaisilla ja tutkintaelimillä on pääsy rekisteriin; oikeutetun pyynnön perusteella tietoja voivat saada myös rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja rautateiden infrastruktuurien käyttömaksujen perimisestä sekä turvallisuustodistusten antamisesta 26 päivänä helmikuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/14/EY (19) 30 artiklassa tarkoitetut sääntelyelimet sekä rautatievirasto, rautatieyhtiöt ja infrastruktuurin haltijat.

Sellaisen liikkuvan kaluston osalta, joka on otettu käyttöön ensimmäistä kertaa kolmannessa maassa, jäsenvaltiot voivat hyväksyä eri tunnistejärjestelmän mukaan selkeästi tunnistetut kulkuneuvot. Kuitenkin sen jälkeen, kun jäsenvaltio on antanut luvan ottaa tällainen kulkuneuvo käyttöön alueellaan, rekisteristä on oltava saatavissa vastaavat, jäljempänä 5 kohdan c, d ja e alakohdassa luetellut tiedot.

5.   Rekisteriä koskevat yhteiset eritelmät hyväksytään 21 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen ja viraston tekemän eritelmäehdotuksen pohjalta. Eritelmäehdotusten sisällön on oltava seuraava: sisältö, tietomuoto, toiminnallinen ja tekninen rakenne, toimintatapa sekä tietojen tallentamista ja käyttöä koskevat säännöt. Rekisterissä on oltava vähintään seuraavat tiedot:

| a) | viitetiedot EY-tarkastusvakuutuksesta ja sen antajasta, |
| --- | --- |

a)

viitetiedot EY-tarkastusvakuutuksesta ja sen antajasta,

| b) | viitetiedot 22 a artiklassa mainitusta liikkuvaa kalustoa koskevasta rekisteristä, |
| --- | --- |

b)

viitetiedot 22 a artiklassa mainitusta liikkuvaa kalustoa koskevasta rekisteristä,

| c) | kulkuneuvon omistaja tai vuokraaja, |
| --- | --- |

c)

kulkuneuvon omistaja tai vuokraaja,

| d) | kulkuneuvon käyttöön liittyvät mahdolliset rajoitukset, |
| --- | --- |

d)

kulkuneuvon käyttöön liittyvät mahdolliset rajoitukset,

| e) | kulkuneuvon huoltosuunnitelmaan liittyvät turvallisuuden kannalta olennaiset tiedot. |
| --- | --- |

e)

kulkuneuvon huoltosuunnitelmaan liittyvät turvallisuuden kannalta olennaiset tiedot.

| 11) | Lisätään 15 artiklaan kohta seuraavasti:
  ”Ne eivät voi vaatia tarkastuksia, jotka on jo suoritettu osana EY-tarkastusvakuutuksen antamiseen liittyvää menettelyä.” |
| --- | --- |

11)

Lisätään 15 artiklaan kohta seuraavasti:

”Ne eivät voi vaatia tarkastuksia, jotka on jo suoritettu osana EY-tarkastusvakuutuksen antamiseen liittyvää menettelyä.”

| 12) | Korvataan 16 artiklan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Jollei YTE:iä ole, ja myös tapauksissa, joissa on ilmoitettu poikkeuksesta 7 artiklan mukaisesti, jäsenvaltioiden on toimitettava kunkin osajärjestelmän osalta toisille jäsenvaltioille ja komissiolle luettelo teknisistä säännöistä, joita käytetään olennaisten vaatimusten soveltamiseksi. Ilmoitus on tehtävä ... päivään ... kuuta ... (20) mennessä ja tämän jälkeen joka kerta, kun teknisten sääntöjen luetteloa muutetaan. Tällöin jäsenvaltioiden on myös nimitettävä elimet, jotka vastaavat kyseisiin teknisiin määräyksiin liittyvän 18 artiklassa tarkoitetun tarkastusmenettelyn suorittamisesta.” |
| --- | --- |

12)

Korvataan 16 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Jollei YTE:iä ole, ja myös tapauksissa, joissa on ilmoitettu poikkeuksesta 7 artiklan mukaisesti, jäsenvaltioiden on toimitettava kunkin osajärjestelmän osalta toisille jäsenvaltioille ja komissiolle luettelo teknisistä säännöistä, joita käytetään olennaisten vaatimusten soveltamiseksi. Ilmoitus on tehtävä ... päivään ... kuuta ... (20) mennessä ja tämän jälkeen joka kerta, kun teknisten sääntöjen luetteloa muutetaan. Tällöin jäsenvaltioiden on myös nimitettävä elimet, jotka vastaavat kyseisiin teknisiin määräyksiin liittyvän 18 artiklassa tarkoitetun tarkastusmenettelyn suorittamisesta.”

| 13) | Lisätään 17 artiklaan kohta seuraavasti:
  ”Tällöin YTE:t tarkistetaan 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Jollei joitakin olennaisten vaatimusten mukaisia teknisiä seikkoja voida nimenomaisesti käsitellä YTE:ssä, ne on yksilöitävä selvästi YTE:n liitteessä. Näiltä osin sovelletaan 16 artiklan 3 kohtaa.” |
| --- | --- |

13)

Lisätään 17 artiklaan kohta seuraavasti:

”Tällöin YTE:t tarkistetaan 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Jollei joitakin olennaisten vaatimusten mukaisia teknisiä seikkoja voida nimenomaisesti käsitellä YTE:ssä, ne on yksilöitävä selvästi YTE:n liitteessä. Näiltä osin sovelletaan 16 artiklan 3 kohtaa.”

| 14) | Lisätään 18 artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:
  ”Tehtävä kattaa myös sen tarkistamisen, että kyseisen osajärjestelmän liitännät ovat yhdenmukaiset sen järjestelmän kanssa, jonka osaksi se liitetään; perusteena käytetään tällöin kyseisessä YTE:ssä ja 22 a artiklassa säädetyissä rekistereissä käytettävissä olevia tietoja.” |
| --- | --- |

14)

Lisätään 18 artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Tehtävä kattaa myös sen tarkistamisen, että kyseisen osajärjestelmän liitännät ovat yhdenmukaiset sen järjestelmän kanssa, jonka osaksi se liitetään; perusteena käytetään tällöin kyseisessä YTE:ssä ja 22 a artiklassa säädetyissä rekistereissä käytettävissä olevia tietoja.”

| 15) | Korvataan 20 artiklan 5 kohta seuraavasti:
  ”5.   Komissio asettaa tarkastuselinten koordinaatioryhmän, jäljempänä ’koordinaatioryhmä’, joka käsittelee kaikkia kysymyksiä, jotka liittyvät 13 artiklassa tarkoitettujen vaatimustenmukaisuuden ja käyttöönsoveltuvuuden arviointimenettelyjen ja 18 artiklassa tarkoitetun tarkastusmenettelyn tai asianomaisten YTE:ien soveltamiseen. Jäsenvaltioiden edustajat voivat osallistua tarkkailijoina koordinaatioryhmän työskentelyyn.
  Komissio ja tarkkailijat tiedottavat 21 artiklassa tarkoitetulle komitealle koordinaatioryhmän työskentelystä. Komissio ehdottaa tarvittaessa aiheellisia toimenpiteitä ongelmien ratkaisemiseksi.
  Tarkastuselinten välinen koordinointi toteutetaan tarvittaessa 21 artiklan mukaisesti.” |
| --- | --- |

15)

Korvataan 20 artiklan 5 kohta seuraavasti:

”5.   Komissio asettaa tarkastuselinten koordinaatioryhmän, jäljempänä ’koordinaatioryhmä’, joka käsittelee kaikkia kysymyksiä, jotka liittyvät 13 artiklassa tarkoitettujen vaatimustenmukaisuuden ja käyttöönsoveltuvuuden arviointimenettelyjen ja 18 artiklassa tarkoitetun tarkastusmenettelyn tai asianomaisten YTE:ien soveltamiseen. Jäsenvaltioiden edustajat voivat osallistua tarkkailijoina koordinaatioryhmän työskentelyyn.

Komissio ja tarkkailijat tiedottavat 21 artiklassa tarkoitetulle komitealle koordinaatioryhmän työskentelystä. Komissio ehdottaa tarvittaessa aiheellisia toimenpiteitä ongelmien ratkaisemiseksi.

Tarkastuselinten välinen koordinointi toteutetaan tarvittaessa 21 artiklan mukaisesti.”

| 16) | Korvataan 21 artikla seuraavasti:
  ”21 artikla
  1.   Komissiota avustaa komitea.
  2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (21) 5 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.
  Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi.
  3.   Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.
  4.   Komitea voi tarvittaessa perustaa työryhmiä avustamaan sitä tehtäviensä suorittamisessa erityisesti tarkastuselinten koordinoimiseksi. |
| --- | --- |

16)

Korvataan 21 artikla seuraavasti:

”21 artikla

1.   Komissiota avustaa komitea.

2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (21) 5 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi.

3.   Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.

4.   Komitea voi tarvittaessa perustaa työryhmiä avustamaan sitä tehtäviensä suorittamisessa erityisesti tarkastuselinten koordinoimiseksi.

| 17) | Lisätään artiklat seuraavasti:
  ”21 a artikla
  1.   Komitea voi käsitellä kaikkia Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuteen liittyviä kysymyksiä, mukaan lukien tämän ja kolmansien maiden rautatiejärjestelmien yhteentoimivuuteen liittyvät kysymykset.
  2.   Komitea voi käsitellä kaikkia tämän direktiivin täytäntöönpanoon liittyviä kysymyksiä. Komissio antaa 21 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen tarvittaessa täytäntöönpanoa koskevan suosituksen.
  21 b artikla
  1.   Komissio voi omasta aloitteestaan tai jäsenvaltion pyynnöstä 21 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen antaa toimeksi YTE:n laatimisen myös muuta järjestelmän osaa varten, mikäli tämä koskee liitteessä II mainittua osajärjestelmää.
  2.   Komitea laatii itselleen komission ehdotuksen pohjalta tämän direktiivin ja Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta 19 päivänä maaliskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/16/EY (22) tavoitteiden mukaisen työohjelman 21 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen.
  21 c artikla
  Liitteitä II—VI voidaan muuttaa 21 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

17)

Lisätään artiklat seuraavasti:

”21 a artikla

1.   Komitea voi käsitellä kaikkia Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuteen liittyviä kysymyksiä, mukaan lukien tämän ja kolmansien maiden rautatiejärjestelmien yhteentoimivuuteen liittyvät kysymykset.

2.   Komitea voi käsitellä kaikkia tämän direktiivin täytäntöönpanoon liittyviä kysymyksiä. Komissio antaa 21 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen tarvittaessa täytäntöönpanoa koskevan suosituksen.

21 b artikla

1.   Komissio voi omasta aloitteestaan tai jäsenvaltion pyynnöstä 21 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen antaa toimeksi YTE:n laatimisen myös muuta järjestelmän osaa varten, mikäli tämä koskee liitteessä II mainittua osajärjestelmää.

2.   Komitea laatii itselleen komission ehdotuksen pohjalta tämän direktiivin ja Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta 19 päivänä maaliskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/16/EY (22) tavoitteiden mukaisen työohjelman 21 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen.

21 c artikla

Liitteitä II—VI voidaan muuttaa 21 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.

| 18) | Lisätään artikla seuraavasti:
  ”22 a artikla
  1.   Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että infrastruktuuria ja liikkuvaa kalustoa koskevat rekisterit julkaistaan ja saatetaan ajan tasalle vuosittain. Näissä rekistereissä esitetään kullekin osajärjestelmälle tai sen osalle tärkeimmät ominaisuudet (esimerkiksi perusparametrit) ja niiden yhteensopivuus sovellettavien YTE:ssä esitettyjen ominaisuuksien kanssa. Tätä varten kussakin YTE:ssä ilmoitetaan täsmällisesti, mitkä tiedot infrastruktuuria ja liikkuvaa kalustoa koskevissa rekistereissä on oltava.
  2.   Rekisterien jäljennös on toimitettava asianomaisille jäsenvaltioille sekä virastolle, ja sen on oltava niiden osapuolten käytettävissä, joita asia koskee, mukaan lukien ainakin alan ammatilliset toimijat.” |
| --- | --- |

18)

Lisätään artikla seuraavasti:

”22 a artikla

1.   Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että infrastruktuuria ja liikkuvaa kalustoa koskevat rekisterit julkaistaan ja saatetaan ajan tasalle vuosittain. Näissä rekistereissä esitetään kullekin osajärjestelmälle tai sen osalle tärkeimmät ominaisuudet (esimerkiksi perusparametrit) ja niiden yhteensopivuus sovellettavien YTE:ssä esitettyjen ominaisuuksien kanssa. Tätä varten kussakin YTE:ssä ilmoitetaan täsmällisesti, mitkä tiedot infrastruktuuria ja liikkuvaa kalustoa koskevissa rekistereissä on oltava.

2.   Rekisterien jäljennös on toimitettava asianomaisille jäsenvaltioille sekä virastolle, ja sen on oltava niiden osapuolten käytettävissä, joita asia koskee, mukaan lukien ainakin alan ammatilliset toimijat.”

| 19) | Korvataan liite I tämän direktiivin liitteessä I olevalla tekstillä. |
| --- | --- |

19)

Korvataan liite I tämän direktiivin liitteessä I olevalla tekstillä.

| 20) | Korvataan liite II tämän direktiivin liitteessä II olevalla tekstillä. |
| --- | --- |

20)

Korvataan liite II tämän direktiivin liitteessä II olevalla tekstillä.

| 21) | Lisätään liitteeseen III kohta seuraavasti:








  ”
  2.4.4: | Valvonta



  Junat on varustettava tallennuslaitteella. Laitteen kokoamat tiedot ja tietojen käsittely on yhdenmukaistettava.
  ” |
| --- | --- | --- |

21)

Lisätään liitteeseen III kohta seuraavasti:

”
  2.4.4:

Junat on varustettava tallennuslaitteella. Laitteen kokoamat tiedot ja tietojen käsittely on yhdenmukaistettava.
  ”

| 22) | Lisätään liitteessä VII olevaan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:
  ”Tarkastuksista vastaavan elimen ja henkilöstön on erityisesti oltava toiminnallisesti riippumattomia viranomaisista, jotka on nimetty antamaan tämän direktiivin mukaisia käyttöönottolupia, rautatieyritysten toimiluvista 19 päivänä kesäkuuta 1995 annetun neuvoston direktiivin 95/18/EY (23) mukaisia toimilupia ja [yhteisön turvallisuudesta annetun] direktiivin 2003/.../EY mukaisia turvallisuustodistuksia, sekä onnettomuuksien tutkinnasta vastaavista elimistä. |
| --- | --- |

22)

Lisätään liitteessä VII olevaan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Tarkastuksista vastaavan elimen ja henkilöstön on erityisesti oltava toiminnallisesti riippumattomia viranomaisista, jotka on nimetty antamaan tämän direktiivin mukaisia käyttöönottolupia, rautatieyritysten toimiluvista 19 päivänä kesäkuuta 1995 annetun neuvoston direktiivin 95/18/EY (23) mukaisia toimilupia ja [yhteisön turvallisuudesta annetun] direktiivin 2003/.../EY mukaisia turvallisuustodistuksia, sekä onnettomuuksien tutkinnasta vastaavista elimistä.

2 artikla

Muutetaan direktiivi 2001/16/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan direktiivin nimi seuraavasti: ”Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/16/EY, annettu 19 päivänä maaliskuuta 2001, tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta”. |
| --- | --- |

1)

Korvataan direktiivin nimi seuraavasti: ”Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/16/EY, annettu 19 päivänä maaliskuuta 2001, tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta”.

| 2) | Muutetaan 1 artikla seuraavasti:










  a) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:


  ”
  1.
     
  Tämän direktiivin tarkoituksena on vahvistaa edellytykset, jotka on täytettävä liitteessä I esitetyn Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden toteuttamiseksi yhteisön alueella. Nämä edellytykset koskevat ... päivän ... kuuta (24) jälkeen käyttöön otettavien järjestelmän osien suunnittelua, rakentamista, käyttöönottoa, parantamista, uudistamista, käyttöä ja huoltoa sekä järjestelmän käyttöön ja huoltoon osallistuvan henkilöstön ammattipätevyyttä ja työterveys- ja työturvallisuusolosuhteita.
  ” |
| --- | --- | --- |

2)

Muutetaan 1 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”
  1.
     
  Tämän direktiivin tarkoituksena on vahvistaa edellytykset, jotka on täytettävä liitteessä I esitetyn Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden toteuttamiseksi yhteisön alueella. Nämä edellytykset koskevat ... päivän ... kuuta (24) jälkeen käyttöön otettavien järjestelmän osien suunnittelua, rakentamista, käyttöönottoa, parantamista, uudistamista, käyttöä ja huoltoa sekä järjestelmän käyttöön ja huoltoon osallistuvan henkilöstön ammattipätevyyttä ja työterveys- ja työturvallisuusolosuhteita.
  ”

| b) | Korvataan 2 kohdan johdantokappale seuraavasti


  ”
  2.
     
  Tämän tavoitteen toteuttamisen on johdettava teknisen yhdenmukaistamisen korkean tason määrittelyyn, ja sen avulla on voitava:
  ” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 2 kohdan johdantokappale seuraavasti

”
  2.
     
  Tämän tavoitteen toteuttamisen on johdettava teknisen yhdenmukaistamisen korkean tason määrittelyyn, ja sen avulla on voitava:
  ”

| c) | Lisätään kohta seuraavasti:

  ”3.   Tämän direktiivin soveltamisala laajennetaan asteittain koskemaan koko tavanomaista rautatiejärjestelmää, mukaan lukien useampaa käyttäjää palveleville tai mahdollisesti palveleville terminaaleille ja tärkeimmille satamalaitteistoille johtavat radat, lukuun ottamatta niitä infrastruktuureja ja liikkuvaa kalustoa, jotka on tarkoitettu ainoastaan paikalliseen, historialliseen tai matkailukäyttöön, tai infrastruktuuria, joka on toiminnallisesti erillään muusta rautatiejärjestelmästä, tämän vaikuttamatta YTE:ien soveltamista koskeviin poikkeuksiin sellaisina kuin ne on lueteltu 7 artiklassa. |
| --- | --- |

c)

Lisätään kohta seuraavasti:

”3.   Tämän direktiivin soveltamisala laajennetaan asteittain koskemaan koko tavanomaista rautatiejärjestelmää, mukaan lukien useampaa käyttäjää palveleville tai mahdollisesti palveleville terminaaleille ja tärkeimmille satamalaitteistoille johtavat radat, lukuun ottamatta niitä infrastruktuureja ja liikkuvaa kalustoa, jotka on tarkoitettu ainoastaan paikalliseen, historialliseen tai matkailukäyttöön, tai infrastruktuuria, joka on toiminnallisesti erillään muusta rautatiejärjestelmästä, tämän vaikuttamatta YTE:ien soveltamista koskeviin poikkeuksiin sellaisina kuin ne on lueteltu 7 artiklassa.

Tätä direktiiviä sovelletaan niihin rautatieverkon osiin, joita 1 kohta ei vielä koske, ainoastaan niiden vastaavien YTE:ien voimaantulopäivästä lähtien, jotka hyväksytään jäljempänä kuvattua menettelyä noudattaen, ja vain niissä määritetyillä soveltamisaloilla.

Komissio hyväksyy 21 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen 1 päivään tammikuuta 2006 mennessä työohjelman, jonka tavoitteena on uusien YTE:ien laatiminen ja/tai jo hyväksyttyjen YTE:ien tarkistus niiden ratojen ja liikkuvan kaluston kattamiseksi, jotka eivät vielä kuulu soveltamisalaan.

Työohjelmassa ilmoitetaan tammikuuhun 2009 mennessä laadittavat ensimmäinen uusien YTE:ien ryhmä ja/tai YTE:ien tarkistukset, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 5 artiklan 5 kohdan soveltamista, sikäli kuin on kyse mahdollisuudesta määrittää erityistapauksia, sekä poikkeusten sallimista erityisedellytyksin koskevan 7 artiklan soveltamista. YTE:ien aiheiden valinta perustuu kunkin ehdotetun toimenpiteen odotettuun kustannustehokkuuteen ja suhteellisuusperiaatteeseen yhteisön tasolla toteutettujen toimenpiteiden osalta. Tätä varten otetaan asianmukaisella tavalla huomioon liitteessä IV oleva 4 kohta ja tarvittava tasapaino toisaalta junien jatkuvan liikkeelläolon ja teknisen yhdenmukaistamisen tavoitteiden ja toisaalta kyseisen Euroopan laajuisen, kansallisen, alueellisen tai paikallisen liikenteen välillä.

Uusien YTE:ien laatimisen tai nykyisten YTE:ien tarkistuksen painopisteet määritetään YTE:ien ensimmäisen ryhmän laatimisen jälkeen ja 21 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen.

Jäsenvaltio voi olla soveltamatta tätä kohtaa, kun kyseessä ovat hankkeet, jotka ovat asiaankuuluvan YTE:ien ryhmän julkaisuhetkellä edenneet pitkälle tai joita koskevat sopimukset ovat parhaillaan täytäntöönpanovaiheessa.”

| 3) | Muutetaan 2 artikla seuraavasti:






  a) | Kumotaan h alakohta. |
| --- | --- | --- |

3)

Muutetaan 2 artikla seuraavasti:

a)

Kumotaan h alakohta.

| b) | Korvataan l ja m alakohta seuraavasti:






  ”l) | ’parantamisella’ osajärjestelmän tai osajärjestelmän osan muuttamiseen liittyviä merkittäviä töitä, joilla parannetaan osajärjestelmän yleistä suoritustasoa; |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan l ja m alakohta seuraavasti:

”l)

’parantamisella’ osajärjestelmän tai osajärjestelmän osan muuttamiseen liittyviä merkittäviä töitä, joilla parannetaan osajärjestelmän yleistä suoritustasoa;

| m) | ’uudistamisella’ osajärjestelmän tai osajärjestelmän osan korvaamiseen liittyviä merkittäviä töitä, joilla ei muuteta osajärjestelmän yleistä suoritustasoa;” |
| --- | --- |

m)

’uudistamisella’ osajärjestelmän tai osajärjestelmän osan korvaamiseen liittyviä merkittäviä töitä, joilla ei muuteta osajärjestelmän yleistä suoritustasoa;”

| c) | Lisätään alakohdat seuraavasti:






  ”o) | ’huollon yhteydessä tapahtuvalla osien vaihtamisella’ osien vaihtamista toiminnaltaan ja suoritustasoltaan vastaaviin osiin ennakko- tai korjaushuollon yhteydessä; |
| --- | --- | --- |

c)

Lisätään alakohdat seuraavasti:

”o)

’huollon yhteydessä tapahtuvalla osien vaihtamisella’ osien vaihtamista toiminnaltaan ja suoritustasoltaan vastaaviin osiin ennakko- tai korjaushuollon yhteydessä;

| p) | ’käyttöönotolla’ kaikkia toimenpiteitä, joilla osajärjestelmä saatetaan suunniteltuun toimintakuntoon.” |
| --- | --- |

p)

’käyttöönotolla’ kaikkia toimenpiteitä, joilla osajärjestelmä saatetaan suunniteltuun toimintakuntoon.”

| 4) | Muutetaan 5 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Kutakin osajärjestelmää varten laaditaan yksi YTE. Tarvittaessa osajärjestelmää varten voidaan laatia useita YTE:iä tai yksi YTE voi kattaa useita osajärjestelmiä. YTE:n laatimista ja/tai tarkistamista koskeva päätös sekä sen teknistä ja maantieteellistä soveltamisalaa koskevat valinnat edellyttävät 6 artiklan 1 kohdan mukaista toimeksiantoa.” |
| --- | --- | --- |

4)

Muutetaan 5 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Kutakin osajärjestelmää varten laaditaan yksi YTE. Tarvittaessa osajärjestelmää varten voidaan laatia useita YTE:iä tai yksi YTE voi kattaa useita osajärjestelmiä. YTE:n laatimista ja/tai tarkistamista koskeva päätös sekä sen teknistä ja maantieteellistä soveltamisalaa koskevat valinnat edellyttävät 6 artiklan 1 kohdan mukaista toimeksiantoa.”

| b) | Korvataan 3 kohdan e alakohta seuraavasti:






  ”e) | ilmoitettava kussakin tapauksessa menettelyt, joita on käytettävä yhtäältä yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arvioinnissa tai toisaalta osajärjestelmien EY-tarkastuksessa. Menettelyjen on perustuttava päätöksessä 93/465/ETY määriteltyihin moduuleihin;” |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan 3 kohdan e alakohta seuraavasti:

”e)

ilmoitettava kussakin tapauksessa menettelyt, joita on käytettävä yhtäältä yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arvioinnissa tai toisaalta osajärjestelmien EY-tarkastuksessa. Menettelyjen on perustuttava päätöksessä 93/465/ETY määriteltyihin moduuleihin;”

| c) | Lisätään kohta seuraavasti:
  ”7.   YTE:issä voidaan viitata nimenomaisesti ja selvästi nimettyihin eurooppalaisiin standardeihin tai eritelmiin silloin, kun se on ehdottoman välttämätöntä tämän direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi. Tällöin kyseiset eurooppalaiset standardit tai eritelmät (tai niiden kyseeseen tulevat osat) katsotaan asianomaisen YTE:n liitteiksi, ja ne muuttuvat velvoittaviksi heti, kun YTE:n soveltaminen tulee pakolliseksi. Eurooppalaisten standardien tai eritelmien puuttuessa ja niiden laatimista odottaessa voidaan viitata muihin selvästi nimettyihin standardointia koskeviin asiakirjoihin, joiden on oltava helposti saatavilla ja julkisia.” |
| --- | --- |

c)

Lisätään kohta seuraavasti:

”7.   YTE:issä voidaan viitata nimenomaisesti ja selvästi nimettyihin eurooppalaisiin standardeihin tai eritelmiin silloin, kun se on ehdottoman välttämätöntä tämän direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi. Tällöin kyseiset eurooppalaiset standardit tai eritelmät (tai niiden kyseeseen tulevat osat) katsotaan asianomaisen YTE:n liitteiksi, ja ne muuttuvat velvoittaviksi heti, kun YTE:n soveltaminen tulee pakolliseksi. Eurooppalaisten standardien tai eritelmien puuttuessa ja niiden laatimista odottaessa voidaan viitata muihin selvästi nimettyihin standardointia koskeviin asiakirjoihin, joiden on oltava helposti saatavilla ja julkisia.”

| 5) | Korvataan 6 artikla seuraavasti:
  ”6 artikla
  1.   YTE-esitykset ja YTE:iin myöhemmin tehtävät muutokset laaditaan komission toimeksiannosta 21 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. Ne laaditaan viraston vastuulla [Euroopan rautatieviraston perustamisesta] ... annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2003
   (25) 3 ja 13 artiklan mukaisesti ja yhteistyössä kyseisissä artikloissa tarkoitettujen työryhmien kanssa.
  YTE:t hyväksytään ja niitä tarkistetaan 21 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. Komissio julkaisee ne Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
  2.   Viraston tehtävänä on valmistella YTE:ien tarkistus ja ajan tasalle saattaminen sekä antaa kaikki tarpeelliset suositukset 21 artiklassa tarkoitetulle komitealle, jotta tekninen kehitys tai sosiaaliset vaatimukset voitaisiin ottaa huomioon.
  3.   Kukin YTE-esitys laaditaan kahdessa vaiheessa.
  Ensimmäisessä vaiheessa virasto määrittelee kyseisen YTE:n perusparametrit sekä liitännät muihin osajärjestelmiin ja muut tarpeelliset erityistapaukset. Kutakin parametriä ja liitäntää varten esitetään toteuttamiskelpoisimmat vaihtoehtoiset ratkaisut teknisine ja taloudellisine perusteluineen. Asiassa tehdään päätös 21 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. Tarvittaessa säädetään erityistapauksista.
  Tämän jälkeen virasto laatii YTE-esityksen näiden perusparametrien pohjalta. Viraston on tarvittaessa otettava huomioon tekninen kehitys, aiemmin tehty standardointityö, olemassa olevien työryhmien työ sekä alan tutkimustoiminnan tulokset. YTE-esitykseen on liitettävä yleisarvio ehdotetun ratkaisun kokonaiskustannuksista ja sen tuottamista hyödyistä. Arvioinnissa on otettava huomioon ratkaisun ennakoidut vaikutukset kaikkien niiden operaattoreiden ja taloudellisten toimijoiden kannalta, joita asia koskee.
  4.   Kunkin YTE:n (perusparametrit mukaan lukien) laatimisessa, hyväksymisessä ja tarkastamisessa on liitäntöjen ohella otettava huomioon niiden noudattamisen edellyttämien teknisten ratkaisujen arvioidut kustannukset ja hyödyt, jotta voidaan määritellä ja toteuttaa mahdollisimman toteuttamiskelpoisia ratkaisuja. Jäsenvaltioiden on osallistuttava tähän arviointiin antamalla tarvittavat tiedot.
  5.   Jäljempänä 21 artiklassa tarkoitetulle komitealle on tiedotettava säännöllisesti YTE:ien laatimisen edistymisestä. Komitea voi tämän työn aikana antaa mitä tahansa tarpeelliseksi katsomiaan YTE:ien laatimista sekä kustannusten ja hyötyjen arviointia koskevia toimeksiantoja tai suosituksia. Erityisesti komitea voi jäsenvaltion pyynnöstä vaatia, että vaihtoehtoisia ratkaisuja tarkastellaan ja että näiden vaihtoehtoisten ratkaisujen kustannukset ja hyödyt mainitaan YTE-esitykseen liitetyssä kertomuksessa.
  6.   Kunkin YTE:n hyväksymisen yhteydessä on kyseisen YTE:n voimaantulopäivä vahvistettava 21 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. Jos eri osajärjestelmät on teknisen yhteensopivuuden vuoksi otettava samanaikaisesti käyttöön, on vastaavilla YTE:illä oltava sama voimaantulopäivä.
  7.   YTE:iä laadittaessa, hyväksyttäessä ja tarkistettaessa otetaan huomioon käyttäjien mielipide niistä ominaisuuksista, joilla on suora vaikutus osajärjestelmien käyttöedellytyksiin näiden käyttäjien kannalta. Tässä tarkoituksessa virasto kuulee YTE:n laatimisen ja tarkistamisen aikana käyttäjiä edustavia yhdistyksiä ja järjestöjä. Se liittää YTE-esitykseen kertomuksen tämän kuulemisen tuloksista.
  Jäljempänä 21 artiklassa tarkoitettu komitea laatii luettelon kuultavista yhdistyksistä ja järjestöistä ennen ensimmäistä YTE:ää koskevan toimeksiannon antamista; luetteloa voidaan tarkastella uudelleen ja saattaa ajan tasalle jonkin jäsenvaltion tai komission pyynnöstä.
  8.   YTE:iä laadittaessa, hyväksyttäessä ja tarkistettaessa on otettava huomioon työmarkkinaosapuolten kanta 5 artiklan 3 kohdan g alakohdassa tarkoitettuihin edellytyksiin. Tätä varten työmarkkinaosapuolia kuullaan ennen kuin YTE-esitys toimitetaan 21 artiklassa tarkoitetulle komitealle hyväksymistä tai tarkistamista varten. Työmarkkinaosapuolia kuullaan päätöksen 98/500/EY (26) mukaisesti perustetussa alakohtaisessa neuvottelukomiteassa. Työmarkkinaosapuolten on annettava lausuntonsa kolmen kuukauden kuluessa. |
| --- | --- |

5)

Korvataan 6 artikla seuraavasti:

”6 artikla

1.   YTE-esitykset ja YTE:iin myöhemmin tehtävät muutokset laaditaan komission toimeksiannosta 21 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. Ne laaditaan viraston vastuulla [Euroopan rautatieviraston perustamisesta] ... annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2003
   (25) 3 ja 13 artiklan mukaisesti ja yhteistyössä kyseisissä artikloissa tarkoitettujen työryhmien kanssa.

YTE:t hyväksytään ja niitä tarkistetaan 21 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. Komissio julkaisee ne Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2.   Viraston tehtävänä on valmistella YTE:ien tarkistus ja ajan tasalle saattaminen sekä antaa kaikki tarpeelliset suositukset 21 artiklassa tarkoitetulle komitealle, jotta tekninen kehitys tai sosiaaliset vaatimukset voitaisiin ottaa huomioon.

3.   Kukin YTE-esitys laaditaan kahdessa vaiheessa.

Ensimmäisessä vaiheessa virasto määrittelee kyseisen YTE:n perusparametrit sekä liitännät muihin osajärjestelmiin ja muut tarpeelliset erityistapaukset. Kutakin parametriä ja liitäntää varten esitetään toteuttamiskelpoisimmat vaihtoehtoiset ratkaisut teknisine ja taloudellisine perusteluineen. Asiassa tehdään päätös 21 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. Tarvittaessa säädetään erityistapauksista.

Tämän jälkeen virasto laatii YTE-esityksen näiden perusparametrien pohjalta. Viraston on tarvittaessa otettava huomioon tekninen kehitys, aiemmin tehty standardointityö, olemassa olevien työryhmien työ sekä alan tutkimustoiminnan tulokset. YTE-esitykseen on liitettävä yleisarvio ehdotetun ratkaisun kokonaiskustannuksista ja sen tuottamista hyödyistä. Arvioinnissa on otettava huomioon ratkaisun ennakoidut vaikutukset kaikkien niiden operaattoreiden ja taloudellisten toimijoiden kannalta, joita asia koskee.

4.   Kunkin YTE:n (perusparametrit mukaan lukien) laatimisessa, hyväksymisessä ja tarkastamisessa on liitäntöjen ohella otettava huomioon niiden noudattamisen edellyttämien teknisten ratkaisujen arvioidut kustannukset ja hyödyt, jotta voidaan määritellä ja toteuttaa mahdollisimman toteuttamiskelpoisia ratkaisuja. Jäsenvaltioiden on osallistuttava tähän arviointiin antamalla tarvittavat tiedot.

5.   Jäljempänä 21 artiklassa tarkoitetulle komitealle on tiedotettava säännöllisesti YTE:ien laatimisen edistymisestä. Komitea voi tämän työn aikana antaa mitä tahansa tarpeelliseksi katsomiaan YTE:ien laatimista sekä kustannusten ja hyötyjen arviointia koskevia toimeksiantoja tai suosituksia. Erityisesti komitea voi jäsenvaltion pyynnöstä vaatia, että vaihtoehtoisia ratkaisuja tarkastellaan ja että näiden vaihtoehtoisten ratkaisujen kustannukset ja hyödyt mainitaan YTE-esitykseen liitetyssä kertomuksessa.

6.   Kunkin YTE:n hyväksymisen yhteydessä on kyseisen YTE:n voimaantulopäivä vahvistettava 21 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. Jos eri osajärjestelmät on teknisen yhteensopivuuden vuoksi otettava samanaikaisesti käyttöön, on vastaavilla YTE:illä oltava sama voimaantulopäivä.

7.   YTE:iä laadittaessa, hyväksyttäessä ja tarkistettaessa otetaan huomioon käyttäjien mielipide niistä ominaisuuksista, joilla on suora vaikutus osajärjestelmien käyttöedellytyksiin näiden käyttäjien kannalta. Tässä tarkoituksessa virasto kuulee YTE:n laatimisen ja tarkistamisen aikana käyttäjiä edustavia yhdistyksiä ja järjestöjä. Se liittää YTE-esitykseen kertomuksen tämän kuulemisen tuloksista.

Jäljempänä 21 artiklassa tarkoitettu komitea laatii luettelon kuultavista yhdistyksistä ja järjestöistä ennen ensimmäistä YTE:ää koskevan toimeksiannon antamista; luetteloa voidaan tarkastella uudelleen ja saattaa ajan tasalle jonkin jäsenvaltion tai komission pyynnöstä.

8.   YTE:iä laadittaessa, hyväksyttäessä ja tarkistettaessa on otettava huomioon työmarkkinaosapuolten kanta 5 artiklan 3 kohdan g alakohdassa tarkoitettuihin edellytyksiin. Tätä varten työmarkkinaosapuolia kuullaan ennen kuin YTE-esitys toimitetaan 21 artiklassa tarkoitetulle komitealle hyväksymistä tai tarkistamista varten. Työmarkkinaosapuolia kuullaan päätöksen 98/500/EY (26) mukaisesti perustetussa alakohtaisessa neuvottelukomiteassa. Työmarkkinaosapuolten on annettava lausuntonsa kolmen kuukauden kuluessa.

| 6) | Korvataan 7 artiklan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | kun kyseessä on uutta rataa tai nykyisen radan uudistamista tai parantamista koskeva hanke taikka jokin 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu osatekijä, joka on kyseisten YTE:ien julkaisuhetkellä edennyt pitkälle, tai jota koskeva sopimus on parhaillaan täytäntöönpanovaiheessa;” |
| --- | --- | --- |

6)

Korvataan 7 artiklan a alakohta seuraavasti:

”a)

kun kyseessä on uutta rataa tai nykyisen radan uudistamista tai parantamista koskeva hanke taikka jokin 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu osatekijä, joka on kyseisten YTE:ien julkaisuhetkellä edennyt pitkälle, tai jota koskeva sopimus on parhaillaan täytäntöönpanovaiheessa;”

| 7) | Muutetaan 10 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Jokainen yhteentoimivuuden osatekijä on tarkastettava asianomaista YTE:ää koskevassa vaatimustenmukaisuuden ja käyttöönsoveltuvuuden arviointimenettelyssä, ja sen mukaan on liitettävä asiaa koskeva todistus.” |
| --- | --- | --- |

7)

Muutetaan 10 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Jokainen yhteentoimivuuden osatekijä on tarkastettava asianomaista YTE:ää koskevassa vaatimustenmukaisuuden ja käyttöönsoveltuvuuden arviointimenettelyssä, ja sen mukaan on liitettävä asiaa koskeva todistus.”

| b) | Korvataan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Jäsenvaltioiden on katsottava yhteentoimivuuden osatekijä olennaisten vaatimusten mukaiseksi, jos se on vastaavan YTE:n edellytysten mukainen tai näiden edellytysten noudattamiseksi kehitettyjen eurooppalaisten eritelmien mukainen.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Jäsenvaltioiden on katsottava yhteentoimivuuden osatekijä olennaisten vaatimusten mukaiseksi, jos se on vastaavan YTE:n edellytysten mukainen tai näiden edellytysten noudattamiseksi kehitettyjen eurooppalaisten eritelmien mukainen.”

| c) | Kumotaan 4 ja 5 kohta. |
| --- | --- |

c)

Kumotaan 4 ja 5 kohta.

| 8) | Korvataan 11 artikla seuraavasti:
  ”11 artikla
  Jos jäsenvaltio tai komissio katsoo, että suoraan tai välillisesti tämän direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi käytetyt eurooppalaiset eritelmät eivät täytä olennaisia vaatimuksia, kyseisten eritelmien poistamisesta osittain tai kokonaan julkaisuista, joissa ne esiintyvät, tai niiden muuttamisesta voidaan päättää 21 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen sen jälkeen, kun direktiivillä 98/34/EY perustettua komiteaa on kuultu.” |
| --- | --- |

8)

Korvataan 11 artikla seuraavasti:

”11 artikla

Jos jäsenvaltio tai komissio katsoo, että suoraan tai välillisesti tämän direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi käytetyt eurooppalaiset eritelmät eivät täytä olennaisia vaatimuksia, kyseisten eritelmien poistamisesta osittain tai kokonaan julkaisuista, joissa ne esiintyvät, tai niiden muuttamisesta voidaan päättää 21 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen sen jälkeen, kun direktiivillä 98/34/EY perustettua komiteaa on kuultu.”

| 9) | Muutetaan 14 artikla seuraavasti:






  a) | Lisätään 2 kohtaan alakohta seuraavasti:
  ”Tätä varten käytetään asianomaisissa rakenteellisissa ja toiminnallisissa YTE:issä esitettyjä arviointi- ja tarkastusmenettelyjä.” |
| --- | --- | --- |

9)

Muutetaan 14 artikla seuraavasti:

a)

Lisätään 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Tätä varten käytetään asianomaisissa rakenteellisissa ja toiminnallisissa YTE:issä esitettyjä arviointi- ja tarkastusmenettelyjä.”

| b) | Korvataan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Uudistamisen tai parantamisen osalta infrastruktuurin haltijan tai rautatieyrityksen on esitettävä sitä koskeva suunnitelma asianomaiselle jäsenvaltiolle. Jäsenvaltion on tarkasteltava asiaa ja päätettävä, ovatko työt niin merkityksellisiä, että tässä direktiivissä tarkoitettu uusi käyttöönottolupa on tarpeen, sovellettavassa YTE:ssä osoitettu täytäntöönpanostrategia huomioon ottaen.
  Uusi käyttöönottolupa on tarpeen aina, kun suunnitteilla olevat työt voivat vaikuttaa kyseisen osajärjestelmän turvallisuuden yleiseen tasoon. Jos uutta lupaa tarvitaan, jäsenvaltio päättää, miten laajasti YTE:iä on sovellettava hankkeeseen. Jäsenvaltio ilmoittaa päätöksestään komissiolle ja muille jäsenvaltioille.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Uudistamisen tai parantamisen osalta infrastruktuurin haltijan tai rautatieyrityksen on esitettävä sitä koskeva suunnitelma asianomaiselle jäsenvaltiolle. Jäsenvaltion on tarkasteltava asiaa ja päätettävä, ovatko työt niin merkityksellisiä, että tässä direktiivissä tarkoitettu uusi käyttöönottolupa on tarpeen, sovellettavassa YTE:ssä osoitettu täytäntöönpanostrategia huomioon ottaen.

Uusi käyttöönottolupa on tarpeen aina, kun suunnitteilla olevat työt voivat vaikuttaa kyseisen osajärjestelmän turvallisuuden yleiseen tasoon. Jos uutta lupaa tarvitaan, jäsenvaltio päättää, miten laajasti YTE:iä on sovellettava hankkeeseen. Jäsenvaltio ilmoittaa päätöksestään komissiolle ja muille jäsenvaltioille.”

| c) | Lisätään kohdat seuraavasti:
  ”4.   Myöntäessään luvan liikkuvan kaluston käyttöönottoon jäsenvaltioiden vastuulla on huolehtia siitä, että jokaiselle kulkuneuvolle annetaan aakkosnumeerinen tunnistekoodi. Koodi on kiinnitettävä jokaiseen kulkuneuvoon ja merkittävä kansalliseen rekisteriin, jonka on täytettävä seuraavat vaatimukset:






  a) | rekisterissä noudatetaan 5 kohdassa määriteltyjä yhteisiä eritelmiä; |
| --- | --- | --- |

c)

Lisätään kohdat seuraavasti:

”4.   Myöntäessään luvan liikkuvan kaluston käyttöönottoon jäsenvaltioiden vastuulla on huolehtia siitä, että jokaiselle kulkuneuvolle annetaan aakkosnumeerinen tunnistekoodi. Koodi on kiinnitettävä jokaiseen kulkuneuvoon ja merkittävä kansalliseen rekisteriin, jonka on täytettävä seuraavat vaatimukset:

a)

rekisterissä noudatetaan 5 kohdassa määriteltyjä yhteisiä eritelmiä;

| b) | rekisteriä pitää rautatiealan yrityksestä riippumaton elin, joka myös pitää sen ajan tasalla; |
| --- | --- |

b)

rekisteriä pitää rautatiealan yrityksestä riippumaton elin, joka myös pitää sen ajan tasalla;

| c) | [yhteisön rautateiden turvallisuudesta] ... annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/.../EY (27) 16 ja 21 artiklassa tarkoitetut turvallisuusviranomaiset ja tutkintaelimet voivat saada rautatieturvallisuutta koskevia tietoja rekisteristä. Oikeutetun pyynnön perusteella tietoja voivat saada myös rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja rautateiden infrastruktuurin käyttömaksujen perimisestä sekä turvallisuustodistusten antamisesta 26 päivänä helmikuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/14/EY (28) 30 artiklassa tarkoitetut sääntelyelimet, rautatievirasto, rautatieyhtiöt ja infrastruktuurin haltijat. |
| --- | --- |

c)

[yhteisön rautateiden turvallisuudesta] ... annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/.../EY (27) 16 ja 21 artiklassa tarkoitetut turvallisuusviranomaiset ja tutkintaelimet voivat saada rautatieturvallisuutta koskevia tietoja rekisteristä. Oikeutetun pyynnön perusteella tietoja voivat saada myös rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja rautateiden infrastruktuurin käyttömaksujen perimisestä sekä turvallisuustodistusten antamisesta 26 päivänä helmikuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/14/EY (28) 30 artiklassa tarkoitetut sääntelyelimet, rautatievirasto, rautatieyhtiöt ja infrastruktuurin haltijat.

Sellaisen liikkuvan kaluston osalta, joka on otettu käyttöön ensimmäistä kertaa kolmannessa maassa, jäsenvaltiot voivat hyväksyä eri tunnistejärjestelmän mukaan selkeästi tunnistetut kulkuneuvot. Kuitenkin sen jälkeen, kun jäsenvaltio on antanut luvan ottaa tällainen kulkuneuvo käyttöön alueellaan, rekisteristä on oltava saatavissa vastaavat, jäljempänä 5 kohdan c, d ja e alakohdassa luetellut tiedot.

5.   Rekisteriä koskevat yhteiset eritelmät hyväksytään 21 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen viraston tekemän eritelmäehdotuksen pohjalta. Eritelmäehdotusten sisällön on oltava seuraava: sisältö, tietomuoto, toiminnallinen ja tekninen rakenne, toimintatapa, tietojen tallentamista ja käyttöä koskevat säännöt. Rekisterissä on oltava vähintään seuraavat tiedot:

| a) | viitetiedot EY-tarkastusvakuutuksesta ja sen antajasta, |
| --- | --- |

a)

viitetiedot EY-tarkastusvakuutuksesta ja sen antajasta,

| b) | viitetiedot 22 a artiklassa mainitusta liikkuvaa kalustoa koskevasta rekisteristä, |
| --- | --- |

b)

viitetiedot 22 a artiklassa mainitusta liikkuvaa kalustoa koskevasta rekisteristä,

| c) | kulkuneuvon omistaja tai vuokraaja, |
| --- | --- |

c)

kulkuneuvon omistaja tai vuokraaja,

| d) | kulkuneuvon käyttöön liittyvät mahdolliset rajoitukset, |
| --- | --- |

d)

kulkuneuvon käyttöön liittyvät mahdolliset rajoitukset,

| e) | kulkuneuvon huoltosuunnitelmaan liittyvät turvallisuuden kannalta olennaiset tiedot. |
| --- | --- |

e)

kulkuneuvon huoltosuunnitelmaan liittyvät turvallisuuden kannalta olennaiset tiedot.

| 10) | Korvataan 16 artiklan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Jollei YTE:iä ole, ja myös tapauksissa, joissa on ilmoitettu poikkeuksesta 7 artiklan mukaisesti, jäsenvaltioiden on toimitettava kunkin osajärjestelmän osalta toisille jäsenvaltioille ja komissiolle luettelo teknisistä säännöistä, joita käytetään olennaisten vaatimusten soveltamiseksi. Ilmoitus on tehtävä ennen... päivää... kuuta... (29) ja tämän jälkeen joka kerta, kun teknisten sääntöjen luetteloa muutetaan. Tällöin jäsenvaltioiden on myös nimitettävä elimet, jotka vastaavat kyseisiin teknisiin määräyksiin liittyvän 18 artiklassa tarkoitetun tarkastusmenettelyn suorittamisesta.” |
| --- | --- |

10)

Korvataan 16 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Jollei YTE:iä ole, ja myös tapauksissa, joissa on ilmoitettu poikkeuksesta 7 artiklan mukaisesti, jäsenvaltioiden on toimitettava kunkin osajärjestelmän osalta toisille jäsenvaltioille ja komissiolle luettelo teknisistä säännöistä, joita käytetään olennaisten vaatimusten soveltamiseksi. Ilmoitus on tehtävä ennen... päivää... kuuta... (29) ja tämän jälkeen joka kerta, kun teknisten sääntöjen luetteloa muutetaan. Tällöin jäsenvaltioiden on myös nimitettävä elimet, jotka vastaavat kyseisiin teknisiin määräyksiin liittyvän 18 artiklassa tarkoitetun tarkastusmenettelyn suorittamisesta.”

| 11) | Lisätään 17 artiklaan kohta seuraavasti:
  ”Tällöin YTE:t tarkistetaan 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Jollei joitakin olennaisten vaatimusten mukaisia teknisiä seikkoja voida nimenomaan käsitellä YTE:ssä, ne on yksilöitävä selvästi YTE:n liitteessä. Näiltä osin sovelletaan 16 artiklan 3 kohtaa.” |
| --- | --- |

11)

Lisätään 17 artiklaan kohta seuraavasti:

”Tällöin YTE:t tarkistetaan 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Jollei joitakin olennaisten vaatimusten mukaisia teknisiä seikkoja voida nimenomaan käsitellä YTE:ssä, ne on yksilöitävä selvästi YTE:n liitteessä. Näiltä osin sovelletaan 16 artiklan 3 kohtaa.”

| 12) | Korvataan 20 artiklan 5 kohta seuraavasti:
  ”5.   Komissio asettaa ilmoitettujen laitosten koordinaatioryhmän, jäljempänä ’koordinaatioryhmä’, joka käsittelee kaikkia kysymyksiä, jotka liittyvät 13 artiklassa tarkoitettujen vaatimustenmukaisuuden ja käyttöönsoveltuvuuden arviointimenettelyjen ja 18 artiklassa tarkoitetun tarkastusmenettelyn tai asianomaisten YTE:ien soveltamiseen. Jäsenvaltioiden edustajat voivat osallistua tarkkailijoina koordinaatioryhmän työskentelyyn.
  Komissio ja tarkkailijat tiedottavat 21 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulle komitealle koordinaatioryhmän työskentelystä. Komissio ehdottaa tarvittaessa aiheellisia toimenpiteitä ongelmien ratkaisemiseksi.
  Tarkastuselinten välinen koordinointi toteutetaan tarvittaessa 21 artiklan mukaisesti.” |
| --- | --- |

12)

Korvataan 20 artiklan 5 kohta seuraavasti:

”5.   Komissio asettaa ilmoitettujen laitosten koordinaatioryhmän, jäljempänä ’koordinaatioryhmä’, joka käsittelee kaikkia kysymyksiä, jotka liittyvät 13 artiklassa tarkoitettujen vaatimustenmukaisuuden ja käyttöönsoveltuvuuden arviointimenettelyjen ja 18 artiklassa tarkoitetun tarkastusmenettelyn tai asianomaisten YTE:ien soveltamiseen. Jäsenvaltioiden edustajat voivat osallistua tarkkailijoina koordinaatioryhmän työskentelyyn.

Komissio ja tarkkailijat tiedottavat 21 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulle komitealle koordinaatioryhmän työskentelystä. Komissio ehdottaa tarvittaessa aiheellisia toimenpiteitä ongelmien ratkaisemiseksi.

Tarkastuselinten välinen koordinointi toteutetaan tarvittaessa 21 artiklan mukaisesti.”

| 13) | Lisätään 21 artiklaan kohta seuraavasti:
  ”4.   Komitea voi tarvittaessa perustaa työryhmiä avustamaan sitä tehtäviensä suorittamisessa erityisesti tarkastuselinten koordinoimiseksi.” |
| --- | --- |

13)

Lisätään 21 artiklaan kohta seuraavasti:

”4.   Komitea voi tarvittaessa perustaa työryhmiä avustamaan sitä tehtäviensä suorittamisessa erityisesti tarkastuselinten koordinoimiseksi.”

| 14) | Lisätään 21 a ja 21 b artikla seuraavasti:
  ”21 a artikla
  Komissio voi saattaa komitean käsiteltäväksi mitä tahansa direktiivin täytäntöönpanoon liittyviä kysymyksiä. Komissio antaa 21 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen tarvittaessa täytäntöönpanoa koskevan suosituksen.
  21 b artikla
  Liitteitä II—VI voidaan muuttaa 21 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen.” |
| --- | --- |

14)

Lisätään 21 a ja 21 b artikla seuraavasti:

”21 a artikla

Komissio voi saattaa komitean käsiteltäväksi mitä tahansa direktiivin täytäntöönpanoon liittyviä kysymyksiä. Komissio antaa 21 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen tarvittaessa täytäntöönpanoa koskevan suosituksen.

21 b artikla

Liitteitä II—VI voidaan muuttaa 21 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen.”

| 15) | Korvataan 23 artikla seuraavasti:
  ”23 artikla
  1.   YTE:t hyväksytään seuraavassa tärkeysjärjestyksessä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen toimeksiantojen antamisjärjestystä:






  a) | ensimmäinen YTE:ien ryhmä koskee liikenteenohjausta ja valvontaa sekä opasteita/merkinantoa, tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia, käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa (mukaan lukien henkilöstön pätevyys rajat ylittävien palveluiden osalta noudattaen liitteissä II ja III määriteltyjä perusteita), tavaraliikenteen vaunuja sekä liikkuvaan kalustoon ja infrastruktuuriin liittyviä meluhaittoja. Liikkuvan kaluston osalta kehitetään ensimmäisenä kansainväliseen liikenteeseen tarkoitettua liikkuvaa kalustoa; |
| --- | --- | --- |

15)

Korvataan 23 artikla seuraavasti:

”23 artikla

1.   YTE:t hyväksytään seuraavassa tärkeysjärjestyksessä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen toimeksiantojen antamisjärjestystä:

a)

ensimmäinen YTE:ien ryhmä koskee liikenteenohjausta ja valvontaa sekä opasteita/merkinantoa, tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia, käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa (mukaan lukien henkilöstön pätevyys rajat ylittävien palveluiden osalta noudattaen liitteissä II ja III määriteltyjä perusteita), tavaraliikenteen vaunuja sekä liikkuvaan kalustoon ja infrastruktuuriin liittyviä meluhaittoja. Liikkuvan kaluston osalta kehitetään ensimmäisenä kansainväliseen liikenteeseen tarkoitettua liikkuvaa kalustoa;

| b) | lisäksi käsitellään seuraavia näkökohtia komission ja viraston voimavarojen mukaan: henkilöliikenteen telemaattiset sovellukset, kunnossapito ottaen erityisesti huomioon turvallisuusnäkökohdat, henkilöliikenteen vaunut, veturit ja moottorivaunujunat, infrastruktuuri, energia ja ilman pilaantuminen.
  Liikkuvan kaluston osalta kehitetään ensimmäisenä kansainväliseen liikenteeseen tarkoitettua liikkuvaa kalustoa; |
| --- | --- |

b)

lisäksi käsitellään seuraavia näkökohtia komission ja viraston voimavarojen mukaan: henkilöliikenteen telemaattiset sovellukset, kunnossapito ottaen erityisesti huomioon turvallisuusnäkökohdat, henkilöliikenteen vaunut, veturit ja moottorivaunujunat, infrastruktuuri, energia ja ilman pilaantuminen.

Liikkuvan kaluston osalta kehitetään ensimmäisenä kansainväliseen liikenteeseen tarkoitettua liikkuvaa kalustoa;

| c) | komitea voi komission, jäsenvaltion tai viraston pyynnöstä ja 21 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen päättää YTE:n laatimisesta myös muuta järjestelmän osaa varten, mikäli tämä koskee liitteessä II mainittua osajärjestelmää. |
| --- | --- |

c)

komitea voi komission, jäsenvaltion tai viraston pyynnöstä ja 21 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen päättää YTE:n laatimisesta myös muuta järjestelmän osaa varten, mikäli tämä koskee liitteessä II mainittua osajärjestelmää.

2.   Komissio laatii 21 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen työohjelman, jossa noudatetaan edellä 1 kohdassa mainittua sekä komissiolle tällä direktiivillä annettujen muiden tehtävien tärkeysjärjestystä.

Edellä 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut, ensimmäisessä ryhmässä olevat YTE:t laaditaan viimeistään 20 päivänä huhtikuuta 2004.

3.   Työohjelmaan on sisällyttävä seuraavat vaiheet:

| a) | osajärjestelmien luetteloon (liite II) perustuvan tavanomaisen rautatiejärjestelmän edustavan rakenteen kehittäminen viraston laatiman luonnoksen pohjalta YTE:ien yhdenmukaisuuden varmistamiseksi. Rakenteeseen on sisällytettävä erityisesti tämän järjestelmän eri osatekijät ja niiden väliset liitännät. Se toimii viitekehyksenä rajattaessa kunkin YTE:n soveltamisalaa; |
| --- | --- |

a)

osajärjestelmien luetteloon (liite II) perustuvan tavanomaisen rautatiejärjestelmän edustavan rakenteen kehittäminen viraston laatiman luonnoksen pohjalta YTE:ien yhdenmukaisuuden varmistamiseksi. Rakenteeseen on sisällytettävä erityisesti tämän järjestelmän eri osatekijät ja niiden väliset liitännät. Se toimii viitekehyksenä rajattaessa kunkin YTE:n soveltamisalaa;

| b) | YTE:ien laatimisessa käytettävän mallirakenteen vahvistaminen; |
| --- | --- |

b)

YTE:ien laatimisessa käytettävän mallirakenteen vahvistaminen;

| c) | menettelytapojen vahvistaminen YTE:issä esitettyjen ratkaisujen kustannustehokkuuden arvioimiseksi; |
| --- | --- |

c)

menettelytapojen vahvistaminen YTE:issä esitettyjen ratkaisujen kustannustehokkuuden arvioimiseksi;

| d) | YTE:ien laatimiseksi tarvittavien toimeksiantojen antaminen; |
| --- | --- |

d)

YTE:ien laatimiseksi tarvittavien toimeksiantojen antaminen;

| e) | kutakin YTE:ää vastaavien perusparametrien vahvistaminen; |
| --- | --- |

e)

kutakin YTE:ää vastaavien perusparametrien vahvistaminen;

| f) | standardointiohjelmia koskevien luonnosten hyväksyminen; |
| --- | --- |

f)

standardointiohjelmia koskevien luonnosten hyväksyminen;

| g) | direktiivin 2003/.../EY (30) voimaantulon ja YTE:ien, mukaan lukien 25 artiklassa tarkoitettu ohjeisto, julkaisemisen välisen siirtymäkauden hallinnointi. |
| --- | --- |

g)

direktiivin 2003/.../EY (30) voimaantulon ja YTE:ien, mukaan lukien 25 artiklassa tarkoitettu ohjeisto, julkaisemisen välisen siirtymäkauden hallinnointi.

| 16) | Korvataan 24 artiklan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Rekisterien jäljennös toimitetaan asianomaisille jäsenvaltioille sekä virastolle, ja sen on oltava niiden osapuolten käytettävissä, joita asia koskee, mukaan lukien ainakin alan ammatilliset toimijat.” |
| --- | --- |

16)

Korvataan 24 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Rekisterien jäljennös toimitetaan asianomaisille jäsenvaltioille sekä virastolle, ja sen on oltava niiden osapuolten käytettävissä, joita asia koskee, mukaan lukien ainakin alan ammatilliset toimijat.”

| 17) | Muutetaan 25 artiklan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Virasto laatii Euroopan rautatieviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o.../2003 3 ja 13 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden 16 artiklan 3 kohdan mukaisesti ilmoittamien tietojen sekä alan teknisten asiakirjojen ja asianomaisten kansainvälisten sopimusten pohjalta ohjeistoluonnoksen teknisiä sääntöjä varten, joilla varmistetaan tämän direktiivin 1 artiklan 3 kohdassa määriteltyyn soveltamisalaan lisättävien ratojen ja liikkuvan kaluston yhteentoimivuuden nykyinen taso. Komissio tarkastelee 21 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen kyseistä luonnosta ja päättää, voiko se olla ohjeistona, kunnes YTE:t on hyväksytty.” |
| --- | --- |

17)

Muutetaan 25 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Virasto laatii Euroopan rautatieviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o.../2003 3 ja 13 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden 16 artiklan 3 kohdan mukaisesti ilmoittamien tietojen sekä alan teknisten asiakirjojen ja asianomaisten kansainvälisten sopimusten pohjalta ohjeistoluonnoksen teknisiä sääntöjä varten, joilla varmistetaan tämän direktiivin 1 artiklan 3 kohdassa määriteltyyn soveltamisalaan lisättävien ratojen ja liikkuvan kaluston yhteentoimivuuden nykyinen taso. Komissio tarkastelee 21 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen kyseistä luonnosta ja päättää, voiko se olla ohjeistona, kunnes YTE:t on hyväksytty.”

| 18) | Korvataan liite I tämän direktiivin liitteessä III olevalla tekstillä. |
| --- | --- |

18)

Korvataan liite I tämän direktiivin liitteessä III olevalla tekstillä.

| 19) | Lisätään liitteeseen III kohta seuraavasti:








  ”
  2.4.4: | Valvonta



  Junat on varustettava tallennuslaitteella. Laitteen kokoamat tiedot ja tietojen käsittely on yhdenmukaistettava.
  ” |
| --- | --- | --- |

19)

Lisätään liitteeseen III kohta seuraavasti:

”
  2.4.4:

Junat on varustettava tallennuslaitteella. Laitteen kokoamat tiedot ja tietojen käsittely on yhdenmukaistettava.
  ”

| 20) | Lisätään liitteessä VII olevaan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:
  ”Tarkastuksista vastaavan elimen ja henkilöstön on erityisesti oltava toiminnallisesti riippumattomia viranomaisista, jotka on nimetty antamaan tämän direktiivin mukaisia käyttöönottolupia, rautatieyritysten toimiluvista 19 päivänä kesäkuuta 1995 annetun neuvoston direktiivin 95/18/EY
   (31) mukaisia toimilupia ja [yhteisön rautateiden turvallisuudesta annetun] direktiivin 2003/.../EY mukaisia turvallisuustodistuksia, sekä onnettomuuksien tutkinnasta vastaavista elimistä. |
| --- | --- |

20)

Lisätään liitteessä VII olevaan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Tarkastuksista vastaavan elimen ja henkilöstön on erityisesti oltava toiminnallisesti riippumattomia viranomaisista, jotka on nimetty antamaan tämän direktiivin mukaisia käyttöönottolupia, rautatieyritysten toimiluvista 19 päivänä kesäkuuta 1995 annetun neuvoston direktiivin 95/18/EY
   (31) mukaisia toimilupia ja [yhteisön rautateiden turvallisuudesta annetun] direktiivin 2003/.../EY mukaisia turvallisuustodistuksia, sekä onnettomuuksien tutkinnasta vastaavista elimistä.

| 21) | Kumotaan liite VIII. |
| --- | --- |

21)

Kumotaan liite VIII.

3 artikla

Komissio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet, jotta tätä direktiiviä sovellettaessa hyödynnetään mahdollisimman paljon direktiivien 96/48/EY ja 2001/16/EY mukaisesti jo toimeksi annettujen YTE:ien laatimistyötä ja jotta tämän direktiivin voimaan tullessa pitkälle kehitettyjä hankkeita ei vaaranneta.

4 artikla

Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan ennen ... päivää ... kuuta ... (32). Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

5 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

6 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty ...ssa/ssä ... päivänä ... kuuta ...

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EYVL C 126 E, 28.5.2002, s. 312.

1

(2)  EUVL C 61, 14.3.2003, s. 131.

2

(3)  EUVL C 66, 19.3.2003, s. 5.

3

(4)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu14. tammikuuta 2003 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 25. kesäkuuta 2003 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä) ja Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 23. lokakuuta 2003.

4

kanta

vahvistettu

25. kesäkuuta 2003

kanta, vahvistettu 23. lokakuuta 2003

(5)  EYVL L 235, 17.9.1996, s. 6.

5

(6)  
  EYVL C 59, 23.2.2001, s. 121
  .

6

EYVL C 59, 23.2.2001, s. 121

(7)  EYVL L 110, 20.4.2001, s. 1.

7

(8)  EUVL L ...

8

(9)  EUVL L ...

9

(10)  EYVL L 75, 15.3.2001, s. 1.

10

(11)  EYVL L 75, 15.3.2001, s. 26.

11

(12)  EYVL L 75, 15.3.2001, s. 29, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna komission päätöksellä 2002/844/EY (EYVL L 289, 26.10.2002, s. 30).

12

(13)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

13

(14)  Tämän direktiivin voimaantulopäivä.

14

(15)  EUVL L ...

15

(16)  Komission päätös 98/500/EY, tehty 20 päivänä toukokuuta 1998, Euroopan tason työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua edistävien alakohtaisten neuvottelukomiteoiden perustamisesta (EYVL L 225, 12.8.1998, s. 27).”

16

Komission päätös 98/500/EY, tehty 20 päivänä toukokuuta 1998, Euroopan tason työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua edistävien alakohtaisten neuvottelukomiteoiden perustamisesta

(17)  EYVL L 204, 21.7.1998, s. 37, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 98/48/EY (EYVL L 217, 5.8.1998, s. 18).”

17

(18)  EUVL L ...

18

(19)  EYVL L 75, 15.3.2001, s. 29, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna komission päätöksellä 2002/844/EY (EYVL L 289, 26.10.2002, s. 30).”

19

(20)  Vuosi tämän direktiivin voimaantulosta.

20

(21)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.”

21

(22)  EYVL L 110, 20.4.2001, s. 1.”

22

(23)  EYVL L 143, 27.6.1995, s. 70
  , direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2001/13/EY (EYVL L 75, 15.3.2001, s. 26).”

23

s. 70

(24)  Tämän direktiivin voimaantulopäivänä.

24

(25)  EUVL L...

25

(26)  Komission päätös 98/500/EY, tehty 20 päivänä toukokuuta 1998, Euroopan tason työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua edistävien alakohtaisten neuvottelukomiteoiden perustamisesta (EYVL L 225, 12.8.1998, s. 27).”

26

tehty 20 päivänä toukokuuta 1998, Euroopan tason työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua edistävien alakohtaisten neuvottelukomiteoiden perustamisesta

(27)  EUVL L...

27

(28)  EYVL L 75, 15.3.2001, s. 29, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna komission päätöksellä 2002/844/EY (EYVL L 289, 26.10.2002, s. 30).”

28

(29)  Vuosi tämän direktiivin voimaantulosta.

29

(30)  EUVL L...”

30

(31)  EYVL L 143, 27.6.1995, s. 70, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2001/13/EY (EYVL L 75, 15.3.2001, s. 26).”

31

(32)  24 kuukautta tämän direktiivin voimaantulopäivästä.

32

LIITE I

”LIITE I

EUROOPAN LAAJUINEN SUURTEN NOPEUKSIEN RAUTATIEJÄRJESTELMÄ

1.   INFRASTRUKTUURIT

Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän infrastruktuurilla tarkoitetaan yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi 23 päivänä heinäkuuta 1996 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1692/96/EY (1) määriteltyyn Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon kuuluvia ratoja sekä ratoja, jotka on mainittu saatettaessa mainittu päätös ajan tasalle sen 21 artiklassa tarkoitetun suuntaviivojen tarkistamisen johdosta.

Suurten nopeuksien ratoihin kuuluvat

| — | erityisesti suurnopeusjunia varten rakennetut tai rakennettavat radat, joilla voidaan ajaa yleensä vähintään 250 kilometrin tuntinopeudella, |
| --- | --- |

—

erityisesti suurnopeusjunia varten rakennetut tai rakennettavat radat, joilla voidaan ajaa yleensä vähintään 250 kilometrin tuntinopeudella,

| — | erityisesti suurnopeusjunia varten parannetut tai parannettavat radat, joilla voidaan ajaa noin 200 kilometrin tuntinopeudella, |
| --- | --- |

—

erityisesti suurnopeusjunia varten parannetut tai parannettavat radat, joilla voidaan ajaa noin 200 kilometrin tuntinopeudella,

| — | erityisesti suurnopeusjunia varten parannetut erityiset radat, joissa maasto, korkeuserot tai kaupunkiympäristö aiheuttavat hankaluuksia ja joilla nopeus on mukautettava tapauskohtaisesti. |
| --- | --- |

—

erityisesti suurnopeusjunia varten parannetut erityiset radat, joissa maasto, korkeuserot tai kaupunkiympäristö aiheuttavat hankaluuksia ja joilla nopeus on mukautettava tapauskohtaisesti.

Nämä infrastruktuurit käsittävät seuraavat liikenteen hallinta-, paikantamis- ja navigointijärjestelmät: näillä radoilla tapahtuvaan henkilöliikenteeseen tarkoitetut tekniset tietojenkäsittely- ja televiestintälaitteet, jotta taataan verkon varma ja häiriötön käyttö ja tehokas liikenteen hoito.

2.   LIIKKUVA KALUSTO

Tässä direktiivissä tarkoitettuun liikkuvaan kalustoon kuuluvat junat, jotka on suunniteltu kulkemaan

| — | joko vähintään 250 kilometrin tuntinopeudella erityisesti suurnopeusjunia varten rakennetuilla tai rakennettavilla radoilla, joilla voidaan asianmukaisissa oloissa saavuttaa yli 300 kilometrin tuntinopeuksia, |
| --- | --- |

—

joko vähintään 250 kilometrin tuntinopeudella erityisesti suurnopeusjunia varten rakennetuilla tai rakennettavilla radoilla, joilla voidaan asianmukaisissa oloissa saavuttaa yli 300 kilometrin tuntinopeuksia,

| — | tai noin 200 kilometrin tuntinopeudella edellä 1 kohdassa mainituilla radoilla, mikäli kyseisten ratojen suoritustaso sen sallii. |
| --- | --- |

—

tai noin 200 kilometrin tuntinopeudella edellä 1 kohdassa mainituilla radoilla, mikäli kyseisten ratojen suoritustaso sen sallii.

3.   EUROOPAN LAAJUISEN SUURTEN NOPEUKSIEN RAUTATIEJÄRJESTELMÄN YHTENÄISYYS

Laadukas eurooppalainen rautatieliikenne edellyttää muun muassa erittäin suurta yhdenmukaisuutta infrastruktuurin (laajasti ymmärrettynä, eli käsittäen kaikkien kyseessä olevien osajärjestelmien kiinteät osat) ja liikkuvan kaluston (mukaan lukien kaikkien kyseessä olevien osajärjestelmien junaan lastatut osat) ominaispiirteiden välillä. Tästä yhdenmukaisuudesta riippuu suoritustaso, turvallisuus sekä palvelujen laatu ja kustannukset.

---

(1)  EYVL L 228, 9.9.1996, s. 1, päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä N:o 1346/2001/EY (EYVL L 185, 6.7.2001, s. 1).”

1

LIITE II

”LIITE II

OSAJÄRJESTELMÄT

1.   LUETTELO OSAJÄRJESTELMISTÄ

Tässä direktiivissä tarkoitetuissa kysymyksissä Euroopan laajuinen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmä jaetaan osajärjestelmiin joko:

| a) | rakenteellisin perustein:






  — | infrastruktuurit |
| --- | --- | --- |

a)

rakenteellisin perustein:

—

infrastruktuurit

| — | energia |
| --- | --- |

—

energia

| — | liikenteenohjaus ja valvonta sekä opasteet/merkinanto |
| --- | --- |

—

liikenteenohjaus ja valvonta sekä opasteet/merkinanto

| — | käyttötoiminta ja liikenteen hallinta |
| --- | --- |

—

käyttötoiminta ja liikenteen hallinta

| — | liikkuva kalusto; |
| --- | --- |

—

liikkuva kalusto;

| b) | tai toiminnallisin perustein:






  — | huolto |
| --- | --- | --- |

b)

tai toiminnallisin perustein:

—

huolto

| — | henkilö- ja tavaraliikenteen telemaattiset sovellukset. |
| --- | --- |

—

henkilö- ja tavaraliikenteen telemaattiset sovellukset.

2.   KATTAVUUS

Kunkin osajärjestelmän yhteentoimivuuteen liittyvät näkökohdat yksilöidään virastolle annetuissa YTE-esitysten laatimista koskevissa toimeksiannoissa.

Näistä toimeksiannoista päätetään 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti 21 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen.

Tarpeen vaatiessa virasto täsmentää toimeksiannoissa yksilöidyt yhteentoimivuuteen liittyvät näkökohdat 5 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti.”

LIITE III

”LIITE I

EUROOPAN LAAJUINEN TAVANOMAINEN RAUTATIEJÄRJESTELMÄ

1.   INFRASTRUKTUURIT

Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän infrastruktuurilla tarkoitetaan yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi 23 päivänä heinäkuuta 1996 tehdyssä päätöksessä N:o 1692/96/EY (1) määriteltyyn Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon kuuluvia ratoja sekä ratoja, jotka on mainittu saatettaessa mainittu päätös ajan tasalle sen 21 artiklassa tarkoitetun suuntaviivojen tarkistamisen johdosta.

Tässä direktiivissä tarkoitetuissa kysymyksissä verkko voidaan jakaa seuraaviin ryhmiin:

| — | henkilöliikenteeseen tarkoitetut radat |
| --- | --- |

—

henkilöliikenteeseen tarkoitetut radat

| — | kaikkeen liikenteeseen (henkilö- ja tavara-) tarkoitetut radat |
| --- | --- |

—

kaikkeen liikenteeseen (henkilö- ja tavara-) tarkoitetut radat

| — | erityisesti tavaraliikennettä varten suunnitellut tai parannetut radat |
| --- | --- |

—

erityisesti tavaraliikennettä varten suunnitellut tai parannetut radat

| — | henkilöliikenteen solmukohdat |
| --- | --- |

—

henkilöliikenteen solmukohdat

| — | tavaraliikenteen solmukohdat mukaan lukien yhdistettyjen kuljetusten terminaalit |
| --- | --- |

—

tavaraliikenteen solmukohdat mukaan lukien yhdistettyjen kuljetusten terminaalit

| — | edellä mainittujen osien väliset liityntäraiteet. |
| --- | --- |

—

edellä mainittujen osien väliset liityntäraiteet.

Nämä infrastruktuurit käsittävät seuraavat liikenteen hallinta-, paikantamis- ja navigointijärjestelmät: tässä verkossa tapahtuvaan pitkän matkan henkilöliikenteeseen ja tavaraliikenteeseen tarkoitetut tekniset tietojenkäsittely- ja televiestintälaitteet, jotta taataan verkon varma ja häiriötön käyttö ja tehokas liikenteen hoito.

2.   LIIKKUVA KALUSTO

Liikkuvalla kalustolla tarkoitetaan kaikkea kalustoa, joka pystyy kulkemaan koko Euroopan laajuisessa tavanomaisessa rautatieverkossa tai jossain sen osassa, mukaan lukien seuraava kalusto:

| — | lämpö- tai sähkömoottorilla varustetut moottorijunat |
| --- | --- |

—

lämpö- tai sähkömoottorilla varustetut moottorijunat

| — | lämpö- tai sähkömoottorilla varustetut vetoyksiköt |
| --- | --- |

—

lämpö- tai sähkömoottorilla varustetut vetoyksiköt

| — | matkustajavaunut |
| --- | --- |

—

matkustajavaunut

| — | tavaravaunut, mukaan lukien kuorma-autojen kuljetukseen tarkoitettu liikkuva kalusto. |
| --- | --- |

—

tavaravaunut, mukaan lukien kuorma-autojen kuljetukseen tarkoitettu liikkuva kalusto.

Rautatieinfrastruktuurien liikkuva rakennus- ja huoltokalusto luetaan mukaan, mutta se ei ole ensisijainen painopistealue.

Kukin näistä ryhmistä eritellään seuraavasti:

| — | kansainvälisen liikenteen liikkuva kalusto, |
| --- | --- |

—

kansainvälisen liikenteen liikkuva kalusto,

| — | kotimaan liikenteen liikkuva kalusto. |
| --- | --- |

—

kotimaan liikenteen liikkuva kalusto.

3.   EUROOPAN LAAJUISEN TAVANOMAISEN RAUTATIEJÄRJESTELMÄN YHTENÄISYYS

Laadukas eurooppalainen rautatieliikenne edellyttää muun muassa erittäin suurta yhdenmukaisuutta infrastruktuurin (laajasti ymmärrettynä, eli käsittäen kaikkien kyseessä olevien osajärjestelmien kiinteät osat) ja liikkuvan kaluston (mukaan lukien kaikkien kyseessä olevien osajärjestelmien junaan lastatut osat) ominaispiirteiden välillä. Tästä yhdenmukaisuudesta riippuu suoritustaso, turvallisuus sekä palvelujen laatu ja kustannukset.

4.   SOVELTAMISALAN LAAJENTAMINEN

1.   RATOJEN JA LIIKKUVAN KALUSTON ALARYHMÄT

Jotta yhteentoimivuus voitaisiin saavuttaa kustannustehokkaasti, kaikille tässä liitteessä mainituille ratojen ja liikkuvan kaluston ryhmille on tarvittaessa kehitettävä uusia alaryhmiä. Tarvittaessa 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut toiminnalliset ja tekniset eritelmät voivat vaihdella alaryhmän mukaan.

2.   KUSTANNUSSUOJATOIMET

Ehdotettujen toimenpiteiden kustannus-hyötyanalyysissa otetaan huomioon muun muassa seuraavat:

| — | ehdotettujen toimenpiteiden kustannukset |
| --- | --- |

—

ehdotettujen toimenpiteiden kustannukset

| — | pääomakustannusten ja maksujen aleneminen mittakaavaetujen ja liikkuvan kaluston tehostetun käytön ansiosta |
| --- | --- |

—

pääomakustannusten ja maksujen aleneminen mittakaavaetujen ja liikkuvan kaluston tehostetun käytön ansiosta

| — | investointi- ja ylläpito/käyttökustannusten aleneminen kilpailun lisääntyessä valmistajien ja huoltoyritysten välillä |
| --- | --- |

—

investointi- ja ylläpito/käyttökustannusten aleneminen kilpailun lisääntyessä valmistajien ja huoltoyritysten välillä

| — | ympäristöedut raidejärjestelmän teknisten parannusten ansiosta |
| --- | --- |

—

ympäristöedut raidejärjestelmän teknisten parannusten ansiosta

| — | toiminnan turvallisuuden paraneminen. |
| --- | --- |

—

toiminnan turvallisuuden paraneminen.

Lisäksi arvioinnissa on otettava huomioon ratkaisun ennakoidut vaikutukset kaikkien niiden operaattoreiden ja taloudellisten toimijoiden kannalta, joita asia koskee.

---

(1)  EYVL L 228, 9.9.1996, s. 1, päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä N:o 1346/2001/EY (EYVL L 185, 6.7.2001, s. 1).”

1

P5_TA(2003)0456

Euroopan rautatievirasto *** II

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan rautatieviraston perustamisesta (”virastoasetus”) (8558/2/2003 — C5-0296/2003 — 2002/0024(COD))

(Yhteispäätösmenettely: toinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston yhteisen kannan (8558/2/2003 — C5-0296/2003) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston yhteisen kannan (8558/2/2003 — C5-0296/2003) (1),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä esittämänsä kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2002) 23 (3)), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä esittämänsä kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2002) 23 (3)),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 80 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 80 artiklan,

| — | ottaa huomioon aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A5-0323/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A5-0323/2003),

| 1. | tarkistaa yhteistä kantaa seuraavasti; |
| --- | --- |

1.

tarkistaa yhteistä kantaa seuraavasti;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

(2)  Hyväksytyt tekstit 14.1.2003, P5_TA(2003)0007.

(3)  EYVL C 126 E, 28.5.2002, s. 323.

P5_TC2-COD(2002)0024

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 23. lokakuuta 2003, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2003 antamiseksi Euroopan rautatieviraston perustamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 71 artiklan 1 kohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen (1),

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (3),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (4),

sekä katsovat seuraavaa:

| 1) | Rajattoman eurooppalaisen rautatieliikennealueen asteittainen perustaminen edellyttää yhteisön toimia rautateihin sovellettavan teknisen sääntelyn alalla niin tekniikkaan kuin turvallisuuteenkin liittyvien näkökohtien osalta, koska näitä näkökohtia ei voi erottaa toisistaan. |
| --- | --- |

1)

Rajattoman eurooppalaisen rautatieliikennealueen asteittainen perustaminen edellyttää yhteisön toimia rautateihin sovellettavan teknisen sääntelyn alalla niin tekniikkaan kuin turvallisuuteenkin liittyvien näkökohtien osalta, koska näitä näkökohtia ei voi erottaa toisistaan.

| 2) | Yhteisön rautateiden kehittämisestä 29 päivänä heinäkuuta 1991 annetussa neuvoston direktiivissä 91/440/ETY (5) säädetään infrastruktuurin käyttöoikeuksien avaamisesta asteittain kaikille yhteisön rautatieyrityksille, joilla on toimilupa ja jotka haluavat kehittää tavaraliikennepalveluja. |
| --- | --- |

2)

Yhteisön rautateiden kehittämisestä 29 päivänä heinäkuuta 1991 annetussa neuvoston direktiivissä 91/440/ETY (5) säädetään infrastruktuurin käyttöoikeuksien avaamisesta asteittain kaikille yhteisön rautatieyrityksille, joilla on toimilupa ja jotka haluavat kehittää tavaraliikennepalveluja.

| 3) | Rautatieyritysten toimiluvista 19 päivänä kesäkuuta 1995 annetussa neuvoston direktiivissä 95/18/EY (6) säädetään, että kaikilla rautatieyrityksillä on oltava toimilupa ja että yhden jäsenvaltion myöntämä toimilupa on voimassa kaikkialla yhteisössä. |
| --- | --- |

3)

Rautatieyritysten toimiluvista 19 päivänä kesäkuuta 1995 annetussa neuvoston direktiivissä 95/18/EY (6) säädetään, että kaikilla rautatieyrityksillä on oltava toimilupa ja että yhden jäsenvaltion myöntämä toimilupa on voimassa kaikkialla yhteisössä.

| 4) | Rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja rautateiden infrastruktuurin käyttömaksujen perimisestä sekä turvallisuustodistusten antamisesta 26 päivänä helmikuuta 2001 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2001/14/EY (7) on luotu uusi kehys, jolla pyritään perustamaan rajaton eurooppalainen rautatieliikennealue. |
| --- | --- |

4)

Rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja rautateiden infrastruktuurin käyttömaksujen perimisestä sekä turvallisuustodistusten antamisesta 26 päivänä helmikuuta 2001 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2001/14/EY (7) on luotu uusi kehys, jolla pyritään perustamaan rajaton eurooppalainen rautatieliikennealue.

| 5) | Jäsenvaltioiden rautatiejärjestelmien väliset tekniset ja toiminnalliset erot ovat luoneet rajoja kansallisten rautatiemarkkinoiden välille ja estäneet alan dynaamisen kehittymisen Euroopan mittakaavassa. Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta 23 päivänä heinäkuuta 1996 annetussa neuvoston direktiivissä 96/48/EY (8) ja Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta 19 päivänä maaliskuuta 2001 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2001/16/EY (9) määritellään olennaiset vaatimukset ja perustetaan menettelyt, joiden tavoitteena on pakollisten yhteentoimivuuden teknisten eritelmien määrittely. |
| --- | --- |

5)

Jäsenvaltioiden rautatiejärjestelmien väliset tekniset ja toiminnalliset erot ovat luoneet rajoja kansallisten rautatiemarkkinoiden välille ja estäneet alan dynaamisen kehittymisen Euroopan mittakaavassa. Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta 23 päivänä heinäkuuta 1996 annetussa neuvoston direktiivissä 96/48/EY (8) ja Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta 19 päivänä maaliskuuta 2001 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2001/16/EY (9) määritellään olennaiset vaatimukset ja perustetaan menettelyt, joiden tavoitteena on pakollisten yhteentoimivuuden teknisten eritelmien määrittely.

| 6) | Turvallisuus- ja yhteentoimivuustavoitteeseen pyrkiminen samanaikaisesti edellyttää paljon teknistä työtä, jonka johdossa on oltava erikoistunut elin. Tästä syystä on tarpeen perustaa yhteisön toimielinjärjestelmän puitteisiin ja toimivaltarakenteen tasapaino huomioon ottaen Euroopan rautateiden turvallisuutta ja yhteentoimivuutta käsittelevä virasto, jäljempänä ”virasto”. Tällaisen viraston perustaminen tekee mahdolliseksi Euroopan rautateiden turvallisuus- ja yhteentoimivuustavoitteiden samanaikaisen huomioon ottamisen siten, että hyödynnetään korkealaatuista asiantuntemusta, ja tällä tavoin voidaan osaltaan elvyttää rautatiesektoria ja edistää yhteisen liikennepolitiikan yleisten tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

6)

Turvallisuus- ja yhteentoimivuustavoitteeseen pyrkiminen samanaikaisesti edellyttää paljon teknistä työtä, jonka johdossa on oltava erikoistunut elin. Tästä syystä on tarpeen perustaa yhteisön toimielinjärjestelmän puitteisiin ja toimivaltarakenteen tasapaino huomioon ottaen Euroopan rautateiden turvallisuutta ja yhteentoimivuutta käsittelevä virasto, jäljempänä ”virasto”. Tällaisen viraston perustaminen tekee mahdolliseksi Euroopan rautateiden turvallisuus- ja yhteentoimivuustavoitteiden samanaikaisen huomioon ottamisen siten, että hyödynnetään korkealaatuista asiantuntemusta, ja tällä tavoin voidaan osaltaan elvyttää rautatiesektoria ja edistää yhteisen liikennepolitiikan yleisten tavoitteiden saavuttamista.

| 7) | Edistääkseen rajattoman eurooppalaisen rautatieliikennealueen perustamista ja myötävaikuttaakseen rautatiealan elvyttämiseen samalla lujittaen sen keskeisiä hyviä puolia turvallisuuden osalta, viraston olisi edistettävä todellisen eurooppalaisen rautatiekulttuurin kehittämistä ja oltava kaikkien rautatiealan toimijoiden välinen keskeinen vuoropuhelun, yhteistoiminnan ja keskustelun väline kunkin toimivaltuuksia kunnioittaen. |
| --- | --- |

7)

Edistääkseen rajattoman eurooppalaisen rautatieliikennealueen perustamista ja myötävaikuttaakseen rautatiealan elvyttämiseen samalla lujittaen sen keskeisiä hyviä puolia turvallisuuden osalta, viraston olisi edistettävä todellisen eurooppalaisen rautatiekulttuurin kehittämistä ja oltava kaikkien rautatiealan toimijoiden välinen keskeinen vuoropuhelun, yhteistoiminnan ja keskustelun väline kunkin toimivaltuuksia kunnioittaen.

| 8) | Yhteisten turvallisuusindikaattorien, turvallisuustavoitteiden ja turvallisuusmenetelmien laatimisesta säädetään [yhteisön rautateiden turvallisuudesta] ... annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2003/.../EY
   (10). Niiden laatiminen edellyttää riippumatonta teknistä asiantuntemusta. |
| --- | --- |

8)

Yhteisten turvallisuusindikaattorien, turvallisuustavoitteiden ja turvallisuusmenetelmien laatimisesta säädetään [yhteisön rautateiden turvallisuudesta] ... annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2003/.../EY
   (10). Niiden laatiminen edellyttää riippumatonta teknistä asiantuntemusta.

| 9) | Rautatieyrityksille annettavien turvallisuustodistusten myöntämismenettelyjen helpottamiseksi on tärkeää kehittää yhdenmukainen malli sekä turvallisuustodistukselle että turvallisuustodistushakemukselle. |
| --- | --- |

9)

Rautatieyrityksille annettavien turvallisuustodistusten myöntämismenettelyjen helpottamiseksi on tärkeää kehittää yhdenmukainen malli sekä turvallisuustodistukselle että turvallisuustodistushakemukselle.

| 10) | [Yhteisön rautateiden turvallisuudesta annetussa] direktiivissä 2003/.../EY säädetään, että turvallisuutta koskevia kansallisia toimenpiteitä on tarkasteltava turvallisuuden ja yhteentoimivuuden näkökulmasta. Tätä tarkoitusta varten tarvitaan ehdottomasti riippumattomaan ja puolueettomaan asiantuntemukseen perustuva lausunto. |
| --- | --- |

10)

[Yhteisön rautateiden turvallisuudesta annetussa] direktiivissä 2003/.../EY säädetään, että turvallisuutta koskevia kansallisia toimenpiteitä on tarkasteltava turvallisuuden ja yhteentoimivuuden näkökulmasta. Tätä tarkoitusta varten tarvitaan ehdottomasti riippumattomaan ja puolueettomaan asiantuntemukseen perustuva lausunto.

| 11) | Turvallisuuden alalla on tärkeää taata mahdollisimman laaja avoimuus ja tehokas tiedonkulku. Yhteisiin indikaattoreihin perustuvaa suoritustason analyysia, jossa olisivat mukana kaikki alan toimijat, ei ole vielä olemassa, ja sellainen olisi otettava käyttöön. Tilastollisten näkökohtien osalta on tarpeen tehdä läheistä yhteistyötä Eurostatin kanssa. |
| --- | --- |

11)

Turvallisuuden alalla on tärkeää taata mahdollisimman laaja avoimuus ja tehokas tiedonkulku. Yhteisiin indikaattoreihin perustuvaa suoritustason analyysia, jossa olisivat mukana kaikki alan toimijat, ei ole vielä olemassa, ja sellainen olisi otettava käyttöön. Tilastollisten näkökohtien osalta on tarpeen tehdä läheistä yhteistyötä Eurostatin kanssa.

| 12) | Rautateiden turvallisuudesta vastaavien kansallisten elinten, sääntelyviranomaisten ja muiden kansallisten viranomaisten olisi voitava pyytää riippumaton tekninen lausunto silloin, kun ne tarvitsevat useita jäsenvaltioita koskevia tietoja. |
| --- | --- |

12)

Rautateiden turvallisuudesta vastaavien kansallisten elinten, sääntelyviranomaisten ja muiden kansallisten viranomaisten olisi voitava pyytää riippumaton tekninen lausunto silloin, kun ne tarvitsevat useita jäsenvaltioita koskevia tietoja.

| 13) | Direktiivissä 2001/16/EY säädetään, että ensimmäiset yhteentoimivuuden tekniset eritelmät (YTE) laaditaan viimeistään 20 päivänä huhtikuuta 2004. Tämän tehtävän toteuttajaksi komissio on valtuuttanut Euroopan rautateiden yhteentoimivuusjärjestön (Association europeénne pour l'interoperabilité ferroviaire, AEIF), johon kuuluvat rautatiekaluston valmistajat, infrastruktuurin haltijat ja liikenteenharjoittajat. Olisi toteutettava toimenpiteitä alan ammattilaisten AEIF:n puitteissa kehittämän asiantuntemuksen säilyttämiseksi. Työn jatkuvuuden ja YTE:ien kehittyminen ajan myötä edellyttävät pysyvää teknistä kehystä. |
| --- | --- |

13)

Direktiivissä 2001/16/EY säädetään, että ensimmäiset yhteentoimivuuden tekniset eritelmät (YTE) laaditaan viimeistään 20 päivänä huhtikuuta 2004. Tämän tehtävän toteuttajaksi komissio on valtuuttanut Euroopan rautateiden yhteentoimivuusjärjestön (Association europeénne pour l'interoperabilité ferroviaire, AEIF), johon kuuluvat rautatiekaluston valmistajat, infrastruktuurin haltijat ja liikenteenharjoittajat. Olisi toteutettava toimenpiteitä alan ammattilaisten AEIF:n puitteissa kehittämän asiantuntemuksen säilyttämiseksi. Työn jatkuvuuden ja YTE:ien kehittyminen ajan myötä edellyttävät pysyvää teknistä kehystä.

| 14) | Euroopan laajuisen verkon yhteentoimivuutta olisi vahvistettava, ja yhteisön tukea saavien uusien investointihankkeiden valinnassa olisi noudatettava yhteentoimivuuden tavoitetta, joka on vahvistettu yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi 23 päivänä heinäkuuta 1996 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1692/96/EY (11). |
| --- | --- |

14)

Euroopan laajuisen verkon yhteentoimivuutta olisi vahvistettava, ja yhteisön tukea saavien uusien investointihankkeiden valinnassa olisi noudatettava yhteentoimivuuden tavoitetta, joka on vahvistettu yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi 23 päivänä heinäkuuta 1996 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1692/96/EY (11).

| 15) | Jatkuvuuden varmistamiseksi olisi viraston perustamien työryhmien vastattava kokoonpanoltaan soveltuvin osin AEIF:n kokoonpanoa, jota olisi täydennettävä lisäjäsenillä. |
| --- | --- |

15)

Jatkuvuuden varmistamiseksi olisi viraston perustamien työryhmien vastattava kokoonpanoltaan soveltuvin osin AEIF:n kokoonpanoa, jota olisi täydennettävä lisäjäsenillä.

| 16) | Liikkuvan kaluston huolto on tärkeä osa turvallisuusjärjestelmää. Rautatiekaluston huoltoon ei ole syntynyt todellisia eurooppalaisia markkinoita, koska kunnossapitokonepajoilla ei ole sertifiointijärjestelmää. Tilanteesta aiheutuu alalle lisäkustannuksia ja liikennettä tyhjillä vaunuilla. Näin ollen olisi kehitettävä asteittain kunnossapitokonepajojen eurooppalainen sertifiointijärjestelmä. |
| --- | --- |

16)

Liikkuvan kaluston huolto on tärkeä osa turvallisuusjärjestelmää. Rautatiekaluston huoltoon ei ole syntynyt todellisia eurooppalaisia markkinoita, koska kunnossapitokonepajoilla ei ole sertifiointijärjestelmää. Tilanteesta aiheutuu alalle lisäkustannuksia ja liikennettä tyhjillä vaunuilla. Näin ollen olisi kehitettävä asteittain kunnossapitokonepajojen eurooppalainen sertifiointijärjestelmä.

| 17) | Veturinkuljettajien ammattipätevyyttä koskevat vaatimukset ovat tärkeä tekijä sekä turvallisuuden että eurooppalaisen yhteentoimivuuden osalta. Ne ovat myös edellytys rautatiealan työntekijöiden vapaalle liikkuvuudelle. Tätä kysymystä olisi käsiteltävä sosiaalisen vuoropuhelun nykyisissä puitteissa. Viraston olisi annettava tarvittavaa teknistä tukea, jotta tämä kysymys voidaan ottaa huomioon Euroopan tasolla. |
| --- | --- |

17)

Veturinkuljettajien ammattipätevyyttä koskevat vaatimukset ovat tärkeä tekijä sekä turvallisuuden että eurooppalaisen yhteentoimivuuden osalta. Ne ovat myös edellytys rautatiealan työntekijöiden vapaalle liikkuvuudelle. Tätä kysymystä olisi käsiteltävä sosiaalisen vuoropuhelun nykyisissä puitteissa. Viraston olisi annettava tarvittavaa teknistä tukea, jotta tämä kysymys voidaan ottaa huomioon Euroopan tasolla.

| 18) | Rekisteröinti on ensisijaisesti todistus siitä, että liikkuvalla kalustolla voidaan liikennöidä tietyissä olosuhteissa. Rekisteröinnin olisi oltava avoin ja syrjimätön, ja sen olisi oltava viranomaisten tehtävä. Viraston olisi annettava teknistä tukea rekisteröintijärjestelmän perustamiseksi. |
| --- | --- |

18)

Rekisteröinti on ensisijaisesti todistus siitä, että liikkuvalla kalustolla voidaan liikennöidä tietyissä olosuhteissa. Rekisteröinnin olisi oltava avoin ja syrjimätön, ja sen olisi oltava viranomaisten tehtävä. Viraston olisi annettava teknistä tukea rekisteröintijärjestelmän perustamiseksi.

| 19) | Yhteentoimivuuden saavuttamiseen pyrkivässä prosessissa tarvittavien asiakirjojen olisi oltava yleisön saatavilla, jotta taattaisiin mahdollisimman laaja avoimuus ja kaikkien asianosaisten yhtäläinen oikeus saada asiaan kuuluvia tietoja. Sama koskee myös toimilupia ja turvallisuustodistuksia. Viraston olisi toimittava näiden tietojen tehokkaana välittäjänä. |
| --- | --- |

19)

Yhteentoimivuuden saavuttamiseen pyrkivässä prosessissa tarvittavien asiakirjojen olisi oltava yleisön saatavilla, jotta taattaisiin mahdollisimman laaja avoimuus ja kaikkien asianosaisten yhtäläinen oikeus saada asiaan kuuluvia tietoja. Sama koskee myös toimilupia ja turvallisuustodistuksia. Viraston olisi toimittava näiden tietojen tehokkaana välittäjänä.

| 20) | Innovaatioiden edistäminen rautateiden turvallisuuden ja yhteentoimivuuden alalla on tärkeä tehtävä, jota viraston olisi edistettävä. Viraston toiminnan puitteissa tältä osin annettava taloudellinen apu ei saisi johtaa kyseisten markkinoiden vääristymiseen. |
| --- | --- |

20)

Innovaatioiden edistäminen rautateiden turvallisuuden ja yhteentoimivuuden alalla on tärkeä tehtävä, jota viraston olisi edistettävä. Viraston toiminnan puitteissa tältä osin annettava taloudellinen apu ei saisi johtaa kyseisten markkinoiden vääristymiseen.

| 21) | Jotta virasto voisi hoitaa asianmukaisesti sille osoitetut tehtävät, sillä olisi oltava oikeushenkilön asema ja oma talousarvio, joka rahoitetaan pääasiassa yhteisön varoista. Viraston riippumattomuuden varmistamiseksi sekä sen päivittäisessä johtamisessa että sen laatimissa lausunnoissa ja suosituksissa, sen toimitusjohtajalla olisi oltava täydet valtuudet ja viraston henkilöstön olisi oltava riippumaton. |
| --- | --- |

21)

Jotta virasto voisi hoitaa asianmukaisesti sille osoitetut tehtävät, sillä olisi oltava oikeushenkilön asema ja oma talousarvio, joka rahoitetaan pääasiassa yhteisön varoista. Viraston riippumattomuuden varmistamiseksi sekä sen päivittäisessä johtamisessa että sen laatimissa lausunnoissa ja suosituksissa, sen toimitusjohtajalla olisi oltava täydet valtuudet ja viraston henkilöstön olisi oltava riippumaton.

| 22) | Jotta viraston tehtävien suorittaminen voidaan varmistaa tehokkaasti,
  neuvoston
  ja komission olisi oltava edustettuina hallintoneuvostossa, jolla on toimivalta hyväksyä talousarvio, valvoa sen täytäntöönpanoa, antaa tarvittavat varainhoitoa koskevat säännöt, luoda avoimet menettelyt viraston päätöksentekoa varten, hyväksyä viraston toimintaohjelma, vahvistaa sen talousarvio, määritellä jäsenvaltioissa tehtäviä tarkastuksia koskeva toimintapolitiikka ja nimittää pääjohtaja. |
| --- | --- |

22)

Jotta viraston tehtävien suorittaminen voidaan varmistaa tehokkaasti,
  neuvoston
  ja komission olisi oltava edustettuina hallintoneuvostossa, jolla on toimivalta hyväksyä talousarvio, valvoa sen täytäntöönpanoa, antaa tarvittavat varainhoitoa koskevat säännöt, luoda avoimet menettelyt viraston päätöksentekoa varten, hyväksyä viraston toimintaohjelma, vahvistaa sen talousarvio, määritellä jäsenvaltioissa tehtäviä tarkastuksia koskeva toimintapolitiikka ja nimittää pääjohtaja.

| 23) | Hallintoneuvoston päätösten avoimuuden varmistamiseksi olisi kyseessä olevien alojen edustajien
  (rautatieyritykset, infrastruktuurin haltijat, rautatietoimiala, työntekijäliitot, matkustajat ja tavaraliikenteen asiakkaat) osallistuttava
  asioiden käsittelyyn kuitenkin ilman äänioikeutta, koska äänioikeus on vain julkisen vallan edustajilla, jotka ovat toimistaan vastuussa demokraattisille valvontaelimille.
  Kyseisten toimialojen edustajat nimeää kunkin alan eurooppalainen järjestö. |
| --- | --- |

23)

Hallintoneuvoston päätösten avoimuuden varmistamiseksi olisi kyseessä olevien alojen edustajien
  (rautatieyritykset, infrastruktuurin haltijat, rautatietoimiala, työntekijäliitot, matkustajat ja tavaraliikenteen asiakkaat) osallistuttava
  asioiden käsittelyyn kuitenkin ilman äänioikeutta, koska äänioikeus on vain julkisen vallan edustajilla, jotka ovat toimistaan vastuussa demokraattisille valvontaelimille.
  Kyseisten toimialojen edustajat nimeää kunkin alan eurooppalainen järjestö.

| 24) | Viraston olisi toimittava avoimesti. Olisi varmistettava Euroopan parlamentin suorittama viraston tehokas valvonta, ja tämän vuoksi parlamentilla olisi oltava mahdollisuus kuulla viraston toimitusjohtajaa. Viraston olisi lisäksi sovellettava soveltuvaa yhteisön lainsäädäntöä, joka koskee yleisön oikeutta tutustua asiakirjoihin. |
| --- | --- |

24)

Viraston olisi toimittava avoimesti. Olisi varmistettava Euroopan parlamentin suorittama viraston tehokas valvonta, ja tämän vuoksi parlamentilla olisi oltava mahdollisuus kuulla viraston toimitusjohtajaa. Viraston olisi lisäksi sovellettava soveltuvaa yhteisön lainsäädäntöä, joka koskee yleisön oikeutta tutustua asiakirjoihin.

| 25) | Kun viime vuosina on perustettu lisää erillisvirastoja, budjettivallan käyttäjä on pyrkinyt parantamaan avoimuutta ja yhteisön niille myöntämän rahoituksen hallinnoinnin valvontaa, erityisesti maksujen budjetoinnin, varainhoidon valvonnan, vastuuvapauden myöntämisoikeuden, eläkejärjestelmään suoritettavien maksujen ja sisäisen talousarviomenettelyn (käytännesäännöt) osalta. Samoin olisi Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1073/1999 (12) sovellettava rajoituksetta virastoon, ja viraston olisi liityttävä 25 päivänä toukokuuta 1999 Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan yhteisöjen komission välillä tehtyyn toimielinten väliseen sopimukseen Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista (13). |
| --- | --- |

25)

Kun viime vuosina on perustettu lisää erillisvirastoja, budjettivallan käyttäjä on pyrkinyt parantamaan avoimuutta ja yhteisön niille myöntämän rahoituksen hallinnoinnin valvontaa, erityisesti maksujen budjetoinnin, varainhoidon valvonnan, vastuuvapauden myöntämisoikeuden, eläkejärjestelmään suoritettavien maksujen ja sisäisen talousarviomenettelyn (käytännesäännöt) osalta. Samoin olisi Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1073/1999 (12) sovellettava rajoituksetta virastoon, ja viraston olisi liityttävä 25 päivänä toukokuuta 1999 Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan yhteisöjen komission välillä tehtyyn toimielinten väliseen sopimukseen Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista (13).

| 26) | Ehdotetun toimen tavoitetta, joka on sellaisen erikoistuneen elimen perustaminen, jonka tehtävänä on laatia rautateiden yhteentoimivuutta ja turvallisuutta koskevia yhteisiä ratkaisuja, ei voida toiminnan yhteisen luonteen vuoksi riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, vaan se voidaan siksi toteuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Kyseisessä artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen, |
| --- | --- |

26)

Ehdotetun toimen tavoitetta, joka on sellaisen erikoistuneen elimen perustaminen, jonka tehtävänä on laatia rautateiden yhteentoimivuutta ja turvallisuutta koskevia yhteisiä ratkaisuja, ei voida toiminnan yhteisen luonteen vuoksi riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, vaan se voidaan siksi toteuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Kyseisessä artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen,

OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 LUKU

PERIAATTEET

1 artikla

Viraston perustaminen ja tavoitteet

Tällä asetuksella perustetaan Euroopan rautatievirasto, jäljempänä ”virasto”.

Viraston tavoitteena on rajattoman eurooppalaisen rautatieliikennealueen toteuttamiseksi ja turvallisuuden korkean tason takaamiseksi osallistua teknisten kysymysten osalta sellaisen yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanoon, joka tähtää rautatiealan kilpailuaseman parantamiseen rautatiejärjestelmien yhteentoimivuuden tasoa nostamalla sekä Euroopan rautatiejärjestelmän turvallisuutta koskevan yhteisen lähestymistavan kehittämiseen.

Näihin tavoitteisiin pyrkiessään virasto ottaa täysin huomioon Euroopan unionin laajentumisprosessin ja rautatieyhteyksiin kolmansien maiden kanssa liittyvät erityisrajoitukset.

Virastolla on yksinomainen toimivalta sen lakisääteisiin tehtäviin ja toimivaltaan kuuluvissa asioissa. Kansallisille elimille ei voida näin ollen antaa vastaavanlaisia tehtäviä ja toimivaltaa.

2 artikla

Viraston antamien asiakirjojen lajit

Virasto voi:

| a) | antaa komissiolle 7, 8, 13, 15, 17, 18 ja 19 artiklan soveltamista koskevia suosituksia; |
| --- | --- |

a)

antaa komissiolle 7, 8, 13, 15, 17, 18 ja 19 artiklan soveltamista koskevia suosituksia;

| b) | antaa komissiolle 9, 14 ja 16 artiklan mukaisia ja jäsenvaltioiden asianomaisille viranomaisille 11 artiklan mukaisia lausuntoja. |
| --- | --- |

b)

antaa komissiolle 9, 14 ja 16 artiklan mukaisia ja jäsenvaltioiden asianomaisille viranomaisille 11 artiklan mukaisia lausuntoja.

3 artikla

Työryhmien kokoonpano

1.   Jäljempänä 7, 8, 13, 15, 17, 18 ja 19 artiklassa tarkoitettujen suositusten laatimiseksi virasto perustaa rajoitetun määrän työryhmiä. Nämä työryhmät tukeutuvat toisaalta rautatiealan asiantuntijoiden ja erityisesti Euroopan rautateiden yhteentoimivuusjärjestön (AEIF) hankkimaan asiantuntemukseen, sekä toisaalta toimivaltaisten kansallisten viranomaisten asiantuntemukseen. Viraston on huolehdittava siitä, että sen työryhmillä on tarvittava pätevyys, että ne ovat edustavia ja että niissä on niiden toimialojen ja käyttäjien riittävä edustus, joihin komission viraston sille osoittamien suositusten pohjalta mahdollisesti ehdottamat toimenpiteet vaikuttavat. Työryhmien työskentelyn on oltava avointa.

Ammattijärjestöjen edustajat osallistuvat kyseisiin työryhmiin aina, kun 6, 12, 16 ja 17 artiklassa tarkoitetuilla toimilla on suoria vaikutuksia alan työntekijöiden työolosuhteisiin, terveyteen ja turvallisuuteen.

2.   Virasto toimittaa hyväksytyn työohjelman Euroopan tasolla toimiville edustaville rautatiealan elimille. Direktiivin 96/48/EY 21 artiklassa tarkoitettu komitea laatii luettelon näistä elimistä. Kukin elin ja/tai elinten ryhmä toimittaa virastolle luettelon pätevimmistä asiantuntijoista, joilla on valtuudet edustaa niitä kussakin työryhmässä.

3.   [Yhteisön rautateiden turvallisuudesta annetun] direktiivin 2003/.../EY 16 artiklassa määritellyt kansalliset turvallisuusviranomaiset nimeävät edustajansa niihin työryhmiin, joihin ne haluavat osallistua.

4.   Virasto voi tarvittaessa täydentää työryhmiä kyseisellä alalla päteviksi tunnustetuilla riippumattomilla asiantuntijoilla.

5.   Työryhmien puheenjohtajana toimii viraston edustaja.

4 artikla

Työmarkkinaosapuolten kuuleminen

Virasto kuulee työmarkkinaosapuolia päätöksen 98/500/EY
   (14) mukaisesti perustetussa rautatiealan alakohtaisessa neuvottelukomiteassa aina, kun tämän asetuksen 7,
  8
  , 13,
  17 ja 18 artiklassa
  tarkoitetuilla toimilla on suoria vaikutuksia rautatiealan sosiaaliseen ympäristöön tai työolosuhteisiin.

Nämä kuulemiset on suoritettava ennen kuin virasto toimittaa suosituksensa komissiolle. Viraston on otettava nämä kuulemiset asianmukaisesti huomioon, ja sen on aina oltava valmis antamaan lisäperusteluja suosituksilleen. Virasto toimittaa alakohtaisen neuvottelukomitean antamat lausunnot komissiolle, ja komissio toimittaa ne direktiivin 96/48/EY 21 artiklassa tarkoitetulle komitealle.

5 artikla

Rautateiden tavaraliikenteen käyttäjien ja matkustajien kuuleminen

Virasto kuulee rautateiden tavaraliikenteen käyttäjiä ja matkustajia edustavia järjestöjä aina, kun tämän asetuksen 7 ja 13 artiklassa tarkoitetuilla toimilla on välittömästi näihin kohdistuvia vaikutuksia. Direktiivin 96/48/EY 21 artiklassa tarkoitettu komitea laatii luettelon järjestöistä, joita on kuultava.

Nämä kuulemiset on suoritettava ennen kuin virasto toimittaa ehdotuksensa komissiolle. Viraston on otettava nämä kuulemiset asianmukaisesti huomioon, ja sen on aina oltava valmis antamaan lisäperusteluja ehdotuksilleen. Virasto toimittaa asiaankuuluvien järjestöjen antamat lausunnot komissiolle, ja komissio toimittaa ne direktiivin 96/48/EY 21 artiklassa tarkoitetulle komitealle.

6 artikla

Neuvoa-antavien komiteoiden perustaminen

Virastoon perustetaan kaksi pysyvää neuvoa-antavaa komiteaa:

| a) | [Yhteisön rautateiden turvallisuudesta annetussa] direktiivissä 2003/.../EY tarkoitettujen kansallisten turvallisuusviranomaisten komitea tämän asetuksen 7 artiklan 4 kohdan täytäntöönpanon helpottamiseksi. |
| --- | --- |

a)

[Yhteisön rautateiden turvallisuudesta annetussa] direktiivissä 2003/.../EY tarkoitettujen kansallisten turvallisuusviranomaisten komitea tämän asetuksen 7 artiklan 4 kohdan täytäntöönpanon helpottamiseksi.

| b) | [Yhteisön rautateiden turvallisuudesta annetussa] direktiivissä 2003/.../EY tarkoitettujen kansallisten tutkintaviranomaisten komitea tämän asetuksen 10 artiklan täytäntöönpanon helpottamiseksi. |
| --- | --- |

b)

[Yhteisön rautateiden turvallisuudesta annetussa] direktiivissä 2003/.../EY tarkoitettujen kansallisten tutkintaviranomaisten komitea tämän asetuksen 10 artiklan täytäntöönpanon helpottamiseksi.

Komiteat kokoontuvat vähintään kerran vuodessa ja tarvittaessa viraston pääjohtajan aloitteesta auttaakseen virastoa sen tehtävien täyttämisessä.

2 LUKU

TURVALLISUUS

7 artikla

Tekninen tuki

1.   Virasto suosittaa komissiolle [yhteisön rautateiden turvallisuudesta annetun] direktiivin 2003/.../EY 6 ja 7 artiklassa säädettyjä yhteisiä turvallisuusmenetelmiä (YTM) ja yhteisiä turvallisuustavoitteita (YTT).

2.   Virasto suosittaa komissiolle komission tai direktiivin 96/48/EY 21 artiklassa tarkoitetun komitean pyynnöstä tai omasta aloitteestaan muita turvallisuutta koskevia toimenpiteitä.

3.   Virasto voi antaa komissiolle mitä tahansa asianmukaisia suosituksia yhteisten turvallisuustavoitteiden, yhteisten turvallisuusmenetelmien ja yhteentoimivuuden teknisten eritelmien (YTE) hyväksymistä edeltävän siirtymäkauden aikana sekä sellaisen kaluston ja infrastruktuurin osalta, joita yhteentoimivuuden tekniset eritelmät eivät koske. Viraston on varmistettava, että nämä suositukset sekä olemassa olevat ja valmisteilla olevat yhteentoimivuuden tekniset eritelmät ovat keskenään yhteensopivia.

4.   Viraston on esitettävä tämän artiklan nojalla antamiensa suositusten tueksi yksityiskohtainen kustannus-hyötyanalyysi.

5.   Virasto järjestää [yhteisön rautateiden turvallisuudesta annetun] direktiivin 2003/.../EY 16 ja 21 artiklassa määriteltyjen kansallisten turvallisuusviranomaisten ja tutkintaelinten välisen yhteistyön ja helpottaa sitä.

8 artikla

Turvallisuustodistukset

Virasto laatii [yhteisön rautateiden turvallisuudesta annetun] direktiivin 2003/.../EY turvallisuustodistusten yhdenmukaistamista koskevien 10 ja 15 artiklan soveltamiseksi yhdenmukaisen turvallisuustodistuksen mallin, myös sen sähköisen version, ja yhdenmukaisen turvallisuustodistushakemuksen mallin, joka sisältää luettelon keskeisistä toimitettavista tiedoista, ja antaa näitä malleja koskevan suosituksen.

9 artikla

Kansalliset turvallisuussäännöt

1.   Virasto suorittaa komission pyynnöstä [yhteisön rautateiden turvallisuudesta annetun] direktiivin 2003/.../EY 8 artiklan mukaisesti komissiolle toimitettuja uusia kansallisia turvallisuussääntöjä koskevan teknisen tutkinnan.

2.   Virasto tarkastelee yllä mainittujen sääntöjen yhteensopivuutta [yhteisön rautateiden turvallisuudesta annetussa] direktiivissä 2003/.../EY määriteltyjen yhteisten turvallisuusmenetelmien sekä voimassa olevien yhteentoimivuuden teknisten eritelmien kanssa. Virasto tarkastelee myös, voidaanko mainitussa direktiivissä määritellyt yhteiset turvallisuustavoitteet saavuttaa näillä säännöillä.

3.   Jos virasto jäsenvaltion esittämät perustelut huomioon otettuaan katsoo, että jokin näistä säännöistä on joko ristiriidassa yhteentoimivuutta koskevien teknisten eritelmien tai yhteisten turvallisuusmenetelmien kanssa taikka jokin näistä säännöistä ei salli yhteisten turvallisuustavoitteiden toteuttamista, sen on annettava komissiolle asiasta lausunto kahden kuukauden kuluessa siitä, kun komissio on toimittanut säännöt virastolle.

10 artikla

Turvallisuustason seuranta

1.   Virasto perustaa turvallisuudesta vastaavien kansallisten viranomaisten ja rautatieturvallisuusdirektiivissä tarkoitetusta tutkinnasta vastaavien kansallisten viranomaisten kanssa verkoston voidakseen määritellä [yhteisön rautateiden turvallisuudesta annetun] direktiivin 2003/.../EY liitteessä I lueteltujen yhteisten turvallisuusindikaattorien sisällön ja koota yhteen tarvittavat rautateiden turvallisuutta koskevat tiedot.

2.   Virasto laatii yhteisten turvallisuusindikaattorien, turvallisuutta ja onnettomuuksia koskevien kansallisten kertomusten sekä omien tietojensa perusteella joka toinen vuosi turvallisuustasoa koskevan kertomuksen, joka julkaistaan. Ensimmäinen tällainen kertomus on julkaistava viraston kolmantena toimintavuotena.

3.   Virasto tukeutuu Eurostatin keräämiin tietoihin ja tekee sen kanssa yhteistyötä välttääkseen päällekkäisyydet ja varmistaakseen, että yhteisissä turvallisuusindikaattoreissa ja muiden liikennemuotojen indikaattoreissa noudatetaan yhdenmukaisia menetelmiä.

11 artikla

Tekniset lausunnot

1.   Direktiivin 2001/14/EY 30 artiklassa tarkoitetut kansalliset sääntelyelimet voivat pyytää virastolta teknisen lausunnon niiden tietoon saatettujen kysymysten turvallisuuteen liittyvistä näkökohdista.

2.   Direktiivin 2001/14/EY 35 artiklassa ja direktiivin 91/440/ETY 11 a artiklassa säädetyt komiteat voivat pyytää virastolta turvallisuusnäkökohtia koskevan teknisen lausunnon toimivaltaansa kuuluvista asioista.

3.   Viraston on annettava lausuntonsa kahden kuukauden kuluessa. Viraston on julkaistava lausuntonsa niin, että siitä on poistettu liikesalaisuuteen liittyvä aineisto.

12 artikla

Julkinen asiakirjojen tietokanta

1.   Viraston tehtävänä on ylläpitää julkista tietokantaa seuraavista asiakirjoista:

| a) | direktiivin 95/18/EY mukaisesti myönnetyt toimiluvat, |
| --- | --- |

a)

direktiivin 95/18/EY mukaisesti myönnetyt toimiluvat,

| b) | [yhteisön rautateiden turvallisuudesta annetun] direktiivin 2003/.../EY 10 artiklan mukaisesti myönnetyt turvallisuustodistukset, |
| --- | --- |

b)

[yhteisön rautateiden turvallisuudesta annetun] direktiivin 2003/.../EY 10 artiklan mukaisesti myönnetyt turvallisuustodistukset,

| c) | virastolle [yhteisön rautateiden turvallisuudesta annetun] direktiivin 2003/.../EY 24 artiklan mukaisesti lähetetyt tutkintakertomukset, |
| --- | --- |

c)

virastolle [yhteisön rautateiden turvallisuudesta annetun] direktiivin 2003/.../EY 24 artiklan mukaisesti lähetetyt tutkintakertomukset,

| d) | komissiolle [yhteisön rautateiden turvallisuudesta annetun] direktiivin 2003/.../EY 8 artiklan mukaisesti ilmoitetut kansalliset säännöt. |
| --- | --- |

d)

komissiolle [yhteisön rautateiden turvallisuudesta annetun] direktiivin 2003/.../EY 8 artiklan mukaisesti ilmoitetut kansalliset säännöt.

2.   Edellä 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettujen asiakirjojen myöntämisestä vastaavien kansallisten viranomaisten on kuukauden kuluessa ilmoitettava virastolle jokaisesta päätöksestä, jolla tällainen asiakirja myönnetään, uusitaan, muutetaan tai peruutetaan.

3.   Virasto voi täydentää tätä julkista tietokantaa muilla tämän asetuksen tavoitteisiin liittyvillä asiaankuuluvilla julkisilla asiakirjoilla tai linkeillä.

3 LUKU

YHTEENTOIMIVUUS

13 artikla

Viraston antama tekninen tuki

Viraston on osaltaan edistettävä rautateiden yhteentoimivuuden kehittämistä ja toteuttamista direktiiveissä 96/48/EY ja 2001/16/EY vahvistettujen periaatteiden ja määritelmien mukaisesti. Tätä tarkoitusta varten virasto:

| a) | järjestää ja johtaa komission valtuuttamana 3 artiklassa tarkoitettujen työryhmien suorittamaa yhteentoimivuuden teknisten eritelmien laatimistyötä ja toimittaa eritelmäluonnokset komissiolle; |
| --- | --- |

a)

järjestää ja johtaa komission valtuuttamana 3 artiklassa tarkoitettujen työryhmien suorittamaa yhteentoimivuuden teknisten eritelmien laatimistyötä ja toimittaa eritelmäluonnokset komissiolle;

| b) | varmistaa, että yhteentoimivuuden tekniset eritelmät mukautetaan tekniseen kehitykseen ja markkinasuuntauksiin sekä sosiaalisiin vaatimuksiin ja ehdottaa komissiolle tarpeelliseksi katsomiaan muutoksia yhteentoimivuuden teknisiin eritelmiin; |
| --- | --- |

b)

varmistaa, että yhteentoimivuuden tekniset eritelmät mukautetaan tekniseen kehitykseen ja markkinasuuntauksiin sekä sosiaalisiin vaatimuksiin ja ehdottaa komissiolle tarpeelliseksi katsomiaan muutoksia yhteentoimivuuden teknisiin eritelmiin;

| c) | varmistaa yhtäältä yhteentoimivuuden teknisten eritelmien laadinnan ja ajantasaistamisen sekä toisaalta yhteentoimivuuden edellyttämien eurooppalaisten standardien laadinnan välisen yhteensovittamisen ja ylläpitää asianmukaisia yhteyksiä eurooppalaisiin standardointielimiin; |
| --- | --- |

c)

varmistaa yhtäältä yhteentoimivuuden teknisten eritelmien laadinnan ja ajantasaistamisen sekä toisaalta yhteentoimivuuden edellyttämien eurooppalaisten standardien laadinnan välisen yhteensovittamisen ja ylläpitää asianmukaisia yhteyksiä eurooppalaisiin standardointielimiin;

| d) | avustaa komissiota ilmoitettujen laitosten välisen yhteistyön järjestämisessä ja helpottamisessa direktiivien 96/48/EY ja 2001/16/EY 20 artiklan 5 kohdassa kuvatulla tavalla; |
| --- | --- |

d)

avustaa komissiota ilmoitettujen laitosten välisen yhteistyön järjestämisessä ja helpottamisessa direktiivien 96/48/EY ja 2001/16/EY 20 artiklan 5 kohdassa kuvatulla tavalla;

| e) | neuvoo komissiota ja antaa sille suosituksia turvallisuuden kannalta keskeisiä tehtäviä suorittavan henkilöstön työolojen osalta. |
| --- | --- |

e)

neuvoo komissiota ja antaa sille suosituksia turvallisuuden kannalta keskeisiä tehtäviä suorittavan henkilöstön työolojen osalta.

14 artikla

Ilmoitettujen laitosten suorittaman työn seuranta

Virasto voi komission pyynnöstä seurata ilmoitettujen laitosten työn laatua, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden vastuuta nimeämistään ilmoitetuista laitoksista. Virasto antaa asiasta tarvittaessa lausunnon komissiolle.

15 artikla

Yhteentoimivuuden seuranta

1.   Virasto suosittaa komission pyynnöstä menettelyjä rautatiejärjestelmien yhteentoimivuuden toteuttamiseksi edistämällä liikenteenharjoittajien ja infrastruktuurin haltijoiden välistä yhteensovittamista erityisesti vanhasta järjestelmästä uuteen tapahtuvan siirtymisen järjestämiseksi.

2.   Virasto seuraa rautatiejärjestelmien yhteentoimivuuden edistymistä. Se laatii ja julkaisee joka toinen vuosi kertomuksen yhteentoimivuuden edistymisestä. Ensimmäinen tällainen kertomus on julkaistava viraston toisena toimintavuotena.

16 artikla

Euroopan laajuisen verkon yhteentoimivuus

Virasto tarkastelee komission pyynnöstä ja yhteentoimivuuden näkökulmasta kaikkia rautateiden infrastruktuurihankkeita, joihin on haettu yhteisön rahoitustukea. Virasto antaa lausuntonsa hankkeen yhteensopivuudesta asianomaisten teknisten eritelmien kanssa kahden kuukauden kuluessa lausuntopyynnön tekemisestä. Lausunnossa on otettava täysimääräisesti huomioon direktiivin 96/48/EY ja direktiivin 2001/16/EY 7 artiklassa säädetyt poikkeukset.

17 artikla

Kunnossapitokonepajojen sertifiointi

Virasto kehittää kolmen vuoden kuluessa toimintansa aloittamisesta liikkuvan kaluston kunnossapitokonepajojen eurooppalaisen sertifiointijärjestelmän ja laatii suosituksia tämän järjestelmän toteuttamiseksi.

Suositukset koskettavat erityisesti seuraavia aiheita:

| — | strukturoitu hallinnointijärjestelmä; |
| --- | --- |

—

strukturoitu hallinnointijärjestelmä;

| — | henkilöstö, jolla on tarvittava pätevyys; |
| --- | --- |

—

henkilöstö, jolla on tarvittava pätevyys;

| — | palvelut ja välineet; |
| --- | --- |

—

palvelut ja välineet;

| — | tekniset asiakirjat ja huoltomääräykset. |
| --- | --- |

—

tekniset asiakirjat ja huoltomääräykset.

18 artikla

Ammatilliset pätevyysvaatimukset

1.   Virasto laatii suosituksia rautatiejärjestelmän käyttöön ja huoltoon osallistuvan henkilöstön ammattipätevyyttä ja arviointia koskevien yhtenäisten ja yhteisten perusteiden määrittämiseksi. Tällöin se keskittyy ensisijaisesti veturinkuljettajiin ja heidän kouluttajiinsa. Virasto kuulee työmarkkinaosapuolia 4 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti.

2.   Virasto
  määrittää yleisten pätevyysvaatimusten osalta vähimmäisvaatimukset turvallisuus- ja yhteentoimivuustoimien toteuttamiseen liittyville ammateille sekä liikkuvan kaluston turvallisen kuljettamisen edellyttämälle koulutukselle pääasiallisten kalustotyyppien mukaisesti.

3.
     
  Virasto pyrkii siihen, että asteittain otetaan käyttöön koulutuslaitosten hyväksymisjärjestelmä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jokaiselle rautatieyritykselle kuuluvaa täyttä vastuuta junahenkilökuntansa valtuuttamisesta ja sen soveltuvuuden tunnustamisesta. Hyväksymisjärjestelmässä on joka tapauksessa otettava huomioon junan täysin turvallisen kuljettamisen edellyttämän koulutuksen eri näkökohdat. Tämä tarkoittaa yleistä koulutusta (esimerkiksi yhteistä runko-osaa) ja alakohtaista koulutusta, jolla varmistetaan vetokaluston ja liikennöitävän rataosuuden erityispiirteiden tuntemus, sekä jatkuvaa täydennyskoulutusta, jota tekniikan ja rataosuuden erilaiset muutokset edellyttävät.

4.   Virasto edistää ja tukee kuljettajien ja kouluttajien vaihtoa eri jäsenvaltioissa toimivien rautatieyritysten välillä.

19 artikla

Liikkuvan kaluston rekisteröinti

Virasto laatii kansallisen ajoneuvorekisterin yhtenäisen mallin ja suosittaa sitä komissiolle direktiivin 96/48/EY 14 artiklan ja direktiivin 2001/16/EY 14 artiklan mukaisesti.

20 artikla

Yhteentoimivuutta koskevien asiakirjojen rekisteri

1.   Virasto ylläpitää julkista rekisteriä seuraavista direktiiveissä 2001/16/EY ja 96/48/EY säädetyistä asiakirjoista:

| a) | osajärjestelmien EY-tarkastusvakuutus; |
| --- | --- |

a)

osajärjestelmien EY-tarkastusvakuutus;

| b) | osatekijöiden EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus; |
| --- | --- |

b)

osatekijöiden EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus;

| c) | käyttöönottolupa, mukaan luettuina käyttöönottoon liittyvät rekisterinumerot; |
| --- | --- |

c)

käyttöönottolupa, mukaan luettuina käyttöönottoon liittyvät rekisterinumerot;

| d) | infrastruktuuria ja liikkuvaa kalustoa koskevat rekisterit. |
| --- | --- |

d)

infrastruktuuria ja liikkuvaa kalustoa koskevat rekisterit.

2.   Asianomaiset laitokset toimittavat asiakirjat virastolle, joka määrittelee yhteisymmärryksessä jäsenvaltioiden kanssa niiden toimittamista koskevat käytännön menettelyt.

3.   Toimittaessaan 1 kohdassa mainittuja asiakirjoja kyseiset laitokset voivat ilmoittaa, mitä asiakirjoja ei turvallisuussyistä saa antaa julkisuuteen.

4.   Virasto perustaa asiakirjat sisältävän sähköisen tietokannan ottaen täysimääräisesti huomioon 3 kohdan säännökset. Tämän tietokannan on oltava yleisön käytettävissä Internetin välityksellä.

4 LUKU

TUTKIMUKSET JA INNOVAATIOIDEN EDISTÄMINEN

21 artikla

Tutkimukset

Kun tällä asetuksella asetettujen tehtävien suorittaminen niin vaatii, virasto teettää tutkimuksia, jotka rahoitetaan sen omasta talousarviosta.

22 artikla

Innovaatioiden edistäminen

Komissio voi antaa virastolle viraston työohjelman ja talousarvion mukaisesti tehtäväksi edistää innovaatioita, joilla pyritään parantamaan rautateiden turvallisuutta ja yhteentoimivuutta erityisesti uusien tietotekniikoiden sekä paikannus- ja seurantajärjestelmien käytön alalla.

5 LUKU

SISÄINEN RAKENNE JA TOIMINTA

23 artikla

Oikeudellinen asema

1.   Virasto on yhteisön elin. Se on oikeushenkilö.

2.   Virastolla on jokaisessa jäsenvaltiossa laajin kansallisen lainsäädännön mukaan oikeushenkilöllä oleva oikeuskelpoisuus. Se voi erityisesti hankkia tai luovuttaa irtainta ja kiinteää omaisuutta sekä esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä.

3.   Virastoa edustaa sen toimitusjohtaja.

24 artikla

Erioikeudet ja vapaudet

Virastoon ja sen henkilöstöön sovelletaan Euroopan yhteisöjen erioikeuksia ja vapauksia koskevaa pöytäkirjaa.

25 artikla

Henkilöstö

1.   Viraston henkilöstöön sovelletaan Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä, Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavia palvelussuhteen ehtoja ja Euroopan yhteisöjen toimielinten näiden henkilöstösääntöjen ja palvelussuhteen ehtojen soveltamiseksi yhteisesti antamia sääntöjä.

2.   Virasto käyttää oman henkilöstönsä suhteen mainittujen henkilöstösääntöjen ja palvelusuhteen ehtojen mukaisesti nimittävälle viranomaiselle ja työsopimuksia tekemään oikeutetulle viranomaiselle annettuja valtuuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 27 artiklan soveltamista.

3.   Rajoittamatta 27 artiklan 1 kohdan soveltamista viraston henkilöstö koostuu seuraavista henkilöistä:

| — | määräaikaisista toimihenkilöistä, jotka virasto on ottanut palvelukseensa enintään viideksi vuodeksi alan asiantuntijoiden keskuudesta sen pätevyyden ja kokemuksen perusteella, jota heillä on rautateiden turvallisuuden ja yhteentoimivuuden alalla; |
| --- | --- |

—

määräaikaisista toimihenkilöistä, jotka virasto on ottanut palvelukseensa enintään viideksi vuodeksi alan asiantuntijoiden keskuudesta sen pätevyyden ja kokemuksen perusteella, jota heillä on rautateiden turvallisuuden ja yhteentoimivuuden alalla;

| — | toimihenkilöistä, jotka komissio tai jäsenvaltiot ovat nimittäneet tai siirtäneet viraston palvelukseen enintään viideksi vuodeksi; |
| --- | --- |

—

toimihenkilöistä, jotka komissio tai jäsenvaltiot ovat nimittäneet tai siirtäneet viraston palvelukseen enintään viideksi vuodeksi;

| — | ja muista toimihenkilöistä, jotka on otettu palvelukseen Euroopan yhteisöön muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelusehtojen mukaisesti suorittamaan toimeenpanevia tai sihteeristötehtäviä. |
| --- | --- |

—

ja muista toimihenkilöistä, jotka on otettu palvelukseen Euroopan yhteisöön muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelusehtojen mukaisesti suorittamaan toimeenpanevia tai sihteeristötehtäviä.

4.   Asiantuntijat, jotka osallistuvat viraston järjestämiin työryhmiin, eivät kuulu viraston henkilöstöön. Virasto suorittaa heidän matka- ja oleskelukulunsa hallintoneuvoston vahvistamien sääntöjen ja tariffien mukaisesti.

26 artikla

Hallintoneuvoston perustaminen ja toimivalta

1.   Perustetaan hallintoneuvosto.

2.   Hallintoneuvosto:

| a) | nimittää toimitusjohtajan 32 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

nimittää toimitusjohtajan 32 artiklan mukaisesti;

| b) | hyväksyy vuosittain 30 päivään huhtikuuta mennessä viraston edellisen vuoden toimintaa koskevan yleiskertomuksen ja toimittaa sen jäsenvaltioille, Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle; |
| --- | --- |

b)

hyväksyy vuosittain 30 päivään huhtikuuta mennessä viraston edellisen vuoden toimintaa koskevan yleiskertomuksen ja toimittaa sen jäsenvaltioille, Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle;

| c) | vahvistaa vuosittain 31 päivään lokakuuta mennessä ja komission lausunnon huomioon ottaen viraston seuraavan vuoden toimintaohjelman ja toimittaa sen jäsenvaltioille, Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle. Tämä toimintaohjelma hyväksytään rajoittamatta yhteisön vuotuista talousarviomenettelyä. Jos komissio ilmoittaa vastustavansa hyväksyttyä toimintaohjelmaa 15 päivän kuluessa sen hyväksymisestä, hallintoneuvosto tutkii toimintaohjelman uudelleen ja hyväksyy sen kahden kuukauden kuluessa mahdollisine muutoksineen toisessa käsittelyssä joko kahden kolmasosan enemmistöllä, komission edustajat mukaan luettuina, tai jäsenvaltioiden edustajien yksimielisellä päätöksellä; |
| --- | --- |

c)

vahvistaa vuosittain 31 päivään lokakuuta mennessä ja komission lausunnon huomioon ottaen viraston seuraavan vuoden toimintaohjelman ja toimittaa sen jäsenvaltioille, Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle. Tämä toimintaohjelma hyväksytään rajoittamatta yhteisön vuotuista talousarviomenettelyä. Jos komissio ilmoittaa vastustavansa hyväksyttyä toimintaohjelmaa 15 päivän kuluessa sen hyväksymisestä, hallintoneuvosto tutkii toimintaohjelman uudelleen ja hyväksyy sen kahden kuukauden kuluessa mahdollisine muutoksineen toisessa käsittelyssä joko kahden kolmasosan enemmistöllä, komission edustajat mukaan luettuina, tai jäsenvaltioiden edustajien yksimielisellä päätöksellä;

| d) | hoitaa viraston talousarvioon liittyvät tehtävänsä 6 luvun mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

hoitaa viraston talousarvioon liittyvät tehtävänsä 6 luvun mukaisesti;

| e) | vahvistaa päätöksentekomenettelyt, joita toimitusjohtajan on noudatettava; |
| --- | --- |

e)

vahvistaa päätöksentekomenettelyt, joita toimitusjohtajan on noudatettava;

| f) | määrittelee 34 artiklan nojalla tehtäviä tarkastuskäyntejä koskevan toimintapolitiikan; |
| --- | --- |

f)

määrittelee 34 artiklan nojalla tehtäviä tarkastuskäyntejä koskevan toimintapolitiikan;

| g) | käyttää kurinpidollista toimivaltaa toimitusjohtajan ja 31 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen yksiköiden päälliköiden suhteen; |
| --- | --- |

g)

käyttää kurinpidollista toimivaltaa toimitusjohtajan ja 31 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen yksiköiden päälliköiden suhteen;

| h) | vahvistaa oman työjärjestyksensä. |
| --- | --- |

h)

vahvistaa oman työjärjestyksensä.

27 artikla

Hallintoneuvoston kokoonpano

1.   Hallintoneuvosto muodostuu
  kuudesta neuvoston
  edustajasta ja neljästä komission edustajasta sekä
  kuudesta edustajasta
  , joilla ei ole äänioikeutta.
  Kukin viimeksi mainituista edustajista
  edustaa Euroopan tasolla yhtä seuraavista ryhmistä:

| — | rautatieyritykset |
| --- | --- |

—

rautatieyritykset

| — | infrastruktuurin haltijat |
| --- | --- |

—

infrastruktuurin haltijat

| — | rautatietoimiala |
| --- | --- |

—

rautatietoimiala

| — | työntekijäliitot |
| --- | --- |

—

työntekijäliitot

| — | matkustajat |
| --- | --- |

—

matkustajat

| — | tavaraliikenteen asiakkaat, |
| --- | --- |

—

tavaraliikenteen asiakkaat,

ja komissio nimeää kunkin edustajan asianomaisen eurooppalaisen järjestön tekemän kolmen henkilön nimet sisältävän ehdotuksen perusteella.

Hallintoneuvoston jäsenet nimitetään heidän asianmukaisen kokemuksensa ja asiantuntemuksensa perusteella.

2.   Kukin jäsenvaltio ja komissio nimittää oman hallintoneuvoston jäsenensä sekä varajäsenen.

3.   Jäsenen toimikausi on viisi vuotta, ja sama henkilö voidaan nimittää kerran uudelleen.

4.   Kolmansien maiden edustajien osallistuminen ja sitä koskevat edellytykset vahvistetaan tarvittaessa 37 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa järjestelyissä.

28 artikla

Hallintoneuvoston puheenjohtaja

1.   Hallintoneuvosto valitsee jäsentensä keskuudesta puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan. Varapuheenjohtaja toimii puheenjohtajana tämän ollessa estynyt hoitamasta tehtäviään.

2.   Puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan toimikausi on kolme vuotta, ja se voidaan uusia kerran. Jos puheenjohtajan tai varapuheenjohtajan jäsenyys hallintoneuvostossa kuitenkin päättyy toimikauden kuluessa, myös heidän toimikautensa päättyy ilman eri toimenpiteitä samana päivänä.

29 artikla

Kokoukset

1.   Hallintoneuvosto kokoontuu puheenjohtajansa kutsusta. Viraston toimitusjohtaja osallistuu kokouksiin.

2.   Hallintoneuvosto kokoontuu vähintään kahdesti vuodessa. Se kokoontuu lisäksi myös puheenjohtajan aloitteesta, komission pyynnöstä, hallintoneuvoston jäsenten enemmistön pyynnöstä tai jos kolmasosa jäsenvaltioiden hallintoneuvostossa olevista edustajista sitä pyytää.

30 artikla

Äänestys

Jollei toisin ole säädetty, hallintoneuvosto tekee päätöksensä äänioikeutettujen jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä. Kullakin äänivaltaisella jäsenellä on yksi ääni.

31 artikla

Toimitusjohtajan tehtävät ja toimivalta

1.   Virastoa johtaa sen toimitusjohtaja, joka hoitaa tehtäväänsä täysin riippumattomasti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission tai hallintoneuvoston toimivaltaa.

2.   Toimitusjohtaja

| a) | laatii toimintaohjelman ja toimittaa sen komissiota kuultuaan hallintoneuvostolle; |
| --- | --- |

a)

laatii toimintaohjelman ja toimittaa sen komissiota kuultuaan hallintoneuvostolle;

| b) | toteuttaa toimintaohjelman täytäntöönpanemiseksi tarvittavat toimenpiteet ja mahdollisuuksien mukaan vastaa kaikkiin tämän asetuksen mukaisiin viraston tehtäviin liittyviin komission avustuspyyntöihin; |
| --- | --- |

b)

toteuttaa toimintaohjelman täytäntöönpanemiseksi tarvittavat toimenpiteet ja mahdollisuuksien mukaan vastaa kaikkiin tämän asetuksen mukaisiin viraston tehtäviin liittyviin komission avustuspyyntöihin;

| c) | toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet, mukaan luettuina sisäisten hallinnollisten ohjeiden antaminen ja tiedonantojen julkaiseminen, varmistaakseen, että viraston toiminta on tämän asetuksen mukaista; |
| --- | --- |

c)

toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet, mukaan luettuina sisäisten hallinnollisten ohjeiden antaminen ja tiedonantojen julkaiseminen, varmistaakseen, että viraston toiminta on tämän asetuksen mukaista;

| d) | laatii ja ottaa käyttöön tehokkaan seurantajärjestelmän, jonka avulla voidaan verrata viraston tuloksia sen toimintatavoitteisiin. Toimitusjohtaja valmistelee tältä pohjalta vuosittain alustavan yleiskertomuksen ja toimittaa sen hallintoneuvostolle sekä vahvistaa tunnustettujen ammatillisten vaatimusten mukaisen säännöllisen arviointimenettelyn; |
| --- | --- |

d)

laatii ja ottaa käyttöön tehokkaan seurantajärjestelmän, jonka avulla voidaan verrata viraston tuloksia sen toimintatavoitteisiin. Toimitusjohtaja valmistelee tältä pohjalta vuosittain alustavan yleiskertomuksen ja toimittaa sen hallintoneuvostolle sekä vahvistaa tunnustettujen ammatillisten vaatimusten mukaisen säännöllisen arviointimenettelyn;

| e) | käyttää viraston henkilöstön suhteen 25 artiklan 2 kohdassa säädettyä toimivaltaa; |
| --- | --- |

e)

käyttää viraston henkilöstön suhteen 25 artiklan 2 kohdassa säädettyä toimivaltaa;

| f) | valmistelee alustavan ennakkoarvion
  viraston tuloista ja menoista 39 artiklan mukaisesti ja huolehtii talousarvion toteuttamisesta 40 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

f)

valmistelee alustavan ennakkoarvion
  viraston tuloista ja menoista 39 artiklan mukaisesti ja huolehtii talousarvion toteuttamisesta 40 artiklan mukaisesti.

3.   Toimitusjohtajaa voi avustaa yksi tai useampi yksikön päällikkö. Toimitusjohtajan ollessa poissa tai estynyt hoitamasta tehtäviään, joku yksikön päälliköistä toimii hänen sijaisenaan.

32 artikla

Viraston henkilöstön nimittäminen

1.   Hallintoneuvosto nimittää toimitusjohtajan ansioiden ja todistuksin osoitettujen hallinnollisten ja johtamistaitojen sekä rautatiealalla merkityksellisen pätevyyden ja kokemuksen perusteella. Hallintoneuvosto tekee päätöksensä kaikkien äänivaltaisten jäsentensä neljän viidesosan enemmistöllä. Komissio voi esittää yhtä tai useampaa ehdokasta.

Hallintoneuvostolla on valtuudet erottaa toimitusjohtaja samaa menettelyä noudattaen.

2.   Toimitusjohtaja nimittää muun viraston henkilöstön 25 artiklan mukaisesti.

3.   Toimitusjohtajan toimikausi on viisi vuotta. Sama henkilö voidaan nimittää kerran uudelleen.

33 artikla

Toimitusjohtajan kuuleminen

Toimitusjohtaja esittää joka vuosi Euroopan parlamentille yleiskertomuksen viraston toiminnasta. Euroopan parlamentti tai neuvosto voivat lisäksi milloin tahansa pyytää toimitusjohtajan kuultavakseen jostakin viraston toimintaan liittyvästä aiheesta.

34 artikla

Tarkastuskäynnit jäsenvaltioissa

1.   Virasto voi sille 9, 10, 11, 14 ja 16 artiklassa annettujen tehtävien toteuttamiseksi suorittaa tarkastuskäyntejä jäsenvaltioissa hallintoneuvoston määrittelemän toimintapolitiikan mukaisesti. Jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten on helpotettava viraston henkilöstön työtä.

2.   Viraston on ilmoitettava kyseessä olevalle jäsenvaltiolle suunnitellusta tarkastuskäynnistä, sitä suorittamaan valtuutettujen viraston virkamiesten nimet ja tarkastuskäynnin alkamispäivämäärä. Käyntejä suorittamaan valtuutettujen viraston virkamiesten on tehtävänsä suorittaakseen esitettävä toimitusjohtajan päätös, jossa määritellään heidän tehtävänsä kohde ja tarkoitus.

3.   Viraston on kunkin tarkastuskäynnin päätteeksi laadittava kertomus ja toimitettava se komissiolle ja kyseiselle jäsenvaltiolle.

35 artikla

Vastuu

1.   Sopimukseen perustuva viraston vastuu määräytyy kyseiseen sopimukseen sovellettavan lain mukaan.

2.   Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella on toimivalta ratkaista asia viraston tekemässä sopimuksessa mahdollisesti olevan välityslausekkeen nojalla.

3.   Jos kyseessä on sopimukseen perustumaton vastuu, virasto korvaa jäsenvaltioiden lainsäädäntöön sisältyvien yhteisten perusperiaatteiden mukaisesti vahingon, jonka viraston yksiköt tai henkilöstöön kuuluvat ovat tehtäviään suorittaessaan aiheuttaneet.

4.   Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella on toimivalta ratkaista riidat, jotka koskevat 3 kohdassa tarkoitettujen vahinkojen korvaamista.

5.   Viraston henkilöstöön kuuluvien henkilökohtaisesta vastuusta virastoa kohtaan määrätään heihin sovellettavissa henkilöstösäännöissä tai palvelussuhteen ehdoissa.

36 artikla

Kielet

1.   
  Virastoon sovelletaan Euroopan talousyhteisössä käytettäviä kieliä koskevista järjestelyistä 15 päivänä huhtikuuta 1958 annetun asetuksen N:o 1 (15) säännöksiä
  .

2.   Viraston toiminnassa tarvittavista käännöspalveluista huolehtii Euroopan unionin elinten käännöskeskus.

37 artikla

Kolmansien maiden osallistuminen

1.   Viraston toimintaan voivat osallistua ne Euroopan kolmannet maat, jotka ovat tehneet yhteisön kanssa sopimuksen, jolla kyseiset maat ovat saattaneet voimaan tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvan yhteisön lainsäädännön ja soveltavat sitä.

2.   Mainittuihin sopimuksiin sisältyvien asianomaisten määräysten mukaisesti laaditaan järjestelyjä, joissa määritellään kyseisten maiden viraston toimintaan osallistumista koskevat yksityiskohtaiset säännöt, muun muassa osallistumisen luonne ja laajuus. Näihin järjestelyihin sisältyvät myös rahoitusosuuksia ja henkilöstöä koskevat määräykset. Niissä voidaan määrätä ilman äänioikeutta olevasta edustuksesta hallintoneuvostossa.

38 artikla

Avoimuus

Viraston hallussa oleviin asiakirjoihin sovelletaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1049/2001 (16).

Hallintoneuvosto vahvistaa toimenpiteet, jotka
  koskevat asetuksen (EY) N:o 1049/2001
  soveltamista käytännössä,
  viimeistään ... (17).

Päätöksistä, jotka virasto tekee asetuksen (EY) N:o 1049/2001 8 artiklan nojalla, voidaan tehdä kantelu oikeusasiamiehelle tai niistä voidaan nostaa kanne Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa perustamissopimuksen 195 ja 230 artiklan mukaisesti.

6 LUKU

VARAINHOITOA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET

39 artikla

Talousarvio

1.
     
  Viraston kaikki tulot ja menot arvioidaan etukäteen kunkin varainhoitovuoden osalta, joka on kalenterivuosi, ja ne otetaan viraston talousarvioon.

Tulojen ja menojen on oltava tasapainossa talousarviossa.

2.   Viraston tulot koostuvat

| — | yhteisön rahoitusosuudesta; |
| --- | --- |

—

yhteisön rahoitusosuudesta;

| — | viraston toimintaan 37 artiklan mukaisesti osallistuvien kolmansien maiden rahoitusosuuksista; |
| --- | --- |

—

viraston toimintaan 37 artiklan mukaisesti osallistuvien kolmansien maiden rahoitusosuuksista;

| — | julkaisuista, koulutuksesta ja kaikista muista viraston tarjoamista palveluista perittävistä maksuista. |
| --- | --- |

—

julkaisuista, koulutuksesta ja kaikista muista viraston tarjoamista palveluista perittävistä maksuista.

3.   Viraston menoihin kuuluvat henkilöstö-, hallinto-, infrastruktuuri- ja toimintamenot.

4.   
  Hallintoneuvosto laatii vuosittain toimitusjohtajan laatimaan ehdotukseen perustuvan ennakkoarvion viraston tuloista ja menoista seuraavaa varainhoitovuotta varten. Hallintoneuvosto toimittaa tämän ennakkoarvion ja sen mukana henkilöstötaulukkoa koskevan ehdotuksen komissiolle maaliskuun 31 päivään mennessä
  .

5.   
  Komissio toimittaa ennakkoarvion yhteisöjen alustavan talousarvioesityksen yhteydessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle (jäljempänä yhteisesti ”budjettivallan käyttäjä”)
  .

6.   
  Komissio sisällyttää ennakkoarvion perusteella Euroopan yhteisöjen alustavaan talousarvioesitykseen arviot, joiden se katsoo olevan välttämättömiä henkilöstötaulukon kannalta, sekä yleisestä talousarviosta otettavan tuen määrän, jotka se toimittaa budjettivallan käyttäjälle
  perustamissopimuksen 272 artiklan mukaisesti.

7.   
  Budjettivallan käyttäjä hyväksyy määrärahat virastolle annettavaa tukea varten. Budjettivallan käyttäjä vahvistaa viraston henkilöstötaulukon
  .

8.   
  Hallintoneuvosto hyväksyy talousarvion. Se vahvistetaan lopullisesti Euroopan unionin yleisen talousarvion lopullisen vahvistamisen jälkeen. Sitä muutetaan tarvittaessa vastaavasti.

9.
     
  Hallintoneuvosto ilmoittaa mahdollisimman nopeasti budjettivallan käyttäjälle, jos se aikoo toteuttaa hankkeen, jolla saattaa olla huomattavia rahoitusvaikutuksia talousarvion rahoitukseen; tämä koskee erityisesti hankkeita, jotka liittyvät kiinteään omaisuuteen, kuten rakennusten vuokraamiseen tai ostamiseen. Se ilmoittaa tästä komissiolle. Jos yksi budjettivallan käyttäjistä on ilmoittanut aikovansa antaa lausunnon, se toimittaa lausuntonsa hallintoneuvostolle kuuden viikon kuluessa päivästä, jolloin sille ilmoitettiin hankkeesta.

40 artikla

Talousarvion toteuttaminen ja valvonta

1.   Toimitusjohtaja toteuttaa viraston talousarvion.

2.   
  Viraston tilinpitäjä toimittaa alustavan tilinpäätöksen ja selvityksen varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta komission tilinpitäjälle päättynyttä varainhoitovuotta seuraavan varainhoitovuoden maaliskuun 1 päivään mennessä. Komission tilinpitäjä konsolidoi toimielinten ja erillisvirastojen alustavat tilinpäätökset yleisen varainhoitoasetuksen 128 artiklan mukaisesti
  .

3.   
  Komission tilinpitäjä toimittaa viraston alustavan tilinpäätöksen ja selvityksen varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta tilintarkastustuomioistuimelle päättynyttä varainhoitovuotta seuraavan varainhoitovuoden maaliskuun
  31 päivään mennessä.
  Varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallintoa koskeva selvitys toimitetaan myös Euroopan parlamentille ja neuvostolle
  .

4.   
  Saatuaan yleisen varainhoitoasetuksen 129 artiklan mukaisesti viraston alustavaa tilinpäätöstä koskevat tilintarkastustuomioistuimen laatimat huomautukset toimitusjohtaja vahvistaa viraston lopullisen tilinpäätöksen omalla vastuullaan ja toimittaa sen hallintoneuvostolle lausuntoa varten
  .

5.
     
  Hallintoneuvosto antaa lausuntonsa viraston lopullisesta tilinpäätöksestä.

6.
     
  Toimitusjohtaja toimittaa lopullisen tilinpäätöksen ja hallintoneuvoston lausunnon Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle päättynyttä varainhoitovuotta seuraavan varainhoitovuoden heinäkuun 1 päivään mennessä.

7.
     
  Lopullinen tilinpäätös julkaistaan.

8.
     
  Toimitusjohtaja toimittaa tilintarkastustuomioistuimelle vastauksen sen huomautuksiin syyskuun 30 päivään mennessä. Vastaus toimitetaan myös hallintoneuvostolle.

9.
     
  Toimitusjohtaja antaa yleisen varainhoitoasetuksen 146 artiklan 3 kohdan mukaisesti Euroopan parlamentille tämän pyynnöstä kaikki kyseistä varainhoitovuotta koskevan vastuuvapausmenettelyn moitteettoman toteuttamisen edellyttämät tiedot.

10.
     
  Euroopan parlamentti myöntää neuvoston määräenemmistöpäätöksellä esittämästä suosituksesta toimitusjohtajalle vuoden N+2 huhtikuun 30 päivään mennessä vastuuvapauden varainhoitovuoden N talousarvion toteuttamisesta.

41 artikla

Varainhoitoasetus

Hallintoneuvosto
  antaa virastolle varainhoidon puitesäännöt kuultuaan komissiota. Varainhoitoa koskevat säännöt voivat poiketa asetuksesta (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (18) ainoastaan, jos se on välttämätöntä viraston toiminnasta johtuvien erityisvaatimusten vuoksi ja jos komissio on antanut siihen suostumuksensa.

42 artikla

Petosten torjunta

1.   Petosten, lahjonnan ja muun laittoman toiminnan torjumiseksi sovelletaan rajoituksetta asetusta (EY) N:o 1073/1999.

2.   Virasto liittyy Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 tehtyyn toimielinten väliseen sopimukseen ja antaa välittömästi tarpeelliset määräykset, joita sovelletaan kaikkiin viraston henkilöstöön kuuluviin.

3.   Rahoituspäätöksissä ja niistä johtuvissa täytäntöönpanoa koskevissa sopimuksissa tai asiakirjoissa on todettava nimenomaisesti, että tilintarkastustuomioistuin ja OLAF voivat tarvittaessa tehdä viraston rahoitusta saavien luona paikan päällä suoritettavia tarkastuksia.

7 LUKU

YLEISET MÄÄRÄYKSET JA LOPPUMÄÄRÄYKSET

43 artikla

Viraston toiminnan aloittaminen

Virasto aloittaa toimintansa 24 kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta.

44 artikla

Arviointi

Komissio laatii viiden vuoden kuluttua siitä, kun virasto on aloittanut toimintansa, arvion tämän asetuksen täytäntöönpanosta, viraston saavuttamista tuloksista ja sen työmenetelmistä. Tässä arvioinnissa otetaan huomioon rautatiealan edustajien, työmarkkinaosapuolten ja asiakasorganisaatioiden lausunnot. Arvioinnin tulokset on julkistettava. Komissio ehdottaa tarvittaessa muutoksia tähän asetukseen.

45 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty ... ssa/ssä ... päivänä ... kuuta ...

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EYVL C 126 E, 28.5.2002, s. 323.

1

(2)  EUVL C 61, 14.3.2003, s. 131.

2

(3)  EUVL C 66, 19.3.2003, s. 5.

3

(4)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu14. tammikuuta 2003 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 25. kesäkuuta 2003 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä) ja Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 23. lokakuuta 2003.

4

kanta, vahvistettu

yhteinen kanta, vahvistettu 25. kesäkuuta 2003

kanta, vahvistettu 23. lokakuuta 2003

(5)  EYVL L 237, 24.8.1991, s. 25, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2001/12/EY (EYVL L 75, 15.3.2001, s. 1).

5

Euroopan parlamentin ja neuvoston

(6)  EYVL L 143, 27.6.1995, s. 70, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2001/13/EY (EYVL L 75, 15.3.2001, s. 26).

6

Euroopan parlamentin ja neuvoston

(7)  EYVL L 75, 15.3.2001, s.29, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna komission päätöksellä 2002/844/EC (EYVL L 289, 26.10.2002,s. 30).

7

(8)  EYVL L 235, 17.9.1996, s. 6.

8

(9)  EYVL L 110, 20.4.2001, s. 1.

9

(10)  EUVL L ...

10

(11)  EYVL L 228, 9.9.1996, s. 1, päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä N:o 1346/2001/EY (EYVL L 185, 6.7.2001, s. 1).

11

(12)  EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1.

12

(13)  EYVL L 136, 31.5.1999, s. 15.

13

(14)  Komission päätös 98/500/EY, tehty 20 päivänä toukokuuta 1998, Euroopan tason työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua edistävien alakohtaisten neuvottelukomiteoiden perustamisesta (EYVL L 225, 12.8.1998, s. 27).

14

Komission päätös 98/500/EY, tehty 20 päivänä toukokuuta 1998, Euroopan tason työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua edistävien alakohtaisten neuvottelukomiteoiden perustamisesta

(15)  EYVL 17, 6.10.1958, s. 385, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 1994 liittymisasiakirjalla.

15

(16)  EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43.

16

(17)  Kuusi kuukautta tämän asetuksen voimaantulosta.

17

(18)  Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 23 päivänä joulukuuta 2002 annettu komission asetus (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72).

18

P5_TA(2003)0457

Ihmisen elinten ja kudosten laittoman kaupan ehkäisy ja torjunta *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma Helleenien tasavallan aloitteesta neuvoston puitepäätöksen tekemiseksi ihmisen elinten ja kudosten laittoman kaupan ehkäisystä ja torjunnasta (7247/2003 — C5-0166/2003 — 2003/0812(CNS))

(Kuulemismenettely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Helleenien tasavallan aloitteen (7247/2003) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Helleenien tasavallan aloitteen (7247/2003) (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 29 artiklan, 31 artiklan e alakohdan ja 34 artiklan 2 kohdan b alakohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 29 artiklan, 31 artiklan e alakohdan ja 34 artiklan 2 kohdan b alakohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 39 artiklan 1 kohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C5-0166/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 39 artiklan 1 kohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C5-0166/2003),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 106 ja 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 106 ja 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien ja -oikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön sekä ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnan lausunnon (A5-0326/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien ja -oikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön sekä ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnan lausunnon (A5-0326/2003),

| 1. | hyväksyy Helleenien tasavallan aloitteen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy Helleenien tasavallan aloitteen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | vaatii neuvostoa pidättymään hyväksymästä puitepäätöstä ennen kuin ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi laatu- ja turvallisuusstandardien asettamisesta ihmisperäisten kudosten ja solujen luovuttamiselle, hankinnalle, tutkimiselle, käsittelylle, varastoinnille ja jakelulle (2) on hyväksytty, |
| --- | --- |

2.

vaatii neuvostoa pidättymään hyväksymästä puitepäätöstä ennen kuin ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi laatu- ja turvallisuusstandardien asettamisesta ihmisperäisten kudosten ja solujen luovuttamiselle, hankinnalle, tutkimiselle, käsittelylle, varastoinnille ja jakelulle (2) on hyväksytty,

| 3. | pyytää neuvostoa muuttamaan aloitteen tekstiä vastaavasti; |
| --- | --- |

3.

pyytää neuvostoa muuttamaan aloitteen tekstiä vastaavasti;

| 4. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

4.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 5. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia Helleenien tasavallan aloitteeseen; |
| --- | --- |

5.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia Helleenien tasavallan aloitteeseen;

| 6. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä muutoksia edellä mainittuun ehdotukseen direktiiviksi, johon tässä Helleenien tasavallan aloitteessa viitataan; |
| --- | --- |

6.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä muutoksia edellä mainittuun ehdotukseen direktiiviksi, johon tässä Helleenien tasavallan aloitteessa viitataan;

| 7. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä Helleenien tasavallan hallitukselle. |
| --- | --- |

7.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä Helleenien tasavallan hallitukselle.

| HELLEENEN TASAVALLAN TEKSTI | PARLAMENTIN TARKISTUKSET |
| --- | --- |
| Tarkistus 1 |
| Nimi |
| Neuvoston puitepäätös ihmisen elinten ja kudosten laittoman kaupan ehkäisystä ja torjunnasta | Neuvoston puitepäätös ihmisen elinten,
  elinten osien
  ja kudosten laittoman kaupan ehkäisystä ja torjunnasta

  (Vastaava muutos tehdään kaikkialle lainsäädäntötekstiin.) |
| Tarkistus 2 |
| Johdanto-osan 1 kappale |
| 1)
  Parhaista
  tavoista panna täytäntöön Amsterdamin sopimuksen määräykset vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteuttamisesta
  hyväksytyssä neuvoston ja komission toimintasuunnitelmassa sekä
  Tampereella 15 ja 16 päivänä lokakuuta 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston ja Santa Maria da Feirassa 19 ja 20 päivänä kesäkuuta 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä
  todetaan tulostaulussa esitetyn mukaisesti ihmiskaupan vastaisten lainsäädäntötoimien tarve tai vaaditaan niiden toteuttamista sekä sopimista yhteisistä määritelmistä, rangaistavaksi säätämisestä ja seuraamuksista
  . | 1)
  Neuvoston ja komission toimintasuunnitelmassa parhaista
  tavoista panna täytäntöön Amsterdamin sopimuksen määräykset vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteuttamisesta
  — neuvoston (oikeus- ja sisäasiat) 3 päivänä joulukuuta 1998 hyväksymä teksti, jonka Wienissä 11 ja 12 päivänä joulukuuta 1998 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi
  , Tampereella 15 ja 16 päivänä lokakuuta 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston ja Santa Maria da Feirassa 19 ja 20 päivänä kesäkuuta 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä
  kaikissa todetaan, että ihmiskaupan vastaiset yhteiset lainsäädäntötoimet, mukaan lukien rikostunnusmerkistöjen ja seuraamusten määrittely, kuuluvat ehdottomasti Euroopan unionin politiikan painopistealueisiin
  . |
| Tarkistus 3 |
| Johdanto-osan 2 kappale |
| 2) Ihmisten elinten ja kudosten laiton kauppa on ihmiskaupan muoto, johon sisältyy ihmisten perusoikeuksien sekä erityisesti ihmisarvon ja fyysisen koskemattomuuden vakavia loukkauksia. Tällä laittoman kaupan alalla toimii organisoituja rikollisryhmiä, jotka
  usein
  käyttävät törkeitä menetelmiä, kuten suojattomien henkilöiden hyväksikäyttöä sekä voimankäyttöä ja uhkaamista. Se on lisäksi vakava uhka kansanterveydelle ja loukkaa kansalaisten oikeutta terveyspalvelujen yhtäläiseen saatavuuteen. Lopuksi se heikentää kansalaisten luottamusta lailliseen elinsiirtojärjestelmään. | 2) Ihmisen elinten,
  elinten osien
  ja kudosten laiton kauppa on ihmiskaupan muoto, johon sisältyy ihmisten perusoikeuksien sekä erityisesti ihmisarvon ja fyysisen koskemattomuuden vakavia loukkauksia. Tällä laittoman kaupan alalla toimii organisoituja rikollisryhmiä, jotka käyttävät törkeitä menetelmiä, kuten suojattomien henkilöiden hyväksikäyttöä sekä voimankäyttöä ja uhkaamista. Se on lisäksi vakava uhka kansanterveydelle ja loukkaa kansalaisten oikeutta terveyspalvelujen yhtäläiseen saatavuuteen. Lopuksi se heikentää kansalaisten luottamusta lailliseen elinsiirtojärjestelmään. |
| Tarkistus 4 |
| Johdanto-osan 2 a kappale (uusi) |
| | 2 a)Ihmisen elinten, elinten osien ja kudosten laiton kauppa on vakava uhka kansanterveydelle. Taloudellisen paineen alla toimiminen voi johtaa vakaviin riskeihin luovuttajan terveydelle. Esimerkiksi munuaisen tai maksan osien luovuttamisen yhteydessä aiheutuva verenvuoto voi olla kohtalokas elävälle luovuttajalle. Munasolujen luovuttaminen ja siihen vaadittava hormonihoito saattaa aiheuttaa syöpää ja lapsettomuutta. Elinten ja kudosten kauppa voi vaarantaa vakavasti myös vastaanottajan terveyden, sillä jos luovuttaja ei ole antanut suostumustaan tai toimii taloudellisen paineen alla, tämä saattaa salata aikaisemmat sairautensa. Laiton kauppa loukkaa kansalaisten oikeutta terveyspalvelujen yhtäläiseen saatavuuteen ja heikentää heidän luottamustaan lailliseen elinsiirtojärjestelmään, mikä saattaa vähentää entisestään elinten ja kudosten vapaaehtoisia luovuttajia. |
| Tarkistus 5 |
| Johdanto-osan 3 kappale |
| 3) Useat kansainväliset järjestöt ovat toistuvasti ilmaisseet vastustavansa ihmiskehon ja sen osien kauppaa, ja tämä vastustaminen on ollut useiden kansainvälisten yleissopimusten kohteena. Jo vuonna 1978 julistettiin Euroopan neuvoston päätöslauselmassa (78)29 ihmisestä peräisin olevien aineiden irrottamista ja siirtoa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön yhdenmukaistamisesta, jonka Euroopan neuvoston ministerikomitea hyväksyi 11 päivänä toukokuuta 1978, ettei ihmisestä peräisin olevilla aineilla saa käydä kauppaa. Tämä julistus vahvistettiin Pariisissa 16 ja 17 päivänä marraskuuta 1987 pidetyssä Euroopan terveysministerien kolmannessa konferenssissa, jonka päätösjulistuksessa korostettiin, ettei mikään elintenvaihtoyksikkö, elintensäilytysyksikkö tai muu organisaatio tai yksityishenkilö saa käydä kauppaa ihmisen elimillä. | 3) Useat kansainväliset järjestöt ovat toistuvasti ilmaisseet vastustavansa
  ihmisen elinten, elinten osien ja kudosten sekä yleisemmin
  ihmiskehon ja sen osien
  laitonta
  kauppaa, ja tämä vastustaminen on ollut useiden kansainvälisten yleissopimusten kohteena. Jo vuonna 1978 julistettiin Euroopan neuvoston päätöslauselmassa (78)29 ihmisestä peräisin olevien aineiden irrottamista ja siirtoa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön yhdenmukaistamisesta, jonka Euroopan neuvoston ministerikomitea hyväksyi 11 päivänä toukokuuta 1978, ettei ihmisestä peräisin olevilla aineilla saa käydä kauppaa. Tämä julistus vahvistettiin Pariisissa 16 ja 17 päivänä marraskuuta 1987 pidetyssä Euroopan terveysministerien kolmannessa konferenssissa, jonka päätösjulistuksessa korostettiin, ettei mikään elintenvaihtoyksikkö, elintensäilytysyksikkö tai muu organisaatio tai yksityishenkilö saa käydä kauppaa ihmisen elimillä. |
| Tarkistus 6 |
| Johdanto-osan 4 kappale |
| 4) Tärkeä askel ihmisen elinten ja kudosten laittoman kaupan
  ja yleisemmin ihmiskehon ja sen osien laittoman kaupan
  torjumiseksi on Euroopan neuvoston yleissopimus ihmisoikeuksista ja biolääketieteestä, joka allekirjoitettiin 4 päivänä huhtikuuta 1997 Oviedossa ja tuli voimaan 1 päivänä joulukuuta 1999. Tämän yleissopimuksen 21 artiklassa on kielto taloudellisen hyödyn hankkimisesta ihmiskeholla ja sen osilla. Sen 25 artiklassa edellytetään, että yleissopimuksen allekirjoittaneet valtiot säätävät — ei välttämättä rikosoikeudellisista — seuraamuksista yleissopimuksen määräysten rikkomisesta. Tähän yleissopimukseen liitettiin ihmisestä peräisin olevien elinten ja kudosten siirtoa koskeva lisäpöytäkirja, joka
  tehtiin
  24 päivänä tammikuuta 2002, mutta ei ole vielä tullut voimaan. Lisäpöytäkirjan 21 artiklassa määrätään, ettei ihmiskehoa ja sen osia saa käyttää taloudellisen hyödyn tai vastaavan etuuden tavoitteluun. Siinä myös kielletään elinten tai kudosten tarvetta tai saatavuutta koskeva ilmoittelu taloudellisen hyödyn tai vastaavan etuuden tarjoamiseksi tai tavoittelemiseksi. Lisäpöytäkirjan 22 artiklassa
  määrätään velvoitteesta kieltää
  elinten ja kudosten laiton kauppa. | 4) Tärkeä askel ihmisen elinten
  , elinten osien ja kudosten
  laittoman kaupan torjumiseksi on Euroopan neuvoston yleissopimus ihmisoikeuksista ja biolääketieteestä, joka allekirjoitettiin 4 päivänä huhtikuuta 1997 Oviedossa ja tuli voimaan 1 päivänä joulukuuta 1999. Tämän yleissopimuksen 21 artiklassa on kielto taloudellisen hyödyn hankkimisesta ihmiskeholla ja sen osilla. Sen 25 artiklassa edellytetään, että yleissopimuksen allekirjoittaneet valtiot säätävät — ei välttämättä rikosoikeudellisista — seuraamuksista yleissopimuksen määräysten rikkomisesta. Tähän yleissopimukseen liitettiin ihmisestä peräisin olevien elinten ja kudosten siirtoa koskeva lisäpöytäkirja,
  jonka yleissopimuksen allekirjoittajavaltiot avasivat allekirjoituksille
  24 päivänä tammikuuta 2002
  mutta joka
  ei ole vielä tullut voimaan. Lisäpöytäkirjan 21 artiklassa määrätään, ettei ihmiskehoa ja sen osia saa käyttää taloudellisen hyödyn tai vastaavan etuuden tavoitteluun. Siinä myös kielletään elinten tai kudosten tarvetta tai saatavuutta koskeva ilmoittelu taloudellisen hyödyn tai vastaavan etuuden tarjoamiseksi tai tavoittelemiseksi. Lisäpöytäkirjan 22 artiklassa
  kielletään ihmisen
  elinten ja kudosten laiton kauppa. |
| Tarkistus 7 |
| Johdanto-osan 6 kappale |
| 6) Kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen lisäpöytäkirja ihmiskaupan, erityisesti naisten ja lasten kaupan, ehkäisemisestä, torjumisesta ja rankaisemisesta sisältää
  ihmiskaupalle tunnusomaista hyväksikäyttöä koskevan määritelmän, joka käsittää myös
  ihmisen elimien
  irrottamisen
  . Tämä pöytäkirja on ratkaiseva askel kohti kansainvälistä yhteistyötä ihmisen elinten laittoman kaupan torjumisessa. | 6) Kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen lisäpöytäkirja ihmiskaupan, erityisesti naisten ja lasten kaupan, ehkäisemisestä, torjumisesta ja rankaisemisesta sisältää
  yhtenä ihmiskauppaan liittyvänä hyväksikäytön muotona viittauksen
  ihmisen elimien
  irrottamiseen
  . Tämä pöytäkirja on ratkaiseva askel kohti kansainvälistä yhteistyötä ihmisen elinten,
  elinten osien ja kudosten
  laittoman kaupan torjumisessa. |
| Tarkistus 8 |
| Johdanto-osan 6 a kappale (uusi) |
| | 6 a)Euroopan unionin perusoikeuskirjan 3 artiklaan sisältyy kielto hankkia taloudellista hyötyä ihmisruumiista ja sen osista sellaisinaan. |
| Tarkistus 9 |
| Johdanto-osan 7 a kappale (uusi) |
| | 7 a)Jäsenvaltioiden tätä alaa koskevien lainsäädäntöjen väliset suuret erot luovat suotuisat olosuhteet rikollisverkostoille, jotka voivat käyttää hyväksi tiettyjen jäsenvaltioiden lievempää lainsäädäntöä tällä alalla. |
| Tarkistus 10 |
| Johdanto-osan 8 kappale |
| 8) Euroopan unionin olisi täydennettävä kansainvälisten järjestöjen, erityisesti Yhdistyneiden Kansakuntien, Maailman terveysjärjestön ja Euroopan neuvoston, suorittamaa tärkeää työtä. | 8) Euroopan unionin olisi täydennettävä kansainvälisten järjestöjen, erityisesti Yhdistyneiden Kansakuntien, Maailman terveysjärjestön ja Euroopan neuvoston, suorittamaa tärkeää työtä
  ihmisen elinten, elinten osien ja kudosten laittoman kaupan torjumisessa
  . |
| Tarkistus 11 |
| Johdanto-osan 9 kappale |
| 9) On tarpeen, ettei ihmisen elinten ja kudosten kauppaa, joka on vakava rikos, torjuta ainoastaan kunkin jäsenvaltion yksittäisin toimin vaan
  käyttäen kattavaa lähestymistapaa, jonka olennaisena osana olisi oltava kaikille jäsenvaltioille yhteinen rikostunnusmerkistön määrittely sekä tehokkaat, oikeasuhteiset ja varoittavat seuraamukset
  . | 9) On tarpeen, ettei ihmisen elinten,
  elinten osien
  ja kudosten
  laitonta
  kauppaa, joka on vakava rikos, torjuta ainoastaan kunkin jäsenvaltion yksittäisin toimin vaan
  myös parantamalla jäsenvaltioiden rikosoikeudellista yhteistyötä siten, että annetaan säännöksiä rikostunnusmerkistöjen ja tehokkaiden, oikeasuhteisten ja varoittavien seuraamusten määrittelyn yhdenmukaistamiseksi
  . |
| Tarkistus 12 |
| Johdanto-osan 9 a kappale (uusi) |
| | 9 a)On välttämätöntä vahvistaa lainkäyttövaltaa koskevat säännöt, jotta ihmisen elinten, elinten osien ja kudosten laittomaan kauppaan liittyvien rikosten tekijöitä vastaan voidaan käynnistää tuloksellisia oikeustoimia. |
| Tarkistus 13 |
| Johdanto-osan 9 b kappale (uusi) |
| | 9 b)Olisi kiinnitettävä erityistä huomiota alaikäisten ja muiden erityisen haavoittuviin ihmisryhmiin kuuluvien henkilöiden, jotka voivat helposti joutua ihmisen elinten, elinten osien ja kudosten laittoman kaupan uhreiksi, suojelemisen varmistamiseen. |
| Tarkistus 14 |
| Johdanto-osan 10 kappale |
| 10) Koska tämän puitepäätöksen edellä mainittuja tavoitteita ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, vaan ne voidaan
  siten
  saavuttaa paremmin unionin tasolla, unioni voi toteuttaa toimenpiteitä toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä puitepäätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen. | 10) Koska tämän puitepäätöksen edellä mainittuja tavoitteita ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden
  yksipuolisin
  toimin, vaan ne voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla, unioni voi toteuttaa toimenpiteitä
  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa ja Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 5 artiklassa tarkoitetun
  toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä puitepäätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen. |
| Tarkistus 15 |
| Johdanto-osan 10 a kappale (uusi) |
| | 10 a)Laittomalta kaupalta katoaisi perusta, jos useammat ihmiset olisivat valmiita testamenttaamaan kudoksiaan, solujaan ja elimiään. Tästä syystä sekä kansallisella että Euroopan tasolla olisi lisättävä tiedotusta ja tietoisuutta kudosten, solujen ja elinten luovuttamisesta erilaisilla kampanjoilla, joiden teemana olisi ”Olemme kaikki potentiaalisia luovuttajia”. Kampanjoiden tavoitteena olisi tukea eurooppalaisia tekemään päätös luovuttajaksi ryhtymisestä jo elinaikanaan ja kertomaan tästä toiveestaan perheenjäsenilleen tai laillisille edustajilleen. |
| Tarkistus 16 |
| Johdanto-osan 11 a kappale (uusi) |
| | 11 a)Ihmisen elinten, elinten osien ja kudosten laiton kauppa on kysynnästä riippuvainen. Siksi olisi erityisen tärkeää käyttää kokonaisvaltaista lähestymistapaa, ottaen huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 152 artiklan määräykset, ja keskityttävä ongelman taustalla oleviin syihin, eli elinsiirtoihin tarvittavien elinten vähäiseen saatavuuteen. |
| Tarkistus 17 |
| Johdanto-osan 11 b kappale (uusi) |
| | 11 b)Komission ja jäsenvaltioiden olisi tiedotettava tehokkaammin kansalaisille elinten ja kudosten luovuttamisesta ja rohkaistava heitä ilmoittamaan, ovatko heidän elimensä ja kudoksensa käytettävissä heidän kuoltuaan. |
| Tarkistus 18 |
| Johdanto-osan 11 c kappale (uusi) |
| | 11 c)Olisi kiinnitettävä erityistä huomiota Internetin käyttöön ihmisen elinten, elinten osien ja kudosten laittoman kaupan helpottamisessa etenkin kysynnän ja tarjonnan välisten kansallisten erojen vuoksi. |
| Tarkistus 19 |
| 1 artiklan 3 kohdan johdantokappale |
| 3. | ”ihmisen elimillä ja kudoksilla” elimiä ja kudoksia, joihin eivät kuulu |

HELLEENEN TASAVALLAN TEKSTI

PARLAMENTIN TARKISTUKSET

Tarkistus 1

Nimi

Neuvoston puitepäätös ihmisen elinten ja kudosten laittoman kaupan ehkäisystä ja torjunnasta

Neuvoston puitepäätös ihmisen elinten,
  elinten osien
  ja kudosten laittoman kaupan ehkäisystä ja torjunnasta

(Vastaava muutos tehdään kaikkialle lainsäädäntötekstiin.)

Tarkistus 2

Johdanto-osan 1 kappale

1)
  Parhaista
  tavoista panna täytäntöön Amsterdamin sopimuksen määräykset vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteuttamisesta
  hyväksytyssä neuvoston ja komission toimintasuunnitelmassa sekä
  Tampereella 15 ja 16 päivänä lokakuuta 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston ja Santa Maria da Feirassa 19 ja 20 päivänä kesäkuuta 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä
  todetaan tulostaulussa esitetyn mukaisesti ihmiskaupan vastaisten lainsäädäntötoimien tarve tai vaaditaan niiden toteuttamista sekä sopimista yhteisistä määritelmistä, rangaistavaksi säätämisestä ja seuraamuksista
  .

1)
  Neuvoston ja komission toimintasuunnitelmassa parhaista
  tavoista panna täytäntöön Amsterdamin sopimuksen määräykset vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteuttamisesta
  — neuvoston (oikeus- ja sisäasiat) 3 päivänä joulukuuta 1998 hyväksymä teksti, jonka Wienissä 11 ja 12 päivänä joulukuuta 1998 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi
  , Tampereella 15 ja 16 päivänä lokakuuta 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston ja Santa Maria da Feirassa 19 ja 20 päivänä kesäkuuta 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä
  kaikissa todetaan, että ihmiskaupan vastaiset yhteiset lainsäädäntötoimet, mukaan lukien rikostunnusmerkistöjen ja seuraamusten määrittely, kuuluvat ehdottomasti Euroopan unionin politiikan painopistealueisiin
  .

Tarkistus 3

Johdanto-osan 2 kappale

2) Ihmisten elinten ja kudosten laiton kauppa on ihmiskaupan muoto, johon sisältyy ihmisten perusoikeuksien sekä erityisesti ihmisarvon ja fyysisen koskemattomuuden vakavia loukkauksia. Tällä laittoman kaupan alalla toimii organisoituja rikollisryhmiä, jotka
  usein
  käyttävät törkeitä menetelmiä, kuten suojattomien henkilöiden hyväksikäyttöä sekä voimankäyttöä ja uhkaamista. Se on lisäksi vakava uhka kansanterveydelle ja loukkaa kansalaisten oikeutta terveyspalvelujen yhtäläiseen saatavuuteen. Lopuksi se heikentää kansalaisten luottamusta lailliseen elinsiirtojärjestelmään.

2) Ihmisen elinten,
  elinten osien
  ja kudosten laiton kauppa on ihmiskaupan muoto, johon sisältyy ihmisten perusoikeuksien sekä erityisesti ihmisarvon ja fyysisen koskemattomuuden vakavia loukkauksia. Tällä laittoman kaupan alalla toimii organisoituja rikollisryhmiä, jotka käyttävät törkeitä menetelmiä, kuten suojattomien henkilöiden hyväksikäyttöä sekä voimankäyttöä ja uhkaamista. Se on lisäksi vakava uhka kansanterveydelle ja loukkaa kansalaisten oikeutta terveyspalvelujen yhtäläiseen saatavuuteen. Lopuksi se heikentää kansalaisten luottamusta lailliseen elinsiirtojärjestelmään.

Tarkistus 4

Johdanto-osan 2 a kappale (uusi)

2 a)Ihmisen elinten, elinten osien ja kudosten laiton kauppa on vakava uhka kansanterveydelle. Taloudellisen paineen alla toimiminen voi johtaa vakaviin riskeihin luovuttajan terveydelle. Esimerkiksi munuaisen tai maksan osien luovuttamisen yhteydessä aiheutuva verenvuoto voi olla kohtalokas elävälle luovuttajalle. Munasolujen luovuttaminen ja siihen vaadittava hormonihoito saattaa aiheuttaa syöpää ja lapsettomuutta. Elinten ja kudosten kauppa voi vaarantaa vakavasti myös vastaanottajan terveyden, sillä jos luovuttaja ei ole antanut suostumustaan tai toimii taloudellisen paineen alla, tämä saattaa salata aikaisemmat sairautensa. Laiton kauppa loukkaa kansalaisten oikeutta terveyspalvelujen yhtäläiseen saatavuuteen ja heikentää heidän luottamustaan lailliseen elinsiirtojärjestelmään, mikä saattaa vähentää entisestään elinten ja kudosten vapaaehtoisia luovuttajia.

Tarkistus 5

Johdanto-osan 3 kappale

3) Useat kansainväliset järjestöt ovat toistuvasti ilmaisseet vastustavansa ihmiskehon ja sen osien kauppaa, ja tämä vastustaminen on ollut useiden kansainvälisten yleissopimusten kohteena. Jo vuonna 1978 julistettiin Euroopan neuvoston päätöslauselmassa (78)29 ihmisestä peräisin olevien aineiden irrottamista ja siirtoa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön yhdenmukaistamisesta, jonka Euroopan neuvoston ministerikomitea hyväksyi 11 päivänä toukokuuta 1978, ettei ihmisestä peräisin olevilla aineilla saa käydä kauppaa. Tämä julistus vahvistettiin Pariisissa 16 ja 17 päivänä marraskuuta 1987 pidetyssä Euroopan terveysministerien kolmannessa konferenssissa, jonka päätösjulistuksessa korostettiin, ettei mikään elintenvaihtoyksikkö, elintensäilytysyksikkö tai muu organisaatio tai yksityishenkilö saa käydä kauppaa ihmisen elimillä.

3) Useat kansainväliset järjestöt ovat toistuvasti ilmaisseet vastustavansa
  ihmisen elinten, elinten osien ja kudosten sekä yleisemmin
  ihmiskehon ja sen osien
  laitonta
  kauppaa, ja tämä vastustaminen on ollut useiden kansainvälisten yleissopimusten kohteena. Jo vuonna 1978 julistettiin Euroopan neuvoston päätöslauselmassa (78)29 ihmisestä peräisin olevien aineiden irrottamista ja siirtoa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön yhdenmukaistamisesta, jonka Euroopan neuvoston ministerikomitea hyväksyi 11 päivänä toukokuuta 1978, ettei ihmisestä peräisin olevilla aineilla saa käydä kauppaa. Tämä julistus vahvistettiin Pariisissa 16 ja 17 päivänä marraskuuta 1987 pidetyssä Euroopan terveysministerien kolmannessa konferenssissa, jonka päätösjulistuksessa korostettiin, ettei mikään elintenvaihtoyksikkö, elintensäilytysyksikkö tai muu organisaatio tai yksityishenkilö saa käydä kauppaa ihmisen elimillä.

Tarkistus 6

Johdanto-osan 4 kappale

4) Tärkeä askel ihmisen elinten ja kudosten laittoman kaupan
  ja yleisemmin ihmiskehon ja sen osien laittoman kaupan
  torjumiseksi on Euroopan neuvoston yleissopimus ihmisoikeuksista ja biolääketieteestä, joka allekirjoitettiin 4 päivänä huhtikuuta 1997 Oviedossa ja tuli voimaan 1 päivänä joulukuuta 1999. Tämän yleissopimuksen 21 artiklassa on kielto taloudellisen hyödyn hankkimisesta ihmiskeholla ja sen osilla. Sen 25 artiklassa edellytetään, että yleissopimuksen allekirjoittaneet valtiot säätävät — ei välttämättä rikosoikeudellisista — seuraamuksista yleissopimuksen määräysten rikkomisesta. Tähän yleissopimukseen liitettiin ihmisestä peräisin olevien elinten ja kudosten siirtoa koskeva lisäpöytäkirja, joka
  tehtiin
  24 päivänä tammikuuta 2002, mutta ei ole vielä tullut voimaan. Lisäpöytäkirjan 21 artiklassa määrätään, ettei ihmiskehoa ja sen osia saa käyttää taloudellisen hyödyn tai vastaavan etuuden tavoitteluun. Siinä myös kielletään elinten tai kudosten tarvetta tai saatavuutta koskeva ilmoittelu taloudellisen hyödyn tai vastaavan etuuden tarjoamiseksi tai tavoittelemiseksi. Lisäpöytäkirjan 22 artiklassa
  määrätään velvoitteesta kieltää
  elinten ja kudosten laiton kauppa.

4) Tärkeä askel ihmisen elinten
  , elinten osien ja kudosten
  laittoman kaupan torjumiseksi on Euroopan neuvoston yleissopimus ihmisoikeuksista ja biolääketieteestä, joka allekirjoitettiin 4 päivänä huhtikuuta 1997 Oviedossa ja tuli voimaan 1 päivänä joulukuuta 1999. Tämän yleissopimuksen 21 artiklassa on kielto taloudellisen hyödyn hankkimisesta ihmiskeholla ja sen osilla. Sen 25 artiklassa edellytetään, että yleissopimuksen allekirjoittaneet valtiot säätävät — ei välttämättä rikosoikeudellisista — seuraamuksista yleissopimuksen määräysten rikkomisesta. Tähän yleissopimukseen liitettiin ihmisestä peräisin olevien elinten ja kudosten siirtoa koskeva lisäpöytäkirja,
  jonka yleissopimuksen allekirjoittajavaltiot avasivat allekirjoituksille
  24 päivänä tammikuuta 2002
  mutta joka
  ei ole vielä tullut voimaan. Lisäpöytäkirjan 21 artiklassa määrätään, ettei ihmiskehoa ja sen osia saa käyttää taloudellisen hyödyn tai vastaavan etuuden tavoitteluun. Siinä myös kielletään elinten tai kudosten tarvetta tai saatavuutta koskeva ilmoittelu taloudellisen hyödyn tai vastaavan etuuden tarjoamiseksi tai tavoittelemiseksi. Lisäpöytäkirjan 22 artiklassa
  kielletään ihmisen
  elinten ja kudosten laiton kauppa.

Tarkistus 7

Johdanto-osan 6 kappale

6) Kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen lisäpöytäkirja ihmiskaupan, erityisesti naisten ja lasten kaupan, ehkäisemisestä, torjumisesta ja rankaisemisesta sisältää
  ihmiskaupalle tunnusomaista hyväksikäyttöä koskevan määritelmän, joka käsittää myös
  ihmisen elimien
  irrottamisen
  . Tämä pöytäkirja on ratkaiseva askel kohti kansainvälistä yhteistyötä ihmisen elinten laittoman kaupan torjumisessa.

6) Kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen lisäpöytäkirja ihmiskaupan, erityisesti naisten ja lasten kaupan, ehkäisemisestä, torjumisesta ja rankaisemisesta sisältää
  yhtenä ihmiskauppaan liittyvänä hyväksikäytön muotona viittauksen
  ihmisen elimien
  irrottamiseen
  . Tämä pöytäkirja on ratkaiseva askel kohti kansainvälistä yhteistyötä ihmisen elinten,
  elinten osien ja kudosten
  laittoman kaupan torjumisessa.

Tarkistus 8

Johdanto-osan 6 a kappale (uusi)

6 a)Euroopan unionin perusoikeuskirjan 3 artiklaan sisältyy kielto hankkia taloudellista hyötyä ihmisruumiista ja sen osista sellaisinaan.

Tarkistus 9

Johdanto-osan 7 a kappale (uusi)

7 a)Jäsenvaltioiden tätä alaa koskevien lainsäädäntöjen väliset suuret erot luovat suotuisat olosuhteet rikollisverkostoille, jotka voivat käyttää hyväksi tiettyjen jäsenvaltioiden lievempää lainsäädäntöä tällä alalla.

Tarkistus 10

Johdanto-osan 8 kappale

8) Euroopan unionin olisi täydennettävä kansainvälisten järjestöjen, erityisesti Yhdistyneiden Kansakuntien, Maailman terveysjärjestön ja Euroopan neuvoston, suorittamaa tärkeää työtä.

8) Euroopan unionin olisi täydennettävä kansainvälisten järjestöjen, erityisesti Yhdistyneiden Kansakuntien, Maailman terveysjärjestön ja Euroopan neuvoston, suorittamaa tärkeää työtä
  ihmisen elinten, elinten osien ja kudosten laittoman kaupan torjumisessa
  .

Tarkistus 11

Johdanto-osan 9 kappale

9) On tarpeen, ettei ihmisen elinten ja kudosten kauppaa, joka on vakava rikos, torjuta ainoastaan kunkin jäsenvaltion yksittäisin toimin vaan
  käyttäen kattavaa lähestymistapaa, jonka olennaisena osana olisi oltava kaikille jäsenvaltioille yhteinen rikostunnusmerkistön määrittely sekä tehokkaat, oikeasuhteiset ja varoittavat seuraamukset
  .

9) On tarpeen, ettei ihmisen elinten,
  elinten osien
  ja kudosten
  laitonta
  kauppaa, joka on vakava rikos, torjuta ainoastaan kunkin jäsenvaltion yksittäisin toimin vaan
  myös parantamalla jäsenvaltioiden rikosoikeudellista yhteistyötä siten, että annetaan säännöksiä rikostunnusmerkistöjen ja tehokkaiden, oikeasuhteisten ja varoittavien seuraamusten määrittelyn yhdenmukaistamiseksi
  .

Tarkistus 12

Johdanto-osan 9 a kappale (uusi)

9 a)On välttämätöntä vahvistaa lainkäyttövaltaa koskevat säännöt, jotta ihmisen elinten, elinten osien ja kudosten laittomaan kauppaan liittyvien rikosten tekijöitä vastaan voidaan käynnistää tuloksellisia oikeustoimia.

Tarkistus 13

Johdanto-osan 9 b kappale (uusi)

9 b)Olisi kiinnitettävä erityistä huomiota alaikäisten ja muiden erityisen haavoittuviin ihmisryhmiin kuuluvien henkilöiden, jotka voivat helposti joutua ihmisen elinten, elinten osien ja kudosten laittoman kaupan uhreiksi, suojelemisen varmistamiseen.

Tarkistus 14

Johdanto-osan 10 kappale

10) Koska tämän puitepäätöksen edellä mainittuja tavoitteita ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, vaan ne voidaan
  siten
  saavuttaa paremmin unionin tasolla, unioni voi toteuttaa toimenpiteitä toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä puitepäätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen.

10) Koska tämän puitepäätöksen edellä mainittuja tavoitteita ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden
  yksipuolisin
  toimin, vaan ne voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla, unioni voi toteuttaa toimenpiteitä
  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa ja Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 5 artiklassa tarkoitetun
  toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä puitepäätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen.

Tarkistus 15

Johdanto-osan 10 a kappale (uusi)

10 a)Laittomalta kaupalta katoaisi perusta, jos useammat ihmiset olisivat valmiita testamenttaamaan kudoksiaan, solujaan ja elimiään. Tästä syystä sekä kansallisella että Euroopan tasolla olisi lisättävä tiedotusta ja tietoisuutta kudosten, solujen ja elinten luovuttamisesta erilaisilla kampanjoilla, joiden teemana olisi ”Olemme kaikki potentiaalisia luovuttajia”. Kampanjoiden tavoitteena olisi tukea eurooppalaisia tekemään päätös luovuttajaksi ryhtymisestä jo elinaikanaan ja kertomaan tästä toiveestaan perheenjäsenilleen tai laillisille edustajilleen.

Tarkistus 16

Johdanto-osan 11 a kappale (uusi)

11 a)Ihmisen elinten, elinten osien ja kudosten laiton kauppa on kysynnästä riippuvainen. Siksi olisi erityisen tärkeää käyttää kokonaisvaltaista lähestymistapaa, ottaen huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 152 artiklan määräykset, ja keskityttävä ongelman taustalla oleviin syihin, eli elinsiirtoihin tarvittavien elinten vähäiseen saatavuuteen.

Tarkistus 17

Johdanto-osan 11 b kappale (uusi)

11 b)Komission ja jäsenvaltioiden olisi tiedotettava tehokkaammin kansalaisille elinten ja kudosten luovuttamisesta ja rohkaistava heitä ilmoittamaan, ovatko heidän elimensä ja kudoksensa käytettävissä heidän kuoltuaan.

Tarkistus 18

Johdanto-osan 11 c kappale (uusi)

11 c)Olisi kiinnitettävä erityistä huomiota Internetin käyttöön ihmisen elinten, elinten osien ja kudosten laittoman kaupan helpottamisessa etenkin kysynnän ja tarjonnan välisten kansallisten erojen vuoksi.

Tarkistus 19

1 artiklan 3 kohdan johdantokappale

3.

Poistetaan.

Tarkistus 20

1 artiklan 3 kohdan a alakohta

a)lisääntymiselimet ja -kudokset;

Poistetaan.

Tarkistus 21

1 artiklan 3 kohdan b alakohta

b)alkion elimet ja kudokset;

Poistetaan.

Tarkistus 22

1 artiklan 3 kohdan c alakohta

c)veri ja sen johdannaiset;

Poistetaan.

Tarkistus 49

1 artiklan 4 a kohta (uusi)

| 4 a. | ”laittomalla kaupalla” elimillä tai muuntelemattomilla kudoksilla käytävää kauppaa voiton tavoittelemiseksi. Voittoa tavoittelevat yhdistykset ja järjestöt voivat kuitenkin käyttää ihmisten kudoksia ja soluja lähdemateriaalina valmistaessaan tuotteita biofarmaseuttiseen käyttöön. |
| --- | --- |

4 a.

Tarkistus 23

2 artiklan johdantokappale

Kunkin jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että seuraavat teot on säädetty rangaistaviksi:

Kunkin jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että seuraavat
  tahalliset
  teot on säädetty rangaistaviksi:

Tarkistus 24

2 artiklan 1 kohdan johdantokappale

| 1. | henkilön värväys, kuljettaminen, siirtäminen, kätkeminen tai vastaanottaminen, henkilön hallinnan vaihto tai siirto mukaan lukien, kun tekoon liittyy: |
| --- | --- |

1.

henkilön värväys, kuljettaminen, siirtäminen, kätkeminen tai vastaanottaminen, henkilön hallinnan vaihto tai siirto mukaan lukien, kun tekoon liittyy:

| 1. | henkilön värväys, kuljettaminen,
  majoittaminen
  , siirtäminen, kätkeminen tai vastaanottaminen, henkilön hallinnan vaihto tai siirto mukaan lukien,
  kun teon tarkoituksena on kyseisen henkilön elinten, elinten osien tai kudosten laiton irrottaminen ja
  kun tekoon liittyy: |
| --- | --- |

1.

henkilön värväys, kuljettaminen,
  majoittaminen
  , siirtäminen, kätkeminen tai vastaanottaminen, henkilön hallinnan vaihto tai siirto mukaan lukien,
  kun teon tarkoituksena on kyseisen henkilön elinten, elinten osien tai kudosten laiton irrottaminen ja
  kun tekoon liittyy:

Tarkistus 25

2 artiklan 1 kohdan a alakohta

| a) | voimankäyttö
  tai
  uhkaaminen, ihmisryöstö mukaan luettuna, tai |
| --- | --- |

a)

voimankäyttö
  tai
  uhkaaminen, ihmisryöstö mukaan luettuna, tai

| a) | voimankäyttö,
  väkivalta
  , uhkaaminen,
  harhauttaminen tai muut painostuskeinot, erityisesti henkiset ja fyysiset
  , ihmisryöstö mukaan luettuna, tai |
| --- | --- |

a)

voimankäyttö,
  väkivalta
  , uhkaaminen,
  harhauttaminen tai muut painostuskeinot, erityisesti henkiset ja fyysiset
  , ihmisryöstö mukaan luettuna, tai

Tarkistus 26

2 artiklan 1 kohdan b alakohta

b)petollisten keinojen käyttö, tai

Poistetaan.

Tarkistus 27

2 artiklan 1 kohdan d alakohta

| d) | rahan tai etuisuuksien antaminen tai vastaanottaminen suostumuksen saamiseksi henkilöltä, jonka hallinnassa toinen henkilö on,
  elinten tai kudosten irrottamiseksi viimeksi mainitulta
  . |
| --- | --- |

d)

rahan tai etuisuuksien antaminen tai vastaanottaminen suostumuksen saamiseksi henkilöltä, jonka hallinnassa toinen henkilö on,
  elinten tai kudosten irrottamiseksi viimeksi mainitulta
  .

| d) | rahan tai etuisuuksien antaminen,
  hyväksyminen
  tai vastaanottaminen suostumuksen saamiseksi henkilöltä, jonka hallinnassa toinen henkilö on. |
| --- | --- |

d)

rahan tai etuisuuksien antaminen,
  hyväksyminen
  tai vastaanottaminen suostumuksen saamiseksi henkilöltä, jonka hallinnassa toinen henkilö on.

Tarkistus 28

2 artiklan 2 kohdan a alakohta

| 2 a) | elimen irrottaminen elävältä luovuttajalta voimankäytön, uhkaamisen tai petoksen avulla; |
| --- | --- |

2 a)

elimen irrottaminen elävältä luovuttajalta voimankäytön, uhkaamisen tai petoksen avulla;

| 2 a
  a) | elimen,
  elimen osan tai kudoksen
  irrottaminen elävältä luovuttajalta voimankäytön,
  erityisesti henkisen tai fyysisen
  uhkaamisen,
  harhauttamisen tai muun painostuskeinon
  tai petoksen avulla; |
| --- | --- |

2 a
  a)

elimen,
  elimen osan tai kudoksen
  irrottaminen elävältä luovuttajalta voimankäytön,
  erityisesti henkisen tai fyysisen
  uhkaamisen,
  harhauttamisen tai muun painostuskeinon
  tai petoksen avulla;

Tarkistus 54

2 artiklan 2 kohdan a a alakohta (uusi)

| 2 a a) | elimen poistaminen elävältä luovuttajalta, jolla ei ole laissa määriteltyä läheistä henkilökohtaista suhdetta vastaanottajaan; jos tällaista suhdetta ei ole, elimen luovuttaminen voi tapahtua ainoastaan laissa määrätyin edellytyksin ja riippumattoman asianmukaisen laitoksen annettua hyväksynnän; |
| --- | --- |

2 a a)

Tarkistus 29

2 artiklan 2 kohdan b alakohta

| 2 b) | elimen irrottaminen luovuttajalta, joka on suostunut tähän taloudellisen vastineen antamisen tai lupaamisen vuoksi; |
| --- | --- |

2 b)

elimen irrottaminen luovuttajalta, joka on suostunut tähän taloudellisen vastineen antamisen tai lupaamisen vuoksi;

| 2 b
  b) | elimen,
  elimen osan tai kudoksen
  irrottaminen luovuttajalta, joka on suostunut tähän taloudellisen vastineen
  tai vastaavan etuuden
  antamisen,
  tarjoamisen
  tai lupaamisen vuoksi; |
| --- | --- |

2 b
  b)

elimen,
  elimen osan tai kudoksen
  irrottaminen luovuttajalta, joka on suostunut tähän taloudellisen vastineen
  tai vastaavan etuuden
  antamisen,
  tarjoamisen
  tai lupaamisen vuoksi;

Tarkistus 30

2 artiklan 2 kohdan c alakohta

| c) | taloudellisen vastineen suorittaminen, tarjoaminen tai lupaaminen suoraan tai kolmannen osapuolen välityksellä luovuttajalle, jotta hän suostuisi elimen irrottamiseen; |
| --- | --- |

c)

taloudellisen vastineen suorittaminen, tarjoaminen tai lupaaminen suoraan tai kolmannen osapuolen välityksellä luovuttajalle, jotta hän suostuisi elimen irrottamiseen;

| a) | taloudellisen vastineen
  tai vastaavan etuuden
  suorittaminen, tarjoaminen tai lupaaminen suoraan tai kolmannen osapuolen välityksellä luovuttajalle, jotta hän suostuisi elimen,
  elimen osan tai kudoksen
  irrottamiseen; |
| --- | --- |

a)

taloudellisen vastineen
  tai vastaavan etuuden
  suorittaminen, tarjoaminen tai lupaaminen suoraan tai kolmannen osapuolen välityksellä luovuttajalle, jotta hän suostuisi elimen,
  elimen osan tai kudoksen
  irrottamiseen;

Tarkistus 31

2 artiklan 2 kohdan d alakohta

| d) | menettely, jossa luovuttaja tai kolmas osapuoli saa taloudellisen vastikkeen tai vaatii sitä siinä tarkoituksessa, että luovuttaja suostuu elimen irrottamiseen; |
| --- | --- |

d)

Poistetaan.

Tarkistus 32

2 artiklan 2 kohdan e alakohta

| e) | toimiminen välittäjänä
  a, b, c tai d alakohdassa
  mainittujen tekojen toteuttamisessa; |
| --- | --- |

e)

toimiminen välittäjänä
  a, b, c tai d alakohdassa
  mainittujen tekojen toteuttamisessa;

| b) | toimiminen välittäjänä
  tässä kohdassa
  mainittujen tekojen toteuttamisessa; |
| --- | --- |

b)

toimiminen välittäjänä
  tässä kohdassa
  mainittujen tekojen toteuttamisessa;

Tarkistus 33

2 artiklan 2 kohdan f alakohta

| f) | taloudellisen vastikkeen vaatiminen, ottaminen, suorittaminen, tarjoaminen tai lupaaminen ihmisen elinten ja kudosten tarjoamista, hankkimista tai yleensä niillä käytävää laitonta kauppaa varten. |
| --- | --- |

f)

Poistetaan.

Tarkistus 34

2 artiklan 2 kohdan f a alakohta (uusi)

| f a) | ihmisen elinten, elinten osien ja kudosten tarvetta tai saatavuutta koskeva ilmoittelu Internetin tai muun tiedotusvälineen kautta taloudellisen hyödyn tai vastaavan etuuden tarjoamiseksi tai tavoittelemiseksi; |
| --- | --- |

f a)

Tarkistus 35

2 artiklan 2 b alakohta (uusi)

| 2 b. | Edellä 2 ja 2 a kohta eivät saa estää sellaisten korvausten maksamista, joita ei suoriteta taloudellisen hyödyn tai vastaavan etuuden hankkimiseksi, etenkin jos kyseessä on:







  — | korvaus elävälle luovuttajalle tulonmenetyksestä ja muista elinten, elinten osien tai kudosten laillisesta irrottamisesta tai siihen liittyvistä hoitotoimista aiheutuneista perustelluista kustannuksista |
| --- | --- | --- |

2 b.

—

korvaus elävälle luovuttajalle tulonmenetyksestä ja muista elinten, elinten osien tai kudosten laillisesta irrottamisesta tai siihen liittyvistä hoitotoimista aiheutuneista perustelluista kustannuksista

| — | asianmukainen maksu elinsiirron yhteydessä saadusta pätevästä lääketieteellisestä hoidosta tai siihen liittyvistä teknisistä palveluista |
| --- | --- |

—

asianmukainen maksu elinsiirron yhteydessä saadusta pätevästä lääketieteellisestä hoidosta tai siihen liittyvistä teknisistä palveluista

| — | korvaus tahattomasta vahingosta, joka on aiheutunut elinten, elinten osien tai kudosten laillisessa irrottamisessa elävältä ihmiseltä. |
| --- | --- |

—

korvaus tahattomasta vahingosta, joka on aiheutunut elinten, elinten osien tai kudosten laillisessa irrottamisessa elävältä ihmiseltä.

Tarkistus 36

2 artiklan 3 kohdan a alakohta

| a) | sellaisten ihmisen elinten ostaminen, hallussapito, varastointi, kuljettaminen, maahantuonti, maastavienti
  tai
  hallussapidon siirto, jotka on irrotettu jollain 1 tai 2 kohdassa mainitulla teolla; |
| --- | --- |

a)

sellaisten ihmisen elinten ostaminen, hallussapito, varastointi, kuljettaminen, maahantuonti, maastavienti
  tai
  hallussapidon siirto, jotka on irrotettu jollain 1 tai 2 kohdassa mainitulla teolla;

| a) | sellaisten ihmisen elinten,
  elinten osien tai kudosten
  ostaminen, hallussapito, varastointi, kuljettaminen, maahantuonti, maastavienti
  ja
  hallussapidon siirto, jotka on irrotettu jollain 1 tai 2 kohdassa mainitulla teolla; |
| --- | --- |

a)

sellaisten ihmisen elinten,
  elinten osien tai kudosten
  ostaminen, hallussapito, varastointi, kuljettaminen, maahantuonti, maastavienti
  ja
  hallussapidon siirto, jotka on irrotettu jollain 1 tai 2 kohdassa mainitulla teolla;

Tarkistus 37

2 artiklan 3 alakohdan a a alakohta (uusi)

| a a) | väärien asiakirjojen laatiminen jonkin tässä artiklassa luetellun teon tekemiseksi; |
| --- | --- |

a a)

Tarkistus 38

4 artiklan 2 kohdan c alakohta

| c) | rikoksesta on aiheutunut uhrille jälkeenpäin muuta
  vakavaa
  fyysistä vahinkoa; |
| --- | --- |

c)

rikoksesta on aiheutunut uhrille jälkeenpäin muuta
  vakavaa
  fyysistä vahinkoa;

| c) | rikos on tehty käyttämällä törkeää väkivaltaa tai
  rikoksesta on aiheutunut uhrille jälkeenpäin muuta fyysistä vahinkoa; |
| --- | --- |

c)

rikos on tehty käyttämällä törkeää väkivaltaa tai
  rikoksesta on aiheutunut uhrille jälkeenpäin muuta fyysistä vahinkoa;

Tarkistus 39

4 artiklan 2 kohdan d alakohta

| d) | rikos on tehty osana yhteisessä toiminnassa 98/733/YOS määritellyn rikollisjärjestön toimintaa,
  ottamatta kuitenkaan huomioon rangaistusasteikkoa, johon siinä viitataan
  . |
| --- | --- |

d)

rikos on tehty osana yhteisessä toiminnassa 98/733/YOS määritellyn rikollisjärjestön toimintaa,
  ottamatta kuitenkaan huomioon rangaistusasteikkoa, johon siinä viitataan
  .

| d) | rikos on tehty osana yhteisessä toiminnassa 98/733/YOS määritellyn rikollisjärjestön toimintaa. |
| --- | --- |

d)

rikos on tehty osana yhteisessä toiminnassa 98/733/YOS määritellyn rikollisjärjestön toimintaa.

Tarkistus 40

4 a artikla (uusi)

4 a artikla

Erityiset olosuhteet

Jäsenvaltiot voivat toteuttaa tarvittavia toimenpiteitä varmistaakseen, että 4 artiklassa tarkoitettuja rangaistuksia voidaan lieventää, jos rikoksen tekijä antaa hallinto- tai oikeusviranomaisille tietoja, joita nämä eivät olisi voineet muutoin saada ja joiden avulla nämä voivat:

| i) | estää rikoksen vaikutukset tai lieventää niitä; |
| --- | --- |

i)

estää rikoksen vaikutukset tai lieventää niitä;

| ii) | tunnistaa tai tuoda oikeuden eteen muut rikoksentekijät; |
| --- | --- |

ii)

tunnistaa tai tuoda oikeuden eteen muut rikoksentekijät;

| iii) | löytää todisteita; tai |
| --- | --- |

iii)

löytää todisteita; tai

| iv) | estää muita 2 artiklassa tarkoitettuja rikoksia. |
| --- | --- |

iv)

estää muita 2 artiklassa tarkoitettuja rikoksia.

Tarkistus 41

7 artiklan otsikko

Lainkäyttövalta ja syytteeseen asettaminen

Lainkäyttövalta,
  oikeustoimet
  ja syytteeseen asettaminen

Tarkistus 42

7 artiklan 1 kohdan -a alakohta (uusi)

| -a) | rikos on tehty sen lipun alla purjehtivalla aluksella tai sen alueella rekisteröidyssä ilma-aluksessa; |
| --- | --- |

-a)

Tarkistus 43

7 artiklan 1 kohdan b alakohta

b) rikoksen tekijä on sen kansalainen; tai

| b) | rikoksen tekijä on sen kansalainen
  tai sen alueella asuva
  ; tai |
| --- | --- |

b)

rikoksen tekijä on sen kansalainen
  tai sen alueella asuva
  ; tai

Tarkistus 44

7 artiklan 1 a kohta (uusi)

1 a. Jos rikos kuuluu useamman jäsenvaltion lainkäyttövaltaan, ja näistä mikä tahansa voi pätevästi ryhtyä syytetoimiin samojen tosiseikkojen perusteella, asianomaisten jäsenvaltioiden on toimittava yhteistyössä päättääkseen, mikä niistä ryhtyy syytetoimiin rikoksentekijöitä vastaan, ja pyrittävä keskittämään syytetoimet mahdollisuuksien mukaan yhteen jäsenvaltioon. Tätä varten jäsenvaltiot voivat käyttää Eurojustia tai mitä tahansa toimivaltaista elintä tai Euroopan unionissa voimassaolevaa järjestelmää oikeusviranomaisten yhteistyön ja toiminnan koordinoinnin helpottamiseksi.

Tarkistus 45

7 a artikla (uusi)

7 a artikla

Alueellinen soveltamisala

Tätä puitepäätöstä sovelletaan Gibraltariin.

Tarkistus 46

8 artiklan 1 kohta

1. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet tämän puitepäätöksen säännösten noudattamiseksi
  ennen ... päivää ... kuuta
  .

1. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet tämän puitepäätöksen säännösten noudattamiseksi
  viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2004
  .

Tarkistus 47

8 artiklan 2 kohta

2. Jäsenvaltioiden on toimitettava
  ennen 1 kohdassa mainittua päivää
  neuvoston pääsihteeristölle ja komissiolle kirjallisina ne säännökset, joilla jäsenvaltioiden tästä puitepäätöksestä aiheutuvat velvoitteet saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä.

2. Jäsenvaltioiden on toimitettava
  viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2004
  pääsihteeristölle ja komissiolle kirjallisina ne säännökset, joilla jäsenvaltioiden tästä puitepäätöksestä aiheutuvat velvoitteet saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä.

Tarkistus 48

8 artiklan 3 kohta

3. Neuvosto arvioi ennen
  ... päivää ... kuuta ...
  näihin tietoihin perustuvan kertomuksen ja komission kirjallisen kertomuksen perusteella, missä määrin jäsenvaltiot ovat noudattaneet tämän puitepäätöksen säännöksiä.

3. Neuvosto arvioi ennen
  31 päivää joulukuuta 2005
  näihin tietoihin perustuvan kertomuksen ja komission kirjallisen kertomuksen perusteella, missä määrin jäsenvaltiot ovat noudattaneet tämän puitepäätöksen säännöksiä.

---

(1)  EUVL C 100, 26.4.2003, s. 27.

(2)  EYVL C 227 E, 24.9.2002, s. 505.

P5_TA(2003)0458

Makrotaloudellinen lisärahoitusapu Serbialle ja Montenegrolle *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston päätökseksi makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntämisestä Serbialle ja Montenegrolle ja makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntämisestä Jugoslavian liittotasavallalle tehdyn päätöksen 2002/882/EY muuttamisesta (KOM(2003) 506 — C5-0428/2003 — 2003/0190(CNS))

(Kuulemismenettely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2003) 506) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2003) 506) (1),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 308 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C5-0428/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 308 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C5-0428/2003),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön ja budjettivaliokunnan lausunnon (A5-0356/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön ja budjettivaliokunnan lausunnon (A5-0356/2003),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| 3. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

3.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 4. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen; |
| --- | --- |

4.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

| KOMISSION TEKSTI | PARLAMENTIN TARKISTUKSET |
| --- | --- |
| Tarkistus 1 |
| Johdanto-osan 6 a kappale (uusi) |
| | (6 a) Rahoitusavun avustusosuus ei vaikuta budjettivallan käyttäjän toimivaltaan, ja sen toteuttaminen riippuu siitä, onko kyseiseen budjettikohtaan sisältyviä määrärahoja käytettävissä. |
| Tarkistus 2 |
| Johdanto-osan 6 b kappale (uusi) |
| | (6 b) IMF:ää kuultuaan komission olisi varmistettava, että Serbialle ja Montenegrolle myönnettävän makrotaloudellisen rahoitusavun korottaminen ei vaikuta kielteisesti muille maille tarkoitettuun, samasta budjettikohdasta katettavaan makrotaloudelliseen rahoitusapuun. |

KOMISSION TEKSTI

PARLAMENTIN TARKISTUKSET

Tarkistus 1

Johdanto-osan 6 a kappale (uusi)

(6 a) Rahoitusavun avustusosuus ei vaikuta budjettivallan käyttäjän toimivaltaan, ja sen toteuttaminen riippuu siitä, onko kyseiseen budjettikohtaan sisältyviä määrärahoja käytettävissä.

Tarkistus 2

Johdanto-osan 6 b kappale (uusi)

(6 b) IMF:ää kuultuaan komission olisi varmistettava, että Serbialle ja Montenegrolle myönnettävän makrotaloudellisen rahoitusavun korottaminen ei vaikuta kielteisesti muille maille tarkoitettuun, samasta budjettikohdasta katettavaan makrotaloudelliseen rahoitusapuun.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

P5_TA(2003)0459

Eurooppa-neuvoston tulokset

Euroopan parlamentin päätöslauselma Brysselissä 16. ja 17. lokakuuta 2003 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston tuloksista

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Brysselissä 16. ja 17. lokakuuta 2003 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Brysselissä 16. ja 17. lokakuuta 2003 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät,

I.   Hallitustenvälinen konferenssi (HVK)

| 1. | katsoo, että HVK epäonnistuu, mikäli se purkaa Eurooppa-valmistelukunnan saavuttaman konsensuksen; palauttaa mieleen, että kaikki kansalliset parlamentit, kansalliset hallitukset sekä Euroopan parlamentti ja komissio olivat edustettuina valmistelukunnassa; |
| --- | --- |

1.

katsoo, että HVK epäonnistuu, mikäli se purkaa Eurooppa-valmistelukunnan saavuttaman konsensuksen; palauttaa mieleen, että kaikki kansalliset parlamentit, kansalliset hallitukset sekä Euroopan parlamentti ja komissio olivat edustettuina valmistelukunnassa;

| 2. | vahvistaa vastustavansa lakiasäätävän neuvoston poistamista; edellyttää toimivaltuuksien erottamista ja lainsäädäntötyön avoimuutta koskevan periaatteen noudattamista; |
| --- | --- |

2.

vahvistaa vastustavansa lakiasäätävän neuvoston poistamista; edellyttää toimivaltuuksien erottamista ja lainsäädäntötyön avoimuutta koskevan periaatteen noudattamista;

| 3. | muistuttaa, että kun valmistelukunta päätti ulkoasiainministerin viran perustamisesta, tarkoituksena oli nimenomaan yhdistää joukko ulkosuhteiden hoitamiseen liittyviä tehtäviä, eli korkean edustajan, ulkosuhteita koordinoivan komission jäsenen ja ulkosuhteiden neuvoston puheenjohtajan tehtävät; katsoo, että kaikki yritykset poistaa, rajoittaa tai heikentää jotain näistä osa-alueista tuhoaisi saavutetun kompromissin; |
| --- | --- |

3.

muistuttaa, että kun valmistelukunta päätti ulkoasiainministerin viran perustamisesta, tarkoituksena oli nimenomaan yhdistää joukko ulkosuhteiden hoitamiseen liittyviä tehtäviä, eli korkean edustajan, ulkosuhteita koordinoivan komission jäsenen ja ulkosuhteiden neuvoston puheenjohtajan tehtävät; katsoo, että kaikki yritykset poistaa, rajoittaa tai heikentää jotain näistä osa-alueista tuhoaisi saavutetun kompromissin;

| 4. | vaatii, että HVK:n on varmistettava perustuslain III osan johdonmukaisuus I ja II osan kanssa; kehottaa jälleen saattamaan HVK:n päätökseen joulukuussa 2003; |
| --- | --- |

4.

vaatii, että HVK:n on varmistettava perustuslain III osan johdonmukaisuus I ja II osan kanssa; kehottaa jälleen saattamaan HVK:n päätökseen joulukuussa 2003;

| 5. | vaatii, että hallitustenvälinen konferenssi hyväksyy parannettuja määräyksiä perustuslain IV osaan; |
| --- | --- |

5.

vaatii, että hallitustenvälinen konferenssi hyväksyy parannettuja määräyksiä perustuslain IV osaan;

| 6. | sitoutuu myötävaikuttamaan kokonaisvaltaisesti ja rakentavasti siihen, että HVK saatetaan menestyksekkäästi päätökseen; |
| --- | --- |

6.

sitoutuu myötävaikuttamaan kokonaisvaltaisesti ja rakentavasti siihen, että HVK saatetaan menestyksekkäästi päätökseen;

II.   Euroopan talouden elvyttäminen

| 7. | on samaa mieltä siitä, että talouspolitiikan tavoitteena pitäisi edelleen olla työpaikkoja luovan ja kestävän kasvun tuottaminen; toteaa, että tavoitteen saavuttamiseksi painopisteen pitäisi olla terveen makrotalouspolitiikan jatkamisessa, joka toteutetaan vakaus- ja kasvusopimuksen ja nykyisten rahoitusnäkymien enimmäismäärien puitteissa, rakenteellisten uudistusten vauhdittamisessa — erityisesti pyrittäessä lisäämään hyödyke-, pääoma- ja työvoimamarkkinoiden joustavuutta — ja infrastruktuuriin ja henkiseen pääomaan tehtävien investointien edistämisessä; |
| --- | --- |

7.

on samaa mieltä siitä, että talouspolitiikan tavoitteena pitäisi edelleen olla työpaikkoja luovan ja kestävän kasvun tuottaminen; toteaa, että tavoitteen saavuttamiseksi painopisteen pitäisi olla terveen makrotalouspolitiikan jatkamisessa, joka toteutetaan vakaus- ja kasvusopimuksen ja nykyisten rahoitusnäkymien enimmäismäärien puitteissa, rakenteellisten uudistusten vauhdittamisessa — erityisesti pyrittäessä lisäämään hyödyke-, pääoma- ja työvoimamarkkinoiden joustavuutta — ja infrastruktuuriin ja henkiseen pääomaan tehtävien investointien edistämisessä;

| 8. | pitää valitettavana, että kymmenen vuotta Delorsin valkoisen kirjan julkaisemisen jälkeen ja kolme vuotta Lissabonin strategian käynnistämisestä talouden alamäen suunnan muuttamiseen tarvittavia päätöksiä on jälleen lykätty; pyytää, että kauan odotetut ja usein mainitut päätökset vihdoin tehtäisiin joulukuun Eurooppa-neuvoston kokouksen jälkeen; |
| --- | --- |

8.

pitää valitettavana, että kymmenen vuotta Delorsin valkoisen kirjan julkaisemisen jälkeen ja kolme vuotta Lissabonin strategian käynnistämisestä talouden alamäen suunnan muuttamiseen tarvittavia päätöksiä on jälleen lykätty; pyytää, että kauan odotetut ja usein mainitut päätökset vihdoin tehtäisiin joulukuun Eurooppa-neuvoston kokouksen jälkeen;

| 9. | pitää myönteisenä ilmeistä poliittista tahtoa nopeuttaa Euroopan laajuisten investointien toteuttamista tärkeimmillä aloilla, kuten liikenteessä, energia-alalla, televiestinnässä, tietotekniikassa sekä tutkimuksessa ja kehityksessä, ja korostaa, että Euroopan laajuinen ”pikaohjelma” (quick-start programme) ja riittävät kansalliset kasvuohjelmat on otettava käyttöön kiireellisesti; korostaa, että avainhankkeisiin tehtävien investointien lisääminen ei yksin voi ratkaista Euroopan talouden välittömiä eikä pitkän aikavälin ongelmia; katsoo, että Eurooppa-neuvoston olisi joulukuun kokouksessaan keskityttävä Lissabonin strategian nykyisten tavoitteiden saavuttamiseen, jotta unionista voidaan tehdä kilpailukykyisin tietoon perustuva talous vuoteen 2010 mennessä; |
| --- | --- |

9.

pitää myönteisenä ilmeistä poliittista tahtoa nopeuttaa Euroopan laajuisten investointien toteuttamista tärkeimmillä aloilla, kuten liikenteessä, energia-alalla, televiestinnässä, tietotekniikassa sekä tutkimuksessa ja kehityksessä, ja korostaa, että Euroopan laajuinen ”pikaohjelma” (quick-start programme) ja riittävät kansalliset kasvuohjelmat on otettava käyttöön kiireellisesti; korostaa, että avainhankkeisiin tehtävien investointien lisääminen ei yksin voi ratkaista Euroopan talouden välittömiä eikä pitkän aikavälin ongelmia; katsoo, että Eurooppa-neuvoston olisi joulukuun kokouksessaan keskityttävä Lissabonin strategian nykyisten tavoitteiden saavuttamiseen, jotta unionista voidaan tehdä kilpailukykyisin tietoon perustuva talous vuoteen 2010 mennessä;

| 10. | pahoittelee, että ympäristö- ja kestävyysnäkökohtia ei ole otettu asianmukaisesti huomioon, ja vaatii jälleen, että yhteisön toimintalinjojen ja lainsäädännön vaikutuksia näihin näkökohtiin on arvioitava huolellisesti; kehottaa jäsenvaltioita edistämään kunnianhimoista EU:n suunnitelmaa puhtaiden teknologioiden kehittämiseksi; korostaa tällaisen aloitteen potentiaalia ympäristön, kasvun sekä työllisyyden ja sosiaalisen hyvinvoinnin kannalta; odottaa mielenkiinnolla ympäristöteknologioita koskevaa komission toimintasuunnitelmaa; |
| --- | --- |

10.

pahoittelee, että ympäristö- ja kestävyysnäkökohtia ei ole otettu asianmukaisesti huomioon, ja vaatii jälleen, että yhteisön toimintalinjojen ja lainsäädännön vaikutuksia näihin näkökohtiin on arvioitava huolellisesti; kehottaa jäsenvaltioita edistämään kunnianhimoista EU:n suunnitelmaa puhtaiden teknologioiden kehittämiseksi; korostaa tällaisen aloitteen potentiaalia ympäristön, kasvun sekä työllisyyden ja sosiaalisen hyvinvoinnin kannalta; odottaa mielenkiinnolla ympäristöteknologioita koskevaa komission toimintasuunnitelmaa;

| 11. | katsoo lisäksi, että tämän aloitteen menestymisen kannalta on olennaista keskittyä kannattaviin, taloudellisesti ja rahoituksellisesti toteuttamiskelpoisiin hankkeisiin, joilla on selkeää eurooppalaista arvoa; muistuttaa, että ”pikaohjelman” hankkeita määriteltäessä ja suuren yhteisrahoitusosuuden saavuttamiseksi on käytettävä kustannus—hyöty-analyyseja; katsoo, että tämän aloitteen on täydennettävä sisämarkkinoiden tavoitteita ja keinoja; |
| --- | --- |

11.

katsoo lisäksi, että tämän aloitteen menestymisen kannalta on olennaista keskittyä kannattaviin, taloudellisesti ja rahoituksellisesti toteuttamiskelpoisiin hankkeisiin, joilla on selkeää eurooppalaista arvoa; muistuttaa, että ”pikaohjelman” hankkeita määriteltäessä ja suuren yhteisrahoitusosuuden saavuttamiseksi on käytettävä kustannus—hyöty-analyyseja; katsoo, että tämän aloitteen on täydennettävä sisämarkkinoiden tavoitteita ja keinoja;

| 12. | katsoo, että Lissabonin rakenneuudistustavoitteiden ja erityisesti työmarkkinauudistusten on tuotettava parempia työpaikkoja tietopohjaisen talouden luomiseksi, ja että tämän vuoksi merkittävät investoinnit ihmisiin ovat välttämättömiä; korostaa, että taloudelliset ja sosiaaliset uudistukset on toteutettava tiiviissä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa, koska näiden uudistusten on oltava toisiaan tukevia; |
| --- | --- |

12.

katsoo, että Lissabonin rakenneuudistustavoitteiden ja erityisesti työmarkkinauudistusten on tuotettava parempia työpaikkoja tietopohjaisen talouden luomiseksi, ja että tämän vuoksi merkittävät investoinnit ihmisiin ovat välttämättömiä; korostaa, että taloudelliset ja sosiaaliset uudistukset on toteutettava tiiviissä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa, koska näiden uudistusten on oltava toisiaan tukevia;

| 13. | korostaa, että jäsenvaltioiden pitäisi sitoutua lisäämään tutkimusta ja investointeja inhimilliseen pääomaan Euroopan talouden eri osa-alueilla ja suuntaamaan uudelleen julkisia menoja ympäristöystävällisen tuotannon lisäämiseen sekä taitojen kehittämiseen ja elinikäiseen oppimiseen; kehottaa sen vuoksi sisällyttämään elinikäisen oppimisen ja puhtaan teknologian hankkeita tulevaan ”pikaohjelmaan”; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että jäsenvaltioiden pitäisi sitoutua lisäämään tutkimusta ja investointeja inhimilliseen pääomaan Euroopan talouden eri osa-alueilla ja suuntaamaan uudelleen julkisia menoja ympäristöystävällisen tuotannon lisäämiseen sekä taitojen kehittämiseen ja elinikäiseen oppimiseen; kehottaa sen vuoksi sisällyttämään elinikäisen oppimisen ja puhtaan teknologian hankkeita tulevaan ”pikaohjelmaan”;

| 14. | ottaa huomioon sosiaalisen ulottuvuuden kehittämistä koskevan aloitteen ja pitää eläkejärjestelmien kestävyyden varmistamista koskevaa pyrkimystä myönteisenä; painottaa voimakkaasti, että jäsenvaltioiden on tarvittavien eläkeuudistusten lisäksi lisättävä väestön alityöllistettyjen osien, kuten naisten, siirtolaisten, ikääntyvien työntekijöiden ja vammaisten osuutta työmarkkinoilla esimerkiksi kohdistetuilla integraatiotoimilla, työn ja perhe-elämän sovittamiseen tähtäävillä toimilla ja kannustamalla pidentämään työelämään osallistumista; tähdentää edelleen, että kaikkien jäsenvaltioiden on edistettävä työtä koskevia kannustimia esimerkiksi mukauttamalla verotus- ja etuusjärjestelmiä siten, että työnteosta ja koulutuksesta tehdään kannattavia; toistaa, että täystyöllisyys on paras tapa taata eläkejärjestelmän kestävyys; |
| --- | --- |

14.

ottaa huomioon sosiaalisen ulottuvuuden kehittämistä koskevan aloitteen ja pitää eläkejärjestelmien kestävyyden varmistamista koskevaa pyrkimystä myönteisenä; painottaa voimakkaasti, että jäsenvaltioiden on tarvittavien eläkeuudistusten lisäksi lisättävä väestön alityöllistettyjen osien, kuten naisten, siirtolaisten, ikääntyvien työntekijöiden ja vammaisten osuutta työmarkkinoilla esimerkiksi kohdistetuilla integraatiotoimilla, työn ja perhe-elämän sovittamiseen tähtäävillä toimilla ja kannustamalla pidentämään työelämään osallistumista; tähdentää edelleen, että kaikkien jäsenvaltioiden on edistettävä työtä koskevia kannustimia esimerkiksi mukauttamalla verotus- ja etuusjärjestelmiä siten, että työnteosta ja koulutuksesta tehdään kannattavia; toistaa, että täystyöllisyys on paras tapa taata eläkejärjestelmän kestävyys;

| 15. | korostaa jälleen, että Lissabonin ja Göteborgin strategian kulmakivi on toisiaan tukevista talousuudistuksista, täystyöllisyydestä, sosiaalisesta koheesiosta ja ympäristön ekologisesta hallinnasta koostuva tasapainoinen poliittinen yhdistelmä; katsoo sen vuoksi, että kaikkien asianomaisten neuvoston kokoonpanojen on osallistuttava tähän yhtäläisesti; |
| --- | --- |

15.

korostaa jälleen, että Lissabonin ja Göteborgin strategian kulmakivi on toisiaan tukevista talousuudistuksista, täystyöllisyydestä, sosiaalisesta koheesiosta ja ympäristön ekologisesta hallinnasta koostuva tasapainoinen poliittinen yhdistelmä; katsoo sen vuoksi, että kaikkien asianomaisten neuvoston kokoonpanojen on osallistuttava tähän yhtäläisesti;

III.   Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden vahvistaminen

Unionin yhteisten rajojen valvonta

| 16. | pitää myönteisenä neuvoston halukkuutta tehostaa ulkorajojen valvontaa vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen hyväksi ja kannattaa tarvittavien varojen kohdentamista alan kiireisimpien tarpeiden täyttämiseksi siten, että otetaan huomioon uusien ulkorajojen erityistarpeet; |
| --- | --- |

16.

pitää myönteisenä neuvoston halukkuutta tehostaa ulkorajojen valvontaa vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen hyväksi ja kannattaa tarvittavien varojen kohdentamista alan kiireisimpien tarpeiden täyttämiseksi siten, että otetaan huomioon uusien ulkorajojen erityistarpeet;

| 17. | korostaa, että EU:n jäsenvaltioiden ulkorajojen tehokasta hallintaa on kehitettävä johdonmukaisilla yhteisön toimilla, joiden määrittelyyn parlamentti osallistuu täysimääräisesti; |
| --- | --- |

17.

korostaa, että EU:n jäsenvaltioiden ulkorajojen tehokasta hallintaa on kehitettävä johdonmukaisilla yhteisön toimilla, joiden määrittelyyn parlamentti osallistuu täysimääräisesti;

| 18. | panee merkille neuvoston pyynnön rajavalvontaviraston perustamisesta, mutta toivoisi sen sijaan operationaalista rakennetta, jota komissio koordinoisi ja joka olisi kansallisista erityisjoukoista muodostettujen Euroopan yhteisön rajavartiojoukkojen esiaste, jota Euroopan unioni rahoittaa; |
| --- | --- |

18.

panee merkille neuvoston pyynnön rajavalvontaviraston perustamisesta, mutta toivoisi sen sijaan operationaalista rakennetta, jota komissio koordinoisi ja joka olisi kansallisista erityisjoukoista muodostettujen Euroopan yhteisön rajavartiojoukkojen esiaste, jota Euroopan unioni rahoittaa;

| 19. | panee tyytyväisenä merkille painoarvon, joka on asetettu ulkorajojen hallintasuunnitelman tehokkaalle täytäntöönpanolle sekä ilmaraja- ja merirajakeskusten perustamiselle, joita voidaan pitää konkreettisina yhteistyötoimina Välimeren rannikolla (Espanja ja Italia) hiljattain todettujen traagisten humanitaaristen seurausten välttämiseksi; |
| --- | --- |

19.

panee tyytyväisenä merkille painoarvon, joka on asetettu ulkorajojen hallintasuunnitelman tehokkaalle täytäntöönpanolle sekä ilmaraja- ja merirajakeskusten perustamiselle, joita voidaan pitää konkreettisina yhteistyötoimina Välimeren rannikolla (Espanja ja Italia) hiljattain todettujen traagisten humanitaaristen seurausten välttämiseksi;

Muuttovirtojen hallinta

| 20. | pitää myönteisenä Eurooppa-neuvoston sitoutumista Thessalonikin ensisijaisiin tavoitteisiin ja korostaa tarvetta noudattaa yleistä ja tasapainoista suhtautumista maahanmuuttokysymyksiin, mukaan lukien vastaanottopolitiikka ja laillisten maahanmuuttajien kotoutuminen; korostaa, että maahanmuutto on suhteutettava sosiaali-, työllisyys- ja talouspolitiikkoihin; |
| --- | --- |

20.

pitää myönteisenä Eurooppa-neuvoston sitoutumista Thessalonikin ensisijaisiin tavoitteisiin ja korostaa tarvetta noudattaa yleistä ja tasapainoista suhtautumista maahanmuuttokysymyksiin, mukaan lukien vastaanottopolitiikka ja laillisten maahanmuuttajien kotoutuminen; korostaa, että maahanmuutto on suhteutettava sosiaali-, työllisyys- ja talouspolitiikkoihin;

| 21. | kannattaa Thessalonikissa ehdotettua yleistä lähestymistapaa kumppanuuksien vahvistamiseksi alkuperämaiden kanssa ja panee tyytyväisenä merkille komission käynnistämän tutkimuksen laillisen ja laittoman maahanmuuton välisestä suhteesta, mutta toistaa Eurooppa-neuvoston kannan, jonka mukaan kukin jäsenvaltio on viime kädessä vastuussa siitä, kuinka paljon se ottaa alueelleen maahanmuuttajia, ja että unionin ei pidä voida käyttää kiintiöitä muutoin kuin kolmansien maiden kanssa käytävissä neuvotteluissa; |
| --- | --- |

21.

kannattaa Thessalonikissa ehdotettua yleistä lähestymistapaa kumppanuuksien vahvistamiseksi alkuperämaiden kanssa ja panee tyytyväisenä merkille komission käynnistämän tutkimuksen laillisen ja laittoman maahanmuuton välisestä suhteesta, mutta toistaa Eurooppa-neuvoston kannan, jonka mukaan kukin jäsenvaltio on viime kädessä vastuussa siitä, kuinka paljon se ottaa alueelleen maahanmuuttajia, ja että unionin ei pidä voida käyttää kiintiöitä muutoin kuin kolmansien maiden kanssa käytävissä neuvotteluissa;

| 22. | suhtautuu myönteisesti humanitaarisia periaatteita kunnioittavaan palauttamispolitiikkaan, mutta katsoo, että sitä olisi rahoitettava erityisellä välineellä, jolla on uusi oikeusperusta; |
| --- | --- |

22.

suhtautuu myönteisesti humanitaarisia periaatteita kunnioittavaan palauttamispolitiikkaan, mutta katsoo, että sitä olisi rahoitettava erityisellä välineellä, jolla on uusi oikeusperusta;

| 23. | katsoo, että oikeus- ja sisäasioiden neuvosto on kutsuttava koolle kiireellisesti, jotta päästäisiin nopeasti sopimukseen ja hyväksyttäisiin komission ehdottama peruslainsäädäntö korkeatasoisen suojelun vaatimuksiin perustuvasta yhteisestä eurooppalaisesta turvapaikkajärjestelmästä; pyytää myös hyväksymään ehdotetut maahanmuuttoa koskevat lainsäädäntätoimet (kuten kolmansien maiden kansalaisten maahanpääsyä ja pitkään oleskelleen henkilön asemaa koskevat direktiivit); |
| --- | --- |

23.

katsoo, että oikeus- ja sisäasioiden neuvosto on kutsuttava koolle kiireellisesti, jotta päästäisiin nopeasti sopimukseen ja hyväksyttäisiin komission ehdottama peruslainsäädäntö korkeatasoisen suojelun vaatimuksiin perustuvasta yhteisestä eurooppalaisesta turvapaikkajärjestelmästä; pyytää myös hyväksymään ehdotetut maahanmuuttoa koskevat lainsäädäntätoimet (kuten kolmansien maiden kansalaisten maahanpääsyä ja pitkään oleskelleen henkilön asemaa koskevat direktiivit);

| 24. | odottaa oikeus- ja sisäasioiden neuvoston poliittista sopimusta vuoden 2003 loppuun mennessä viisumien, oleskelulupien ja passien biometrisiä tunnisteita koskevista ehdotuksista, joista parlamenttia kuullaan, ja korostaa pyrkivänsä arvioimaan ehdotusten sekä VIS- ja SIS II -tietojärjestelmien kehittämisen yhteensopivuutta EU:n tietosuojalainsäädännön kanssa; |
| --- | --- |

24.

odottaa oikeus- ja sisäasioiden neuvoston poliittista sopimusta vuoden 2003 loppuun mennessä viisumien, oleskelulupien ja passien biometrisiä tunnisteita koskevista ehdotuksista, joista parlamenttia kuullaan, ja korostaa pyrkivänsä arvioimaan ehdotusten sekä VIS- ja SIS II -tietojärjestelmien kehittämisen yhteensopivuutta EU:n tietosuojalainsäädännön kanssa;

| 25. | vahvistaa, että mitkään ulkorajojen valvontaa, laittomien maahanmuuttajien pysäyttämistä ja viisumitietojärjestelmää jne. koskevat toimet eivät saa estää turvapaikan hakijan mahdollisuutta päästä turvapaikkamenettelyyn; |
| --- | --- |

25.

vahvistaa, että mitkään ulkorajojen valvontaa, laittomien maahanmuuttajien pysäyttämistä ja viisumitietojärjestelmää jne. koskevat toimet eivät saa estää turvapaikan hakijan mahdollisuutta päästä turvapaikkamenettelyyn;

Oikeudellinen ja poliisiyhteistyö

| 26. | pitää myönteisenä neuvoston aietta tehostaa poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä ja edellyttää uudelleen Europolin toimintavaltuuksien lisäämistä ja sen yhteisöllistämistä; vaatii lisäksi Schengenin (SIS II, VIS) ja Europolin tietojärjestelmien tehokasta käyttöönottoa yhteisön tietosuojalainsäädäntöä noudattaen; |
| --- | --- |

26.

pitää myönteisenä neuvoston aietta tehostaa poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä ja edellyttää uudelleen Europolin toimintavaltuuksien lisäämistä ja sen yhteisöllistämistä; vaatii lisäksi Schengenin (SIS II, VIS) ja Europolin tietojärjestelmien tehokasta käyttöönottoa yhteisön tietosuojalainsäädäntöä noudattaen;

| 27. | on vakavasti huolissaan, että monet jäsenvaltiot eivät ole vielä ottaneet käyttöön oikeustoimia, joita tarvitaan eurooppalaisen pidätysmääräyksen ottamiseksi käyttöön 1. tammikuuta 2004 mennessä; vaatii, että neuvosto tekee välittömästi aloitteen, jolla varmistetaan täytäntöönpano ajoissa kaikissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

27.

on vakavasti huolissaan, että monet jäsenvaltiot eivät ole vielä ottaneet käyttöön oikeustoimia, joita tarvitaan eurooppalaisen pidätysmääräyksen ottamiseksi käyttöön 1. tammikuuta 2004 mennessä; vaatii, että neuvosto tekee välittömästi aloitteen, jolla varmistetaan täytäntöönpano ajoissa kaikissa jäsenvaltioissa;

| 28. | kehottaa komissiota vihreän kirjan jälkeen ehdottamaan soveltuvia oikeustoimia yhteisten vähimmäisvaatimusten takaamiseksi rikosoikeudellisissa menettelyissä kaikkialla EU:ssa tarpeellisena vaiheena, jonka avulla taataan lainvalvonnan ja perusoikeuksien suojelemisen välinen tasapaino; |
| --- | --- |

28.

kehottaa komissiota vihreän kirjan jälkeen ehdottamaan soveltuvia oikeustoimia yhteisten vähimmäisvaatimusten takaamiseksi rikosoikeudellisissa menettelyissä kaikkialla EU:ssa tarpeellisena vaiheena, jonka avulla taataan lainvalvonnan ja perusoikeuksien suojelemisen välinen tasapaino;

| 29. | on samaa mieltä siitä painoarvosta, jonka Eurooppa-neuvosto on asettanut laitonta huumausainekauppaa koskevan puitepäätöksen hyväksymiselle ja sille vahvistetulle määräajalle, sekä panee tyytyväisenä merkille sopimuksen vanhempainvastuuta ja avioliittoasioita koskevasta tuomiovallasta ja päätösten tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta ja uskoo, että asiaa koskeva asetus hyväksytään samanaikaisesti vuoden 1996 Haagin yleissopimuksen ratifiointia koskevan päätöksen kanssa; |
| --- | --- |

29.

on samaa mieltä siitä painoarvosta, jonka Eurooppa-neuvosto on asettanut laitonta huumausainekauppaa koskevan puitepäätöksen hyväksymiselle ja sille vahvistetulle määräajalle, sekä panee tyytyväisenä merkille sopimuksen vanhempainvastuuta ja avioliittoasioita koskevasta tuomiovallasta ja päätösten tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta ja uskoo, että asiaa koskeva asetus hyväksytään samanaikaisesti vuoden 1996 Haagin yleissopimuksen ratifiointia koskevan päätöksen kanssa;

Guantanamo Bayn vangit

| 30. | on tyrmistynyt noin 26 Euroopan kansalaisen ja asukkaan sekä yleisesti kaikkien 600 vangin jatkuvasta vankeudesta Guantanamo Bayssa Kuubassa, koska tällaista ei voida hyväksyä; katsoo, että Euroopan unionin johtajien ja neuvoston puheenjohtajavaltion kykenemättömyys edes keskustella asiasta on skandaali; |
| --- | --- |

30.

on tyrmistynyt noin 26 Euroopan kansalaisen ja asukkaan sekä yleisesti kaikkien 600 vangin jatkuvasta vankeudesta Guantanamo Bayssa Kuubassa, koska tällaista ei voida hyväksyä; katsoo, että Euroopan unionin johtajien ja neuvoston puheenjohtajavaltion kykenemättömyys edes keskustella asiasta on skandaali;

| 31. | kehottaa puheenjohtajavaltio Italiaa ottamaan esiin tämän asian ja näiden vankien oikeuden puolueettomaan oikeudenkäyntiin kaikissa mahdollisissa yhteyksissä Yhdysvaltojen hallinnon kanssa ja ottamaan sen seuraavan Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen huippukokouksen asialistalle; |
| --- | --- |

31.

kehottaa puheenjohtajavaltio Italiaa ottamaan esiin tämän asian ja näiden vankien oikeuden puolueettomaan oikeudenkäyntiin kaikissa mahdollisissa yhteyksissä Yhdysvaltojen hallinnon kanssa ja ottamaan sen seuraavan Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen huippukokouksen asialistalle;

IV.   Ulkosuhteet

WTO

| 32. | pitää myönteisenä ja kannattaa Eurooppa-neuvoston kauppapolitiikan monenvälisyydestä uudelleen esittämiä sitoumuksia; korostaa maailmantaloudelle ja monenväliselle kauppajärjestelmälle aiheutuvia riskejä, joita neuvottelujen keskeytyminen pitkäksi ajaksi saattaa aiheuttaa; kehottaa siksi komissiota esittämään uudelleen Dohan kehitysohjelmaa koskevat sitoumuksensa ja toimimaan aktiivisesti, jotta neuvottelut käynnistettäisiin nopeasti uudelleen; |
| --- | --- |

32.

pitää myönteisenä ja kannattaa Eurooppa-neuvoston kauppapolitiikan monenvälisyydestä uudelleen esittämiä sitoumuksia; korostaa maailmantaloudelle ja monenväliselle kauppajärjestelmälle aiheutuvia riskejä, joita neuvottelujen keskeytyminen pitkäksi ajaksi saattaa aiheuttaa; kehottaa siksi komissiota esittämään uudelleen Dohan kehitysohjelmaa koskevat sitoumuksensa ja toimimaan aktiivisesti, jotta neuvottelut käynnistettäisiin nopeasti uudelleen;

Pohjoinen ulottuvuus

| 33. | toistaa pitävänsä pohjoisen ulottuvuuden toista toimintasuunnitelmaa tärkeänä ja on vakavasti huolissaan unionin perinteisille politiikoille osoitettujen budjettiresurssien jatkuvasta vähentymisestä; ehdottaa, että suurempi osa pohjoisen ulottuvuuden toimista olisi rahoitettava sisäisistä toimista (alue- ja rakennetukien budjettivarat), koska pohjoisen ulottuvuuden toimilla parannetaan suurelta osin EU:n pohjoisten rajaalueiden tilannetta, edistetään kaikkien EU:n asukkaiden ympäristön turvallisuutta ja parannetaan lähimpien EU:n jäsenvaltioiden raja-alueiden turvallisuutta; katsoo, että toimintasuunnitelmaa täytäntöönpantaessa siitä pitäisi tehdä mahdollisimman laaja-alainen ja konkreettinen, jotta edistetään sekä poliittista että taloudellista yhteistyötä, energia-ala mukaan lukien; katsoo, että hyvien toimintatapojen olisi oltava esimerkkinä Laajempi Eurooppa -aloitteelle; |
| --- | --- |

33.

toistaa pitävänsä pohjoisen ulottuvuuden toista toimintasuunnitelmaa tärkeänä ja on vakavasti huolissaan unionin perinteisille politiikoille osoitettujen budjettiresurssien jatkuvasta vähentymisestä; ehdottaa, että suurempi osa pohjoisen ulottuvuuden toimista olisi rahoitettava sisäisistä toimista (alue- ja rakennetukien budjettivarat), koska pohjoisen ulottuvuuden toimilla parannetaan suurelta osin EU:n pohjoisten rajaalueiden tilannetta, edistetään kaikkien EU:n asukkaiden ympäristön turvallisuutta ja parannetaan lähimpien EU:n jäsenvaltioiden raja-alueiden turvallisuutta; katsoo, että toimintasuunnitelmaa täytäntöönpantaessa siitä pitäisi tehdä mahdollisimman laaja-alainen ja konkreettinen, jotta edistetään sekä poliittista että taloudellista yhteistyötä, energia-ala mukaan lukien; katsoo, että hyvien toimintatapojen olisi oltava esimerkkinä Laajempi Eurooppa -aloitteelle;

Välimeri

| 34. | panee merkille Brysselissä 16. ja 17. lokakuuta 2003 kokoontuneen Euro—Välimeri-yleiskokousta koskevan työryhmän (EPAM) päätelmät, jossa käsiteltiin parlamentaarisen edustajakokouksen perustamista ja toimintaa; vaatii parlamentaarisen yhteistyön vahvistamista ja vetoaa kaikkiin jäsenvaltioihin, että ne edistäisivät Euro—Välimeri-alueen parlamentaarisen vuoropuhelun kehittämistä tässä yhteydessä; pyytää, että Napolissa pidettävä ministerikokous hyväksyy parlamentaarisen Euro—Välimeri-foorumin muuttamisen parlamentaariseksi edustajakokoukseksi; |
| --- | --- |

34.

panee merkille Brysselissä 16. ja 17. lokakuuta 2003 kokoontuneen Euro—Välimeri-yleiskokousta koskevan työryhmän (EPAM) päätelmät, jossa käsiteltiin parlamentaarisen edustajakokouksen perustamista ja toimintaa; vaatii parlamentaarisen yhteistyön vahvistamista ja vetoaa kaikkiin jäsenvaltioihin, että ne edistäisivät Euro—Välimeri-alueen parlamentaarisen vuoropuhelun kehittämistä tässä yhteydessä; pyytää, että Napolissa pidettävä ministerikokous hyväksyy parlamentaarisen Euro—Välimeri-foorumin muuttamisen parlamentaariseksi edustajakokoukseksi;

| 35. | pyytää, että tehdään tutkimuksia Euro—Välimeri-pankin perustamisesta Euroopan investointipankin tytärpankiksi ja että operatiivinen päätös tästä asiasta tehdään Napolin ministerikokouksessa komission 15. lokakuuta 2003 antaman tiedonannon perusteella; |
| --- | --- |

35.

pyytää, että tehdään tutkimuksia Euro—Välimeri-pankin perustamisesta Euroopan investointipankin tytärpankiksi ja että operatiivinen päätös tästä asiasta tehdään Napolin ministerikokouksessa komission 15. lokakuuta 2003 antaman tiedonannon perusteella;

| 36. | pyytää, että Valencian ministerikokouksessa tehdyt päätökset kulttuuria ja yhteiskuntien välistä vuoropuhelua edistävän Euro—Välimeri-säätiön perustamisesta toteutettaisiin ja että operatiivinen päätös tästä asiasta tehdään Napolin ministerikokouksessa komission 15. lokakuuta 2003 antaman tiedonannon perusteella; |
| --- | --- |

36.

pyytää, että Valencian ministerikokouksessa tehdyt päätökset kulttuuria ja yhteiskuntien välistä vuoropuhelua edistävän Euro—Välimeri-säätiön perustamisesta toteutettaisiin ja että operatiivinen päätös tästä asiasta tehdään Napolin ministerikokouksessa komission 15. lokakuuta 2003 antaman tiedonannon perusteella;

| 37. | odottaa ihmisoikeuksien ja demokratian alalla tehokkaampaa ja johdonmukaisempaa toimintaa ”uusi naapuruus” -aloitteen puitteissa; |
| --- | --- |

37.

odottaa ihmisoikeuksien ja demokratian alalla tehokkaampaa ja johdonmukaisempaa toimintaa ”uusi naapuruus” -aloitteen puitteissa;

Moldova

| 38. | pitää myönteisenä neuvoston tukea Etyjin pyrkimyksille saada aikaan laaja-alainen poliittinen ratkaisu Transnistrian tilanteeseen Moldovan tasavallassa; |
| --- | --- |

38.

pitää myönteisenä neuvoston tukea Etyjin pyrkimyksille saada aikaan laaja-alainen poliittinen ratkaisu Transnistrian tilanteeseen Moldovan tasavallassa;

| 39. | korostaa rakentavan lähestymistavan merkitystä prosessin loppuunsaattamiseksi ja kehottaa tässä yhteydessä Venäjän federaatiota ja Ukrainaa hoitamaan yhdessä Etyjin kanssa välittäjän roolinsa; yhtyy Venäjän joukkojen poisvetämisen loppuunsaattamista koskevassa kysymyksessä neuvoston Venäjän federaatiolle esittämään kehotukseen ryhtyä kaikkiin tarvittaviin toimiin Istanbulin/Porton sitoumuksen täyttämiseksi vuoden 2003 loppuun mennessä; |
| --- | --- |

39.

korostaa rakentavan lähestymistavan merkitystä prosessin loppuunsaattamiseksi ja kehottaa tässä yhteydessä Venäjän federaatiota ja Ukrainaa hoitamaan yhdessä Etyjin kanssa välittäjän roolinsa; yhtyy Venäjän joukkojen poisvetämisen loppuunsaattamista koskevassa kysymyksessä neuvoston Venäjän federaatiolle esittämään kehotukseen ryhtyä kaikkiin tarvittaviin toimiin Istanbulin/Porton sitoumuksen täyttämiseksi vuoden 2003 loppuun mennessä;

Lähi-itä

| 40. | on huolestunut tilanteen kehityksestä ja kannattaa Eurooppa-neuvoston vetoomusta, jolla kaikkia osapuolia kehotetaan kunnioittamaan sitoumuksiaan ja perustamaan suhteensa uudelleen keskinäiselle luottamukselle, ja pyytää tässä yhteydessä, että:






  — | palestiinalaishallinto varmistaa, että sen hallitus pystyy toteuttamaan kaikki turvallisuutta koskevat pyrkimykset ja ryhtyy toimiin terroriteoista vastuussa olevia vastaan sekä saattamaan loppuun jo aloitetun uudistusohjelman; |
| --- | --- | --- |

40.

on huolestunut tilanteen kehityksestä ja kannattaa Eurooppa-neuvoston vetoomusta, jolla kaikkia osapuolia kehotetaan kunnioittamaan sitoumuksiaan ja perustamaan suhteensa uudelleen keskinäiselle luottamukselle, ja pyytää tässä yhteydessä, että:

—

palestiinalaishallinto varmistaa, että sen hallitus pystyy toteuttamaan kaikki turvallisuutta koskevat pyrkimykset ja ryhtyy toimiin terroriteoista vastuussa olevia vastaan sekä saattamaan loppuun jo aloitetun uudistusohjelman;

| — | Israelin hallitus luopuu kohtuuttomasta voimankäytöstä, lopettaa ilman oikeudenkäyntiä tehtävät teloitukset ja luopuu ns. turvamuurin rakentamisesta, koska sillä pahennetaan miehitetyn alueen palestiinalaisväestön elinoloja ja vaarannetaan myönteisen ratkaisun löytyminen rajoja koskevassa kysymyksessä, ja purkaa siirtokuntansa etenemissuunnitelmassa esitetyn ohjelman mukaisesti, vaikka Israelilla tunnustetaankin olevan laillinen oikeus suojella kansalaisiaan; |
| --- | --- |

—

Israelin hallitus luopuu kohtuuttomasta voimankäytöstä, lopettaa ilman oikeudenkäyntiä tehtävät teloitukset ja luopuu ns. turvamuurin rakentamisesta, koska sillä pahennetaan miehitetyn alueen palestiinalaisväestön elinoloja ja vaarannetaan myönteisen ratkaisun löytyminen rajoja koskevassa kysymyksessä, ja purkaa siirtokuntansa etenemissuunnitelmassa esitetyn ohjelman mukaisesti, vaikka Israelilla tunnustetaankin olevan laillinen oikeus suojella kansalaisiaan;

| 41. | tuomitsee jyrkästi viime päivinä tapahtuneiden väkivallantekojen voimistumisen, mukaan lukien sen rikollisen teon, joka aiheutti kolmen Yhdysvaltain kansalaisen kuoleman Gazan kaistalla 15. lokakuuta 2003, ja kehottaa saattamaan asiasta vastuussa olevat tahot oikeuteen; |
| --- | --- |

41.

tuomitsee jyrkästi viime päivinä tapahtuneiden väkivallantekojen voimistumisen, mukaan lukien sen rikollisen teon, joka aiheutti kolmen Yhdysvaltain kansalaisen kuoleman Gazan kaistalla 15. lokakuuta 2003, ja kehottaa saattamaan asiasta vastuussa olevat tahot oikeuteen;

| 42. | pitää välttämättömänä, että kvartettiryhmä soveltaa sitovampia aloitteita ja laatii konkreettisia ja kiireellisiä ehdotuksia kansainvälisten joukkojen muodostaman seurantamekanismin perustamisesta; |
| --- | --- |

42.

pitää välttämättömänä, että kvartettiryhmä soveltaa sitovampia aloitteita ja laatii konkreettisia ja kiireellisiä ehdotuksia kansainvälisten joukkojen muodostaman seurantamekanismin perustamisesta;

| 43. | pitää tervetulleena Israelin ja Palestiinan poliittisten edustajien ja kansalaisyhteiskunnan aloitteita, erityisesti ns. Geneven sopimuksen allekirjoittamisesta israelilaisten ja palestiinalaisten politiikkojen ja intellektuellien ryhmän välillä; |
| --- | --- |

43.

pitää tervetulleena Israelin ja Palestiinan poliittisten edustajien ja kansalaisyhteiskunnan aloitteita, erityisesti ns. Geneven sopimuksen allekirjoittamisesta israelilaisten ja palestiinalaisten politiikkojen ja intellektuellien ryhmän välillä;

Irak

| 44. | katsoo, että YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselma 1511 on vain ensimmäinen askel kohti sodanjälkeisen Irakin hallinnon kansainvälisen legitimiteetin palauttamista; |
| --- | --- |

44.

katsoo, että YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselma 1511 on vain ensimmäinen askel kohti sodanjälkeisen Irakin hallinnon kansainvälisen legitimiteetin palauttamista;

| 45. | toistaa 24. syyskuuta 2003 neuvostolle Irakin tilanteesta antamassaan suosituksessa (1) esitetyn kantansa:






  — | Yhdistyneiden kansakuntien keskeisestä roolista, |
| --- | --- | --- |

45.

toistaa 24. syyskuuta 2003 neuvostolle Irakin tilanteesta antamassaan suosituksessa (1) esitetyn kantansa:

—

Yhdistyneiden kansakuntien keskeisestä roolista,

| — | tarpeesta siirtää valta mahdollisimman nopeasti Irakin kansan edustajille, |
| --- | --- |

—

tarpeesta siirtää valta mahdollisimman nopeasti Irakin kansan edustajille,

| — | vaadituista takeista, jotka koskevat jälleenrakennusapua, jota myönnetään monenvälisestä ja avoimesta avustusrahastosta; |
| --- | --- |

—

vaadituista takeista, jotka koskevat jälleenrakennusapua, jota myönnetään monenvälisestä ja avoimesta avustusrahastosta;

| 46. | vaatii, että neuvoston puheenjohtajan on välittömästi saatava aikaan EU:n yhteinen kanta, jonka avulla voidaan hyväksyä yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan pyytämä Irakia koskeva todellinen strategia; |
| --- | --- |

46.

vaatii, että neuvoston puheenjohtajan on välittömästi saatava aikaan EU:n yhteinen kanta, jonka avulla voidaan hyväksyä yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan pyytämä Irakia koskeva todellinen strategia;

| 47. | huomauttaa, että Madridissa pidettävässä avustajamaiden konferenssissa Irakille luvattavasta määrästä on sovittava molempien budjettivallan käyttäjien eli neuvoston ja Euroopan parlamentin kesken; toistaa, että Irakin avusta annettava lupaus ei saa vaarantaa muiden alueiden tilannetta ja että kyseisessä määrässä pitää lisäksi huomioida käyttökapasiteetti paikan päällä; |
| --- | --- |

47.

huomauttaa, että Madridissa pidettävässä avustajamaiden konferenssissa Irakille luvattavasta määrästä on sovittava molempien budjettivallan käyttäjien eli neuvoston ja Euroopan parlamentin kesken; toistaa, että Irakin avusta annettava lupaus ei saa vaarantaa muiden alueiden tilannetta ja että kyseisessä määrässä pitää lisäksi huomioida käyttökapasiteetti paikan päällä;

| 48. | toivoo, että uusi tilanne, joka on seurausta päätöslauselman 1511 hyväksymisestä, voisi ulottua koko Lähi-idän alueelle ja erityisesti Israelin ja palestiinalaisten väliseen konfliktiin; |
| --- | --- |

48.

toivoo, että uusi tilanne, joka on seurausta päätöslauselman 1511 hyväksymisestä, voisi ulottua koko Lähi-idän alueelle ja erityisesti Israelin ja palestiinalaisten väliseen konfliktiin;

Arabimaailma

| 49. | kannattaa viimeksi kokoontuneen Eurooppa-neuvoston käynnistämää aloitetta tiiviimmästä vuoropuhelusta arabimaiden kanssa nykyisiä välineitä käyttäen ja kehottaa neuvostoa, YUTP:n korkeaa edustajaa ja komissiota raportoimaan Euroopan parlamentille asiassa saavutetusta edistymisestä; |
| --- | --- |

49.

kannattaa viimeksi kokoontuneen Eurooppa-neuvoston käynnistämää aloitetta tiiviimmästä vuoropuhelusta arabimaiden kanssa nykyisiä välineitä käyttäen ja kehottaa neuvostoa, YUTP:n korkeaa edustajaa ja komissiota raportoimaan Euroopan parlamentille asiassa saavutetusta edistymisestä;

Iran

| 50. | panee tyytyväisenä merkille Iranin valmiuden allekirjoittaa IAEA:n lisäpöytäkirja kolmen maassa vierailleen Euroopan unionin jäsenvaltion ulkoministerin kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

50.

panee tyytyväisenä merkille Iranin valmiuden allekirjoittaa IAEA:n lisäpöytäkirja kolmen maassa vierailleen Euroopan unionin jäsenvaltion ulkoministerin kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti;

| 51. | toistaa olevansa halukas laajentamaan Iranin kanssa tehtävää yhteistyötä, mutta edellyttää, että kansainvälinen luottamus Iranin ydinohjelman rauhanomaiseen luonteeseen lisääntyy ja että ihmisoikeuksien ja terrorismin torjunnan aloilla ja Lähi-idän rauhanprosessia koskevan Iranin kannan suhteen edistytään; haluaa tässä yhteydessä myös onnitella Shirin Ebadia hänen saamastaan Nobelin rauhanpalkinnosta tunnustuksena sitoutumisesta demokratiaan ja ihmisoikeuksien puolustamiseen Iranissa; |
| --- | --- |

51.

toistaa olevansa halukas laajentamaan Iranin kanssa tehtävää yhteistyötä, mutta edellyttää, että kansainvälinen luottamus Iranin ydinohjelman rauhanomaiseen luonteeseen lisääntyy ja että ihmisoikeuksien ja terrorismin torjunnan aloilla ja Lähi-idän rauhanprosessia koskevan Iranin kannan suhteen edistytään; haluaa tässä yhteydessä myös onnitella Shirin Ebadia hänen saamastaan Nobelin rauhanpalkinnosta tunnustuksena sitoutumisesta demokratiaan ja ihmisoikeuksien puolustamiseen Iranissa;

Kosovo

| 52. | panee tyytyväisenä merkille keskustelujen aloittamisen Kosovon edustajien ja Serbian hallituksen edustajien välillä siten, että ensin käsitellään teknisiä asioita; |
| --- | --- |

52.

panee tyytyväisenä merkille keskustelujen aloittamisen Kosovon edustajien ja Serbian hallituksen edustajien välillä siten, että ensin käsitellään teknisiä asioita;

| 53. | kehottaa neuvostoa ja kaikkia vuoropuhelun osapuolia helpottamaan Kosovon tilanteen normalisoimiseksi tehtäviä yhteisiä ponnisteluja alueen saattamiseksi vastaamaan EU:n normeja ja keskittymään energiaa, liikennettä ja viestintää koskeviin arkielämän käytännön ongelmiin sekä paluumuuttajiin ja kadonneisiin henkilöihin; |
| --- | --- |

53.

kehottaa neuvostoa ja kaikkia vuoropuhelun osapuolia helpottamaan Kosovon tilanteen normalisoimiseksi tehtäviä yhteisiä ponnisteluja alueen saattamiseksi vastaamaan EU:n normeja ja keskittymään energiaa, liikennettä ja viestintää koskeviin arkielämän käytännön ongelmiin sekä paluumuuttajiin ja kadonneisiin henkilöihin;

| 54. | kehottaa neuvostoa pitämään kiinni aiempaa aktiivisemmasta roolista sellaisen suunnitelman ja aikataulun laadinnassa, että Kosovon asemasta saataisiin aikaan lopullinen ratkaisu mahdollisimman pian; |
| --- | --- |

54.

kehottaa neuvostoa pitämään kiinni aiempaa aktiivisemmasta roolista sellaisen suunnitelman ja aikataulun laadinnassa, että Kosovon asemasta saataisiin aikaan lopullinen ratkaisu mahdollisimman pian;

Suurten järvien alue

| 55. | kehottaa Euroopan unionia antamaan laaja-alaista humanitaarista, taloudellista ja poliittista tukea Suurten järvien alueen ja erityisesti Kongon demokraattisen tasavallan pysyvän poliittisen vakautuksen tukemiseksi, ja kehottaa Afrikan unionia auttamaan konfliktin ratkaisemisessa Ugandan, Ruandan ja Kongon demokraattisen tasavallan hallitukselta saatavilla sitoumuksilla olla aseistamatta tai rahoittamatta mitään Kongon demokraattisen tasavallan poliittisia aseellisia ryhmiä; |
| --- | --- |

55.

kehottaa Euroopan unionia antamaan laaja-alaista humanitaarista, taloudellista ja poliittista tukea Suurten järvien alueen ja erityisesti Kongon demokraattisen tasavallan pysyvän poliittisen vakautuksen tukemiseksi, ja kehottaa Afrikan unionia auttamaan konfliktin ratkaisemisessa Ugandan, Ruandan ja Kongon demokraattisen tasavallan hallitukselta saatavilla sitoumuksilla olla aseistamatta tai rahoittamatta mitään Kongon demokraattisen tasavallan poliittisia aseellisia ryhmiä;

*

- *

| 56. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

56.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  P5_TA(2003)0401.

P5_TA(2003)0460

YUTP:n tärkeimmät näkökohdat ja perusvalinnat (2002)

Euroopan parlamentin päätöslauselma neuvoston vuosittaisesta selvityksestä Euroopan parlamentille YUTP:n tärkeimmistä näkökohdista ja perusvalinnoista ja niiden taloudellisista vaikutuksista Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon 2002 (7038/2003 — C5-0423/2003 — 2003/2141(INI))

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston selvityksen vuodelta 2002 (7038/2003 — C5-0423/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston selvityksen vuodelta 2002 (7038/2003 — C5-0423/2003),

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6. toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, komission ja neuvoston välisen toimielinten sopimuksen (1) H kohdan 40 alakohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6. toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, komission ja neuvoston välisen toimielinten sopimuksen (1) H kohdan 40 alakohdan,

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 21 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 21 artiklan,

| — | ottaa huomioon 26. syyskuuta 2002 antamansa päätöslauselman yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan toteuttamisessa tapahtuneesta edistymisestä (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. syyskuuta 2002 antamansa päätöslauselman yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan toteuttamisessa tapahtuneesta edistymisestä (2),

| — | ottaa huomioon 10. huhtikuuta 2003 antamansa päätöslauselman Euroopan uuden turvallisuus- ja puolustusjärjestelmän ensisijaisista painopisteistä ja puutteista (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. huhtikuuta 2003 antamansa päätöslauselman Euroopan uuden turvallisuus- ja puolustusjärjestelmän ensisijaisista painopisteistä ja puutteista (3),

| — | ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2003 antamansa päätöslauselman uudesta transatlanttisesta kumppanuudesta kolmannella vuosituhannella (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2003 antamansa päätöslauselman uudesta transatlanttisesta kumppanuudesta kolmannella vuosituhannella (4),

| — | ottaa huomioon 15. marraskuuta 2001 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin ja Latinalaisen Amerikan suhteita koskevasta yhteisestä strategiasta ja yleisestä kumppanuudesta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. marraskuuta 2001 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin ja Latinalaisen Amerikan suhteita koskevasta yhteisestä strategiasta ja yleisestä kumppanuudesta (5),

| — | ottaa huomioon puheenjohtajavaltion Thessalonikissa 19. ja 20. kesäkuuta 2003 pidetylle Eurooppa-neuvostolle esittämät päätelmät, jotka koskivat EU:n ulkoista toimintaa terrorismin torjunnassa (YUTP, ETPP mukaan lukien), väkivaltaisten konfliktien estämistä koskevan EU:n ohjelman täytäntöönpanoa sekä Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puheenjohtajavaltion Thessalonikissa 19. ja 20. kesäkuuta 2003 pidetylle Eurooppa-neuvostolle esittämät päätelmät, jotka koskivat EU:n ulkoista toimintaa terrorismin torjunnassa (YUTP, ETPP mukaan lukien), väkivaltaisten konfliktien estämistä koskevan EU:n ohjelman täytäntöönpanoa sekä Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa,

| — | ottaa huomioon yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Thessalonikissa 20. kesäkuuta 2003 kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle esittämän strategia-asiakirjan ”Turvallisempi Eurooppa oikeudenmukaisemmassa maailmassa”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Thessalonikissa 20. kesäkuuta 2003 kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle esittämän strategia-asiakirjan ”Turvallisempi Eurooppa oikeudenmukaisemmassa maailmassa”,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 47 artiklan 1 kohdan ja 103 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 47 artiklan 1 kohdan ja 103 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnan mietinnön ja budjettivaliokunnan lausunnon (A5-0348/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnan mietinnön ja budjettivaliokunnan lausunnon (A5-0348/2003),

| A. | katsoo, että Irakin dramaattiset tapahtumat ovat synnyttäneet EU:n jäsenvaltioiden välille syviä juopia, jotka ovat myös horjuttaneet pitkäkestoisesti ja syvästi transatlanttisia suhteita ja vahingoittaneet samalla muita kansainvälisiä järjestöjä, kuten Yhdistyneitä kansakuntia ja Natoa, |
| --- | --- |

A.

katsoo, että Irakin dramaattiset tapahtumat ovat synnyttäneet EU:n jäsenvaltioiden välille syviä juopia, jotka ovat myös horjuttaneet pitkäkestoisesti ja syvästi transatlanttisia suhteita ja vahingoittaneet samalla muita kansainvälisiä järjestöjä, kuten Yhdistyneitä kansakuntia ja Natoa,

| B. | on vakuuttunut siitä, että kun kylmä sota on päättynyt ja sen menetelmät ja henki on hylätty ja kun Euroopan unioni laajenee käsittämään 25 valtiota, Euroopan rooli maailmassa on määriteltävä uudelleen poliittisen kehityksen ja nykyisen kansainvälisen tilanteen perusteella; katsoo myös, että Irakin-sotaan liittyvää ulkopoliittista kriisiä on pidettävä sopivana tilaisuutena tehdä Euroopasta ulkopoliittisesti uskottava ja merkittävä poliittinen toimija, |
| --- | --- |

B.

on vakuuttunut siitä, että kun kylmä sota on päättynyt ja sen menetelmät ja henki on hylätty ja kun Euroopan unioni laajenee käsittämään 25 valtiota, Euroopan rooli maailmassa on määriteltävä uudelleen poliittisen kehityksen ja nykyisen kansainvälisen tilanteen perusteella; katsoo myös, että Irakin-sotaan liittyvää ulkopoliittista kriisiä on pidettävä sopivana tilaisuutena tehdä Euroopasta ulkopoliittisesti uskottava ja merkittävä poliittinen toimija,

| C. | katsoo, että yhteisen ulko- ja puolustuspolitiikan korkean edustajan Javier Solanan valtioiden ja hallitusten päämiehille Thessalonikissa esittämä eurooppalaista turvallisuusajattelua koskeva keskusteluasiakirja tarjoaa hyvän pohjan neuvoston, komission ja Euroopan parlamentin väliselle perinpohjaiselle keskustelulle Euroopan turvallisuusstrategiasta, |
| --- | --- |

C.

katsoo, että yhteisen ulko- ja puolustuspolitiikan korkean edustajan Javier Solanan valtioiden ja hallitusten päämiehille Thessalonikissa esittämä eurooppalaista turvallisuusajattelua koskeva keskusteluasiakirja tarjoaa hyvän pohjan neuvoston, komission ja Euroopan parlamentin väliselle perinpohjaiselle keskustelulle Euroopan turvallisuusstrategiasta,

| D. | katsoo, että EU:n turvallisuusstrategiaa voidaan kehittää vain monenväliseltä pohjalta ja YK:n järjestelmän sisällä, jäsenvaltioiden historialliset kokemukset ja poliittiset intressit huomioon ottaen, |
| --- | --- |

D.

katsoo, että EU:n turvallisuusstrategiaa voidaan kehittää vain monenväliseltä pohjalta ja YK:n järjestelmän sisällä, jäsenvaltioiden historialliset kokemukset ja poliittiset intressit huomioon ottaen,

| E. | on vakuuttunut, että sellainen eurooppalainen turvallisuusstrategia, joka perustuu tiukasti sotilaallista ulottuvuutta pidemmälle menevään kattavaan käsitteeseen ja jossa varmistetaan poliittisia, taloudellisia, sosiaalisia sekä kulttuurien välisiä toimia sisältävän paketin toteuttaminen sekä ihmisoikeuksien kunnioittaminen, voi myötävaikuttaa konfliktien estämiseen sekä niiden lieventämiseen ja ratkaisuun, |
| --- | --- |

E.

on vakuuttunut, että sellainen eurooppalainen turvallisuusstrategia, joka perustuu tiukasti sotilaallista ulottuvuutta pidemmälle menevään kattavaan käsitteeseen ja jossa varmistetaan poliittisia, taloudellisia, sosiaalisia sekä kulttuurien välisiä toimia sisältävän paketin toteuttaminen sekä ihmisoikeuksien kunnioittaminen, voi myötävaikuttaa konfliktien estämiseen sekä niiden lieventämiseen ja ratkaisuun,

| F. | katsoo, että valtioista riippumaton kansainvälinen terrorismi, joukkotuhoaseiden kehittyminen ja niiden nopea leviäminen sekä epävakaat, epädemokraattiset ja huonosti hallitut valtiot kuuluvat tällä hetkellä koko maailmaan kohdistuvien tärkeimpien uhkien joukkoon, |
| --- | --- |

F.

katsoo, että valtioista riippumaton kansainvälinen terrorismi, joukkotuhoaseiden kehittyminen ja niiden nopea leviäminen sekä epävakaat, epädemokraattiset ja huonosti hallitut valtiot kuuluvat tällä hetkellä koko maailmaan kohdistuvien tärkeimpien uhkien joukkoon,

| G. | on vakuuttunut siitä, että uusien uhkien ja turvallisuusriskien vastustaminen edellyttää kattavia menettelyjä, jotka käsittävät myös politiikan köyhyyden torjumiseksi, ilmaston ja ympäristön suojelemiseksi, ihmisoikeuksien turvaamiseksi sekä demokratian, oikeusvaltion periaatteiden ja hyvän hallintotavan edistämiseksi, mutta jotka eivät myöskään sulje pois sotilaallisten toimien käyttöä viimeisenä keinona noudattaen samalla kansainvälistä oikeutta ja Yhdistyneiden kansakuntien sääntöjä, |
| --- | --- |

G.

on vakuuttunut siitä, että uusien uhkien ja turvallisuusriskien vastustaminen edellyttää kattavia menettelyjä, jotka käsittävät myös politiikan köyhyyden torjumiseksi, ilmaston ja ympäristön suojelemiseksi, ihmisoikeuksien turvaamiseksi sekä demokratian, oikeusvaltion periaatteiden ja hyvän hallintotavan edistämiseksi, mutta jotka eivät myöskään sulje pois sotilaallisten toimien käyttöä viimeisenä keinona noudattaen samalla kansainvälistä oikeutta ja Yhdistyneiden kansakuntien sääntöjä,

| H. | katsoo, että Eurooppa-valmistelukunta on esittänyt tärkeitä institutionaalisia uudistusehdotuksia, jotka voivat helpottaa YUTP:n institutionaalisen yhdenmukaisuuden lisäämistä, mistä esimerkkeinä mainittakoon unionin ulkoasiainministerin viran luominen, mahdollisuus tehostettuun yhteistyöhön Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alalla (ETPP) sekä Euroopan puolustusmateriaaliviraston perustaminen kansallisten puolustusmenojen käytön tehostamisen helpottamiseksi, |
| --- | --- |

H.

katsoo, että Eurooppa-valmistelukunta on esittänyt tärkeitä institutionaalisia uudistusehdotuksia, jotka voivat helpottaa YUTP:n institutionaalisen yhdenmukaisuuden lisäämistä, mistä esimerkkeinä mainittakoon unionin ulkoasiainministerin viran luominen, mahdollisuus tehostettuun yhteistyöhön Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alalla (ETPP) sekä Euroopan puolustusmateriaaliviraston perustaminen kansallisten puolustusmenojen käytön tehostamisen helpottamiseksi,

| I. | panee kiinnostuneena merkille Saksan, Ranskan, Luxemburgin ja Belgian 29. huhtikuuta 2003 tekemän aloitteen ETPP:n uskottavuuden lisäämiseksi, |
| --- | --- |

I.

panee kiinnostuneena merkille Saksan, Ranskan, Luxemburgin ja Belgian 29. huhtikuuta 2003 tekemän aloitteen ETPP:n uskottavuuden lisäämiseksi,

| J. | katsoo, että todellinen yhteinen ulkopolitiikka, jolle on tunnusomaista, että jäsenvaltiot soveltavat yhteistä lähestymistapaa tärkeisiin ulko- ja turvallisuuspoliittisiin kysymyksiin, on ehdoton edellytys uskottavan ETPP:n kehittämiseksi, |
| --- | --- |

J.

katsoo, että todellinen yhteinen ulkopolitiikka, jolle on tunnusomaista, että jäsenvaltiot soveltavat yhteistä lähestymistapaa tärkeisiin ulko- ja turvallisuuspoliittisiin kysymyksiin, on ehdoton edellytys uskottavan ETPP:n kehittämiseksi,

| K. | panee merkille, että laajentumisensa myötä unioni ulottuu lähemmäksi idän sekä itäisen ja eteläisen Välimeren alueen kriisialueita ja että EU:n vastuu näistä naapureista siten kasvaa, |
| --- | --- |

K.

panee merkille, että laajentumisensa myötä unioni ulottuu lähemmäksi idän sekä itäisen ja eteläisen Välimeren alueen kriisialueita ja että EU:n vastuu näistä naapureista siten kasvaa,

| L. | toteaa, että huolimatta synkästä varjosta, jonka Irakin-kriisi on heittänyt YUTP:n ylle, tiettyä edistystä on saavutettu operatiivisessa kriisinhallinnassa, konfliktien ehkäisyssä sekä terrorismin vastaisessa taistelussa, |
| --- | --- |

L.

toteaa, että huolimatta synkästä varjosta, jonka Irakin-kriisi on heittänyt YUTP:n ylle, tiettyä edistystä on saavutettu operatiivisessa kriisinhallinnassa, konfliktien ehkäisyssä sekä terrorismin vastaisessa taistelussa,

| 1. | pitää neuvoston esittämää vuoden 2002 selvitystä täysin epäasianmukaisena perustana neuvoston ja parlamentin väliselle ulkopoliittiselle vuoropuhelulle, koska se sisältää vain tarkan luettelon neuvoston toimista ilman minkäänlaista poliittista arviointia tai prioriteettien käsitteellistä määrittämistä eikä siinä keskitytä riittävästi taloudellisiin vaikutuksiin; |
| --- | --- |

1.

pitää neuvoston esittämää vuoden 2002 selvitystä täysin epäasianmukaisena perustana neuvoston ja parlamentin väliselle ulkopoliittiselle vuoropuhelulle, koska se sisältää vain tarkan luettelon neuvoston toimista ilman minkäänlaista poliittista arviointia tai prioriteettien käsitteellistä määrittämistä eikä siinä keskitytä riittävästi taloudellisiin vaikutuksiin;

| 2. | korostaa, että 25. marraskuuta 2002 annetussa yhteisessä julistuksessa YUTP:n rahoittamisesta edellytetään, että parlamentille lähetetään toimielinten välisen sopimuksen 40 kohdassa tarkoitetut tiedot viiden vuorokauden kuluessa YUTP:n alaa koskevan, menoja aiheuttavan päätöksen tekemisestä; pitää valitettavana, että neuvosto esittää rahoitusselvityksen ainoastaan EU:n talousarvioon kuuluvien menojen yhteydessä, ja edellyttää avoimuuden perusteella, että selvitykset olisi annettava jokaisesta YUTP-päätöksestä, jotta parlamentilla olisi edes yleiskäsitys tietylle alueelle tai tiettyyn kriisiin suunnattavasta YUTP-rahoituksesta; |
| --- | --- |

2.

korostaa, että 25. marraskuuta 2002 annetussa yhteisessä julistuksessa YUTP:n rahoittamisesta edellytetään, että parlamentille lähetetään toimielinten välisen sopimuksen 40 kohdassa tarkoitetut tiedot viiden vuorokauden kuluessa YUTP:n alaa koskevan, menoja aiheuttavan päätöksen tekemisestä; pitää valitettavana, että neuvosto esittää rahoitusselvityksen ainoastaan EU:n talousarvioon kuuluvien menojen yhteydessä, ja edellyttää avoimuuden perusteella, että selvitykset olisi annettava jokaisesta YUTP-päätöksestä, jotta parlamentilla olisi edes yleiskäsitys tietylle alueelle tai tiettyyn kriisiin suunnattavasta YUTP-rahoituksesta;

| 3. | pitää YUTP:n Irakin-konfliktin aikaisen kriisin vuoksi hyvin tärkeänä, että tuleviin vuosikertomuksiin sisällytetään todellinen unionin ulko- ja turvallisuuspoliittista toimintaa koskeva arvio, jolla täydennetään korkean edustajan/unionin ulkoasiainministerin kirjallista selvitystä eurooppalaisen turvallisuusajattelun toteuttamisessa saavutetusta edistyksestä; |
| --- | --- |

3.

pitää YUTP:n Irakin-konfliktin aikaisen kriisin vuoksi hyvin tärkeänä, että tuleviin vuosikertomuksiin sisällytetään todellinen unionin ulko- ja turvallisuuspoliittista toimintaa koskeva arvio, jolla täydennetään korkean edustajan/unionin ulkoasiainministerin kirjallista selvitystä eurooppalaisen turvallisuusajattelun toteuttamisessa saavutetusta edistyksestä;

| 4. | pitää tätä taustaa vasten myönteisenä edellä mainittua strategia-asiakirjaa, joka oli jo pitkään kaivattu aloite eurooppalaisen turvallisuusajattelun perusteita koskevalle strategiselle keskustelulle, johon EU:n kaikkien toimielinten olisi osallistuttava tasapuolisesti; |
| --- | --- |

4.

pitää tätä taustaa vasten myönteisenä edellä mainittua strategia-asiakirjaa, joka oli jo pitkään kaivattu aloite eurooppalaisen turvallisuusajattelun perusteita koskevalle strategiselle keskustelulle, johon EU:n kaikkien toimielinten olisi osallistuttava tasapuolisesti;

Euroopan turvallisuusstrategian kehittäminen

| 5. | tukee edellä mainitussa strategia-asiakirjassa mainittuja kolmea strategista tavoitetta, jotka ovat:






  — | vakauden ja hyvän hallintotavan aikaansaaminen Euroopan unionin välittömässä läheisyydessä, |
| --- | --- | --- |

5.

tukee edellä mainitussa strategia-asiakirjassa mainittuja kolmea strategista tavoitetta, jotka ovat:

—

vakauden ja hyvän hallintotavan aikaansaaminen Euroopan unionin välittömässä läheisyydessä,

| — | osallistuminen sellaisen kansainvälisen järjestelmän luomiseen, joka perustuu tehokkaaseen monenvälisyyteen, |
| --- | --- |

—

osallistuminen sellaisen kansainvälisen järjestelmän luomiseen, joka perustuu tehokkaaseen monenvälisyyteen,

| — | vanhojen ja uusien uhkien torjuminen ja pyrkimys reagoida konfliktien estämisen avulla jo ennen kriisien alkamista; |
| --- | --- |

—

vanhojen ja uusien uhkien torjuminen ja pyrkimys reagoida konfliktien estämisen avulla jo ennen kriisien alkamista;

| 6. | katsoo, että Euroopan on suoritettava ulko- ja turvallisuuspoliittisten intressiensä ja tavoitteidensa selvä priorisointi ja määritettävä ne yhdessä sekä yksilöitävä ne myös maantieteellisesti; vaatii, että keskustelua Euroopan unionin turvallisuusstrategiasta käydään ja sitä koskevat päätökset tehdään avoimesti ja siten, että kansalaiset saavat osallistua siihen ja että Euroopan parlamentti osallistuu siihen tasavertaisena muiden EU:n toimielinten kanssa; |
| --- | --- |

6.

katsoo, että Euroopan on suoritettava ulko- ja turvallisuuspoliittisten intressiensä ja tavoitteidensa selvä priorisointi ja määritettävä ne yhdessä sekä yksilöitävä ne myös maantieteellisesti; vaatii, että keskustelua Euroopan unionin turvallisuusstrategiasta käydään ja sitä koskevat päätökset tehdään avoimesti ja siten, että kansalaiset saavat osallistua siihen ja että Euroopan parlamentti osallistuu siihen tasavertaisena muiden EU:n toimielinten kanssa;

| 7. | katsoo, että unionin omien turvallisuusetujen mukaista on, että suoraan sen ulkorajojen takana olevat selkkaukset tunnistetaan, uhkaavat kriisit ehkäistään tarvittaessa ja syntyneet kriisit ratkaistaan ajoissa ja että luovan naapuruuspolitiikan avulla luodaan ystävällismielisten maiden vyöhyke; |
| --- | --- |

7.

katsoo, että unionin omien turvallisuusetujen mukaista on, että suoraan sen ulkorajojen takana olevat selkkaukset tunnistetaan, uhkaavat kriisit ehkäistään tarvittaessa ja syntyneet kriisit ratkaistaan ajoissa ja että luovan naapuruuspolitiikan avulla luodaan ystävällismielisten maiden vyöhyke;

| 8. | katsoo siksi, että kun otetaan huomioon Euroopan ympärillä olevien turvallisuusvyöhykkeiden luominen ja laajeneminen, unionin tulee ottaa huomioon erityisesti seuraavat naapurialueet: Länsi-Balkan, Venäjä, Ukraina, Valko-Venäjä ja Moldova, Etelä-Kaukasia, eteläinen Välimeren alue ja Länsi-Afrikka, Lähiitä sekä Itä-Afrikka; |
| --- | --- |

8.

katsoo siksi, että kun otetaan huomioon Euroopan ympärillä olevien turvallisuusvyöhykkeiden luominen ja laajeneminen, unionin tulee ottaa huomioon erityisesti seuraavat naapurialueet: Länsi-Balkan, Venäjä, Ukraina, Valko-Venäjä ja Moldova, Etelä-Kaukasia, eteläinen Välimeren alue ja Länsi-Afrikka, Lähiitä sekä Itä-Afrikka;

| 9. | katsoo, että laajentuneen EU:n eurooppalaisille naapurimaille on kehitettävä uusia osittaisen integroitumisen mahdollistavia vaihtoehtoja, jotka voisivat kattaa sisämarkkinoihin sekä sisäiseen ja ulkoiseen turvallisuuteen liittyviä seikkoja sulkematta pois tulevaa täysjäsenyyttä; pitää tätä myös tärkeänä lähtökohtana unionin tulevista rajoista käytävälle keskustelulle; viittaa komission ehdottamaa strategiaa koskevan kantansa määrittelyn osalta ulkoasioiden valiokunnassa parhaillaan laadittavana olevaan mietintöön laajemmasta Euroopasta ja naapuruudesta: uusi kehys suhteille EU:n itäisiin ja eteläisiin naapureihin (KOM(2003)104); |
| --- | --- |

9.

katsoo, että laajentuneen EU:n eurooppalaisille naapurimaille on kehitettävä uusia osittaisen integroitumisen mahdollistavia vaihtoehtoja, jotka voisivat kattaa sisämarkkinoihin sekä sisäiseen ja ulkoiseen turvallisuuteen liittyviä seikkoja sulkematta pois tulevaa täysjäsenyyttä; pitää tätä myös tärkeänä lähtökohtana unionin tulevista rajoista käytävälle keskustelulle; viittaa komission ehdottamaa strategiaa koskevan kantansa määrittelyn osalta ulkoasioiden valiokunnassa parhaillaan laadittavana olevaan mietintöön laajemmasta Euroopasta ja naapuruudesta: uusi kehys suhteille EU:n itäisiin ja eteläisiin naapureihin (KOM(2003)104);

| 10. | katsoo, että 25 jäsenvaltion unionin on toimittava nykyistä voimakkaammin sellaisen kansainvälisen järjestyksen edistämiseksi, joka perustuu etenkin Yhdistyneisiin kansakuntiin, sen alajärjestöihin ja sopimuksiin sisältyviin välineisiin pohjautuvaan tehokkaaseen monenvälisyyteen; |
| --- | --- |

10.

katsoo, että 25 jäsenvaltion unionin on toimittava nykyistä voimakkaammin sellaisen kansainvälisen järjestyksen edistämiseksi, joka perustuu etenkin Yhdistyneisiin kansakuntiin, sen alajärjestöihin ja sopimuksiin sisältyviin välineisiin pohjautuvaan tehokkaaseen monenvälisyyteen;

| 11. | vahvistaa, että YK:n peruskirja on ratkaisevan tärkeä poliittinen ja juridinen perusta kansainvälisten suhteiden kehittämiselle sekä rauhan ja maailmanlaajuisen turvallisuuden takaamiselle; |
| --- | --- |

11.

vahvistaa, että YK:n peruskirja on ratkaisevan tärkeä poliittinen ja juridinen perusta kansainvälisten suhteiden kehittämiselle sekä rauhan ja maailmanlaajuisen turvallisuuden takaamiselle;

| 12. | katsoo, kuten YK:n pääsihteeri Kofi Annan myös äskettäin esitti, että Yhdistyneiden kansakuntien järjestelmää on pikaisesti ja radikaalisti uudistettava, jotta voidaan torjua uusia uhkia ja uusi turvallisuuskriisejä; painottaa, että EU on yhdessä nykyisten ja tulevien jäsenvaltioiden kanssa YK:n suurin rahoittaja, ja muistuttaa, että EU:n olisi otettava tilaisuudesta vaarin ja tunnettava vastuunsa ja tehtävä ennakoivia ehdotuksia YK:n uudistamista koskevassa keskustelussa; katsoo että myös kansainvälistä oikeutta on pikaisesti kehitettävä harkitusti mutta nopeasti ja peruuttamattomasti; |
| --- | --- |

12.

katsoo, kuten YK:n pääsihteeri Kofi Annan myös äskettäin esitti, että Yhdistyneiden kansakuntien järjestelmää on pikaisesti ja radikaalisti uudistettava, jotta voidaan torjua uusia uhkia ja uusi turvallisuuskriisejä; painottaa, että EU on yhdessä nykyisten ja tulevien jäsenvaltioiden kanssa YK:n suurin rahoittaja, ja muistuttaa, että EU:n olisi otettava tilaisuudesta vaarin ja tunnettava vastuunsa ja tehtävä ennakoivia ehdotuksia YK:n uudistamista koskevassa keskustelussa; katsoo että myös kansainvälistä oikeutta on pikaisesti kehitettävä harkitusti mutta nopeasti ja peruuttamattomasti;

| 13. | toteaa, että kansainväliseen järjestelmään vaikuttavat ratkaisevasti myös transatlanttisten suhteiden laatu, päämäärät ja vastavuoroisuus ja että näiden suhteiden lujittamisen tasavertaiseksi kumppanuudeksi on oltava yksi unionin tärkeimmistä strategisista tavoitteista; |
| --- | --- |

13.

toteaa, että kansainväliseen järjestelmään vaikuttavat ratkaisevasti myös transatlanttisten suhteiden laatu, päämäärät ja vastavuoroisuus ja että näiden suhteiden lujittamisen tasavertaiseksi kumppanuudeksi on oltava yksi unionin tärkeimmistä strategisista tavoitteista;

| 14. | pitää siksi tarpeellisena Euroopan ja Yhdysvaltojen välisen strategisen keskustelun uudelleenkäynnistämistä, ja katsoo, että sen yhteydessä tulee käsitellä erityisesti esimerkiksi Irakin jälleenrakentamista ja kansakunnan yhdistämistä (nation building) sekä yleisesti tapoja estää joukkotuhoaseiden leviäminen, valvoa asevientiä ja tavanomaisten aseiden leviämistä ja käsitellä vakavasti rankaisemattomuuteen liittyvää ongelmaa (muun muassa Kansainvälisessä rikostuomioistuimessa) sekä menettelyjä, joita sovelletaan alistaviin ja diktatuurisiin hallintoihin sekä hajoaviin valtioihin, YUTP:n puitteissa selvästi määritellyn yhteisen eurooppalaisen kannan ja kansainvälisen oikeuden perusteella noudattaen täysin Yhdistyneiden kansakuntien sääntöjä; |
| --- | --- |

14.

pitää siksi tarpeellisena Euroopan ja Yhdysvaltojen välisen strategisen keskustelun uudelleenkäynnistämistä, ja katsoo, että sen yhteydessä tulee käsitellä erityisesti esimerkiksi Irakin jälleenrakentamista ja kansakunnan yhdistämistä (nation building) sekä yleisesti tapoja estää joukkotuhoaseiden leviäminen, valvoa asevientiä ja tavanomaisten aseiden leviämistä ja käsitellä vakavasti rankaisemattomuuteen liittyvää ongelmaa (muun muassa Kansainvälisessä rikostuomioistuimessa) sekä menettelyjä, joita sovelletaan alistaviin ja diktatuurisiin hallintoihin sekä hajoaviin valtioihin, YUTP:n puitteissa selvästi määritellyn yhteisen eurooppalaisen kannan ja kansainvälisen oikeuden perusteella noudattaen täysin Yhdistyneiden kansakuntien sääntöjä;

| 15. | korostaa, että Euroopan ulko- ja turvallisuuspolitiikan uskottavuus riippuu myös sen sotilaallisesta kapasiteetista ja valmiudesta käyttää sitä, kansainvälistä oikeutta noudattaen, viimeisenä keinona selkkauksissa; |
| --- | --- |

15.

korostaa, että Euroopan ulko- ja turvallisuuspolitiikan uskottavuus riippuu myös sen sotilaallisesta kapasiteetista ja valmiudesta käyttää sitä, kansainvälistä oikeutta noudattaen, viimeisenä keinona selkkauksissa;

Yhdenmukaisuuden ja tehokkuuden lisääminen

| 16. | pitää siksi myönteisinä Eurooppa-valmistelukunnan ehdotuksia tehostetusta yhteistyöstä turvallisuusja puolustuspolitiikan alalla sekä lauseketta, joka koskee jäsenvaltioiden keskinäistä avunantoa terrori-iskujen ja ihmisen aiheuttamien katastrofien yhteydessä sekä lauseketta, joka koskee keskinäistä avunantoa ulkoa tulevan hyökkäyksen yhteydessä; pahoittelee kuitenkin, että keskinäistä avunantoa koskeva lauseke ei ole yhtä kattava kuin 17. maaliskuuta 1948 tehdyn Brysselin-sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna 23. lokakuuta 1954 tehdyillä Pariisin sopimuksilla, V artiklan sanamuoto; |
| --- | --- |

16.

pitää siksi myönteisinä Eurooppa-valmistelukunnan ehdotuksia tehostetusta yhteistyöstä turvallisuusja puolustuspolitiikan alalla sekä lauseketta, joka koskee jäsenvaltioiden keskinäistä avunantoa terrori-iskujen ja ihmisen aiheuttamien katastrofien yhteydessä sekä lauseketta, joka koskee keskinäistä avunantoa ulkoa tulevan hyökkäyksen yhteydessä; pahoittelee kuitenkin, että keskinäistä avunantoa koskeva lauseke ei ole yhtä kattava kuin 17. maaliskuuta 1948 tehdyn Brysselin-sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna 23. lokakuuta 1954 tehdyillä Pariisin sopimuksilla, V artiklan sanamuoto;

| 17. | pitää myönteisenä sitä, että sotilaallisten valmiuksien vahvistamisesta tulee yksi Euroopan perustuslakia koskevan sopimusehdotuksen tavoitteista ja että tätä kehitystä pyritään edistämään Euroopan puolustusmateriaaliviraston avulla sekä tutkimuksen että hankintojen alalla; katsoo, että kyseisen viraston tehtävänä tulee ensisijaisesti olla suurten yhteisten hankkeiden koordinointi ja että parlamentin ja komission tulee osallistua sen konkreettisen muodon määrittämiseen, erityisesti sen rahoituksen osalta; |
| --- | --- |

17.

pitää myönteisenä sitä, että sotilaallisten valmiuksien vahvistamisesta tulee yksi Euroopan perustuslakia koskevan sopimusehdotuksen tavoitteista ja että tätä kehitystä pyritään edistämään Euroopan puolustusmateriaaliviraston avulla sekä tutkimuksen että hankintojen alalla; katsoo, että kyseisen viraston tehtävänä tulee ensisijaisesti olla suurten yhteisten hankkeiden koordinointi ja että parlamentin ja komission tulee osallistua sen konkreettisen muodon määrittämiseen, erityisesti sen rahoituksen osalta;

| 18. | korostaa kuitenkin, että Euroopan unionin aktiivinen aseidenriisunta- ja aseidenvalvontapolitiikka on olennainen osa konfliktien ehkäisyä, joka on yksi Eurooppa-valmistelukunnan ehdottamista unionin ulkoisen toiminnan yhteisistä periaatteista; kehottaa neuvostoa ryhtymään tämänsuuntaisiin konkreettisiin toimiin; |
| --- | --- |

18.

korostaa kuitenkin, että Euroopan unionin aktiivinen aseidenriisunta- ja aseidenvalvontapolitiikka on olennainen osa konfliktien ehkäisyä, joka on yksi Eurooppa-valmistelukunnan ehdottamista unionin ulkoisen toiminnan yhteisistä periaatteista; kehottaa neuvostoa ryhtymään tämänsuuntaisiin konkreettisiin toimiin;

| 19. | korostaa jäsenvaltioiden kannalta tärkeää perustuslain velvoitetta, jonka mukaan jäsenvaltiot eivät saa kansainvälisissä kysymyksissä toimia yksipuolisista kansallisista lähtökohdistaan käsin, ennen kuin EU:lla on ollut mahdollisuus esittää Euroopan yhteinen kanta; |
| --- | --- |

19.

korostaa jäsenvaltioiden kannalta tärkeää perustuslain velvoitetta, jonka mukaan jäsenvaltiot eivät saa kansainvälisissä kysymyksissä toimia yksipuolisista kansallisista lähtökohdistaan käsin, ennen kuin EU:lla on ollut mahdollisuus esittää Euroopan yhteinen kanta;

| 20. | pitää myönteisenä aikomusta nimittää unionin ulkoasiainministeri, joka voi kuitenkin toimia tehtävässään tehokkaasti vain, kun neuvoston ja komission asianomaiset yksiköt yhdistetään yhdeksi ainoaksi ulkoasioista vastaavaksi komission yksiköksi, ja joka toimii komission varapuheenjohtajana yhteisön menetelmää noudattaen välttäen näin tehokkuutta haittaavan pilarirakenteen; |
| --- | --- |

20.

pitää myönteisenä aikomusta nimittää unionin ulkoasiainministeri, joka voi kuitenkin toimia tehtävässään tehokkaasti vain, kun neuvoston ja komission asianomaiset yksiköt yhdistetään yhdeksi ainoaksi ulkoasioista vastaavaksi komission yksiköksi, ja joka toimii komission varapuheenjohtajana yhteisön menetelmää noudattaen välttäen näin tehokkuutta haittaavan pilarirakenteen;

| 21. | arvostelee aikomusta säilyttää yksimielisyysperiaate ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla ja katsoo sen haittaavan huomattavasti unionin tarvitsemaa toimintakykyä; vaatii, että ainakin päätökset, jotka koskevat unionin ulkoasiainministerin ehdotuksia, voitaisiin tehdä enemmistöllä ja tarvittaessa myös tavallista suuremmalla määräenemmistöllä; |
| --- | --- |

21.

arvostelee aikomusta säilyttää yksimielisyysperiaate ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla ja katsoo sen haittaavan huomattavasti unionin tarvitsemaa toimintakykyä; vaatii, että ainakin päätökset, jotka koskevat unionin ulkoasiainministerin ehdotuksia, voitaisiin tehdä enemmistöllä ja tarvittaessa myös tavallista suuremmalla määräenemmistöllä;

| 22. | pitää Euroopan parlamentin kuulemis- ja tiedonsaantioikeuteen liittyvää status quo -muotoilua takaaskeleena, kun otetaan huomioon toimeenpanovallan muutokset, ja pyrkii varmistamaan, että osana varainhoitovuoden 2003 talousarviota hyväksytyt menettelysäännöt pannaan tehokkaasti täytäntöön; |
| --- | --- |

22.

pitää Euroopan parlamentin kuulemis- ja tiedonsaantioikeuteen liittyvää status quo -muotoilua takaaskeleena, kun otetaan huomioon toimeenpanovallan muutokset, ja pyrkii varmistamaan, että osana varainhoitovuoden 2003 talousarviota hyväksytyt menettelysäännöt pannaan tehokkaasti täytäntöön;

| 23. | pitää ennakoiva kriisienestopolitiikka huomioon ottaen ehdottoman tärkeänä, että parlamentti saa jatkossa tietoja ja mahdollisuuden osallistua ajoissa jo ETPP:aan liittyvien kriisioperaatioiden tunnistus- ja suunnitteluvaiheessa, jotta se voisi antaa poliittisen lausuntonsa vankkojen tietojen perusteella ja noudattaa näin valvontavelvollisuuksiaan; |
| --- | --- |

23.

pitää ennakoiva kriisienestopolitiikka huomioon ottaen ehdottoman tärkeänä, että parlamentti saa jatkossa tietoja ja mahdollisuuden osallistua ajoissa jo ETPP:aan liittyvien kriisioperaatioiden tunnistus- ja suunnitteluvaiheessa, jotta se voisi antaa poliittisen lausuntonsa vankkojen tietojen perusteella ja noudattaa näin valvontavelvollisuuksiaan;

| 24. | toteaa, että vain asioista hyvin perillä oleva parlamentti voi tehdä tarvittavat henkilöstöä ja talousarviota koskevat päätökset nopeasti ja tehokkaasti; painottaa, että ilman näitä tietoja tällaiset päätökset voivat olla kielteisiä; |
| --- | --- |

24.

toteaa, että vain asioista hyvin perillä oleva parlamentti voi tehdä tarvittavat henkilöstöä ja talousarviota koskevat päätökset nopeasti ja tehokkaasti; painottaa, että ilman näitä tietoja tällaiset päätökset voivat olla kielteisiä;

| 25. | ehdottaa tässä yhteydessä, että unionin tulevan ulkoasiainministerin alaisuuteen asetetaan komission jäseniä, joilla on ulkopoliittisia erityistehtäviä, erityisesti yhteyksien ylläpitämiseksi Euroopan parlamenttiin, tämän vähentämättä kuitenkaan ulkoasiainministerin henkilökohtaista vastuuta; |
| --- | --- |

25.

ehdottaa tässä yhteydessä, että unionin tulevan ulkoasiainministerin alaisuuteen asetetaan komission jäseniä, joilla on ulkopoliittisia erityistehtäviä, erityisesti yhteyksien ylläpitämiseksi Euroopan parlamenttiin, tämän vähentämättä kuitenkaan ulkoasiainministerin henkilökohtaista vastuuta;

| 26. | vaatii edelleen, että Euroopan parlamenttia on kuultava ennen kuin tehdään päätöksiä ETPP-tehtävistä riippumatta siitä, onko kyse siviilitoimista vai sotilaallisista toimista, sanotun rajoittamatta tarvetta Euroopan unionin nopeaan toimintaan kriisitilanteissa; |
| --- | --- |

26.

vaatii edelleen, että Euroopan parlamenttia on kuultava ennen kuin tehdään päätöksiä ETPP-tehtävistä riippumatta siitä, onko kyse siviilitoimista vai sotilaallisista toimista, sanotun rajoittamatta tarvetta Euroopan unionin nopeaan toimintaan kriisitilanteissa;

| 27. | toistaa kantansa, jonka mukaan ETPP-toimien ja myös sotilaallisten toimien yhteisiä kustannuksia on voitava rahoittaa unionin talousarviosta; |
| --- | --- |

27.

toistaa kantansa, jonka mukaan ETPP-toimien ja myös sotilaallisten toimien yhteisiä kustannuksia on voitava rahoittaa unionin talousarviosta;

| 28. | korostaa, että Euroopan unionin ulko- ja puolustuspolitiikkaa koskevien tavoitteiden uskottavuus riippuu sen kapasiteetista hankkia riittävät sotilaalliset välineet; |
| --- | --- |

28.

korostaa, että Euroopan unionin ulko- ja puolustuspolitiikkaa koskevien tavoitteiden uskottavuus riippuu sen kapasiteetista hankkia riittävät sotilaalliset välineet;

| 29. | tästä näkökulmasta katsoen toistaa painokkaasti toiveensa siitä, että unioni kykenisi ottamaan nopeasti käyttöön siviili- ja sotilaskapasiteettinsa; pyytää tämän saavuttamiseksi tutkimaan nopean toiminnan budjettimekanismia ja luomaan aikanaan yhteisön puolustusbudjetin; |
| --- | --- |

29.

tästä näkökulmasta katsoen toistaa painokkaasti toiveensa siitä, että unioni kykenisi ottamaan nopeasti käyttöön siviili- ja sotilaskapasiteettinsa; pyytää tämän saavuttamiseksi tutkimaan nopean toiminnan budjettimekanismia ja luomaan aikanaan yhteisön puolustusbudjetin;

Käytännön edistysaskeleita kriisistä huolimatta

| 30. | toteaa, että terrorismin vastustamisessa noudatettavaan strategiaan ja Irakin selkkaukseen liittyvistä erimielisyyksistä huolimatta Euroopan ulkopolitiikassa on selvästi saavutettu konkreettista edistystä liittyen kriisinhallintaan, selkkausten ehkäisemiseen ja terrorismin vastustamiseen; |
| --- | --- |

30.

toteaa, että terrorismin vastustamisessa noudatettavaan strategiaan ja Irakin selkkaukseen liittyvistä erimielisyyksistä huolimatta Euroopan ulkopolitiikassa on selvästi saavutettu konkreettista edistystä liittyen kriisinhallintaan, selkkausten ehkäisemiseen ja terrorismin vastustamiseen;

| 31. | antaa tunnustuksen ensimmäiselle kolmelle ETPP-kriisioperaatiolle, jotka ovat:






  — | Euroopan unionin poliisioperaatio Bosniassa ja Hertsegovinassa, joka oli ylipäänsä ensimmäinen siviilikriisinhallintatehtävä, |
| --- | --- | --- |

31.

antaa tunnustuksen ensimmäiselle kolmelle ETPP-kriisioperaatiolle, jotka ovat:

—

Euroopan unionin poliisioperaatio Bosniassa ja Hertsegovinassa, joka oli ylipäänsä ensimmäinen siviilikriisinhallintatehtävä,

| — | ensimmäinen sotilaallinen rauhanturvatehtävä ”Concordia” entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa, jossa käytettiin Naton suunnittelu- ja komentorakennetta, |
| --- | --- |

—

ensimmäinen sotilaallinen rauhanturvatehtävä ”Concordia” entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa, jossa käytettiin Naton suunnittelu- ja komentorakennetta,

| — | Kongon Ituri-alueella itsenäisesti toteutettu EU:n ”Artemis”-operaatio, jonka avulla EU on osoittanut poliittisen halunsa ja kykynsä toteuttaa itsenäisiä humanitaarisia tehtäviä YK:n toimeksiannosta; |
| --- | --- |

—

Kongon Ituri-alueella itsenäisesti toteutettu EU:n ”Artemis”-operaatio, jonka avulla EU on osoittanut poliittisen halunsa ja kykynsä toteuttaa itsenäisiä humanitaarisia tehtäviä YK:n toimeksiannosta;

| 32. | toteaa, että tämän läpimurron operatiivisella alueella mahdollisti vasta se, että EU:n ja Naton neuvottelut EU:n pysyvästä oikeudesta käyttää Naton suunnittelu- ja komentorakenteita saatettiin onnistuneesti päätökseen joulukuussa 2002; |
| --- | --- |

32.

toteaa, että tämän läpimurron operatiivisella alueella mahdollisti vasta se, että EU:n ja Naton neuvottelut EU:n pysyvästä oikeudesta käyttää Naton suunnittelu- ja komentorakenteita saatettiin onnistuneesti päätökseen joulukuussa 2002;

| 33. | pitää EU:n ja Naton välisten suhteiden lujittamista edelleen toisiaan täydentävinä organisaatioina tärkeänä tekijänä Euroopan turvallisuusajattelua kehitettäessä; |
| --- | --- |

33.

pitää EU:n ja Naton välisten suhteiden lujittamista edelleen toisiaan täydentävinä organisaatioina tärkeänä tekijänä Euroopan turvallisuusajattelua kehitettäessä;

| 34. | puoltaa eurooppalaista kollektiivista valmiutta, jolla voidaan suunnitella ja hallita eurooppalaisia operaatiota, ja kannattaa kansainvälistä päämajaa, joka voidaan ottaa käyttöön tällaisissa operaatioissa siinä tapauksessa, että Nato ei ryhdy toimiin eikä Euroopan unioni pyydä Naton resursseja; |
| --- | --- |

34.

puoltaa eurooppalaista kollektiivista valmiutta, jolla voidaan suunnitella ja hallita eurooppalaisia operaatiota, ja kannattaa kansainvälistä päämajaa, joka voidaan ottaa käyttöön tällaisissa operaatioissa siinä tapauksessa, että Nato ei ryhdy toimiin eikä Euroopan unioni pyydä Naton resursseja;

| 35. | on tietoinen siitä, että EU:n tämänhetkinen sotilaallinen kapasiteetti on kyllä riittävä Petersbergin tehtävistä pienimpien toteuttamiseen, mutta ei pidä sitä riittävänä rauhaanpakottamistoimiin; |
| --- | --- |

35.

on tietoinen siitä, että EU:n tämänhetkinen sotilaallinen kapasiteetti on kyllä riittävä Petersbergin tehtävistä pienimpien toteuttamiseen, mutta ei pidä sitä riittävänä rauhaanpakottamistoimiin;

| 36. | pitää siksi yhteentoimivuuden lisäämistä ja käyttövalmiutta tärkeänä edellytyksenä Euroopan tasapainoiselle kumppanuudelle Yhdysvaltojen kanssa niin Natossa kuin sen ulkopuolellakin; |
| --- | --- |

36.

pitää siksi yhteentoimivuuden lisäämistä ja käyttövalmiutta tärkeänä edellytyksenä Euroopan tasapainoiselle kumppanuudelle Yhdysvaltojen kanssa niin Natossa kuin sen ulkopuolellakin;

EU:n nopean toiminnan joukkojen täytäntöönpanotoimet

| 37. | toistaa edellä mainitussa 10. huhtikuuta 2003 antamassaan päätöslauselmassa esittämänsä pyynnön, että Euroopan unionin olisi edelleen kehitettävä puolustuskapasiteettiaan kaksivaiheisesti: sillä olisi oltava vuodesta 2004 lähtien 5 000 miehen vahvuiset pysyvät joukot pelastustoimia ja humanitaarisia toimia varten; katsoo, että vuoteen 2009 mennessä unionin olisi kyettävä suorittamaan Euroopan maantieteellisellä alueella Kosovon konfliktin tasoa ja laajuutta vastaava operaatio, joko yhteistyössä Naton kanssa tai itsenäisesti; |
| --- | --- |

37.

toistaa edellä mainitussa 10. huhtikuuta 2003 antamassaan päätöslauselmassa esittämänsä pyynnön, että Euroopan unionin olisi edelleen kehitettävä puolustuskapasiteettiaan kaksivaiheisesti: sillä olisi oltava vuodesta 2004 lähtien 5 000 miehen vahvuiset pysyvät joukot pelastustoimia ja humanitaarisia toimia varten; katsoo, että vuoteen 2009 mennessä unionin olisi kyettävä suorittamaan Euroopan maantieteellisellä alueella Kosovon konfliktin tasoa ja laajuutta vastaava operaatio, joko yhteistyössä Naton kanssa tai itsenäisesti;

| 38. | katsoo, että Euroopan unionilla olisi vuoteen 2004 mennessä oltava 5 000 miehen vahvuiset, siviilija sotilashenkilöstöstä koostuvat pysyvät joukot pelastustoimia ja humanitaarisia toimia varten ja että niiden olisi oltava käytettävissä alle kymmenessä päivässä (nopea toiminta) ja jatkuvalla tavalla vuorottelupohjalta; |
| --- | --- |

38.

katsoo, että Euroopan unionilla olisi vuoteen 2004 mennessä oltava 5 000 miehen vahvuiset, siviilija sotilashenkilöstöstä koostuvat pysyvät joukot pelastustoimia ja humanitaarisia toimia varten ja että niiden olisi oltava käytettävissä alle kymmenessä päivässä (nopea toiminta) ja jatkuvalla tavalla vuorottelupohjalta;

| 39. | katsoo, että näiden joukkojen tehtävänä olisi EU:n kansalaisten evakuointi poliittisten kriisien yhteydessä, humanitaariset toimet, joukkomurhien estämiseen tähtäävät toimet mukaan lukien, ja avustaminen luonnonkatastrofien yhteydessä eri puolilla maailmaa; |
| --- | --- |

39.

katsoo, että näiden joukkojen tehtävänä olisi EU:n kansalaisten evakuointi poliittisten kriisien yhteydessä, humanitaariset toimet, joukkomurhien estämiseen tähtäävät toimet mukaan lukien, ja avustaminen luonnonkatastrofien yhteydessä eri puolilla maailmaa;

| 40. | katsoo, että saksalais-ranskalaisista — myöhemmin myös muista kansallisuuksista muodostuvista — joukoista pitäisi tulla näiden joukkojen sotilaallisen osaston ydin, kun taas siviiliosasto tukeutuisi Göteborgin Eurooppa-neuvoston päätelmissä vahvistettuihin siviilikriisinhallinnan voimavaroihin; |
| --- | --- |

40.

katsoo, että saksalais-ranskalaisista — myöhemmin myös muista kansallisuuksista muodostuvista — joukoista pitäisi tulla näiden joukkojen sotilaallisen osaston ydin, kun taas siviiliosasto tukeutuisi Göteborgin Eurooppa-neuvoston päätelmissä vahvistettuihin siviilikriisinhallinnan voimavaroihin;

| 41. | tukee sellaisen EU:n viraston perustamista tutkimusta ja varustelua varten, jonka olisi keskityttävä edellä mainittujen joukkojen varusteluun, erityisesti liikenteen ja tiedustelun sekä käskynjaon ja valvonnan alalla; vaatii, että olisi vältettävä parlamentin valvonnan ulkopuolella olevien varjobudjettien luomista; |
| --- | --- |

41.

tukee sellaisen EU:n viraston perustamista tutkimusta ja varustelua varten, jonka olisi keskityttävä edellä mainittujen joukkojen varusteluun, erityisesti liikenteen ja tiedustelun sekä käskynjaon ja valvonnan alalla; vaatii, että olisi vältettävä parlamentin valvonnan ulkopuolella olevien varjobudjettien luomista;

| 42. | korostaa, että eurooppalaisten toimintajoukkojen kehittämisen on oltava sopusoinnussa Naton nopean toiminnan joukkojen kehittämisen kanssa; |
| --- | --- |

42.

korostaa, että eurooppalaisten toimintajoukkojen kehittämisen on oltava sopusoinnussa Naton nopean toiminnan joukkojen kehittämisen kanssa;

| 43. | pitää myönteisenä suuntausta, jonka mukaan konfliktien estäminen määritellään yhä keskeisemmäksi tekijäksi EU:n ulkopolitiikassa ja että sen avulla pyritään diplomaattiset ponnistukset ja erilaisten yhteisön välineiden käyttö yhdistäen ja EU:n ulkoisia politiikkoja johdonmukaistamalla toteuttamaan alueellinen vakaus, turvaamaan rauha ja palauttamaan valtion auktoriteetti; |
| --- | --- |

43.

pitää myönteisenä suuntausta, jonka mukaan konfliktien estäminen määritellään yhä keskeisemmäksi tekijäksi EU:n ulkopolitiikassa ja että sen avulla pyritään diplomaattiset ponnistukset ja erilaisten yhteisön välineiden käyttö yhdistäen ja EU:n ulkoisia politiikkoja johdonmukaistamalla toteuttamaan alueellinen vakaus, turvaamaan rauha ja palauttamaan valtion auktoriteetti;

| 44. | katsoo, että kansainvälisten turvallisuustehtävien toteuttamisesta niin Länsi-Balkanilla kuin Afganistanissakin saatu keskeinen opetus on, että järjestyksen luominen sodan jälkeen edellyttää, että ETPP:n poliisifunktiota vahvistetaan huomattavasti ja että sille annetaan itsenäinen ja keskeinen asema sotilaallisen osan ja siviiliosan välillä; |
| --- | --- |

44.

katsoo, että kansainvälisten turvallisuustehtävien toteuttamisesta niin Länsi-Balkanilla kuin Afganistanissakin saatu keskeinen opetus on, että järjestyksen luominen sodan jälkeen edellyttää, että ETPP:n poliisifunktiota vahvistetaan huomattavasti ja että sille annetaan itsenäinen ja keskeinen asema sotilaallisen osan ja siviiliosan välillä;

| 45. | painottaa, että sotilaallisissa toimissa ja poliisin toiminnassa saavutettua edistystä on nyt pikaisesti seurattava ei-sotilaallisten kriisinehkäisyn ja -hallinnan välineiden täysimääräinen käytännön kehittäminen, ei-valtiollisten, sekä paikallisten että kansainvälisten, toimijoiden mobilisointiin tarkoitetut politiikat ja toimet mukaan lukien; muistuttaa tässä yhteydessä Euroopan ei-sotilaallisia rauhanturvajoukkoja koskevista suosituksistaan; pyytää neuvostoa ja komissiota julkaisemaan säännöllisesti kertomuksia edistymisestä tällä alalla; |
| --- | --- |

45.

painottaa, että sotilaallisissa toimissa ja poliisin toiminnassa saavutettua edistystä on nyt pikaisesti seurattava ei-sotilaallisten kriisinehkäisyn ja -hallinnan välineiden täysimääräinen käytännön kehittäminen, ei-valtiollisten, sekä paikallisten että kansainvälisten, toimijoiden mobilisointiin tarkoitetut politiikat ja toimet mukaan lukien; muistuttaa tässä yhteydessä Euroopan ei-sotilaallisia rauhanturvajoukkoja koskevista suosituksistaan; pyytää neuvostoa ja komissiota julkaisemaan säännöllisesti kertomuksia edistymisestä tällä alalla;

| 46. | pitää tarpeellisena, että EU kehittää nopeasti yhdessä G 8 -maiden kanssa selvän ja rohkean mallin kaikkien joukkotuhoaseiden, niin ydinaseiden kuin kemiallisten ja biologisten aseiden, leviämisen estämiseksi; osallistuu siksi komission kanssa yhteisellä aloitteella aseistariisuntaa ja aseiden leviämisen estämistä koskevan kansainvälisen parlamentaarisen konferenssin järjestämiseen 21. ja 22. marraskuuta 2003 Strasbourgissa; painottaa EU:n tarvetta ryhtyä varhaisessa vaiheessa toimiin vuonna 2005 pidettävän ydinsulkusopimuksen (NPT) tarkistuskokouksen onnistumiseksi; |
| --- | --- |

46.

pitää tarpeellisena, että EU kehittää nopeasti yhdessä G 8 -maiden kanssa selvän ja rohkean mallin kaikkien joukkotuhoaseiden, niin ydinaseiden kuin kemiallisten ja biologisten aseiden, leviämisen estämiseksi; osallistuu siksi komission kanssa yhteisellä aloitteella aseistariisuntaa ja aseiden leviämisen estämistä koskevan kansainvälisen parlamentaarisen konferenssin järjestämiseen 21. ja 22. marraskuuta 2003 Strasbourgissa; painottaa EU:n tarvetta ryhtyä varhaisessa vaiheessa toimiin vuonna 2005 pidettävän ydinsulkusopimuksen (NPT) tarkistuskokouksen onnistumiseksi;

| 47. | pitää myönteisinä EU:n toimia kansainvälisessä terrorismin vastaisessa taistelussa, joista esimerkkinä mainittakoon terroristijärjestöjen rahoituslähteiden jäädyttäminen ja komission antama tekninen apu Indonesialle, Pakistanille ja Filippiineille; panee merkille Yhdysvaltojen ja EU:n välillä äskettäin tehdyn molemminpuolisen luovuttamissopimuksen ja vakiomuotoisten terrorisminvastaisten lausekkeiden sisällyttämisen kolmansien maiden kanssa tehtäviin sopimuksiin; pitää kuitenkin ehdottoman välttämättömänä yhteisen eurooppalaisen aluepuolustuksen (Homeland Defence) sisällyttämistä Euroopan turvallisuutta koskevaan tehtäväluetteloon; |
| --- | --- |

47.

pitää myönteisinä EU:n toimia kansainvälisessä terrorismin vastaisessa taistelussa, joista esimerkkinä mainittakoon terroristijärjestöjen rahoituslähteiden jäädyttäminen ja komission antama tekninen apu Indonesialle, Pakistanille ja Filippiineille; panee merkille Yhdysvaltojen ja EU:n välillä äskettäin tehdyn molemminpuolisen luovuttamissopimuksen ja vakiomuotoisten terrorisminvastaisten lausekkeiden sisällyttämisen kolmansien maiden kanssa tehtäviin sopimuksiin; pitää kuitenkin ehdottoman välttämättömänä yhteisen eurooppalaisen aluepuolustuksen (Homeland Defence) sisällyttämistä Euroopan turvallisuutta koskevaan tehtäväluetteloon;

| 48. | vetoaa kaikkiin asianomaisiin tahoihin kansalaisten oikeuksien ja vapauksien kunnioittamiseksi ja kyseisten henkilöiden henkilötietojen käyttämiseksi vastuullisesti; |
| --- | --- |

48.

vetoaa kaikkiin asianomaisiin tahoihin kansalaisten oikeuksien ja vapauksien kunnioittamiseksi ja kyseisten henkilöiden henkilötietojen käyttämiseksi vastuullisesti;

Ulkopoliittiset prioriteetit ja EU:n turvallisuusajattelu

| 49. | pitää erittäin tärkeänä transatlanttisten suhteiden uudelleenmäärittämistä, sillä vain Yhdysvallat ja Eurooppa jakavat erityisen vastuun, joita yhteinen toiminta yhtäläiseltä perustalta rauhan, vakauden, demokratian, suvaitsevaisuuden ja kestävän kehityksen puolesta koko maailmassa edellyttävät; katsoo, että Euroopan toimiminen uskottavana ja vaikutusvaltaisena kumppanina edellyttää, että Eurooppa kehittää toimiensa yhdenmukaisuutta sekä valmiuksiaan; |
| --- | --- |

49.

pitää erittäin tärkeänä transatlanttisten suhteiden uudelleenmäärittämistä, sillä vain Yhdysvallat ja Eurooppa jakavat erityisen vastuun, joita yhteinen toiminta yhtäläiseltä perustalta rauhan, vakauden, demokratian, suvaitsevaisuuden ja kestävän kehityksen puolesta koko maailmassa edellyttävät; katsoo, että Euroopan toimiminen uskottavana ja vaikutusvaltaisena kumppanina edellyttää, että Eurooppa kehittää toimiensa yhdenmukaisuutta sekä valmiuksiaan;

| 50. | viittaa siihen, että tätä kumppanuutta ei pidä määrittää vain sotilaallisesti ja turvallisuuspoliittisesti Natossa, vaan sen tulee käsittää myös transatlanttisiin talous- ja kauppasuhteisiin sekä ympäristöä koskeviin ja sosiaalisiin suhteisiin liittyviä seikkoja, ja katsoo, että tasapainoisen yhteistyön perustana tulisi olla ”transatlanttisten markkinoiden” johtoajatus; |
| --- | --- |

50.

viittaa siihen, että tätä kumppanuutta ei pidä määrittää vain sotilaallisesti ja turvallisuuspoliittisesti Natossa, vaan sen tulee käsittää myös transatlanttisiin talous- ja kauppasuhteisiin sekä ympäristöä koskeviin ja sosiaalisiin suhteisiin liittyviä seikkoja, ja katsoo, että tasapainoisen yhteistyön perustana tulisi olla ”transatlanttisten markkinoiden” johtoajatus;

| 51. | ehdottaa tähän liittyen ensimmäisenä käytännön askeleena molemminpuolisia toimia matkustamisen helpottamiseksi EU:n jäsenvaltioiden ja Yhdysvaltojen välillä Schengenin sopimuksen esimerkin mukaisesti, mikä ilmentäisi näiden suhteiden erityisluonnetta myös kansalaisille ja edistäisi siten kansalaisten ja kulttuurien välistä vuorovaikutusta (esim. parlamentit, yliopistot); |
| --- | --- |

51.

ehdottaa tähän liittyen ensimmäisenä käytännön askeleena molemminpuolisia toimia matkustamisen helpottamiseksi EU:n jäsenvaltioiden ja Yhdysvaltojen välillä Schengenin sopimuksen esimerkin mukaisesti, mikä ilmentäisi näiden suhteiden erityisluonnetta myös kansalaisille ja edistäisi siten kansalaisten ja kulttuurien välistä vuorovaikutusta (esim. parlamentit, yliopistot);

| 52. | pitää tärkeimpänä yhdessä Yhdysvaltojen kanssa toteutettavana tehtävänä rauhan saamista Lähi-itään yhdessä Venäjän ja YK:n kanssa (kvartetti); |
| --- | --- |

52.

pitää tärkeimpänä yhdessä Yhdysvaltojen kanssa toteutettavana tehtävänä rauhan saamista Lähi-itään yhdessä Venäjän ja YK:n kanssa (kvartetti);

| 53. | toistaa yksimielisen tukensa Israelin ja Palestiinan välisen rauhanprosessin etenemissuunnitelman toteutukselle, mutta pahoittelee syvästi, että molemmat osapuolet ovat viime aikoina taantuneet konfliktin ratkaisemisessa; |
| --- | --- |

53.

toistaa yksimielisen tukensa Israelin ja Palestiinan välisen rauhanprosessin etenemissuunnitelman toteutukselle, mutta pahoittelee syvästi, että molemmat osapuolet ovat viime aikoina taantuneet konfliktin ratkaisemisessa;

| 54. | ehdottaa, että täydentäen kattavia Välimeri-ohjelman rakennetukia, alueen maiden kanssa tehtyjä kauppa- ja yhteistyösopimuksia sekä palestiinalaishallinnolle annettavaa rahallista tukea EU:n pitäisi tehdä aloite alueen käsittävästä ja olennaisesta kehityssuunnitelmasta, joka olisi avoin ja ottaisi huomioon amerikkalaiset ohjelmat, joista esimerkkinä voidaan mainita tuoreet ehdotukset alueellisen vapaakauppa-alueen luomisesta arabimaiden ja Yhdysvaltojen välille; |
| --- | --- |

54.

ehdottaa, että täydentäen kattavia Välimeri-ohjelman rakennetukia, alueen maiden kanssa tehtyjä kauppa- ja yhteistyösopimuksia sekä palestiinalaishallinnolle annettavaa rahallista tukea EU:n pitäisi tehdä aloite alueen käsittävästä ja olennaisesta kehityssuunnitelmasta, joka olisi avoin ja ottaisi huomioon amerikkalaiset ohjelmat, joista esimerkkinä voidaan mainita tuoreet ehdotukset alueellisen vapaakauppa-alueen luomisesta arabimaiden ja Yhdysvaltojen välille;

| 55. | pitää tarkoituksenmukaisena YK-joukkojen käytön harkitsemista, mikäli turvallisuuspoliittinen tilanne huononee entisestään ja erityisesti mikäli terrorismia ei saada hillittyä ja mikäli palestiinalaisvaltiota ei saada luotua uudelleen muulla tavoin; |
| --- | --- |

55.

pitää tarkoituksenmukaisena YK-joukkojen käytön harkitsemista, mikäli turvallisuuspoliittinen tilanne huononee entisestään ja erityisesti mikäli terrorismia ei saada hillittyä ja mikäli palestiinalaisvaltiota ei saada luotua uudelleen muulla tavoin;

| 56. | katsoo, että selkkauksen osapuolten niin halutessa EU:n pitäisi olla myös tietyssä vaiheessa valmis ottamaan hoitaakseen turvallisuuspoliittisia suojelutehtäviä; |
| --- | --- |

56.

katsoo, että selkkauksen osapuolten niin halutessa EU:n pitäisi olla myös tietyssä vaiheessa valmis ottamaan hoitaakseen turvallisuuspoliittisia suojelutehtäviä;

| 57. | kannattaa Irakissa pitkäaikaista ja kestävää rauhanturvaamisen, jälleenrakennuksen ja kansakunnan yhdistämisen mallia sekä ihmisoikeuksien kunnioittamiseen ja oikeusvaltioon perustuvan demokraattisen Irakin rakentamista, missä miehitysjoukkojen pitäisi antaa YK:lle mahdollisimman pian johtava rooli; pitää tätä ratkaisevana edellytyksenä EU:n osallistumiselle sodanjälkeiseen järjestyksenpalauttamiseen Irakissa ja sen lähialueilla kuten parlamentin 24. syyskuuta 2003 (6) neuvostolle antamassa suosituksessa todettiin; |
| --- | --- |

57.

kannattaa Irakissa pitkäaikaista ja kestävää rauhanturvaamisen, jälleenrakennuksen ja kansakunnan yhdistämisen mallia sekä ihmisoikeuksien kunnioittamiseen ja oikeusvaltioon perustuvan demokraattisen Irakin rakentamista, missä miehitysjoukkojen pitäisi antaa YK:lle mahdollisimman pian johtava rooli; pitää tätä ratkaisevana edellytyksenä EU:n osallistumiselle sodanjälkeiseen järjestyksenpalauttamiseen Irakissa ja sen lähialueilla kuten parlamentin 24. syyskuuta 2003 (6) neuvostolle antamassa suosituksessa todettiin;

| 58. | katsoo, että EU:n ja Yhdysvaltojen on kehitettävä YK:n alaisuudessa yhteinen sellaisten valtioiden, jotka eivät ole ratifioineet aseiden leviämisen estämisestä tehtyä sopimusta, ydinasepolitiikkaa koskeva strategia, jolla asevarustelua voidaan vähentää ja purkaa; |
| --- | --- |

58.

katsoo, että EU:n ja Yhdysvaltojen on kehitettävä YK:n alaisuudessa yhteinen sellaisten valtioiden, jotka eivät ole ratifioineet aseiden leviämisen estämisestä tehtyä sopimusta, ydinasepolitiikkaa koskeva strategia, jolla asevarustelua voidaan vähentää ja purkaa;

| 59. | vaatii Irania allekirjoittamaan, ratifioimaan ja toteuttamaan ehdoitta Kansainvälisen atomienergiajärjestön IAEA:n lisäpöytäkirjan kansainvälisten atomienergiaviranomaisten suorittamista tarkastuksista ja antamaan IAEA:n tehdä maan ydinohjelmaa koskevan kattavan tutkimuksen; |
| --- | --- |

59.

vaatii Irania allekirjoittamaan, ratifioimaan ja toteuttamaan ehdoitta Kansainvälisen atomienergiajärjestön IAEA:n lisäpöytäkirjan kansainvälisten atomienergiaviranomaisten suorittamista tarkastuksista ja antamaan IAEA:n tehdä maan ydinohjelmaa koskevan kattavan tutkimuksen;

| 60. | vaatii Pohjois-Koreaa lopettamaan heti ydinaseohjelmansa ja täyttämään välittömästi ydinsulkusopimuksen mukaiset velvoitteensa; |
| --- | --- |

60.

vaatii Pohjois-Koreaa lopettamaan heti ydinaseohjelmansa ja täyttämään välittömästi ydinsulkusopimuksen mukaiset velvoitteensa;

| 61. | muistuttaa EU:n voimakkaasta halusta ja vaatimuksista rauhanomaisen ratkaisun löytämiseksi Taiwanin-kysymykseen Taiwanin salmen yli käytävän vuoropuhelun avulla; vaatii erityisesti Kiinaa vetämään pois ohjuksensa Taiwanin salmen rannikkoalueilta; painottaa taloudellisten siteiden voimistumisen merkitystä poliittisen ilmapiirin paranemiselle; painottaa myös EU:n halua läheisempään yhteistyöhön Taiwanin kanssa, monenväliset yhteydet mukaan lukien; |
| --- | --- |

61.

muistuttaa EU:n voimakkaasta halusta ja vaatimuksista rauhanomaisen ratkaisun löytämiseksi Taiwanin-kysymykseen Taiwanin salmen yli käytävän vuoropuhelun avulla; vaatii erityisesti Kiinaa vetämään pois ohjuksensa Taiwanin salmen rannikkoalueilta; painottaa taloudellisten siteiden voimistumisen merkitystä poliittisen ilmapiirin paranemiselle; painottaa myös EU:n halua läheisempään yhteistyöhön Taiwanin kanssa, monenväliset yhteydet mukaan lukien;

| 62. | kannattaa EU:n toimien vakiinnuttamista Afganistanissa ja pitää myönteisenä sitä, että Nato on ottanut komentoonsa ISAF-joukot, sillä se on merkki liittouman vahvasta sotilaallisesta panoksesta keskushallinnon tukemiseksi, ja kehottaa laajentamaan sen mandaatin maan muihin osiin; ehdottaa uutta Petersbergin konferenssia, jonka tarkoituksena olisi vahvistaa vallan tasapaino eri etnisten ryhmien välille maassa; kannattaa kansainvälisen yhteisön jälleenrakennustoimien tehostamista, jotta muuan muassa parannettaisiin naisten, tyttöjen ja yleensäkin lasten tilannetta Afganistanissa; katsoo, että oopiuminviljelylle on kehitettävä välittömästi taloudellisia vaihtoehtoja; panee tässä yhteydessä tyytyväisenä merkille äskeiset päätökset, jotka on tehty myös Afganistanin syrjäisten alueiden turvallisuuden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

62.

kannattaa EU:n toimien vakiinnuttamista Afganistanissa ja pitää myönteisenä sitä, että Nato on ottanut komentoonsa ISAF-joukot, sillä se on merkki liittouman vahvasta sotilaallisesta panoksesta keskushallinnon tukemiseksi, ja kehottaa laajentamaan sen mandaatin maan muihin osiin; ehdottaa uutta Petersbergin konferenssia, jonka tarkoituksena olisi vahvistaa vallan tasapaino eri etnisten ryhmien välille maassa; kannattaa kansainvälisen yhteisön jälleenrakennustoimien tehostamista, jotta muuan muassa parannettaisiin naisten, tyttöjen ja yleensäkin lasten tilannetta Afganistanissa; katsoo, että oopiuminviljelylle on kehitettävä välittömästi taloudellisia vaihtoehtoja; panee tässä yhteydessä tyytyväisenä merkille äskeiset päätökset, jotka on tehty myös Afganistanin syrjäisten alueiden turvallisuuden varmistamiseksi;

| 63. | kehottaa kiinnittämään enemmän huomiota eteläiseen Kaukasukseen, josta on kehittymässä EU:n epävakain naapurialue; pitää siksi myönteisenä EU:n erityisedustajan nimittämistä alueelle; |
| --- | --- |

63.

kehottaa kiinnittämään enemmän huomiota eteläiseen Kaukasukseen, josta on kehittymässä EU:n epävakain naapurialue; pitää siksi myönteisenä EU:n erityisedustajan nimittämistä alueelle;

| 64. | pyytää kehittämään yhteistyötä Mustanmeren alueen valtioiden kanssa ryhtymällä käymään jatkuvaa parlamentaarista vuoropuhelua Euroopan parlamentin ja Mustanmeren taloudellisen yhteistyön (BSEC) parlamentaarisen edustajakokouksen välillä rauhan ja talouskehityksen edistämiseksi sekä kriisejä aiheuttavien riskien eliminoimiseksi tällä alueella; |
| --- | --- |

64.

pyytää kehittämään yhteistyötä Mustanmeren alueen valtioiden kanssa ryhtymällä käymään jatkuvaa parlamentaarista vuoropuhelua Euroopan parlamentin ja Mustanmeren taloudellisen yhteistyön (BSEC) parlamentaarisen edustajakokouksen välillä rauhan ja talouskehityksen edistämiseksi sekä kriisejä aiheuttavien riskien eliminoimiseksi tällä alueella;

| 65. | viittaa Moldovassa kytevään kriisiin, joka aiheutuu myös Transdniestrian selkkauksesta; pitää myönteisinä suunnitelmia, joiden mukaan Transdniestrian vakautta voitaisiin edistää ETTP-tehtävällä, mutta vaatii kuitenkin samalla poistamaan moldovalaisiin tuotteisiin kohdistuvat EU:n rajoittavat tuontiesteet, mikä edistäisi maan taloudellista vakautta; |
| --- | --- |

65.

viittaa Moldovassa kytevään kriisiin, joka aiheutuu myös Transdniestrian selkkauksesta; pitää myönteisinä suunnitelmia, joiden mukaan Transdniestrian vakautta voitaisiin edistää ETTP-tehtävällä, mutta vaatii kuitenkin samalla poistamaan moldovalaisiin tuotteisiin kohdistuvat EU:n rajoittavat tuontiesteet, mikä edistäisi maan taloudellista vakautta;

| 66. | kehottaa sen vuoksi käymään tästä aiheesta intensiivistä vuoropuhelua Venäjän hallituksen kanssa, jotta ilmaistaan selvästi EU:n kanta ja sen halu ehkäistä kriisin kärjistyminen; |
| --- | --- |

66.

kehottaa sen vuoksi käymään tästä aiheesta intensiivistä vuoropuhelua Venäjän hallituksen kanssa, jotta ilmaistaan selvästi EU:n kanta ja sen halu ehkäistä kriisin kärjistyminen;

| 67. | pitää myönteisinä EU:n kestäviä sitoumuksia Länsi-Balkanilla, joka on vakautus- ja kehitystoimissa edelleen keskeisellä sijalla, ja tukee ”eurooppalaisia kumppanuuksia” jäsenyyteen pyrkivien Länsi-Balkanin maiden kanssa; |
| --- | --- |

67.

pitää myönteisinä EU:n kestäviä sitoumuksia Länsi-Balkanilla, joka on vakautus- ja kehitystoimissa edelleen keskeisellä sijalla, ja tukee ”eurooppalaisia kumppanuuksia” jäsenyyteen pyrkivien Länsi-Balkanin maiden kanssa;

| 68. | pahoittelee, että EU:n ja Länsi-Balkanin maiden huippukokouksessa Thessalonikissa 21. kesäkuuta 2003 jätettiin käyttämättä mahdollisuus sisällyttää laajentumisprosessiin mahdollisuus porrastettuun jäsenyyteen — siten, että täysjäsenyys on mahdollista —, joka olisi voinut ennen pitkää koskea myös uusia naapurimaita, kuten Ukrainaa, Moldovaa ja Valko-Venäjää; katsoo, että tämä olisi voinut olla ensimmäinen askel ”laajemman Euroopan” käsitteen hahmottelussa; |
| --- | --- |

68.

pahoittelee, että EU:n ja Länsi-Balkanin maiden huippukokouksessa Thessalonikissa 21. kesäkuuta 2003 jätettiin käyttämättä mahdollisuus sisällyttää laajentumisprosessiin mahdollisuus porrastettuun jäsenyyteen — siten, että täysjäsenyys on mahdollista —, joka olisi voinut ennen pitkää koskea myös uusia naapurimaita, kuten Ukrainaa, Moldovaa ja Valko-Venäjää; katsoo, että tämä olisi voinut olla ensimmäinen askel ”laajemman Euroopan” käsitteen hahmottelussa;

| 69. | toteaa, että Venäjä on edelleen EU:n tärkein kumppani idässä ja ratkaiseva tekijä kaiken alueellisen kehityksen kannalta; pitää tärkeänä entistä tiiviimpää vuoropuhelua Venäjän ase- ja ydinteknologiaviennistä, jotka ovat kyllä taloudellisesti perusteltuja mutta jotka aiheuttavat suuria turvallisuusriskejä muualla maailmassa; |
| --- | --- |

69.

toteaa, että Venäjä on edelleen EU:n tärkein kumppani idässä ja ratkaiseva tekijä kaiken alueellisen kehityksen kannalta; pitää tärkeänä entistä tiiviimpää vuoropuhelua Venäjän ase- ja ydinteknologiaviennistä, jotka ovat kyllä taloudellisesti perusteltuja mutta jotka aiheuttavat suuria turvallisuusriskejä muualla maailmassa;

| 70. | katsoo, että EU:n on käsiteltävä päättäväisesti Tšetšeniaa ja siellä tapahtuneita ihmisoikeusrikkomuksia käyttämällä muun muassa kumppanuus— ja yhteistyösopimukseen sisältyviä välineitä; korostaa, että Venäjää olisi painostettava aloittamaan todellinen rauhan ja sovinnon prosessi, johon kaikki osapuolet osallistuvat, jotta voitaisiin torjua ääriaineksen vaikutusta ja terrori-iskujen leviämisen vaaraa; katsoo, että EU:n olisi oltava valmis tukemaan sovittelupyrkimyksiä ja osallistumaan toimiin kriisin ratkaisemiseksi; |
| --- | --- |

70.

katsoo, että EU:n on käsiteltävä päättäväisesti Tšetšeniaa ja siellä tapahtuneita ihmisoikeusrikkomuksia käyttämällä muun muassa kumppanuus— ja yhteistyösopimukseen sisältyviä välineitä; korostaa, että Venäjää olisi painostettava aloittamaan todellinen rauhan ja sovinnon prosessi, johon kaikki osapuolet osallistuvat, jotta voitaisiin torjua ääriaineksen vaikutusta ja terrori-iskujen leviämisen vaaraa; katsoo, että EU:n olisi oltava valmis tukemaan sovittelupyrkimyksiä ja osallistumaan toimiin kriisin ratkaisemiseksi;

| 71. | viittaa EU:n ja Venäjän välisen rajan uuteen merkitykseen Itämeren alueella EU:n laajennuttua Baltian maihin ja Puolaan; kannattaa pohjoisen ulottuvuuden politiikan yhdistämistä EU:n ”uudet naapurit” -aloitteeseen, mikä on tärkeä tekijä EU:n ulkorajojen turvallisuuden ja vakauden takaamisessa; |
| --- | --- |

71.

viittaa EU:n ja Venäjän välisen rajan uuteen merkitykseen Itämeren alueella EU:n laajennuttua Baltian maihin ja Puolaan; kannattaa pohjoisen ulottuvuuden politiikan yhdistämistä EU:n ”uudet naapurit” -aloitteeseen, mikä on tärkeä tekijä EU:n ulkorajojen turvallisuuden ja vakauden takaamisessa;

| 72. | painottaa Kaliningradin kehittämisen merkitystä; vaatii siksi komissiota ja neuvostoa edelleen käymään asiasta keskustelua Venäjän viranomaisten kanssa ja muistuttamaan Venäjän ensisijaisesta vastuusta tästä Venäjään kuuluvasta alueesta, ottaen huomioon että yhä kasvava taloudellinen ja sosiaalinen kuilu tulevan EU:n sisälle jäävän Kaliningradin enklaavin ja sitä ympäröivien maiden välillä on uhka koko alueen turvallisuudelle; |
| --- | --- |

72.

painottaa Kaliningradin kehittämisen merkitystä; vaatii siksi komissiota ja neuvostoa edelleen käymään asiasta keskustelua Venäjän viranomaisten kanssa ja muistuttamaan Venäjän ensisijaisesta vastuusta tästä Venäjään kuuluvasta alueesta, ottaen huomioon että yhä kasvava taloudellinen ja sosiaalinen kuilu tulevan EU:n sisälle jäävän Kaliningradin enklaavin ja sitä ympäröivien maiden välillä on uhka koko alueen turvallisuudelle;

| 73. | vaatii ottamaan turvallisuusnäkökohdat entistä paremmin huomioon Euro—Välimeri-vuoropuhelussa; korostaa kuitenkin, että tätä ei saa tehdä alueen maiden ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kustannuksella, sillä näiden vapauksien puolustaminen ja edistäminen on edelleen Euroopan unionin päätavoitteena sen suhteissa kumppanuusmaihin; kehottaa perustamaan mahdollisimman pian Euro—Välimeren parlamentaarisen edustajakokouksen, jotta Barcelonan prosessille saataisiin tarvittava keskustelufoorumi ja suora institutionaalinen yhteys kyseisten maiden kansalaisyhteiskuntiin; |
| --- | --- |

73.

vaatii ottamaan turvallisuusnäkökohdat entistä paremmin huomioon Euro—Välimeri-vuoropuhelussa; korostaa kuitenkin, että tätä ei saa tehdä alueen maiden ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kustannuksella, sillä näiden vapauksien puolustaminen ja edistäminen on edelleen Euroopan unionin päätavoitteena sen suhteissa kumppanuusmaihin; kehottaa perustamaan mahdollisimman pian Euro—Välimeren parlamentaarisen edustajakokouksen, jotta Barcelonan prosessille saataisiin tarvittava keskustelufoorumi ja suora institutionaalinen yhteys kyseisten maiden kansalaisyhteiskuntiin;

| 74. | pitää ilahduttavana Euroopan unionin ja Latinalaisen Amerikan strategisen ja poliittisen kumppanuuden vahvistumista ja pyytää sen muuttamista sopimuksen muotoon Euroopan unionin ja Latinalaisen Amerikan välisellä rauhanperuskirjalla, joka Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjaan perustuen auttaa täsmentämään molempien alueiden etujen mukaisia poliittisia, strategisia ja turvallisuuteen liittyviä ehdotuksia; toteaa, että turvallisuutta ja puolustusta koskeva yhteistyö Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja Latinalaisen Amerikan maiden välillä voi koskea kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden ylläpitämistä, asevalvontaa, ydinaseiden leviämisen vastustamista, aseteollisuutta koskevaa sotilaallista ja teknistä yhteistyötä ja aseiden viennin valvontaa, turvallisuus-, talous-, kehitys- ja ympäristökysymyksiä ja yleisesti aiheita, joilla on vaikutusta turvallisuuteen ja puolustukseen liittyviin yhteisiin etuihin; |
| --- | --- |

74.

pitää ilahduttavana Euroopan unionin ja Latinalaisen Amerikan strategisen ja poliittisen kumppanuuden vahvistumista ja pyytää sen muuttamista sopimuksen muotoon Euroopan unionin ja Latinalaisen Amerikan välisellä rauhanperuskirjalla, joka Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjaan perustuen auttaa täsmentämään molempien alueiden etujen mukaisia poliittisia, strategisia ja turvallisuuteen liittyviä ehdotuksia; toteaa, että turvallisuutta ja puolustusta koskeva yhteistyö Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja Latinalaisen Amerikan maiden välillä voi koskea kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden ylläpitämistä, asevalvontaa, ydinaseiden leviämisen vastustamista, aseteollisuutta koskevaa sotilaallista ja teknistä yhteistyötä ja aseiden viennin valvontaa, turvallisuus-, talous-, kehitys- ja ympäristökysymyksiä ja yleisesti aiheita, joilla on vaikutusta turvallisuuteen ja puolustukseen liittyviin yhteisiin etuihin;

| 75. | kannattaa sellaisia lisätoimia kansalaisyhteiskunnan ja demokraattisten voimien vahvistamiseksi, kehittämiseksi ja tukemiseksi naapurimaissa, erityisesti islamilaisissa valtioissa, joiden avulla pitäisi myös voida ehkäistä ja torjua tehokkaasti väkivaltaa ja terrorismia; |
| --- | --- |

75.

kannattaa sellaisia lisätoimia kansalaisyhteiskunnan ja demokraattisten voimien vahvistamiseksi, kehittämiseksi ja tukemiseksi naapurimaissa, erityisesti islamilaisissa valtioissa, joiden avulla pitäisi myös voida ehkäistä ja torjua tehokkaasti väkivaltaa ja terrorismia;

| 76. | panee merkille, että luonnoksessa EU:n turvallisuusstrategiaa koskevaksi asiakirjaksi Kiinaa pidetään tärkeänä strategisena kumppanina ja panee merkille Kiinaa koskevan komission uuden poliittisen asiakirjan; korostaa tässä yhteydessä, ettei kumppanuutta voida tiivistää niin kauan kuin ihmisoikeuksien alalla ei saavuteta konkreettista edistystä; |
| --- | --- |

76.

panee merkille, että luonnoksessa EU:n turvallisuusstrategiaa koskevaksi asiakirjaksi Kiinaa pidetään tärkeänä strategisena kumppanina ja panee merkille Kiinaa koskevan komission uuden poliittisen asiakirjan; korostaa tässä yhteydessä, ettei kumppanuutta voida tiivistää niin kauan kuin ihmisoikeuksien alalla ei saavuteta konkreettista edistystä;

| 77. | pahoittelee, ettei pyyntöä Euroopan unionin Tiibetin erityisedustajan nimittämisestä ole otettu huomioon; kehottaa neuvostoa tekemään kaikkensa Kiinan viranomaisten ja Tiibetin edustajien välisen vuoropuhelun helpottamiseksi; |
| --- | --- |

77.

pahoittelee, ettei pyyntöä Euroopan unionin Tiibetin erityisedustajan nimittämisestä ole otettu huomioon; kehottaa neuvostoa tekemään kaikkensa Kiinan viranomaisten ja Tiibetin edustajien välisen vuoropuhelun helpottamiseksi;

| 78. | muistuttaa, että kauempana EU:n ulkorajoista Kashmirin selkkaus Intian ja Pakistanin välillä, jotka molemmat ovat ydinasevaltioita, on edelleen yksi pahimmista turvallisuusriskeistä, joihin EU:n on otettava kantaa; muistuttaa, että asevientiä koskevien EU:n menettelysääntöjen mukaisesti mitään sotilaallisia varusteita ei toimiteta tämän alueen maille; |
| --- | --- |

78.

muistuttaa, että kauempana EU:n ulkorajoista Kashmirin selkkaus Intian ja Pakistanin välillä, jotka molemmat ovat ydinasevaltioita, on edelleen yksi pahimmista turvallisuusriskeistä, joihin EU:n on otettava kantaa; muistuttaa, että asevientiä koskevien EU:n menettelysääntöjen mukaisesti mitään sotilaallisia varusteita ei toimiteta tämän alueen maille;

| 79. | kiinnittää huomiota Keski-Aasian alueen tasavaltojen tilanteeseen, joiden osuudesta terrorismin torjunnassa on tullut ratkaiseva; pahoittelee neuvoston ja komission vaitioloa näissä maissa tapahtuvista massiivisista ihmisoikeusrikkomuksista; toteaa, että on välttämätöntä kehittää yhteinen strategia kokoamalla johdonmukaisesti yhteen kaikki kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen sisältyvät välineet; |
| --- | --- |

79.

kiinnittää huomiota Keski-Aasian alueen tasavaltojen tilanteeseen, joiden osuudesta terrorismin torjunnassa on tullut ratkaiseva; pahoittelee neuvoston ja komission vaitioloa näissä maissa tapahtuvista massiivisista ihmisoikeusrikkomuksista; toteaa, että on välttämätöntä kehittää yhteinen strategia kokoamalla johdonmukaisesti yhteen kaikki kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen sisältyvät välineet;

| 80. | painottaa asevientiä koskevien EU:n menettelysääntöjen merkitystä keinona välttää ei-toivottua asevientiä; on vakaasti sitä mieltä, että näitä menettelysääntöjä olisi kehitettävä ja vahvistettava edelleen; tuomitsee lisäksi ehdottoman alhaisena toimintana lapsisotilaiden värväämisen ja käytön; pyytää neuvostoa ja jäsenvaltioita ryhtymään ankarampiin toimiin niitä hallituksia tai sotapäälliköitä kohtaan, jotka rikkovat kaikkein perustavanlaatuisimpia oikeuksia tai lasten oikeuksia ja lapsia koskevia kansainvälisiä yleissopimuksia; |
| --- | --- |

80.

painottaa asevientiä koskevien EU:n menettelysääntöjen merkitystä keinona välttää ei-toivottua asevientiä; on vakaasti sitä mieltä, että näitä menettelysääntöjä olisi kehitettävä ja vahvistettava edelleen; tuomitsee lisäksi ehdottoman alhaisena toimintana lapsisotilaiden värväämisen ja käytön; pyytää neuvostoa ja jäsenvaltioita ryhtymään ankarampiin toimiin niitä hallituksia tai sotapäälliköitä kohtaan, jotka rikkovat kaikkein perustavanlaatuisimpia oikeuksia tai lasten oikeuksia ja lapsia koskevia kansainvälisiä yleissopimuksia;

*

- *

| 81. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden parlamenteille, YK:n pääsihteerille ja Euroopan neuvoston puheenjohtajalle. |
| --- | --- |

81.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden parlamenteille, YK:n pääsihteerille ja Euroopan neuvoston puheenjohtajalle.

---

(1)  EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1.

(2)  P5_TA(2002)0451.

(3)  P5_TA(2003)0188.

(4)  P5_TA(2003)0291.

(5)  EYVL C 140 E, 13.6.2002, s. 569.

(6)  P5_TA(2003)0401.

P5_TA(2003)0461

Kuolemanrangaistuksen yleismaailmallinen keskeyttäminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma aloitteesta kuolemanrangaistuksen soveltamisen yleismaailmalliseksi keskeyttämiseksi YK:n puitteissa

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa kuolemanrangaistuksen soveltamisen yleismaailmallisesta keskeyttämisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa kuolemanrangaistuksen soveltamisen yleismaailmallisesta keskeyttämisestä,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien eri elinten ja erityisesti ihmisoikeustoimikunnan teloitusten keskeyttämisestä hyväksymät päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien eri elinten ja erityisesti ihmisoikeustoimikunnan teloitusten keskeyttämisestä hyväksymät päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin kannanotot kuolemanrangaistuksen yleismaailmallisen keskeyttämisen puolesta, viimeksi puheenjohtajavaltion 10. lokakuuta 2003 vietetyn ensimmäisen kuolemanrangaistuksen vastaisen maailmanlaajuisen päivän johdosta antaman julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin kannanotot kuolemanrangaistuksen yleismaailmallisen keskeyttämisen puolesta, viimeksi puheenjohtajavaltion 10. lokakuuta 2003 vietetyn ensimmäisen kuolemanrangaistuksen vastaisen maailmanlaajuisen päivän johdosta antaman julistuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 37 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 37 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon Luxemburgin Eurooppa-neuvoston 6. kesäkuuta 1998 hyväksymät Euroopan unionin suhteita kolmansien maiden kanssa ja kuolemanrangaistusta koskevat suuntaviivat, joiden mukaisesti Euroopan unioni sitoutui työskentelemään kansainvälisissä elimissä kuolemanrangaistuksen yleismaailmallisen keskeyttämisen ja sen mahdollisemman nopean poistamisen puolesta, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon Luxemburgin Eurooppa-neuvoston 6. kesäkuuta 1998 hyväksymät Euroopan unionin suhteita kolmansien maiden kanssa ja kuolemanrangaistusta koskevat suuntaviivat, joiden mukaisesti Euroopan unioni sitoutui työskentelemään kansainvälisissä elimissä kuolemanrangaistuksen yleismaailmallisen keskeyttämisen ja sen mahdollisemman nopean poistamisen puolesta,

| B. | korostaa, että neuvoston puheenjohtajavaltio Italia ilmoitti 2. heinäkuuta 2003 Euroopan parlamentille, että yksi sen ulkosuhteita koskevista poliittisista painopistealueista oli teloitusten keskeyttämistä koskevan päätöslauselman hyväksyminen New Yorkissa parhaillaan kokoontuvassa Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksessa, |
| --- | --- |

B.

korostaa, että neuvoston puheenjohtajavaltio Italia ilmoitti 2. heinäkuuta 2003 Euroopan parlamentille, että yksi sen ulkosuhteita koskevista poliittisista painopistealueista oli teloitusten keskeyttämistä koskevan päätöslauselman hyväksyminen New Yorkissa parhaillaan kokoontuvassa Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksessa,

| C. | korostaa, että 29. syyskuuta 2003 komission puheenjohtaja ilmoitti jakavansa Euroopan parlamentin kannan ja pyysi, että jo vuosikymmeniä kestänyt kampanja teloitusten maailmanlaajuiseksi keskeyttämiseksi johtaisi vihdoin päätökseen YK:n yleiskokouksessa, |
| --- | --- |

C.

korostaa, että 29. syyskuuta 2003 komission puheenjohtaja ilmoitti jakavansa Euroopan parlamentin kannan ja pyysi, että jo vuosikymmeniä kestänyt kampanja teloitusten maailmanlaajuiseksi keskeyttämiseksi johtaisi vihdoin päätökseen YK:n yleiskokouksessa,

| D. | on erittäin huolestunut maailmassa tuhansiin ihmisiin kohdistuvasta kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanon uhasta, mutta iloitsee siitä, että viime vuosina yhä useammat valtiot ovat poistaneet kuolemanrangaistuksen, |
| --- | --- |

D.

on erittäin huolestunut maailmassa tuhansiin ihmisiin kohdistuvasta kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanon uhasta, mutta iloitsee siitä, että viime vuosina yhä useammat valtiot ovat poistaneet kuolemanrangaistuksen,

| E. | korostaa, että määräaika asiaa koskevan päätöslauselmatekstin esittelemiselle on 7. marraskuuta 2003, |
| --- | --- |

E.

korostaa, että määräaika asiaa koskevan päätöslauselmatekstin esittelemiselle on 7. marraskuuta 2003,

| 1. | toistaa pyyntönsä neuvoston puheenjohtajavaltiolle, jotta tämä ryhtyisi välittömiin toimiin, jotta parhaillaan New Yorkissa kokoontuvalle Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokoukselle esitettäisiin päätöslauselmaehdotus, jossa vaaditaan teloitusten yleismaailmallisen keskeyttämisen hyväksymistä; |
| --- | --- |

1.

toistaa pyyntönsä neuvoston puheenjohtajavaltiolle, jotta tämä ryhtyisi välittömiin toimiin, jotta parhaillaan New Yorkissa kokoontuvalle Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokoukselle esitettäisiin päätöslauselmaehdotus, jossa vaaditaan teloitusten yleismaailmallisen keskeyttämisen hyväksymistä;

| 2. | kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita tekemään poliittisesti ja diplomaattisesti kaikkensa, jotta kyseiselle päätöslauselmalle varmistetaan mahdollisimman laaja tuki YK:n yleiskokouksessa; |
| --- | --- |

2.

kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita tekemään poliittisesti ja diplomaattisesti kaikkensa, jotta kyseiselle päätöslauselmalle varmistetaan mahdollisimman laaja tuki YK:n yleiskokouksessa;

| 3. | pyytää, että neuvoston puheenjohtajavaltio ja komissio esittelevät Euroopan parlamentille YK:n yleiskokouksen täysistunnon tulokset New Yorkin työskentelyn päättymisen jälkeen pidettävässä ensimmäisessä parlamentin täysistunnossa, |
| --- | --- |

3.

pyytää, että neuvoston puheenjohtajavaltio ja komissio esittelevät Euroopan parlamentille YK:n yleiskokouksen täysistunnon tulokset New Yorkin työskentelyn päättymisen jälkeen pidettävässä ensimmäisessä parlamentin täysistunnossa,

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvoston puheenjohtajavaltiolle, komissiolle, jäsenvaltioiden parlamenteille, YK:n pääsihteerille sekä kaikille YK:n yleiskokouksen jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvoston puheenjohtajavaltiolle, komissiolle, jäsenvaltioiden parlamenteille, YK:n pääsihteerille sekä kaikille YK:n yleiskokouksen jäsenvaltioille.

P5_TA(2003)0462

Rauha ja ihmisarvo Lähi-idässä

Euroopan parlamentin päätöslauselma rauhasta ja ihmisarvosta Lähi-idässä (2002/2166(INI))

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11—18, 21, 23, 27 ja 28 artiklan sekä Eurooppa-valmistelukunnan työn ulkoisten toimien alalla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11—18, 21, 23, 27 ja 28 artiklan sekä Eurooppa-valmistelukunnan työn ulkoisten toimien alalla,

| — | ottaa huomioon kvartetin (Amerikan yhdysvallat, Yhdistyneet kansakunnat, Venäjän federaatio ja Euroopan unioni) 20. joulukuuta 2002 laatiman etenemissuunnitelman, joka sisältää Israelin ja Palestiinan konfliktin rauhansuunnitelman ja joka julkistettiin 30. huhtikuuta 2003 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kvartetin (Amerikan yhdysvallat, Yhdistyneet kansakunnat, Venäjän federaatio ja Euroopan unioni) 20. joulukuuta 2002 laatiman etenemissuunnitelman, joka sisältää Israelin ja Palestiinan konfliktin rauhansuunnitelman ja joka julkistettiin 30. huhtikuuta 2003 (1),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmat 242 (1967), 338 (1973), 425 (1978), 1373 (2001) ja 1397 (2002), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmat 242 (1967), 338 (1973), 425 (1978), 1373 (2001) ja 1397 (2002),

| — | ottaa huomioon neuvostolle 13. joulukuuta 2001 antamansa suosituksen Lähi-idän kriisistä ja Euroopan unionin roolista Lähi-idässä (2) sekä 10. huhtikuuta 2002 (3), 7. helmikuuta 2002 (4) ja 20. tammikuuta 2000 (5) antamansa päätöslauselmat Lähi-idän tilanteesta sekä 20. maaliskuuta 2002 (6) ja 4. heinäkuuta 2002 (7) antamansa päätöslauselmat Barcelonassa 15. ja 16. maaliskuuta 2002 ja Sevillassa 21. ja 22. kesäkuuta 2002 pidetyn Eurooppa-neuvoston tuloksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvostolle 13. joulukuuta 2001 antamansa suosituksen Lähi-idän kriisistä ja Euroopan unionin roolista Lähi-idässä (2) sekä 10. huhtikuuta 2002 (3), 7. helmikuuta 2002 (4) ja 20. tammikuuta 2000 (5) antamansa päätöslauselmat Lähi-idän tilanteesta sekä 20. maaliskuuta 2002 (6) ja 4. heinäkuuta 2002 (7) antamansa päätöslauselmat Barcelonassa 15. ja 16. maaliskuuta 2002 ja Sevillassa 21. ja 22. kesäkuuta 2002 pidetyn Eurooppa-neuvoston tuloksista,

| — | ottaa huomioon Brysselissä 27. ja 28. lokakuuta 1998, 8. ja 9. helmikuuta 2001 ja 8. marraskuuta pidetyn I, II ja III Euro-Välimerialueen parlamentaarisen foorumin sekä Barissa 17. ja 18. kesäkuuta 2002 pidetyn IV Euro—Välimerialueen parlamentaarisen foorumin päätösjulistukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Brysselissä 27. ja 28. lokakuuta 1998, 8. ja 9. helmikuuta 2001 ja 8. marraskuuta pidetyn I, II ja III Euro-Välimerialueen parlamentaarisen foorumin sekä Barissa 17. ja 18. kesäkuuta 2002 pidetyn IV Euro—Välimerialueen parlamentaarisen foorumin päätösjulistukset,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 163 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 163 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnan mietinnön (A5-0351/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnan mietinnön (A5-0351/2003),

| A. | katsoo, että on tullut aika lopettaa yleinen väkivalta ja terrori, jotka ovat vallinneet alueella jo kauan ennen vuonna 1947 käynnistettyä Yhdistyneiden kansakuntien jakosuunnitelmaa ja Israelin valtion perustamista 14. toukokuuta 1948, |
| --- | --- |

A.

katsoo, että on tullut aika lopettaa yleinen väkivalta ja terrori, jotka ovat vallinneet alueella jo kauan ennen vuonna 1947 käynnistettyä Yhdistyneiden kansakuntien jakosuunnitelmaa ja Israelin valtion perustamista 14. toukokuuta 1948,

| B. | katsoo, että voimaan ja ennakkoehtoihin perustuvat ratkaisut ovat selvästi osoittaneet rajoituksensa ja estäneet israelilaisten ja palestiinalaisten välisen konfliktin neuvotteluratkaisun vuosikymmenien ajan, |
| --- | --- |

B.

katsoo, että voimaan ja ennakkoehtoihin perustuvat ratkaisut ovat selvästi osoittaneet rajoituksensa ja estäneet israelilaisten ja palestiinalaisten välisen konfliktin neuvotteluratkaisun vuosikymmenien ajan,

| C. | katsoo, että ihmiskunnan kannalta on tullut sietämättömäksi, että on olemassa pysyvä konflikti, josta on 50 vuoden aikana saanut alkunsa jo seitsemän sotaa (1948 arabien ja Israelin sota, 1956 Siinai, 1967 kuuden päivän sota, 1969—70 Suezin kanava, 1970 musta syyskuu Jordaniassa, 1973 Jom Kippur -sota ja 1982 Libanon) ja joka on aiheuttanut lukemattomia uhreja ja aineellisia vahinkoja, minkä vuoksi siihen on välttämätöntä löytää rauhanomainen ratkaisu, |
| --- | --- |

C.

katsoo, että ihmiskunnan kannalta on tullut sietämättömäksi, että on olemassa pysyvä konflikti, josta on 50 vuoden aikana saanut alkunsa jo seitsemän sotaa (1948 arabien ja Israelin sota, 1956 Siinai, 1967 kuuden päivän sota, 1969—70 Suezin kanava, 1970 musta syyskuu Jordaniassa, 1973 Jom Kippur -sota ja 1982 Libanon) ja joka on aiheuttanut lukemattomia uhreja ja aineellisia vahinkoja, minkä vuoksi siihen on välttämätöntä löytää rauhanomainen ratkaisu,

| D. | katsoo, että on ensisijaisen tärkeää löytää edellä mainittu ratkaisu konfliktiin, jonka vuoksi on jo järjestetty enemmän neuvotteluita, konferensseja ja välitysyrityksiä kuin minkään muun nykyisen konfliktin vuoksi (Kyproksen aselepo vuonna 1949, Gunnar Jarringin neuvottelumatka ja William Rogersin rauhansuunnitelma vuosina 1967—1970, Henry Kissingerin toiminta välittäjänä vuosina 1973—1974, Geneven rauhankokoushanke vuosina 1976—1977, Camp Davidin konferenssi ja sopimukset 1977—1978, Madridin rauhankonferenssi vuonna 1991 ja sen yksitoista myöhempää neuvottelukokousta vuoteen 1993 saakka, Oslon neuvottelut vuonna 1993, Israelin ja Palestiinan vuonna 1993 ja 1995 Washingtonissa tekemät sopimukset, Palestiinan ja Israelin väliset neuvottelut Tabassa, Kairossa, Hebronissa, Wye Plantationissa, Sharm el Sheikissä, Camp Davidissa, Tabassa jne. vuosina 1993—2001), |
| --- | --- |

D.

katsoo, että on ensisijaisen tärkeää löytää edellä mainittu ratkaisu konfliktiin, jonka vuoksi on jo järjestetty enemmän neuvotteluita, konferensseja ja välitysyrityksiä kuin minkään muun nykyisen konfliktin vuoksi (Kyproksen aselepo vuonna 1949, Gunnar Jarringin neuvottelumatka ja William Rogersin rauhansuunnitelma vuosina 1967—1970, Henry Kissingerin toiminta välittäjänä vuosina 1973—1974, Geneven rauhankokoushanke vuosina 1976—1977, Camp Davidin konferenssi ja sopimukset 1977—1978, Madridin rauhankonferenssi vuonna 1991 ja sen yksitoista myöhempää neuvottelukokousta vuoteen 1993 saakka, Oslon neuvottelut vuonna 1993, Israelin ja Palestiinan vuonna 1993 ja 1995 Washingtonissa tekemät sopimukset, Palestiinan ja Israelin väliset neuvottelut Tabassa, Kairossa, Hebronissa, Wye Plantationissa, Sharm el Sheikissä, Camp Davidissa, Tabassa jne. vuosina 1993—2001),

| E. | katsoo, että nyt EU:lla on tilaisuus edistää rauhanneuvottelujen uudelleen käynnistämistä, koska 30. huhtikuuta 2003 julkaistiin etenemissuunnitelma, ja kannattaa professori Sari Nusseibehin ja Ami Ayalonin käynnistämää People's Voice Initiative -liikettä (Kansan ääni) ja sen periaatteita koskevaa julkilausumaa, joka esitettiin ulkoasioiden valiokunnan jäsenille 9. syyskuuta 2003 pidetyssä kokouksessa, |
| --- | --- |

E.

katsoo, että nyt EU:lla on tilaisuus edistää rauhanneuvottelujen uudelleen käynnistämistä, koska 30. huhtikuuta 2003 julkaistiin etenemissuunnitelma, ja kannattaa professori Sari Nusseibehin ja Ami Ayalonin käynnistämää People's Voice Initiative -liikettä (Kansan ääni) ja sen periaatteita koskevaa julkilausumaa, joka esitettiin ulkoasioiden valiokunnan jäsenille 9. syyskuuta 2003 pidetyssä kokouksessa,

| F. | katsoo, että kyseinen etenemissuunnitelma on toteutettava, sillä sen tavoitteena on päästä kattavaan ja lopulliseen sopimukseen, jolla Israelin ja Palestiinan konflikti saadaan päätökseen vuoteen 2005 mennessä ja että kummankin osapuolen toimien samanaikaisuus on olennainen osa sitä, että etenemissuunnitelma pannaan asianmukaisesti täytäntöön, jotta saadaan aikaiseksi tasapuolinen ja oikeudenmukainen rauha Israelin ja Palestiinan välillä, |
| --- | --- |

F.

katsoo, että kyseinen etenemissuunnitelma on toteutettava, sillä sen tavoitteena on päästä kattavaan ja lopulliseen sopimukseen, jolla Israelin ja Palestiinan konflikti saadaan päätökseen vuoteen 2005 mennessä ja että kummankin osapuolen toimien samanaikaisuus on olennainen osa sitä, että etenemissuunnitelma pannaan asianmukaisesti täytäntöön, jotta saadaan aikaiseksi tasapuolinen ja oikeudenmukainen rauha Israelin ja Palestiinan välillä,

| G. | katsoo, että kvartetin suunnitelman kokonaisvaltainen toteuttaminen merkitsee ainutlaatuista tilaisuutta vahvistaa kulttuurien ja uskontojen välistä vuoropuhelua sekä palauttaa luottamus tulevaisuuteen, jossa rauha ja vakaus vallitsevat alueen asukkaiden keskuudessa, |
| --- | --- |

G.

katsoo, että kvartetin suunnitelman kokonaisvaltainen toteuttaminen merkitsee ainutlaatuista tilaisuutta vahvistaa kulttuurien ja uskontojen välistä vuoropuhelua sekä palauttaa luottamus tulevaisuuteen, jossa rauha ja vakaus vallitsevat alueen asukkaiden keskuudessa,

| H. | korostaa, että palestiinalaisilla on oikeus valita johtajansa demokraattisesti ja että kansainvälisen yhteisön ja Israelin hallituksen on demokratian nimissä hyväksyttävä heidän valintansa legitiimiys, |
| --- | --- |

H.

korostaa, että palestiinalaisilla on oikeus valita johtajansa demokraattisesti ja että kansainvälisen yhteisön ja Israelin hallituksen on demokratian nimissä hyväksyttävä heidän valintansa legitiimiys,

| I. | katsoo, että Irakin nykyinen huolestuttava tilanne horjuttaa entisestään Lähi-idän vakauttamista, joten konkreettisten rauhannäkymien luominen israelilaisten ja palestiinalaisten välille on entistä kiireellisempää ja tarpeellisempaa, |
| --- | --- |

I.

katsoo, että Irakin nykyinen huolestuttava tilanne horjuttaa entisestään Lähi-idän vakauttamista, joten konkreettisten rauhannäkymien luominen israelilaisten ja palestiinalaisten välille on entistä kiireellisempää ja tarpeellisempaa,

| J. | ottaa huomioon, että tilanne Palestiinassa on katastrofaalinen, sillä Maailmanpankin äskettäin julkaiseman raportin mukaan miltei kolme vuotta kestäneen kansannousun jälkeen 60 prosenttia palestiinalaisista elää alle kahdella dollarilla päivässä, köyhien lukumäärä, joka on kolminkertaistunut, on tällä hetkellä yli 2 miljoonaa ja elintarvikkeiden kulutus henkeä kohti on laskenut 30 prosenttia, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että tilanne Palestiinassa on katastrofaalinen, sillä Maailmanpankin äskettäin julkaiseman raportin mukaan miltei kolme vuotta kestäneen kansannousun jälkeen 60 prosenttia palestiinalaisista elää alle kahdella dollarilla päivässä, köyhien lukumäärä, joka on kolminkertaistunut, on tällä hetkellä yli 2 miljoonaa ja elintarvikkeiden kulutus henkeä kohti on laskenut 30 prosenttia,

Rauhanomainen ja asiallinen ratkaisu nykyiseen Lähi-idän umpikujaan

| 1. | onnittelee kvartetin jäseniä 30. huhtikuuta 2003 julkaistusta etenemissuunnitelmasta ja kehottaa konfliktin osapuolia hyväksymään sen nimenomaisesti ja panemaan sen välittömästi, ehdoitta ja samanaikaisesti täytäntöön esittämättä varauksia, muutoksia tai vastaväitteitä, jotka tekevät sen toimintakyvyttömäksi tai jotka vaikuttavat olennaisesti sen perustana olevaan ajattelutapaan tai luonteeseen; |
| --- | --- |

1.

onnittelee kvartetin jäseniä 30. huhtikuuta 2003 julkaistusta etenemissuunnitelmasta ja kehottaa konfliktin osapuolia hyväksymään sen nimenomaisesti ja panemaan sen välittömästi, ehdoitta ja samanaikaisesti täytäntöön esittämättä varauksia, muutoksia tai vastaväitteitä, jotka tekevät sen toimintakyvyttömäksi tai jotka vaikuttavat olennaisesti sen perustana olevaan ajattelutapaan tai luonteeseen;

| 2. | pitää valitettavana, että Lähi-idässä 30. huhtikuuta 2003 käynnistyneet myönteiset suuntaukset, etenkin Israelin hallituksen ja palestiinalaishallinnon välillä uudelleen käynnistetyt keskustelut, keskeytyivät ja että väkivaltaisuudet puhkesivat jälleen; tuo julki solidaarisuutensa israelilaisille ja palestiinalaisille perheille, jotka ovat kaikki väkivallan uhreja; kehottaa kumpaakin osapuolta sitoutumaan mahdollisimman nopeasti vuoropuhelun jatkamiseen ja etenemissuunnitelman toteuttamiseen ja toteuttamaan tätä varten viipymättä seuraavat toimet:






  — | palestiinalaishallintoa kehotetaan varmistamaan selvä ja vakaa tuki uudelle hallitukselle, jonka tehtävänä on turvallisuusjoukkojen uudelleenorganisointi, yleisen järjestyksen palauttaminen sekä konkreettisten ja näkyvien toimien toteuttaminen terroristijärjestöjen hillitsemiseksi, jo ilmoitettujen uudistusten toteuttaminen sekä vapaiden ja avoimien vaalien järjestäminen heti kun mahdollista; |
| --- | --- | --- |

2.

pitää valitettavana, että Lähi-idässä 30. huhtikuuta 2003 käynnistyneet myönteiset suuntaukset, etenkin Israelin hallituksen ja palestiinalaishallinnon välillä uudelleen käynnistetyt keskustelut, keskeytyivät ja että väkivaltaisuudet puhkesivat jälleen; tuo julki solidaarisuutensa israelilaisille ja palestiinalaisille perheille, jotka ovat kaikki väkivallan uhreja; kehottaa kumpaakin osapuolta sitoutumaan mahdollisimman nopeasti vuoropuhelun jatkamiseen ja etenemissuunnitelman toteuttamiseen ja toteuttamaan tätä varten viipymättä seuraavat toimet:

—

palestiinalaishallintoa kehotetaan varmistamaan selvä ja vakaa tuki uudelle hallitukselle, jonka tehtävänä on turvallisuusjoukkojen uudelleenorganisointi, yleisen järjestyksen palauttaminen sekä konkreettisten ja näkyvien toimien toteuttaminen terroristijärjestöjen hillitsemiseksi, jo ilmoitettujen uudistusten toteuttaminen sekä vapaiden ja avoimien vaalien järjestäminen heti kun mahdollista;

| — | Israelin hallitusta kehotetaan vetämään armeija autonomisilta alueilta, lopettamaan kohdennetut murhat ja keskeyttämään siirtokuntatoiminnan ja turvamuurin rakentamisen; |
| --- | --- |

—

Israelin hallitusta kehotetaan vetämään armeija autonomisilta alueilta, lopettamaan kohdennetut murhat ja keskeyttämään siirtokuntatoiminnan ja turvamuurin rakentamisen;

| 3. | julistaa jälleen kerran, että Lähi-idän konfliktiin ei voi olla sotilaallista ratkaisua ja suosittelee ainoana mahdollisena vaihtoehtona sitä, että käydään ilman ennakkoehtoja ja etenemissuunnitelman kolmea vaihetta noudattaen neuvotteluita pysyvästä ja lopullisesta rauhansopimuksesta, joka perustuu siihen, että on olemassa kaksi demokraattista, suvereenia ja elinkelpoista valtiota, Israel ja Palestiina, jotka elävät rauhanomaisesti rinnakkain turvallisten ja tunnustettujen rajojen sisäpuolella ja joissa taataan kristittyjen, muslimien ja juutalaisten rauhanomainen rinnakkaiselo; |
| --- | --- |

3.

julistaa jälleen kerran, että Lähi-idän konfliktiin ei voi olla sotilaallista ratkaisua ja suosittelee ainoana mahdollisena vaihtoehtona sitä, että käydään ilman ennakkoehtoja ja etenemissuunnitelman kolmea vaihetta noudattaen neuvotteluita pysyvästä ja lopullisesta rauhansopimuksesta, joka perustuu siihen, että on olemassa kaksi demokraattista, suvereenia ja elinkelpoista valtiota, Israel ja Palestiina, jotka elävät rauhanomaisesti rinnakkain turvallisten ja tunnustettujen rajojen sisäpuolella ja joissa taataan kristittyjen, muslimien ja juutalaisten rauhanomainen rinnakkaiselo;

| 4. | onnittelee palestiinalaishallintoa siitä, että se on julkisesti ja ehdoitta hyväksynyt etenemissuunnitelman ja siitä kyseiselle hallinnolle aiheutuvat velvoitteet, ja kehottaa tämän vuoksi konfliktin kumpaakin osapuolta olemaan julistamatta rauhanprosessia päättyneeksi ja käynnistämään viipymättä uudelleen molempien jo kertaalleen aloittamat toimet rauhansuunnitelman toteuttamiseksi ja jatkamaan niitä; |
| --- | --- |

4.

onnittelee palestiinalaishallintoa siitä, että se on julkisesti ja ehdoitta hyväksynyt etenemissuunnitelman ja siitä kyseiselle hallinnolle aiheutuvat velvoitteet, ja kehottaa tämän vuoksi konfliktin kumpaakin osapuolta olemaan julistamatta rauhanprosessia päättyneeksi ja käynnistämään viipymättä uudelleen molempien jo kertaalleen aloittamat toimet rauhansuunnitelman toteuttamiseksi ja jatkamaan niitä;

| 5. | pitää myönteisenä sitä, että Israelin hallitus on hyväksynyt etenemissuunnitelmassa esitetyt vaiheet, vaikka päätökselle asetettiin varauksia ja ehtoja, ja luottaa siihen, että ryhdytään tarvittaviin toimiin etenemissuunnitelman toteuttamiseksi ja suunnitelmasta Israelin valtiolle aiheutuvien velvoitteiden täyttämiseksi; korostaa, että suunnitelmassa ehdotettuun pysyvään ja lopulliseen rauhansopimukseen pääseminen tuo mukanaan muiden etujen ohella sen, että arabimaat tunnustavat yleisesti Israelin, diplomaatti- ja kauppasuhteet perustetaan ja turvattomuus loppuu; |
| --- | --- |

5.

pitää myönteisenä sitä, että Israelin hallitus on hyväksynyt etenemissuunnitelmassa esitetyt vaiheet, vaikka päätökselle asetettiin varauksia ja ehtoja, ja luottaa siihen, että ryhdytään tarvittaviin toimiin etenemissuunnitelman toteuttamiseksi ja suunnitelmasta Israelin valtiolle aiheutuvien velvoitteiden täyttämiseksi; korostaa, että suunnitelmassa ehdotettuun pysyvään ja lopulliseen rauhansopimukseen pääseminen tuo mukanaan muiden etujen ohella sen, että arabimaat tunnustavat yleisesti Israelin, diplomaatti- ja kauppasuhteet perustetaan ja turvattomuus loppuu;

| 6. | pyytää kansainvälistä yhteisöä tukemaan konfliktin osapuolia vakaasti ja avokätisesti alulle pannussa rauhanprosessissa, koska ne ovat kykenemättömiä itse päättämään konfliktia; katsoo, että nyt jos koskaan kyseinen tuki on kohdistettava kvartetin töihin ja aloitteisiin; |
| --- | --- |

6.

pyytää kansainvälistä yhteisöä tukemaan konfliktin osapuolia vakaasti ja avokätisesti alulle pannussa rauhanprosessissa, koska ne ovat kykenemättömiä itse päättämään konfliktia; katsoo, että nyt jos koskaan kyseinen tuki on kohdistettava kvartetin töihin ja aloitteisiin;

| 7. | toteaa, että kansainvälisen yhteisön aktiivisen toiminnan ja diplomaattisten painostustoimien vuoksi palestiinalaishallinto on toteuttanut merkittäviä uudistuksia, joilla helpotetaan etenemissuunnitelman täytäntöönpanoa; katsoo näin ollen, että samanlaista toimintaa on jatkettava kummankin osapuolen suhteen, jotta ne täyttäisivät niille kuuluvat etenemissuunnitelman sitoumukset; |
| --- | --- |

7.

toteaa, että kansainvälisen yhteisön aktiivisen toiminnan ja diplomaattisten painostustoimien vuoksi palestiinalaishallinto on toteuttanut merkittäviä uudistuksia, joilla helpotetaan etenemissuunnitelman täytäntöönpanoa; katsoo näin ollen, että samanlaista toimintaa on jatkettava kummankin osapuolen suhteen, jotta ne täyttäisivät niille kuuluvat etenemissuunnitelman sitoumukset;

| 8. | toteaa huolestuneena, että osapuolten välille ei ole onnistuttu luomaan keskinäisen luottamuksen ilmapiiriä ja että viime viikkojen aikana rauhan viholliset ovat pystyttäneet lukuisia esteitä ja keksineet verukkeita tarkoituksenaan tehdä etenemissuunnitelma toteutuskelvottomaksi; |
| --- | --- |

8.

toteaa huolestuneena, että osapuolten välille ei ole onnistuttu luomaan keskinäisen luottamuksen ilmapiiriä ja että viime viikkojen aikana rauhan viholliset ovat pystyttäneet lukuisia esteitä ja keksineet verukkeita tarkoituksenaan tehdä etenemissuunnitelma toteutuskelvottomaksi;

| 9. | tuomitsee jyrkästi Malesian pääministerin Mahathir Mohammadin islamilaisten valtioiden järjestön edessä esittämät juutalaisvastaiset lausunnot; |
| --- | --- |

9.

tuomitsee jyrkästi Malesian pääministerin Mahathir Mohammadin islamilaisten valtioiden järjestön edessä esittämät juutalaisvastaiset lausunnot;

| 10. | pyytää kvartettia ja erityisesti EU:ta ja USA:ta hyödyntämään kaiken poliittisen painoarvonsa ja tahtonsa pakottaakseen suunnitelmaa vastustavat kulkemaan vakaasti kohti rauhaa sen menetelmän mukaisesti, joka on määritelty etenemissuunnitelmassa ja jota unionissa ja tässä päätöslauselmassa kannatetaan; |
| --- | --- |

10.

pyytää kvartettia ja erityisesti EU:ta ja USA:ta hyödyntämään kaiken poliittisen painoarvonsa ja tahtonsa pakottaakseen suunnitelmaa vastustavat kulkemaan vakaasti kohti rauhaa sen menetelmän mukaisesti, joka on määritelty etenemissuunnitelmassa ja jota unionissa ja tässä päätöslauselmassa kannatetaan;

| 11. | toteaa, että kvartetti on USA:n, EU:n, YK:n ja Venäjän muodostama epävirallinen elin ja että etenemissuunnitelma on asiakirja, jonka laadintaan nämä neljä ovat yhteisön aloitteesta osallistuneet; |
| --- | --- |

11.

toteaa, että kvartetti on USA:n, EU:n, YK:n ja Venäjän muodostama epävirallinen elin ja että etenemissuunnitelma on asiakirja, jonka laadintaan nämä neljä ovat yhteisön aloitteesta osallistuneet;

| 12. | ehdottaa, että sen takia etenemissuunnitelmassa määriteltyjä mekanismeja koskevasta tehtävien jaosta, valvonta mukaan lukien, sovitaan neljän jäsenen kesken; |
| --- | --- |

12.

ehdottaa, että sen takia etenemissuunnitelmassa määriteltyjä mekanismeja koskevasta tehtävien jaosta, valvonta mukaan lukien, sovitaan neljän jäsenen kesken;

| 13. | katsoo, että etenemissuunnitelman asianmukainen toteuttaminen vaatii kvartetin jäsenten koordinoitua diplomaattista toimintaa ja että kvartetin piirissä tai minkä tahansa sen neljän jäsenen harjoittama rinnakkainen diplomatia merkitsisi ilmeistä haittaa rauhansuunnitelmalle; |
| --- | --- |

13.

katsoo, että etenemissuunnitelman asianmukainen toteuttaminen vaatii kvartetin jäsenten koordinoitua diplomaattista toimintaa ja että kvartetin piirissä tai minkä tahansa sen neljän jäsenen harjoittama rinnakkainen diplomatia merkitsisi ilmeistä haittaa rauhansuunnitelmalle;

| 14. | katsoo, että kaikki etenemissuunnitelman täytäntöönpanoon suunnattu työ on loistava tilaisuus elvyttää käytännössä EU:n ja USA:n välinen transatlanttinen kumppanuus sekä vahvistaa etuoikeutettua suhdetta, joka yhdistää unionin Venäjään ja muihin naapurivaltioihin ”laajemman Euroopan” puitteissa ja joka on samalla todiste unionin siviilimahtina tekemästä muuttumattomasta sitoutumisesta diplomatiaan, rauhanomaisiin keinoihin ja monenkeskisiin instituutioihin konfliktien ratkaisussa; |
| --- | --- |

14.

katsoo, että kaikki etenemissuunnitelman täytäntöönpanoon suunnattu työ on loistava tilaisuus elvyttää käytännössä EU:n ja USA:n välinen transatlanttinen kumppanuus sekä vahvistaa etuoikeutettua suhdetta, joka yhdistää unionin Venäjään ja muihin naapurivaltioihin ”laajemman Euroopan” puitteissa ja joka on samalla todiste unionin siviilimahtina tekemästä muuttumattomasta sitoutumisesta diplomatiaan, rauhanomaisiin keinoihin ja monenkeskisiin instituutioihin konfliktien ratkaisussa;

| 15. | pitää ilahduttavana sitä, että joukko merkittäviä israelilaisia ja palestiinalaisia poliitikkoja ja intellektuelleja on allekirjoittanut niin sanotun Geneven sopimuksen; kehottaa neuvostoa ja komissiota toimimaan johdonmukaisesti ja järkkymättä tukemaan tätä aloitetta sekä muita aloitteita, joita aidosti rauhaan pyrkivät liikkeet näissä kahdessa yhteisössä tekevät; |
| --- | --- |

15.

pitää ilahduttavana sitä, että joukko merkittäviä israelilaisia ja palestiinalaisia poliitikkoja ja intellektuelleja on allekirjoittanut niin sanotun Geneven sopimuksen; kehottaa neuvostoa ja komissiota toimimaan johdonmukaisesti ja järkkymättä tukemaan tätä aloitetta sekä muita aloitteita, joita aidosti rauhaan pyrkivät liikkeet näissä kahdessa yhteisössä tekevät;

| 16. | pyytää Euroopan unionia osallistumaan huomattavasti enemmän konfliktin välitykseen kaikkia käytettävissä olevia ja etenkin seuraavia keinoja hyödyntäen:






  — | Eurooppa-neuvoston vakaan ja päättäväisen yhteisen kannan hyväksyminen ja |
| --- | --- | --- |

16.

pyytää Euroopan unionia osallistumaan huomattavasti enemmän konfliktin välitykseen kaikkia käytettävissä olevia ja etenkin seuraavia keinoja hyödyntäen:

—

Eurooppa-neuvoston vakaan ja päättäväisen yhteisen kannan hyväksyminen ja

| — | yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja alueen erityislähettilään laajempi osallistuminen ja suora toiminta; |
| --- | --- |

—

yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja alueen erityislähettilään laajempi osallistuminen ja suora toiminta;

katsoo, että kaiken tämän on tapahduttava siksi, että vältetään nykyinen tilanne, joka aiheuttaa vahinkoa molemmille osapuolille;

| 17. | kiittää Miguel Angel Moratinosia hänen huomattavasta panoksestaan EU:n Lähi-idän erityislähettiläänä seitsemän vuoden ajan ja pitää erittäin valitettavana, ettei hän saanut riittävästi poliittista tukea tätä aluetta koskevan aidosti eurooppalaisen politiikan kehittämiseen; |
| --- | --- |

17.

kiittää Miguel Angel Moratinosia hänen huomattavasta panoksestaan EU:n Lähi-idän erityislähettiläänä seitsemän vuoden ajan ja pitää erittäin valitettavana, ettei hän saanut riittävästi poliittista tukea tätä aluetta koskevan aidosti eurooppalaisen politiikan kehittämiseen;

Rauha, ihmisarvo ja turvallisuus Lähi-idän paremman tulevaisuuden perustana

| 18. | pitää ensisijaisen tärkeänä neuvotteluissa saavutettua jatkuvaa ja määrätietoista edistystä, koska se on ainoa keino välttää se, että rauhanprosessista tulee kummankin puolen ääriryhmien pysyvä panttivanki, ja näin ollen kaikki yritykset estää rauhanprosessi uusilla terroriteoilla ovat hyödyttömiä; katsoo, että kaiken tämän on tapahduttava vaikuttamatta mitenkään siihen, että samanaikaisesti jatketaan terrorismin torjuntaa; |
| --- | --- |

18.

pitää ensisijaisen tärkeänä neuvotteluissa saavutettua jatkuvaa ja määrätietoista edistystä, koska se on ainoa keino välttää se, että rauhanprosessista tulee kummankin puolen ääriryhmien pysyvä panttivanki, ja näin ollen kaikki yritykset estää rauhanprosessi uusilla terroriteoilla ovat hyödyttömiä; katsoo, että kaiken tämän on tapahduttava vaikuttamatta mitenkään siihen, että samanaikaisesti jatketaan terrorismin torjuntaa;

| 19. | toistaa ehdottoman tuomionsa ja vastalauseensa kaikista palestiinalaisten terrorijärjestöjen Israelin kansaan kohdistamista terroriteoista ja vaatii palestiinalaishallintoa käymään niin kauan armotonta taistelua näiden järjestöjen harjoittamia terroritekoja vastaan, kunnes se onnistuu täydellisesti hajottamaan ne; kehottaa palestiinalaisia noudattamaan Oslon sopimuksen yhteydessä tekemiään sitoumuksia, joiden mukaisesti niiden on ehdottomasti ja ehdoitta pidättäydyttävä kaikista väkivaltaisuuksista, ja käynnistämään uudelleen poliittisen vuoropuhelun, joka on ainoa tapa saada aikaan rauha; |
| --- | --- |

19.

toistaa ehdottoman tuomionsa ja vastalauseensa kaikista palestiinalaisten terrorijärjestöjen Israelin kansaan kohdistamista terroriteoista ja vaatii palestiinalaishallintoa käymään niin kauan armotonta taistelua näiden järjestöjen harjoittamia terroritekoja vastaan, kunnes se onnistuu täydellisesti hajottamaan ne; kehottaa palestiinalaisia noudattamaan Oslon sopimuksen yhteydessä tekemiään sitoumuksia, joiden mukaisesti niiden on ehdottomasti ja ehdoitta pidättäydyttävä kaikista väkivaltaisuuksista, ja käynnistämään uudelleen poliittisen vuoropuhelun, joka on ainoa tapa saada aikaan rauha;

| 20. | toistaa myöskin ehdottoman tuomionsa kaikista Israelin siviileihin kohdistamista terroriteoista ja sotilaallisista sortotoimista ja sen käyttämästä liiallisesta sotavoimasta Palestiinan kansaa kohtaan sekä Israelin politiikasta suorittaa oikeusjärjestelmän ulkopuolisia teloituksia ja sieppauksia ja vaatii niiden välitöntä lopettamista; |
| --- | --- |

20.

toistaa myöskin ehdottoman tuomionsa kaikista Israelin siviileihin kohdistamista terroriteoista ja sotilaallisista sortotoimista ja sen käyttämästä liiallisesta sotavoimasta Palestiinan kansaa kohtaan sekä Israelin politiikasta suorittaa oikeusjärjestelmän ulkopuolisia teloituksia ja sieppauksia ja vaatii niiden välitöntä lopettamista;

| 21. | korostaa tuomitsevansa mitä jyrkimmin kaikki terrori-iskut sekä niitä suunnittelevat ja toteuttavat järjestöt; |
| --- | --- |

21.

korostaa tuomitsevansa mitä jyrkimmin kaikki terrori-iskut sekä niitä suunnittelevat ja toteuttavat järjestöt;

| 22. | ilmaisee yksiselitteisen kantansa, että palestiinalaisten harjoittama terrorismi riippumatta siitä, ovatko sen uhrit siviilejä tai sotilaita, ei ainoastaan aiheuta monia viattomia kuolonuhreja, minkä vuoksi se on kertakaikkisen tuomittavaa, vaan haittaa vakavasti rauhanprosessia, joka halutaan aloittaa uudelleen; katsoo kuitenkin, ettei rauhanprosessia pidä keskeyttää tai lakkauttaa kokonaan terrorismin perusteella, koska se merkitsisi terroristien suurinta saavutusta; |
| --- | --- |

22.

ilmaisee yksiselitteisen kantansa, että palestiinalaisten harjoittama terrorismi riippumatta siitä, ovatko sen uhrit siviilejä tai sotilaita, ei ainoastaan aiheuta monia viattomia kuolonuhreja, minkä vuoksi se on kertakaikkisen tuomittavaa, vaan haittaa vakavasti rauhanprosessia, joka halutaan aloittaa uudelleen; katsoo kuitenkin, ettei rauhanprosessia pidä keskeyttää tai lakkauttaa kokonaan terrorismin perusteella, koska se merkitsisi terroristien suurinta saavutusta;

| 23. | tuomitsee mitä jyrkimmin kauhean terroriteon, jossa kolme Yhdysvaltain kansalaista kuoli 15. lokakuuta 2003 Erezin rajanylityspaikan läheisyydessä Gazan alueella, ja ilmaisee myötätuntonsa uhrien perheille; odottaa, että syylliset saatetaan oikeuden eteen; |
| --- | --- |

23.

tuomitsee mitä jyrkimmin kauhean terroriteon, jossa kolme Yhdysvaltain kansalaista kuoli 15. lokakuuta 2003 Erezin rajanylityspaikan läheisyydessä Gazan alueella, ja ilmaisee myötätuntonsa uhrien perheille; odottaa, että syylliset saatetaan oikeuden eteen;

| 24. | arvioi myös, että jos Israelin hallitus haluaa myötävaikuttaa kyseiseen rauhanprosessiin, sen on luovuttava toimista, jotka aiheuttavat myös palestiinalaisia siviiliuhreja ja jotka myös samasta syystä estävät rauhanprosessin etenemisen; |
| --- | --- |

24.

arvioi myös, että jos Israelin hallitus haluaa myötävaikuttaa kyseiseen rauhanprosessiin, sen on luovuttava toimista, jotka aiheuttavat myös palestiinalaisia siviiliuhreja ja jotka myös samasta syystä estävät rauhanprosessin etenemisen;

| 25. | pitää valitettavana Israelin ilmahyökkäystä Syyrian alueelle 5. lokakuuta 2003, sillä se loukkaa kansainvälistä oikeutta ja laajentaa ja syventää alueella vallitsevaa kriisiä; |
| --- | --- |

25.

pitää valitettavana Israelin ilmahyökkäystä Syyrian alueelle 5. lokakuuta 2003, sillä se loukkaa kansainvälistä oikeutta ja laajentaa ja syventää alueella vallitsevaa kriisiä;

| 26. | ilmaisee ehdottomana vakaumuksenaan, että Israelilla on laillinen ja kiistämätön oikeus puolustaa kansalaisiaan ja omaa turvallisuuttaan, ja tähdentää, että kyseistä oikeutta käytettäessä on otettava huomioon oikeusvaltion periaate ja palestiinalaisten oikeudet välttäen kaikkia toimia, jotka voisivat vaarantaa siviiliväestön hengen ja samalla aiheuttaa alueiden taloudellisen tilanteen heikentymisen; |
| --- | --- |

26.

ilmaisee ehdottomana vakaumuksenaan, että Israelilla on laillinen ja kiistämätön oikeus puolustaa kansalaisiaan ja omaa turvallisuuttaan, ja tähdentää, että kyseistä oikeutta käytettäessä on otettava huomioon oikeusvaltion periaate ja palestiinalaisten oikeudet välttäen kaikkia toimia, jotka voisivat vaarantaa siviiliväestön hengen ja samalla aiheuttaa alueiden taloudellisen tilanteen heikentymisen;

| 27. | ilmaisee tukensa ryhmälle Israelin ilmavoimien lentäjiä, jotka ilmoittivat kieltäytyvänsä taistelulennoista, jotka saattaisivat vaarantaa siviiliväestön Länsirannalla ja Gazassa, sillä perusteella, että ilmaiskut ovat moraalittomia ja laittomia, koska niissä kuolee viattomia siviilejä; |
| --- | --- |

27.

ilmaisee tukensa ryhmälle Israelin ilmavoimien lentäjiä, jotka ilmoittivat kieltäytyvänsä taistelulennoista, jotka saattaisivat vaarantaa siviiliväestön Länsirannalla ja Gazassa, sillä perusteella, että ilmaiskut ovat moraalittomia ja laittomia, koska niissä kuolee viattomia siviilejä;

| 28. | pitää myönteisenä neuvoston päätöstä julistaa radikaalin islamilaisen Hamas-liikkeen poliittinenkin siipi terrorijärjestöksi ja sisällyttää se EU:n ylläpitämään terroristijärjestöjen luetteloon; |
| --- | --- |

28.

pitää myönteisenä neuvoston päätöstä julistaa radikaalin islamilaisen Hamas-liikkeen poliittinenkin siipi terrorijärjestöksi ja sisällyttää se EU:n ylläpitämään terroristijärjestöjen luetteloon;

| 29. | katsoo, että voiman laillinen käyttö on yhden institutionaalisen viranomaisen vastuulla ja toivoo, että tämä toteutuu mahdollisimman nopeasti käytännön toimina; pyytää näin ollen pääministeriä tekemään kaikkensa terrorismin estämiseksi ja kehottaa palestiinalaishallintoa käyttämään kaikkia mahdollisia hallussaan olevia keinoja, jotta pääministeri voisi täyttää tehtävänsä; |
| --- | --- |

29.

katsoo, että voiman laillinen käyttö on yhden institutionaalisen viranomaisen vastuulla ja toivoo, että tämä toteutuu mahdollisimman nopeasti käytännön toimina; pyytää näin ollen pääministeriä tekemään kaikkensa terrorismin estämiseksi ja kehottaa palestiinalaishallintoa käyttämään kaikkia mahdollisia hallussaan olevia keinoja, jotta pääministeri voisi täyttää tehtävänsä;

| 30. | onnittelee palestiinalaishallintoa siitä, että se on aloittanut jopa ennen 30. huhtikuuta 2003 julkistettua etenemissuunnitelmaa joitakin kvartetin ja Israelin vaatimia institutionaalisia uudistuksia, kuten Palestiinan valtiovarainministeriön uudistus ja pääministerin toimen perustaminen, ja pitää samalla valitettavana, että Palestiinan institutionaalisen rakenteen, lainsäädäntöneuvosto mukaan lukien, tuella nimitetty pääministeri Mahmud Abbas erosi tehtävistään; kehottaa palestiinalaishallintoa pyrkimään näihin uudistuksiin ja tekemään kaikkensa, jotta pääministeri voisi hoitaa tehtäviään; ilmoittaa aikomuksestaan kutsua Palestiinan pääministeri parlamentin asiasta vastaavan valiokunnan kokoukseen niin pian kuin mahdollista; |
| --- | --- |

30.

onnittelee palestiinalaishallintoa siitä, että se on aloittanut jopa ennen 30. huhtikuuta 2003 julkistettua etenemissuunnitelmaa joitakin kvartetin ja Israelin vaatimia institutionaalisia uudistuksia, kuten Palestiinan valtiovarainministeriön uudistus ja pääministerin toimen perustaminen, ja pitää samalla valitettavana, että Palestiinan institutionaalisen rakenteen, lainsäädäntöneuvosto mukaan lukien, tuella nimitetty pääministeri Mahmud Abbas erosi tehtävistään; kehottaa palestiinalaishallintoa pyrkimään näihin uudistuksiin ja tekemään kaikkensa, jotta pääministeri voisi hoitaa tehtäviään; ilmoittaa aikomuksestaan kutsua Palestiinan pääministeri parlamentin asiasta vastaavan valiokunnan kokoukseen niin pian kuin mahdollista;

| 31. | vetoaa Israeliin, jotta se auttaisi helpottamaan mahdollisimman paljon suunnatonta ja hyvin vaikeaa tehtävää, johon Palestiinan pääministerin on ryhdyttävä etenemissuunnitelmassa määrättyjen tavoitteiden saavuttamiseksi, sillä vain jos hänellä on käytettävissään laaja kansan tuki, joka on peräisin Palestiinan kansan keskuudesta siksi, että nähdään selvästi poliittisessa horisontissa oikeudenmukainen, arvokas ja pysyvä rauha, uusi pääministeri pystyy saavuttamaan kyseiset tavoitteet ja karkottamaan varman vaaran, että etenemissuunnitelman epäonnistuminen merkitsee fundamentalististen ääriainesten vertaansa vailla olevaa nousua; |
| --- | --- |

31.

vetoaa Israeliin, jotta se auttaisi helpottamaan mahdollisimman paljon suunnatonta ja hyvin vaikeaa tehtävää, johon Palestiinan pääministerin on ryhdyttävä etenemissuunnitelmassa määrättyjen tavoitteiden saavuttamiseksi, sillä vain jos hänellä on käytettävissään laaja kansan tuki, joka on peräisin Palestiinan kansan keskuudesta siksi, että nähdään selvästi poliittisessa horisontissa oikeudenmukainen, arvokas ja pysyvä rauha, uusi pääministeri pystyy saavuttamaan kyseiset tavoitteet ja karkottamaan varman vaaran, että etenemissuunnitelman epäonnistuminen merkitsee fundamentalististen ääriainesten vertaansa vailla olevaa nousua;

| 32. | pyytää kvartettia ja etenkin Euroopan unionin toimielimiä ottamaan huomioon, että Palestiinan toimivaltaiset instituutiot voivat tarvita tehokasta, puolueetonta ja objektiivista teknistä tukea perustuslakiluonnoksen laadinnassa; |
| --- | --- |

32.

pyytää kvartettia ja etenkin Euroopan unionin toimielimiä ottamaan huomioon, että Palestiinan toimivaltaiset instituutiot voivat tarvita tehokasta, puolueetonta ja objektiivista teknistä tukea perustuslakiluonnoksen laadinnassa;

| 33. | palauttaa uudelleen mieliin, että palestiinalaishallinnon presidentti Jasser Arafat valittiin tammikuussa 1996 demokraattisesti virkaansa kansainvälisten, muiden muassa EU:n tarkkailijoiden mukaan rehellisillä vaaleilla, ja toistaa, että Palestiinan kansalla on oikeus valita omat johtajansa; pahoittelee tosin sitä, ettei uudellekaan pääministerille anneta tämän tarvitsemaa tukea ja että tämä joutuu siksi todennäköisesti luopumaan virastaan; |
| --- | --- |

33.

palauttaa uudelleen mieliin, että palestiinalaishallinnon presidentti Jasser Arafat valittiin tammikuussa 1996 demokraattisesti virkaansa kansainvälisten, muiden muassa EU:n tarkkailijoiden mukaan rehellisillä vaaleilla, ja toistaa, että Palestiinan kansalla on oikeus valita omat johtajansa; pahoittelee tosin sitä, ettei uudellekaan pääministerille anneta tämän tarvitsemaa tukea ja että tämä joutuu siksi todennäköisesti luopumaan virastaan;

| 34. | katsoo siksi, että tällä hetkellä presidentti Arafatia vastaan harjoitettu eristämispolitiikka ei hyödytä rauhanprosessia, ja kehottaa presidentti Arafatia puolestaan kannattamaan etenemissuunnitelmaa ja osallistumaan aktiivisesti sen täytäntöönpanoon; pitää legitiimisti ja demokraattisesti valitun Palestiinan presidentin Jasser Arafatin karkotuspäätöstä järkyttävänä ja ilmaisee ehdottomasti vastustavansa kaikkia yrityksiä karkottaa tai ajaa maanpakoon presidentti Arafat ja luonnollisesti tuomitsee kaikki pyrkimykset tai aikomukset eliminoida hänet fyysisesti; |
| --- | --- |

34.

katsoo siksi, että tällä hetkellä presidentti Arafatia vastaan harjoitettu eristämispolitiikka ei hyödytä rauhanprosessia, ja kehottaa presidentti Arafatia puolestaan kannattamaan etenemissuunnitelmaa ja osallistumaan aktiivisesti sen täytäntöönpanoon; pitää legitiimisti ja demokraattisesti valitun Palestiinan presidentin Jasser Arafatin karkotuspäätöstä järkyttävänä ja ilmaisee ehdottomasti vastustavansa kaikkia yrityksiä karkottaa tai ajaa maanpakoon presidentti Arafat ja luonnollisesti tuomitsee kaikki pyrkimykset tai aikomukset eliminoida hänet fyysisesti;

| 35. | kehottaa palestiinalaishallintoa järjestämään ajallaan vapaat, suorat ja avoimet vaalit, joiden perusteella muodostetaan uudet entistä avoimemmat, seurattavammat ja demokraattisemmat instituutiot, joiden pääasiallisimpina tehtävinä on oltava Palestiinan perustuslakiluonnoksen valmistelu etenemissuunnitelman I vaiheen mukaisesti sekä tulevan Palestiinan valtion institutionaalisen rakenteen organisointi; katsoo kuitenkin, että vaalit edistävät rauhaa ainoastaan siinä tapauksessa, että Palestiinan rauhaan pyrkivät tahot ovat tätä ennen kyenneet kvartetin avulla osoittamaan politiikkansa menestymisen; |
| --- | --- |

35.

kehottaa palestiinalaishallintoa järjestämään ajallaan vapaat, suorat ja avoimet vaalit, joiden perusteella muodostetaan uudet entistä avoimemmat, seurattavammat ja demokraattisemmat instituutiot, joiden pääasiallisimpina tehtävinä on oltava Palestiinan perustuslakiluonnoksen valmistelu etenemissuunnitelman I vaiheen mukaisesti sekä tulevan Palestiinan valtion institutionaalisen rakenteen organisointi; katsoo kuitenkin, että vaalit edistävät rauhaa ainoastaan siinä tapauksessa, että Palestiinan rauhaan pyrkivät tahot ovat tätä ennen kyenneet kvartetin avulla osoittamaan politiikkansa menestymisen;

| 36. | onnittelee komissiota siitä, että se on varannut määrärahoja Palestiinassa järjestettäviä tulevia vaaleja varten; |
| --- | --- |

36.

onnittelee komissiota siitä, että se on varannut määrärahoja Palestiinassa järjestettäviä tulevia vaaleja varten;

| 37. | kehottaa Israelin hallitusta lopettamaan palestiinalaisalueiden eristämisen ja järjestämään välittömästi paluun rajalinjoille, jotka olivat voimassa syyskuussa 2000; |
| --- | --- |

37.

kehottaa Israelin hallitusta lopettamaan palestiinalaisalueiden eristämisen ja järjestämään välittömästi paluun rajalinjoille, jotka olivat voimassa syyskuussa 2000;

| 38. | kehottaa Israelin hallitusta jatkamaan tarvittavia toimia, jotta siirtokuntatoiminta, mukaan lukien niiden luonnollinen kehittäminen, saataisiin loppumaan; |
| --- | --- |

38.

kehottaa Israelin hallitusta jatkamaan tarvittavia toimia, jotta siirtokuntatoiminta, mukaan lukien niiden luonnollinen kehittäminen, saataisiin loppumaan;

| 39. | on neuvoston lailla syvästi huolestunut jatkuvasta laittomasta siirtokuntatoiminnasta ja maan pakkolunastamisesta turvamuurin rakentamista varten, sillä ne muodostavat esteen rauhalle uhatessaan tehdä kahteen valtioon perustuvan ratkaisun fyysisesti mahdottomaksi; |
| --- | --- |

39.

on neuvoston lailla syvästi huolestunut jatkuvasta laittomasta siirtokuntatoiminnasta ja maan pakkolunastamisesta turvamuurin rakentamista varten, sillä ne muodostavat esteen rauhalle uhatessaan tehdä kahteen valtioon perustuvan ratkaisun fyysisesti mahdottomaksi;

| 40. | pyytää Israelin hallitusta ja kaikkia maan poliittisia voimia kieltäytymään myöntämästä minkäänlaisia luottoja uusille siirtokunnille; |
| --- | --- |

40.

pyytää Israelin hallitusta ja kaikkia maan poliittisia voimia kieltäytymään myöntämästä minkäänlaisia luottoja uusille siirtokunnille;

| 41. | palauttaa mieliin, että Yhdistyneiden kansakuntien mukaan niin sanottu turvamuuri muodostaa de facto -alueliitoksen, joka on laiton kansainvälisen oikeuden mukaisesti ja että Yhdistyneiden kansakuntien tietojen mukaan Israelin alun perin asettamalla rajalla otetaan seitsemän prosenttia Länsirannan palestiinalaisalueista; kehottaa Israelia lupaamaan, ettei turvamuuri ennakoi Israelin ja tulevan Palestiinan valtion lopullisia rajoja; |
| --- | --- |

41.

palauttaa mieliin, että Yhdistyneiden kansakuntien mukaan niin sanottu turvamuuri muodostaa de facto -alueliitoksen, joka on laiton kansainvälisen oikeuden mukaisesti ja että Yhdistyneiden kansakuntien tietojen mukaan Israelin alun perin asettamalla rajalla otetaan seitsemän prosenttia Länsirannan palestiinalaisalueista; kehottaa Israelia lupaamaan, ettei turvamuuri ennakoi Israelin ja tulevan Palestiinan valtion lopullisia rajoja;

| 42. | vaatii Israelin viranomaisia hyväksymään tarvittavat toimet humanitaarisen tilanteen parantamiseksi ehdoitta ja välittömästi kaikilla miehittämillään alueilla; kehottaa niitä erityisesti lopettamaan lääkintäviranomaisten puolueettomuutta koskevan periaatteen loukkaamisen, jotta Palestiinan lääkintähenkilöstö voi hoitaa tehtäviään täysipainoisesti; |
| --- | --- |

42.

vaatii Israelin viranomaisia hyväksymään tarvittavat toimet humanitaarisen tilanteen parantamiseksi ehdoitta ja välittömästi kaikilla miehittämillään alueilla; kehottaa niitä erityisesti lopettamaan lääkintäviranomaisten puolueettomuutta koskevan periaatteen loukkaamisen, jotta Palestiinan lääkintähenkilöstö voi hoitaa tehtäviään täysipainoisesti;

| 43. | pyytää komissiota arvioimaan humanitaarista tilannetta ja rahoitustarpeita sekä sitä, miten Lähiidässä ja etenkin Palestiinassa hyödynnetään jo I vaiheen alusta asti kaikkia unionin käytössä olevia kehitysyhteistyön ja humanitaarisen avun välineitä ja vaatii kumpaakin osapuolta noudattamaan ehdottoman tarkasti kansainvälisen humanitaarisen oikeuden sääntöjä; |
| --- | --- |

43.

pyytää komissiota arvioimaan humanitaarista tilannetta ja rahoitustarpeita sekä sitä, miten Lähiidässä ja etenkin Palestiinassa hyödynnetään jo I vaiheen alusta asti kaikkia unionin käytössä olevia kehitysyhteistyön ja humanitaarisen avun välineitä ja vaatii kumpaakin osapuolta noudattamaan ehdottoman tarkasti kansainvälisen humanitaarisen oikeuden sääntöjä;

| 44. | pitää palestiinalaisvankien, ja etenkin oikeuden kaikkia yleisperiaatteita loukkaavassa hallinnollisessa vankeudessa olevien, ahdinkoa erittäin huolestuttavana; kehottaa Israelin viranomaisia mahdollistamaan puolustuksen oikeuksien toteutumisen, mikä tarkoittaa, että pidätetyillä on oltava oikeus asianajajaan pidätyshetkestään lähtien, ja varmistamaan, että pidätystä koskevia vähimmäisstandardeja noudatetaan; |
| --- | --- |

44.

pitää palestiinalaisvankien, ja etenkin oikeuden kaikkia yleisperiaatteita loukkaavassa hallinnollisessa vankeudessa olevien, ahdinkoa erittäin huolestuttavana; kehottaa Israelin viranomaisia mahdollistamaan puolustuksen oikeuksien toteutumisen, mikä tarkoittaa, että pidätetyillä on oltava oikeus asianajajaan pidätyshetkestään lähtien, ja varmistamaan, että pidätystä koskevia vähimmäisstandardeja noudatetaan;

| 45. | vaatii molempien osapuolten hallituksia ja kaikkien Lähi-idän maiden hallituksia noudattamaan uutta kasvatuspolitiikkaa, joka perustuu rauhankasvatuksen käsitteeseen ja joka on suunnattu edistämään suvaitsevaisuutta ja keskinäistä ymmärrystä eri kulttuurien ja uskontojen välillä; kannustaa EU:ta tukemaan prosessia, jossa sekä palestiinalaiset ja israelilaiset kirjat tarkistetaan tai laaditaan uudelleen pyrkien poistamaan niistä kaikki vihamieliset kohdat, jotka lietsovat vihaa ja toisen kansakunnan torjuntaa ja välittämään sen sijaan vastavuoroista suvaitsevuutta ja hyväksyntää; |
| --- | --- |

45.

vaatii molempien osapuolten hallituksia ja kaikkien Lähi-idän maiden hallituksia noudattamaan uutta kasvatuspolitiikkaa, joka perustuu rauhankasvatuksen käsitteeseen ja joka on suunnattu edistämään suvaitsevaisuutta ja keskinäistä ymmärrystä eri kulttuurien ja uskontojen välillä; kannustaa EU:ta tukemaan prosessia, jossa sekä palestiinalaiset ja israelilaiset kirjat tarkistetaan tai laaditaan uudelleen pyrkien poistamaan niistä kaikki vihamieliset kohdat, jotka lietsovat vihaa ja toisen kansakunnan torjuntaa ja välittämään sen sijaan vastavuoroista suvaitsevuutta ja hyväksyntää;

| 46. | pyytää komissiota tukemaan käytännössä rauhankasvatuksen käsitettä siten, että kaikki Euroopan unionin nykyiset koulua, yliopistoa, ammatillista koulutusta, kulttuuriperintöä, tietoyhteiskuntaa sekä uusia tekniikoita, tiedotusvälineitä ja tutkimusta ja kehitystä koskevat ohjelmat saatetaan molempien osapuolten ulottuville; |
| --- | --- |

46.

pyytää komissiota tukemaan käytännössä rauhankasvatuksen käsitettä siten, että kaikki Euroopan unionin nykyiset koulua, yliopistoa, ammatillista koulutusta, kulttuuriperintöä, tietoyhteiskuntaa sekä uusia tekniikoita, tiedotusvälineitä ja tutkimusta ja kehitystä koskevat ohjelmat saatetaan molempien osapuolten ulottuville;

| 47. | tukee päättäväisesti israelilaisten ja palestiinalaisten yhteisiä toimia ”Kansan ääni” -kampanjassa, jolla pyritään edistämään kansan keskuudessa voimakkaasti pyrkimyksiä rauhaan ja osoittamaan toiselle osapuolelle, että väkivallalle on olemassa vaihtoehtoja; |
| --- | --- |

47.

tukee päättäväisesti israelilaisten ja palestiinalaisten yhteisiä toimia ”Kansan ääni” -kampanjassa, jolla pyritään edistämään kansan keskuudessa voimakkaasti pyrkimyksiä rauhaan ja osoittamaan toiselle osapuolelle, että väkivallalle on olemassa vaihtoehtoja;

| 48. | kehottaa komissiota tukemaan kansainvälisiä kansalaisyhteiskunnan järjestöjä, jotka yrittävät murtaa Lähi-idän kriisin käsittelyssä vallitsevan yhteiskunnallisen vastakkainasettelun; |
| --- | --- |

48.

kehottaa komissiota tukemaan kansainvälisiä kansalaisyhteiskunnan järjestöjä, jotka yrittävät murtaa Lähi-idän kriisin käsittelyssä vallitsevan yhteiskunnallisen vastakkainasettelun;

| 49. | pitää välttämättömänä, että kyseisiin muodollisiin julistuksiin kuuluu erityisesti se, että tunnustetaan keskinäisesti Palestiinan kansan oikeus itsenäiseen, turvalliseen, demokraattiseen, kehityskelpoiseen ja rauhanomaiseen valtioon sekä Israelin valtion oikeus turvata olemassaolonsa turvallisten, tunnustettujen ja kunnioitettujen rajojen sisällä; |
| --- | --- |

49.

pitää välttämättömänä, että kyseisiin muodollisiin julistuksiin kuuluu erityisesti se, että tunnustetaan keskinäisesti Palestiinan kansan oikeus itsenäiseen, turvalliseen, demokraattiseen, kehityskelpoiseen ja rauhanomaiseen valtioon sekä Israelin valtion oikeus turvata olemassaolonsa turvallisten, tunnustettujen ja kunnioitettujen rajojen sisällä;

| 50. | tukee päättäväisesti etenemissuunnitelmassa määritellyn II vaiheen aloittamista niin pian kuin Palestiinan uudet vaalit on pidetty ja korostaa, että kyseisen II vaiheen huipentuma voi ainoastaan olla se, että määrättynä päivänä perustetaan itsenäinen Palestiinan valtio, jolla on tilapäiset rajat; |
| --- | --- |

50.

tukee päättäväisesti etenemissuunnitelmassa määritellyn II vaiheen aloittamista niin pian kuin Palestiinan uudet vaalit on pidetty ja korostaa, että kyseisen II vaiheen huipentuma voi ainoastaan olla se, että määrättynä päivänä perustetaan itsenäinen Palestiinan valtio, jolla on tilapäiset rajat;

| 51. | vaatii kvartettia — heti kun uudet vaalit on järjestetty Palestiinassa — kutsumaan kokoon rauhaa ja ihmisarvoa käsittelevän konferenssin sellaisen prosessin käynnistämiseksi, jolla luodaan itsenäinen Palestiinan valtio, jolla on tilapäiset rajat; |
| --- | --- |

51.

vaatii kvartettia — heti kun uudet vaalit on järjestetty Palestiinassa — kutsumaan kokoon rauhaa ja ihmisarvoa käsittelevän konferenssin sellaisen prosessin käynnistämiseksi, jolla luodaan itsenäinen Palestiinan valtio, jolla on tilapäiset rajat;

| 52. | kannattaa myös etenemissuunnitelmassa kyseistä konferenssia varten määriteltyä kattavaa ja yleistä lähestymistapaa siinä toivossa, että konferenssin myötä ei saada loppumaan pelkästään Israelin ja Palestiinan konfliktia vaan myös nykyiset konfliktit Israelin ja Libanonin sekä Israelin ja Syyrian välillä; |
| --- | --- |

52.

kannattaa myös etenemissuunnitelmassa kyseistä konferenssia varten määriteltyä kattavaa ja yleistä lähestymistapaa siinä toivossa, että konferenssin myötä ei saada loppumaan pelkästään Israelin ja Palestiinan konfliktia vaan myös nykyiset konfliktit Israelin ja Libanonin sekä Israelin ja Syyrian välillä;

| 53. | korostaa, että etenemissuunnitelma ei selvästikään ole mikään valmis palvelu ja että samalla ei voi ajaa tilapäisin rajoin varustetun Palestiinan valtion perustamista ja kieltäytyä sen jälkeen siirtymästä kolmanteen vaiheeseen, jossa määrätään lopullisin rajoin varustetun Palestiinan valtion lopullinen vahvistaminen; |
| --- | --- |

53.

korostaa, että etenemissuunnitelma ei selvästikään ole mikään valmis palvelu ja että samalla ei voi ajaa tilapäisin rajoin varustetun Palestiinan valtion perustamista ja kieltäytyä sen jälkeen siirtymästä kolmanteen vaiheeseen, jossa määrätään lopullisin rajoin varustetun Palestiinan valtion lopullinen vahvistaminen;

| 54. | muistuttaa, että konflikti ei rajoitu Israelin ja Palestiinan väliseen ongelmaan ja että kestävään rauhaan tarvitaan globaali ratkaisu; näin ollen kannustaa Israelia ja Syyriaa neuvottelemaan rauhansopimuksesta ja ratkaisemaan rauhanomaisesti, arvokkaasti ja lopullisesti erimielisyytensä neuvottelemalla kahdenvälisestä rauhansopimuksesta; kehottaa myös Israelia ja Libanonia neuvottelemaan pysyvästä ja lopullisesta rauhansopimuksesta, johon sisältyy kaikkien muiden kuin Libanonin joukkojen vetäytyminen maasta ja jonka mukaan Libanonin hallitukselle tarjoutuu mahdollisuus itse suvereenisti hallita omaa aluettaan; |
| --- | --- |

54.

muistuttaa, että konflikti ei rajoitu Israelin ja Palestiinan väliseen ongelmaan ja että kestävään rauhaan tarvitaan globaali ratkaisu; näin ollen kannustaa Israelia ja Syyriaa neuvottelemaan rauhansopimuksesta ja ratkaisemaan rauhanomaisesti, arvokkaasti ja lopullisesti erimielisyytensä neuvottelemalla kahdenvälisestä rauhansopimuksesta; kehottaa myös Israelia ja Libanonia neuvottelemaan pysyvästä ja lopullisesta rauhansopimuksesta, johon sisältyy kaikkien muiden kuin Libanonin joukkojen vetäytyminen maasta ja jonka mukaan Libanonin hallitukselle tarjoutuu mahdollisuus itse suvereenisti hallita omaa aluettaan;

| 55. | on vakuuttunut, että kyseisellä sopimuksella voidaan saavuttaa oikeudenmukainen, ihmisarvoinen, täydellinen ja kestävä rauha, jolla varmistetaan vakaus ja turvallisuus alueella vain, jos se perustuu kansainväliseen oikeuteen ja YK:n yleiskokouksen ja turvallisuusneuvoston päätöslauselmiin ja siihen, että molemmat osapuolet sitoutuvat puolustamaan demokratiaa, oikeusvaltiota ja ihmisoikeuksia, sekä kansainvälisen avun avoimeen käyttöön, voiman ja kaikenlaisen väkivallan käytön hylkäämiseen sekä molempien osapuolten aiemmin allekirjoittamien kaikkien sopimusten ja sitoumusten tehokkaaseen ja täysimääräiseen täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

55.

on vakuuttunut, että kyseisellä sopimuksella voidaan saavuttaa oikeudenmukainen, ihmisarvoinen, täydellinen ja kestävä rauha, jolla varmistetaan vakaus ja turvallisuus alueella vain, jos se perustuu kansainväliseen oikeuteen ja YK:n yleiskokouksen ja turvallisuusneuvoston päätöslauselmiin ja siihen, että molemmat osapuolet sitoutuvat puolustamaan demokratiaa, oikeusvaltiota ja ihmisoikeuksia, sekä kansainvälisen avun avoimeen käyttöön, voiman ja kaikenlaisen väkivallan käytön hylkäämiseen sekä molempien osapuolten aiemmin allekirjoittamien kaikkien sopimusten ja sitoumusten tehokkaaseen ja täysimääräiseen täytäntöönpanoon;

| 56. | pitää välttämättömänä, että kyseisen sopimuksen takaavat kvartetin jäsenet koko kansainvälisen yhteisön johtajina; |
| --- | --- |

56.

pitää välttämättömänä, että kyseisen sopimuksen takaavat kvartetin jäsenet koko kansainvälisen yhteisön johtajina;

| 57. | suosittelee osapuolille, että uuteen pysyvään ja lopulliseen rauhansopimukseen sisällytetään selvät ja tarkat kahden uuden valtion rajat YK:n päätöslauselman 242 mukaisesti; |
| --- | --- |

57.

suosittelee osapuolille, että uuteen pysyvään ja lopulliseen rauhansopimukseen sisällytetään selvät ja tarkat kahden uuden valtion rajat YK:n päätöslauselman 242 mukaisesti;

| 58. | suosittaa osapuolia osoittamaan äärimmäistä joustavuutta sovittaessa, miten Israel toteuttaa parhaalla mahdollisella tavalla Palestiinan alueella olevien siirtokuntien täydellisen evakuoinnin siten, että molemmat osapuolet palaavat tilanteeseen, joka vallitsi rajojen suhteen aamulla 5. kesäkuuta 1967, neuvotellen tarvittaessa maa-alueiden vaihdosta tai muista rauhanomaisista ratkaisuista; |
| --- | --- |

58.

suosittaa osapuolia osoittamaan äärimmäistä joustavuutta sovittaessa, miten Israel toteuttaa parhaalla mahdollisella tavalla Palestiinan alueella olevien siirtokuntien täydellisen evakuoinnin siten, että molemmat osapuolet palaavat tilanteeseen, joka vallitsi rajojen suhteen aamulla 5. kesäkuuta 1967, neuvotellen tarvittaessa maa-alueiden vaihdosta tai muista rauhanomaisista ratkaisuista;

| 59. | ehdottaa kvartetille ja konfliktin osapuolille, että Jerusalemin kaupunki julistetaan osaksi maailman uskonnollista kulttuuriperintöä, sekä Israelin että tulevan uuden Palestiinan valtion kaksoispääkaupungiksi, jolle on annettu jakamaton kansainvälinen oikeudellinen asema sellaisen tasapainotetun ja kestävän ratkaisun nojalla, jossa otetaan huomioon israelilaisten, palestiinalaisten ja kaupungissa läsnäolevien uskonnollisten yhteisöjen oikeudet siten, että alunperin juutalaisenemmistöisten kaupunginosien hallinto annetaan Israelin valtion viranomaisille ja alunperin palestiinalaisenemmistöisten kaupunginosien hallinto annetaan uuden Palestiinan valtion viranomaisille ja että ratkaistaan yksimielisesti kolmen ihmiskunnan suuren monoteistisen uskonnon pyhien paikkojen valvonta ja hallinto ja että niihin varmistetaan ja taataan vapaa pääsy; |
| --- | --- |

59.

ehdottaa kvartetille ja konfliktin osapuolille, että Jerusalemin kaupunki julistetaan osaksi maailman uskonnollista kulttuuriperintöä, sekä Israelin että tulevan uuden Palestiinan valtion kaksoispääkaupungiksi, jolle on annettu jakamaton kansainvälinen oikeudellinen asema sellaisen tasapainotetun ja kestävän ratkaisun nojalla, jossa otetaan huomioon israelilaisten, palestiinalaisten ja kaupungissa läsnäolevien uskonnollisten yhteisöjen oikeudet siten, että alunperin juutalaisenemmistöisten kaupunginosien hallinto annetaan Israelin valtion viranomaisille ja alunperin palestiinalaisenemmistöisten kaupunginosien hallinto annetaan uuden Palestiinan valtion viranomaisille ja että ratkaistaan yksimielisesti kolmen ihmiskunnan suuren monoteistisen uskonnon pyhien paikkojen valvonta ja hallinto ja että niihin varmistetaan ja taataan vapaa pääsy;

| 60. | pyytää Palestiinan viranomaisia suhtautumaan realistisesti pakolaisten paluuoikeutta koskevaan arkaluontoiseen asiaan, joka koskee tällä hetkellä ainakin neljää ja puolta miljoonaa henkilöä siten, että osapuolet voivat tehdä sopimuksen oikeudenmukaisesta ja tasapuolisesta ratkaisusta, jossa otetaan huomioon, että kaikki palestiinalaispakolaiset eivät voi palata kotipaikkoihinsa ja että on otettava huomioon myös väestönkehitykseen liittyvät Israelin huolet, kuten presidentti Arafat helmikuussa 2002 julkisesti jo tunnusti; |
| --- | --- |

60.

pyytää Palestiinan viranomaisia suhtautumaan realistisesti pakolaisten paluuoikeutta koskevaan arkaluontoiseen asiaan, joka koskee tällä hetkellä ainakin neljää ja puolta miljoonaa henkilöä siten, että osapuolet voivat tehdä sopimuksen oikeudenmukaisesta ja tasapuolisesta ratkaisusta, jossa otetaan huomioon, että kaikki palestiinalaispakolaiset eivät voi palata kotipaikkoihinsa ja että on otettava huomioon myös väestönkehitykseen liittyvät Israelin huolet, kuten presidentti Arafat helmikuussa 2002 julkisesti jo tunnusti;

| 61. | pitää myönteisinä useiden alueen valtioiden ponnisteluja palestiinalaisten pakolaisten tukemiseksi ja pyytää vastaavasti Arabiliiton ja kaikkien asianomaisten arabivaltioiden tukea sille, että päästäisiin yksimieliseen ratkaisuun koko alueeseen vaikuttavassa vaikeassa asiassa; kehottaa asianomaisia valtioita arvioimaan mahdollisuuksiaan tunnustaa asumisoikeuteen perustuva kansalaisuuden hankinta niissä maissa, joista sitä haluavat pakolaiset ovat löytäneet turvapaikan, mukaan lukien lukuisat tapaukset, jotka liittyvät kansalaisuuden siirtymiseen vanhempien kautta; kehottaa kaikkien asianomaisten valtioiden viranomaisia lakkauttamaan kaikki palestiinalaispakolaisia syrjivät käytänteet helpottamalla näiden integroimista yhteiskuntaansa; |
| --- | --- |

61.

pitää myönteisinä useiden alueen valtioiden ponnisteluja palestiinalaisten pakolaisten tukemiseksi ja pyytää vastaavasti Arabiliiton ja kaikkien asianomaisten arabivaltioiden tukea sille, että päästäisiin yksimieliseen ratkaisuun koko alueeseen vaikuttavassa vaikeassa asiassa; kehottaa asianomaisia valtioita arvioimaan mahdollisuuksiaan tunnustaa asumisoikeuteen perustuva kansalaisuuden hankinta niissä maissa, joista sitä haluavat pakolaiset ovat löytäneet turvapaikan, mukaan lukien lukuisat tapaukset, jotka liittyvät kansalaisuuden siirtymiseen vanhempien kautta; kehottaa kaikkien asianomaisten valtioiden viranomaisia lakkauttamaan kaikki palestiinalaispakolaisia syrjivät käytänteet helpottamalla näiden integroimista yhteiskuntaansa;

| 62. | suosittelee näin ollen, että palestiinalaispakolaisten paluuoikeus rajoittuu Palestiinan valtioon, lukuun ottamatta vapaasti neuvoteltavia poikkeuksia, ja että jäljempänä mainitun kansainvälisen solidaarisuus- ja taloudellisen avun rahaston avulla käynnistetään avokätinen ja tasapuolinen järjestelmä niiden pakolaisten hyväksi, jotka eivät halua palata tai jotka eivät voi tehdä sitä, koska heidän kotipaikkansa on Palestiinan valtion ulkopuolella; |
| --- | --- |

62.

suosittelee näin ollen, että palestiinalaispakolaisten paluuoikeus rajoittuu Palestiinan valtioon, lukuun ottamatta vapaasti neuvoteltavia poikkeuksia, ja että jäljempänä mainitun kansainvälisen solidaarisuus- ja taloudellisen avun rahaston avulla käynnistetään avokätinen ja tasapuolinen järjestelmä niiden pakolaisten hyväksi, jotka eivät halua palata tai jotka eivät voi tehdä sitä, koska heidän kotipaikkansa on Palestiinan valtion ulkopuolella;

| 63. | on vakuuttunut siitä, että uuteen pysyvään ja lopulliseen rauhansopimukseen on sisällytettävä myös oikeudenmukainen ja tasapuolinen jakotapa, jonka mukaan voidaan hyödyntää alueen vesivaroja kaikkien alueen maiden hyväksi siten, että pyritään ratkaisemaan kerralla kyseinen asia ja välttämään tulevien konfliktien vaara; |
| --- | --- |

63.

on vakuuttunut siitä, että uuteen pysyvään ja lopulliseen rauhansopimukseen on sisällytettävä myös oikeudenmukainen ja tasapuolinen jakotapa, jonka mukaan voidaan hyödyntää alueen vesivaroja kaikkien alueen maiden hyväksi siten, että pyritään ratkaisemaan kerralla kyseinen asia ja välttämään tulevien konfliktien vaara;

| 64. | katsoo, että osapuolia ei pitäisi jättää ratkaisemaan konfliktia ilman apua, ja kehottaa lisäämään kansainvälistä läsnäoloa alueella, jotta osapuolet voisivat panna etenemissuunnitelman täytäntöön ja jotta voitaisiin myös valvoa, jättävätkö osapuolet mahdollisesti noudattamatta suunnitelmaa; pyytää tätä varten, että tarkasteltaisiin sopivalla hetkellä ja osapuolten ilmaistua hyväksyntänsä mahdollisuutta lähettää kvartetin organisoima ja Yhdistyneiden kansakuntien suojeluksessa oleva joukko, jolla on riittävät ja uskottavat resurssit pystyä kaiken aikaa toteamaan ja valvomaan tapahtunutta todellista kehitystä ja myöhemmin takaamaan kummallekin osapuolelle, että pysyvässä ja lopullisessa rauhansopimuksessa päätettyjä asioita noudatetaan; |
| --- | --- |

64.

katsoo, että osapuolia ei pitäisi jättää ratkaisemaan konfliktia ilman apua, ja kehottaa lisäämään kansainvälistä läsnäoloa alueella, jotta osapuolet voisivat panna etenemissuunnitelman täytäntöön ja jotta voitaisiin myös valvoa, jättävätkö osapuolet mahdollisesti noudattamatta suunnitelmaa; pyytää tätä varten, että tarkasteltaisiin sopivalla hetkellä ja osapuolten ilmaistua hyväksyntänsä mahdollisuutta lähettää kvartetin organisoima ja Yhdistyneiden kansakuntien suojeluksessa oleva joukko, jolla on riittävät ja uskottavat resurssit pystyä kaiken aikaa toteamaan ja valvomaan tapahtunutta todellista kehitystä ja myöhemmin takaamaan kummallekin osapuolelle, että pysyvässä ja lopullisessa rauhansopimuksessa päätettyjä asioita noudatetaan;

Alueen uudelleen rakentaminen ja rauhan osingoista nauttiminen

| 65. | ehdottaa, että perustetaan välittömästi kansainvälinen solidaarisuuden ja taloudellisen avun rahasto, jolla hoidetaan jo I vaiheen alusta lähtien konkreettisia ongelmia suoraan molempien osapuolten väestöjen eduksi, mukaan lukien Lähi-idän ja Palestiinan taloudellisen ja sosiaalisen kudoksen uudelleen rakentaminen ja keskipitkällä aikavälillä demokratian, taloudellisen kehityksen ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden edistäminen kaikissa arabimaissa; |
| --- | --- |

65.

ehdottaa, että perustetaan välittömästi kansainvälinen solidaarisuuden ja taloudellisen avun rahasto, jolla hoidetaan jo I vaiheen alusta lähtien konkreettisia ongelmia suoraan molempien osapuolten väestöjen eduksi, mukaan lukien Lähi-idän ja Palestiinan taloudellisen ja sosiaalisen kudoksen uudelleen rakentaminen ja keskipitkällä aikavälillä demokratian, taloudellisen kehityksen ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden edistäminen kaikissa arabimaissa;

| 66. | toivoo, että kansainvälinen yhteisö myöntää avokätisesti ja merkittävästi tukea, jotta rahasto saavuttaa tavoitteensa ja sen myötä syntyy rauhasta kehittyvää osinkoa, josta palestiinalaiset, israelilaiset ja myös koko kansainvälinen yhteisö hyötyvät siten, että demokratia, kehitys ja sosiaalinen oikeudenmukaisuus koko arabimaailmassa lisää kaikkien turvallisuutta ja hyvinvointia; |
| --- | --- |

66.

toivoo, että kansainvälinen yhteisö myöntää avokätisesti ja merkittävästi tukea, jotta rahasto saavuttaa tavoitteensa ja sen myötä syntyy rauhasta kehittyvää osinkoa, josta palestiinalaiset, israelilaiset ja myös koko kansainvälinen yhteisö hyötyvät siten, että demokratia, kehitys ja sosiaalinen oikeudenmukaisuus koko arabimaailmassa lisää kaikkien turvallisuutta ja hyvinvointia;

| 67. | suhtautuu myönteisesti presidentti Bushin ehdotukseen perustaa vapaakauppa-alue USA:n ja arabimaiden välille ja kehottaa neuvostoa ja komissiota jatkamaan ”laajemman Euroopan” kehittämistä ja toteuttamista; |
| --- | --- |

67.

suhtautuu myönteisesti presidentti Bushin ehdotukseen perustaa vapaakauppa-alue USA:n ja arabimaiden välille ja kehottaa neuvostoa ja komissiota jatkamaan ”laajemman Euroopan” kehittämistä ja toteuttamista;

| 68. | uskoo, että Israelin ja Palestiinan konfliktin lukkiutuminen on Euro—Välimeri-kumppanuuden kehittämisen pahin este; kehottaa tämän vuoksi neuvostoa ja komissiota aloittamaan kaikkien tarvittavien toimien toteuttamisen, jotta Barcelonan prosessi voidaan käynnistää ja elvyttää uudelleen; |
| --- | --- |

68.

uskoo, että Israelin ja Palestiinan konfliktin lukkiutuminen on Euro—Välimeri-kumppanuuden kehittämisen pahin este; kehottaa tämän vuoksi neuvostoa ja komissiota aloittamaan kaikkien tarvittavien toimien toteuttamisen, jotta Barcelonan prosessi voidaan käynnistää ja elvyttää uudelleen;

| 69. | ehdottaa, että Israel ja uusi Palestiinan valtio otetaan mukaan EU:n kehittämään maailmanpoliittiseen ”läheisyyskäsitteen” kehykseen heti, kun pysyvä ja lopullinen rauhansopimus on allekirjoitettu ja kun viimeistään vuodesta 2005 lähtien EU jakaa kummankin osapuolen kanssa ”kaiken paitsi toimielimet” ja erityisesti yhteismarkkinat, vapaakaupan, avoimen sijoitusjärjestelmän, lainsäädännön lähentämisen, verkkojen yhteentoimivuuden, euron käytön ja myös läheisen yhteistyön rikollisuuden, terrorismin ja laittoman siirtolaisuuden torjunnassa; |
| --- | --- |

69.

ehdottaa, että Israel ja uusi Palestiinan valtio otetaan mukaan EU:n kehittämään maailmanpoliittiseen ”läheisyyskäsitteen” kehykseen heti, kun pysyvä ja lopullinen rauhansopimus on allekirjoitettu ja kun viimeistään vuodesta 2005 lähtien EU jakaa kummankin osapuolen kanssa ”kaiken paitsi toimielimet” ja erityisesti yhteismarkkinat, vapaakaupan, avoimen sijoitusjärjestelmän, lainsäädännön lähentämisen, verkkojen yhteentoimivuuden, euron käytön ja myös läheisen yhteistyön rikollisuuden, terrorismin ja laittoman siirtolaisuuden torjunnassa;

| 70. | pyytää, että myös alueellista Meda-ohjelmaa hyödynnetään laajasti jo I vaiheesta alkaen, jotta Lähiidässä rahoitettaisiin hankkeita, joilla pyritään tutkimaan, miten saadaan aikaan vielä nykyistäkin vahvempi kumppanuus EU:n, Israelin ja Palestiinan välille ja edistämään alueellista yhteistyötä; |
| --- | --- |

70.

pyytää, että myös alueellista Meda-ohjelmaa hyödynnetään laajasti jo I vaiheesta alkaen, jotta Lähiidässä rahoitettaisiin hankkeita, joilla pyritään tutkimaan, miten saadaan aikaan vielä nykyistäkin vahvempi kumppanuus EU:n, Israelin ja Palestiinan välille ja edistämään alueellista yhteistyötä;

| 71. | kehottaa komissiota ja neuvostoa valvomaan ja noudattamaan huolellisesti kaikkia voimassa olevien Israelin ja palestiinalaishallinnon kanssa tehtyjen assosiaatiosopimusten ehtoja; |
| --- | --- |

71.

kehottaa komissiota ja neuvostoa valvomaan ja noudattamaan huolellisesti kaikkia voimassa olevien Israelin ja palestiinalaishallinnon kanssa tehtyjen assosiaatiosopimusten ehtoja;

| 72. | suosittelee siinä tapauksessa, että etenemissuunnitelma torjutaan lähitulevaisuudessa ja ottaen huomioon siitä johtuvan äärimmäisen vakavan tilanteen, joka aiheuttaisi israelilaisille ja palestiinalaisille vielä suurempia kärsimyksiä, että harkitaan uusia vaihtoehtoja ja perustetaan kvartetin alaisuuteen Palestiinaan erityisesti kansainvälinen mandaatti, johon kuuluvat alueella toimivat kansainväliset joukot; |
| --- | --- |

72.

suosittelee siinä tapauksessa, että etenemissuunnitelma torjutaan lähitulevaisuudessa ja ottaen huomioon siitä johtuvan äärimmäisen vakavan tilanteen, joka aiheuttaisi israelilaisille ja palestiinalaisille vielä suurempia kärsimyksiä, että harkitaan uusia vaihtoehtoja ja perustetaan kvartetin alaisuuteen Palestiinaan erityisesti kansainvälinen mandaatti, johon kuuluvat alueella toimivat kansainväliset joukot;

*

- *

| 73. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Israelin hallitukselle ja parlamentille, palestiinalaishallinnon presidentille ja Palestiinan lakia säätävälle neuvostolle, Yhdysvaltain presidentille ja kongressille, Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille, Venäjän federaation presidentille ja parlamentille ja Arabiliiton pääsihteerille. |
| --- | --- |

73.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Israelin hallitukselle ja parlamentille, palestiinalaishallinnon presidentille ja Palestiinan lakia säätävälle neuvostolle, Yhdysvaltain presidentille ja kongressille, Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille, Venäjän federaation presidentille ja parlamentille ja Arabiliiton pääsihteerille.

---

(1)  http://www.un.org/media/main/roadmap122002.html.

(2)  EYVL C 177 E, 25.7.2002, s. 277.

(3)  EUVL C 127 E, 29.5.2003, s. 584.

(4)  EYVL C 284 E, 21.11.2002, s. 312.

(5)  EYVL C 304, 24.10.2000, s. 202.

(6)  EUVL C 47 E, 27.2.2003, s. 629.

(7)  P5_TA(2002)0365.

P5_TA(2003)0463

Yrittäjyys Euroopassa

Euroopan parlamentin päätöslauselma vihreästä kirjasta ”Yrittäjyys Euroopassa” (KOM(2003) 27 — 2003/2161(INI))

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission vihreän kirjan (KOM(2003) 27), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission vihreän kirjan (KOM(2003) 27),

| — | ottaa huomioon ehdotuksen sopimukseksi Euroopan perustuslaista ja sen II osaston 16 artiklan (elinkeinovapaus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen sopimukseksi Euroopan perustuslaista ja sen II osaston 16 artiklan (elinkeinovapaus),

| — | ottaa huomioon Lissabonissa 23. ja 24. maaliskuuta 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät sekä 15. maaliskuuta 2000 kyseisestä erityiskokouksesta antamansa päätöslauselman (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Lissabonissa 23. ja 24. maaliskuuta 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät sekä 15. maaliskuuta 2000 kyseisestä erityiskokouksesta antamansa päätöslauselman (1),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Pienyritykset etusijalle laajentuvassa Euroopassa” (KOM (2003) 26), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Pienyritykset etusijalle laajentuvassa Euroopassa” (KOM (2003) 26),

| — | ottaa huomioon kesäkuussa 2000 Feirassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston hyväksymän pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kesäkuussa 2000 Feirassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston hyväksymän pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan,

| — | ottaa huomioon 20 päivänä joulukuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen monivuotisesta ohjelmasta yritysten ja yrittäjyyden, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset), hyväksi (2001—2005) (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20 päivänä joulukuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen monivuotisesta ohjelmasta yritysten ja yrittäjyyden, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset), hyväksi (2001—2005) (2),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Lainsäädännön yksinkertaistamista ja parantamista koskeva toimintasuunnitelma” (KOM(2002) 278), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Lainsäädännön yksinkertaistamista ja parantamista koskeva toimintasuunnitelma” (KOM(2002) 278),

| — | ottaa huomioon komission kertomuksen pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan täytäntöönpanosta (KOM(2003) 21/2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission kertomuksen pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan täytäntöönpanosta (KOM(2003) 21/2),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Innovaatiopolitiikka: unionin Lissabonin strategiaa koskevan lähestymistavan päivittäminen” (KOM(2003) 112), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Innovaatiopolitiikka: unionin Lissabonin strategiaa koskevan lähestymistavan päivittäminen” (KOM(2003) 112),

| — | ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2003 annetut neuvoston päätelmät yrittäjyyden ja pienyritysten edistämisestä (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2003 annetut neuvoston päätelmät yrittäjyyden ja pienyritysten edistämisestä (3),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 47 artiklan 2 kohdan sekä 163 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 47 artiklan 2 kohdan sekä 163 artiklan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan lausunnon (A5-0347/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan lausunnon (A5-0347/2003),

| A. | katsoo, että talouden rakennemuutoksella on juurensa palvelualojen osaamiseen perustuvissa toiminnoissa, jotka synnyttävät uusia yritystoimintaan liittyviä mahdollisuuksia; muistuttaa, että eurooppalaisten yritysten on oltava Lissabonissa määritellyn strategian keskipisteessä ja että pienillä yrityksillä on korvaamaton taloudellinen ja yhteiskunnallinen tehtävä, |
| --- | --- |

A.

katsoo, että talouden rakennemuutoksella on juurensa palvelualojen osaamiseen perustuvissa toiminnoissa, jotka synnyttävät uusia yritystoimintaan liittyviä mahdollisuuksia; muistuttaa, että eurooppalaisten yritysten on oltava Lissabonissa määritellyn strategian keskipisteessä ja että pienillä yrityksillä on korvaamaton taloudellinen ja yhteiskunnallinen tehtävä,

| B. | katsoo, että tietoon perustuva innovointi on erittäin tärkeä tekijä jatkuvan taloudellisen vaurauden kannalta ja merkittävä työpaikkojen luomisen väline, |
| --- | --- |

B.

katsoo, että tietoon perustuva innovointi on erittäin tärkeä tekijä jatkuvan taloudellisen vaurauden kannalta ja merkittävä työpaikkojen luomisen väline,

| C. | katsoo, että koko Euroopan unionin kilpailukyvyn kannalta ratkaisevaa on kyky sopeutua taloudellisiin muutoksiin ja että mainittua kykyä parantaa merkittävästi suotuisten olosuhteiden luominen pienyritysten toiminnalle, |
| --- | --- |

C.

katsoo, että koko Euroopan unionin kilpailukyvyn kannalta ratkaisevaa on kyky sopeutua taloudellisiin muutoksiin ja että mainittua kykyä parantaa merkittävästi suotuisten olosuhteiden luominen pienyritysten toiminnalle,

| D. | katsoo, että yrittäjyydessä kyse ei ole vain taloudellisesta voitosta ja että yrittäjäksi ryhtymiseen on monia erilaisia syitä, kuten riippumattomuus, työtyytyväisyys, itsensä toteuttaminen tai mahdollisuus työelämän ja yksityiselämän yhteensovittamiseen, |
| --- | --- |

D.

katsoo, että yrittäjyydessä kyse ei ole vain taloudellisesta voitosta ja että yrittäjäksi ryhtymiseen on monia erilaisia syitä, kuten riippumattomuus, työtyytyväisyys, itsensä toteuttaminen tai mahdollisuus työelämän ja yksityiselämän yhteensovittamiseen,

| E. | katsoo, että yritystoiminnassa aloitteellisia ovat ennen kaikkea sellaiset ihmiset, jotka ovat valmiita riskinottoon ja jotka haluavat olla riippumattomia, |
| --- | --- |

E.

katsoo, että yritystoiminnassa aloitteellisia ovat ennen kaikkea sellaiset ihmiset, jotka ovat valmiita riskinottoon ja jotka haluavat olla riippumattomia,

| F. | katsoo, että yrittäjät ovat sosiaalisen markkinatalouden liikkeellepaneva voima ja että heidän työpanoksensa tuottaa kansalaisille ja kuluttajille hyvinvointia, työpaikkoja sekä monipuolisen tavara- ja palveluvalikoiman, |
| --- | --- |

F.

katsoo, että yrittäjät ovat sosiaalisen markkinatalouden liikkeellepaneva voima ja että heidän työpanoksensa tuottaa kansalaisille ja kuluttajille hyvinvointia, työpaikkoja sekä monipuolisen tavara- ja palveluvalikoiman,

| G. | katsoo, että kaikentyyppisillä yrityksillä — itsenäisistä ammatinharjoittajista ja perinteisistä perheyrityksistä nopeasti kasvaviin keskisuuriin yrityksiin — on kiistattomasti olennainen rooli Euroopan talous-, yhteiskunta- ja ympäristökehityksessä, |
| --- | --- |

G.

katsoo, että kaikentyyppisillä yrityksillä — itsenäisistä ammatinharjoittajista ja perinteisistä perheyrityksistä nopeasti kasvaviin keskisuuriin yrityksiin — on kiistattomasti olennainen rooli Euroopan talous-, yhteiskunta- ja ympäristökehityksessä,

| H. | ottaa huomioon, että pieniyrityksiä ja mikroyrityksiä sekä niiden tarpeita Euroopassa koskevat tiedot eivät ole vieläkään riittäviä, ja katsoo, että kyseisten tietojen puute haittaa yrityksiä koskevien tehokkaiden toimintalinjojen kehittämistä, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että pieniyrityksiä ja mikroyrityksiä sekä niiden tarpeita Euroopassa koskevat tiedot eivät ole vieläkään riittäviä, ja katsoo, että kyseisten tietojen puute haittaa yrityksiä koskevien tehokkaiden toimintalinjojen kehittämistä,

| I. | katsoo, että ihmisten suhtautuminen yritystoimintaan ja sen käytännön toteuttamiseen on kovin erilainen eri jäsenvaltioissa ja että näiden erilaisten suhtautumistapojen syyt voisivat olla tärkeää taustaaineistoa toimenpidepaketille, |
| --- | --- |

I.

katsoo, että ihmisten suhtautuminen yritystoimintaan ja sen käytännön toteuttamiseen on kovin erilainen eri jäsenvaltioissa ja että näiden erilaisten suhtautumistapojen syyt voisivat olla tärkeää taustaaineistoa toimenpidepaketille,

| J. | muistuttaa, että parlamentti on pyytänyt komissiota noudattamaan politiikkaa, jossa ajatellaan ensin pieniä yrityksiä (”think small first”), minkä pitäisi olla ensisijaisena ohjenuorana vihreän kirjan mukaisessa toimintasuunnitelmassa; pyytää lisäksi, että toimintasuunnitelmassa otetaan huomioon pienyrityksiä koskevassa eurooppalaisessa peruskirjassa esitetyt kymmenen suuntaviivaa; |
| --- | --- |

J.

muistuttaa, että parlamentti on pyytänyt komissiota noudattamaan politiikkaa, jossa ajatellaan ensin pieniä yrityksiä (”think small first”), minkä pitäisi olla ensisijaisena ohjenuorana vihreän kirjan mukaisessa toimintasuunnitelmassa; pyytää lisäksi, että toimintasuunnitelmassa otetaan huomioon pienyrityksiä koskevassa eurooppalaisessa peruskirjassa esitetyt kymmenen suuntaviivaa;

| K. | pitää ehdottoman tärkeänä sen tunnustamista, että yritystoimintaan vaikuttavat hyvin monet eri politiikanalat, ja toimintasuunnitelmassa on näin ollen otettava huomioon sellaiset keskeiset edellytykset, kuten makrotalouden vakaus, suotuisa lainsäädäntöympäristö sekä asianmukaisen ammattitaitoisista työntekijöistä koostuvat ja joustavat työmarkkinat, |
| --- | --- |

K.

pitää ehdottoman tärkeänä sen tunnustamista, että yritystoimintaan vaikuttavat hyvin monet eri politiikanalat, ja toimintasuunnitelmassa on näin ollen otettava huomioon sellaiset keskeiset edellytykset, kuten makrotalouden vakaus, suotuisa lainsäädäntöympäristö sekä asianmukaisen ammattitaitoisista työntekijöistä koostuvat ja joustavat työmarkkinat,

| L. | katsoo, että yrittäjyyttä on tuettava voimakkaasti kolmella tasolla, jotka ovat ihmisten kannustaminen, yritysten suotuisat toimintaedellytykset ja yhteiskunnan asennoituminen yritystoimintaa kohtaan, |
| --- | --- |

L.

katsoo, että yrittäjyyttä on tuettava voimakkaasti kolmella tasolla, jotka ovat ihmisten kannustaminen, yritysten suotuisat toimintaedellytykset ja yhteiskunnan asennoituminen yritystoimintaa kohtaan,

| M. | katsoo, että sovellettaessa tehokasta ja kattavaa lähestymistapaa yrityspolitiikkaan on harkittava ensiksi, kuinka yrittäjyyttä edistetään, ja toiseksi, kuinka luodaan yrittäjätoimintaan ryhtymistä edistävä ympäristö kehittämällä suotuisampi riskin ja siitä saatavan palkkion välinen tasapaino, |
| --- | --- |

M.

katsoo, että sovellettaessa tehokasta ja kattavaa lähestymistapaa yrityspolitiikkaan on harkittava ensiksi, kuinka yrittäjyyttä edistetään, ja toiseksi, kuinka luodaan yrittäjätoimintaan ryhtymistä edistävä ympäristö kehittämällä suotuisampi riskin ja siitä saatavan palkkion välinen tasapaino,

| N. | katsoo, että unionin korkea työttömyys saadaan laskemaan pysyvästi ja sitä pystytään torjumaan pitkällä aikavälillä ainoastaan luomalla tuottavaa työtä sekä edellytykset uusien yritysten perustamiseen ja olemassa olevien kehittämiseen, |
| --- | --- |

N.

katsoo, että unionin korkea työttömyys saadaan laskemaan pysyvästi ja sitä pystytään torjumaan pitkällä aikavälillä ainoastaan luomalla tuottavaa työtä sekä edellytykset uusien yritysten perustamiseen ja olemassa olevien kehittämiseen,

| O. | katsoo, että 23. huhtikuuta 2002 annettu Mariborin julistus velvoittaa hakijavaltiot panemaan pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan täytäntöön, |
| --- | --- |

O.

katsoo, että 23. huhtikuuta 2002 annettu Mariborin julistus velvoittaa hakijavaltiot panemaan pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan täytäntöön,

| P. | ottaa huomioon, että pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan täytäntöönpanoon, johon sekä jäsenvaltioiden että komission on ryhdyttävä yhteistyössä pieniä yrityksiä edustavien järjestöjen kanssa, ei ole vielä ryhdytty tarpeeksi tehokkaasti; muistuttaa, että Barcelonassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti jäsenvaltioita nopeuttamaan pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan täytäntöönpanoa ja noudattamaan hyviksi havaittuja käytäntöjä, |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan täytäntöönpanoon, johon sekä jäsenvaltioiden että komission on ryhdyttävä yhteistyössä pieniä yrityksiä edustavien järjestöjen kanssa, ei ole vielä ryhdytty tarpeeksi tehokkaasti; muistuttaa, että Barcelonassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti jäsenvaltioita nopeuttamaan pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan täytäntöönpanoa ja noudattamaan hyviksi havaittuja käytäntöjä,

| Q. | ottaa huomioon, että hyvän eurooppalaisen hallintotavan periaatteiden mukaan yrityksiä koskevia menettelyjä pitäisi laatia ja toteuttaa vasta, kun niiden etujärjestöjä on kuultu, |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että hyvän eurooppalaisen hallintotavan periaatteiden mukaan yrityksiä koskevia menettelyjä pitäisi laatia ja toteuttaa vasta, kun niiden etujärjestöjä on kuultu,

| 1. | pitää komission vihreää kirjaa onnistuneena lähtökohtana laajalle keskustelulle yritystoiminnan edistämispolitiikasta Euroopan unionissa ja jäsenvaltioissa; pitää myönteisinä myös komission tiedonantoa ”Pienyritykset etusijalle laajentuvassa Euroopassa” sekä komission kertomusta pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan täytäntöönpanosta, jotka edistävät Lissabonin tavoitteiden nopeampaa toteuttamista; pahoittelee kuitenkin, että vihreässä kirjassa ei oteta tarpeeksi huomioon pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan suosituksia; pitää valitettavana, että vihreässä kirjassa käsitellään melkein yksinomaan nopeasti kasvavien yritysten perustamista ja että siinä ei oteta tarpeeksi huomioon perinteisten liikealojen ja käsityöalan yrityksiä sekä perheyrityksiä; |
| --- | --- |

1.

pitää komission vihreää kirjaa onnistuneena lähtökohtana laajalle keskustelulle yritystoiminnan edistämispolitiikasta Euroopan unionissa ja jäsenvaltioissa; pitää myönteisinä myös komission tiedonantoa ”Pienyritykset etusijalle laajentuvassa Euroopassa” sekä komission kertomusta pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan täytäntöönpanosta, jotka edistävät Lissabonin tavoitteiden nopeampaa toteuttamista; pahoittelee kuitenkin, että vihreässä kirjassa ei oteta tarpeeksi huomioon pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan suosituksia; pitää valitettavana, että vihreässä kirjassa käsitellään melkein yksinomaan nopeasti kasvavien yritysten perustamista ja että siinä ei oteta tarpeeksi huomioon perinteisten liikealojen ja käsityöalan yrityksiä sekä perheyrityksiä;

| 2. | ottaa huomioon, että vihreä kirja on osa Lissabonin prosessia ja antaa näin ollen lähtökohtia pohdinnalle ja esittää toiminnan eri osa-alueita, jotka voivat vaikuttaa myönteisesti unionin pyrkimyksiin kehittyä maailman kilpailukykyisimmäksi tietoon perustuvaksi taloudeksi vuoteen 2010 mennessä; |
| --- | --- |

2.

ottaa huomioon, että vihreä kirja on osa Lissabonin prosessia ja antaa näin ollen lähtökohtia pohdinnalle ja esittää toiminnan eri osa-alueita, jotka voivat vaikuttaa myönteisesti unionin pyrkimyksiin kehittyä maailman kilpailukykyisimmäksi tietoon perustuvaksi taloudeksi vuoteen 2010 mennessä;

| 3. | korostaa, että Lissabonissa asetettujen tavoitteiden tulee säilyä unionin talous- ja sosiaalipolitiikan tärkeimpänä päämääränä erityisesti laajentumisen edellä, ja siksi on välttämätöntä, että jäsenvaltiot antavat unionin talousarvioon tarvittavat varat näiden tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

3.

korostaa, että Lissabonissa asetettujen tavoitteiden tulee säilyä unionin talous- ja sosiaalipolitiikan tärkeimpänä päämääränä erityisesti laajentumisen edellä, ja siksi on välttämätöntä, että jäsenvaltiot antavat unionin talousarvioon tarvittavat varat näiden tavoitteiden saavuttamiseksi;

| 4. | korostaa, että pk-yrityksiä edustaville järjestöille on tärkeää olla aktiivisesti mukana toimintalinjojen suunnitteluprosessissa; |
| --- | --- |

4.

korostaa, että pk-yrityksiä edustaville järjestöille on tärkeää olla aktiivisesti mukana toimintalinjojen suunnitteluprosessissa;

| 5. | arvioi, että yrittäjyyden edistämisen ja pk-yritysten sekä yleisesti ottaen kaikkien Lissabonin prosessin tavoitteiden (tietoperustainen talous, kestävä kasvu, työn laatu ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus) tukemisen tulisi olla keskeisellä sijalla vuoden 2006 jälkeisessä rahoituskehyksessä; kehottaa komissiota jo nyt ottamaan huomioon nämä tekijät, joita parlamentti valvoo hyvin tarkasti valmistautuessaan unionin tulevasta rahoituskehyksestä käytävään keskusteluun; |
| --- | --- |

5.

arvioi, että yrittäjyyden edistämisen ja pk-yritysten sekä yleisesti ottaen kaikkien Lissabonin prosessin tavoitteiden (tietoperustainen talous, kestävä kasvu, työn laatu ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus) tukemisen tulisi olla keskeisellä sijalla vuoden 2006 jälkeisessä rahoituskehyksessä; kehottaa komissiota jo nyt ottamaan huomioon nämä tekijät, joita parlamentti valvoo hyvin tarkasti valmistautuessaan unionin tulevasta rahoituskehyksestä käytävään keskusteluun;

| 6. | korostaa, että Lissabonin prosessin toteuttaminen suunnitellun aikataulun mukaisesti edellyttää siihen liittyvien budjettikohtien asianmukaista toteutusta; |
| --- | --- |

6.

korostaa, että Lissabonin prosessin toteuttaminen suunnitellun aikataulun mukaisesti edellyttää siihen liittyvien budjettikohtien asianmukaista toteutusta;

| 7. | muistuttaa kuitenkin, kuinka tärkeänä parlamentti pitää mikroyrityksiä ja kotiteollisuutta, ja pahoittelee, ettei näitä yrityksiä ole juuri mainittu vihreässä kirjassa, jossa sen sijaan korostetaan lähinnä uusia yrityksiä ja voimakkaasti kasvavia yrityksiä perinteisten elinkeinojen ja perheyritysten kustannuksella; |
| --- | --- |

7.

muistuttaa kuitenkin, kuinka tärkeänä parlamentti pitää mikroyrityksiä ja kotiteollisuutta, ja pahoittelee, ettei näitä yrityksiä ole juuri mainittu vihreässä kirjassa, jossa sen sijaan korostetaan lähinnä uusia yrityksiä ja voimakkaasti kasvavia yrityksiä perinteisten elinkeinojen ja perheyritysten kustannuksella;

| 8. | korostaa, että mikroyritykset ja kotiteollisuus, joihin kuuluu yli 90 prosenttia eurooppalaisista yrityksistä, sekä luovat työpaikkoja että ovat innovatiivisia ja että ne näin ollen edistävät aktiivisesti Lissabonin tavoitteiden toteutumista; katsoo, että komission on syytä kiinnittää erityistä huomiota näihin yrittäjiin, koska heidän merkityksensä on suuri sosiaalis-taloudellisen rakenteen vakauden ja työllisyyden ylläpitämisen kannalta ja koska he joutuvat ottamaan suuria riskejä perustaessaan tai pitäessään yllä toimintaansa; |
| --- | --- |

8.

korostaa, että mikroyritykset ja kotiteollisuus, joihin kuuluu yli 90 prosenttia eurooppalaisista yrityksistä, sekä luovat työpaikkoja että ovat innovatiivisia ja että ne näin ollen edistävät aktiivisesti Lissabonin tavoitteiden toteutumista; katsoo, että komission on syytä kiinnittää erityistä huomiota näihin yrittäjiin, koska heidän merkityksensä on suuri sosiaalis-taloudellisen rakenteen vakauden ja työllisyyden ylläpitämisen kannalta ja koska he joutuvat ottamaan suuria riskejä perustaessaan tai pitäessään yllä toimintaansa;

| 9. | pahoittelee, että vihreään kirjaan on sisällytetty vain osittain pienyrityksiä koskevaan eurooppalaiseen peruskirjaan sisältyvät edistysaskeleet; |
| --- | --- |

9.

pahoittelee, että vihreään kirjaan on sisällytetty vain osittain pienyrityksiä koskevaan eurooppalaiseen peruskirjaan sisältyvät edistysaskeleet;

| 10. | on kuitenkin huolestunut siitä, että yrityspolitiikkaa koskevien komission asiakirjojen ja aloitteiden suuri määrä viime vuosina yhdessä epäjohdonmukaisten jatkotoimien kanssa on pikemminkin riistänyt pk-yhteisöltä sen roolin politiikanteon prosessissa eikä suinkaan tuonut sitä tiiviimmin prosessiin mukaan; |
| --- | --- |

10.

on kuitenkin huolestunut siitä, että yrityspolitiikkaa koskevien komission asiakirjojen ja aloitteiden suuri määrä viime vuosina yhdessä epäjohdonmukaisten jatkotoimien kanssa on pikemminkin riistänyt pk-yhteisöltä sen roolin politiikanteon prosessissa eikä suinkaan tuonut sitä tiiviimmin prosessiin mukaan;

| 11. | pyytää komissiota huolehtimaan siitä, ettei yrittäjyyttä Euroopassa koskevan vihreän kirjan kohtaloksi muodostu samaksi kuin kauppaa koskevan valkoisen kirjan; |
| --- | --- |

11.

pyytää komissiota huolehtimaan siitä, ettei yrittäjyyttä Euroopassa koskevan vihreän kirjan kohtaloksi muodostu samaksi kuin kauppaa koskevan valkoisen kirjan;

| 12. | kiittää komissiota sen käynnistämän julkisen kuulemisen pitkästä kestosta ja perinpohjaisuudesta vihreän kirjan laatimisen yhteydessä ja sen jälkeen ja korostaa, että monilta eri sidosryhmiltä saatiin sekä määrällisesti että laadullisesti rakentava vastaus; |
| --- | --- |

12.

kiittää komissiota sen käynnistämän julkisen kuulemisen pitkästä kestosta ja perinpohjaisuudesta vihreän kirjan laatimisen yhteydessä ja sen jälkeen ja korostaa, että monilta eri sidosryhmiltä saatiin sekä määrällisesti että laadullisesti rakentava vastaus;

| 13. | on huolissaan siitä, että nykysuuntaus määrätä yritysjohtajille, etenkin muille kuin liikkeenjohtoon osallistuville johtajille, enemmän taloudellista ja oikeudellista vastuuta saattaa heikentää intoa laajentaa ja kehittää uusia ja mahdollisesti menestyksekkäitä yrityksiä; |
| --- | --- |

13.

on huolissaan siitä, että nykysuuntaus määrätä yritysjohtajille, etenkin muille kuin liikkeenjohtoon osallistuville johtajille, enemmän taloudellista ja oikeudellista vastuuta saattaa heikentää intoa laajentaa ja kehittää uusia ja mahdollisesti menestyksekkäitä yrityksiä;

| 14. | pyytää käymään perinpohjaisen keskustelun vastauksista, jotka saatiin julkisen keskustelun aikana vihreässä kirjassa mainittuihin kymmeneen kysymykseen, ja odottaa asiasta johtopäätökset esittävää loppuraporttia; |
| --- | --- |

14.

pyytää käymään perinpohjaisen keskustelun vastauksista, jotka saatiin julkisen keskustelun aikana vihreässä kirjassa mainittuihin kymmeneen kysymykseen, ja odottaa asiasta johtopäätökset esittävää loppuraporttia;

| 15. | kannustaa komissiota säilyttämään tämän avoimen ja kuulemista painottavan lähestymistavan toimintasuunnitelman laatimisen aikana, jotta pk-yhteisön ja muiden sidosryhmien arvokas panos voitaisiin hyödyntää; |
| --- | --- |

15.

kannustaa komissiota säilyttämään tämän avoimen ja kuulemista painottavan lähestymistavan toimintasuunnitelman laatimisen aikana, jotta pk-yhteisön ja muiden sidosryhmien arvokas panos voitaisiin hyödyntää;

| 16. | kehottaa Euroopan unionia ja jäsenvaltioita ylläpitämään innovatiivisten työpaikkojen potentiaaliaan sekä varmistamaan kansainvälisen kilpailukykynsä ja taloudellisen tulevaisuutensa edistämällä yrittäjyyttä entistä voimakkaammin ja tukemalla erityisesti naisyrittäjiä ja epäsuotuisten alueiden mahdollisia yrittäjiä; |
| --- | --- |

16.

kehottaa Euroopan unionia ja jäsenvaltioita ylläpitämään innovatiivisten työpaikkojen potentiaaliaan sekä varmistamaan kansainvälisen kilpailukykynsä ja taloudellisen tulevaisuutensa edistämällä yrittäjyyttä entistä voimakkaammin ja tukemalla erityisesti naisyrittäjiä ja epäsuotuisten alueiden mahdollisia yrittäjiä;

| 17. | pyytää neuvostoa ja jäsenvaltioita tekemään tarvittavia aloitteita sellaisten vanhanaikaisten asenteiden poistamiseksi, joiden mukaan yrittäjätoimintaan liitetään vääjäämättä syyllisyys ja liikevoittoa pidetään paheellisena; |
| --- | --- |

17.

pyytää neuvostoa ja jäsenvaltioita tekemään tarvittavia aloitteita sellaisten vanhanaikaisten asenteiden poistamiseksi, joiden mukaan yrittäjätoimintaan liitetään vääjäämättä syyllisyys ja liikevoittoa pidetään paheellisena;

| 18. | suosittelee näin ollen, että toimintasuunnitelmassa määrätään sitovan aikataulun puitteissa toteutettavista konkreettisista toimista, ilmoitetaan selkeästi, mille politiikan tasolle vastuu niiden toteutuksesta kuuluu, ja kuvataan täytäntöönpanon seuraamiseksi toteutettavat toimet; |
| --- | --- |

18.

suosittelee näin ollen, että toimintasuunnitelmassa määrätään sitovan aikataulun puitteissa toteutettavista konkreettisista toimista, ilmoitetaan selkeästi, mille politiikan tasolle vastuu niiden toteutuksesta kuuluu, ja kuvataan täytäntöönpanon seuraamiseksi toteutettavat toimet;

| 19. | vaatii neuvoston tavoin niin eurooppalaisella, kansallisella kuin alueellisellakin tasolla vaikuttavien kaikkien poliittisten päättäjien yhdenmukaista lähestymistapaa, joka tähtää esteiden poistamiseen yritysten kehittämisen ja kasvun tieltä, tasapainon luomiseen yrittäjyyden mukanaan tuomien riskien ja siitä saatavan palkkion välille sekä yrittäjyydelle myönteisen yhteiskunnallisen ilmapiirin edistämiseen; |
| --- | --- |

19.

vaatii neuvoston tavoin niin eurooppalaisella, kansallisella kuin alueellisellakin tasolla vaikuttavien kaikkien poliittisten päättäjien yhdenmukaista lähestymistapaa, joka tähtää esteiden poistamiseen yritysten kehittämisen ja kasvun tieltä, tasapainon luomiseen yrittäjyyden mukanaan tuomien riskien ja siitä saatavan palkkion välille sekä yrittäjyydelle myönteisen yhteiskunnallisen ilmapiirin edistämiseen;

| 20. | kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään yrittäjyyttä edistävissä ohjelmissaan nykyistä tehokkaammin muista jäsenvaltioista saatavia monia hyviä esimerkkejä; |
| --- | --- |

20.

kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään yrittäjyyttä edistävissä ohjelmissaan nykyistä tehokkaammin muista jäsenvaltioista saatavia monia hyviä esimerkkejä;

| 21. | katsoo, että voidakseen paremmin tukea yrittäjyyttä jäsenvaltioiden on ponnisteltava aiempaa huomattavasti enemmän niille kuuluvilla vastuualueilla, joita ovat koulutuspolitiikka, lainsäädäntö, yritysten perustamiskustannukset ja perustamisvaiheen kesto, riskipääoman ja aloittaville yrittäjille tarkoitetun rahoituksen tarjoaminen, innovaatioiden ja teknologian levittäminen sekä verohuojennukset erityisesti riskien kattamiseksi varauksilla; |
| --- | --- |

21.

katsoo, että voidakseen paremmin tukea yrittäjyyttä jäsenvaltioiden on ponnisteltava aiempaa huomattavasti enemmän niille kuuluvilla vastuualueilla, joita ovat koulutuspolitiikka, lainsäädäntö, yritysten perustamiskustannukset ja perustamisvaiheen kesto, riskipääoman ja aloittaville yrittäjille tarkoitetun rahoituksen tarjoaminen, innovaatioiden ja teknologian levittäminen sekä verohuojennukset erityisesti riskien kattamiseksi varauksilla;

| 22. | korostaa, että jäsenvaltioiden on valvottava, että yrittäjät ovat hankkineet ammattitaitonsa etukäteen ja pitävät sitä yllä; edellyttää niiltä todellisia ponnisteluja harjoittelun ja koulutuksen edistämisessä sekä konkreettisia toimia rajat ylittävän harjoittelijoiden liikkuvuuden edistämisessä, sillä nämä ovat eurooppalaisten yritysten vakauden ja jatkuvuuden kannalta keskeisiä tekijöitä; |
| --- | --- |

22.

korostaa, että jäsenvaltioiden on valvottava, että yrittäjät ovat hankkineet ammattitaitonsa etukäteen ja pitävät sitä yllä; edellyttää niiltä todellisia ponnisteluja harjoittelun ja koulutuksen edistämisessä sekä konkreettisia toimia rajat ylittävän harjoittelijoiden liikkuvuuden edistämisessä, sillä nämä ovat eurooppalaisten yritysten vakauden ja jatkuvuuden kannalta keskeisiä tekijöitä;

| 23. | kehottaa edelliseen liittyen jäsenvaltiota jouduttamaan pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan täytäntöönpanoa ja ottamaan käyttöön muissa jäsenvaltioissa hyviksi osoittautuneita käytäntöjä; muistuttaa, että yhteisön lainsäädäntö ja eri säännökset koskevat pieniä ja keskisuuria yrityksiä sekä mikroyrityksiä yhä laajemmin; katsoo, että komissiolla on velvollisuuksia näitä yrityksiä kohtaan ja että komissio on myös suoraan vastuussa vihreän kirjan ja peruskirjan täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

23.

kehottaa edelliseen liittyen jäsenvaltiota jouduttamaan pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan täytäntöönpanoa ja ottamaan käyttöön muissa jäsenvaltioissa hyviksi osoittautuneita käytäntöjä; muistuttaa, että yhteisön lainsäädäntö ja eri säännökset koskevat pieniä ja keskisuuria yrityksiä sekä mikroyrityksiä yhä laajemmin; katsoo, että komissiolla on velvollisuuksia näitä yrityksiä kohtaan ja että komissio on myös suoraan vastuussa vihreän kirjan ja peruskirjan täytäntöönpanosta;

| 24. | katsoo, että pienyritysten hallinnollisten velvollisuuksien keventäminen, lainsäädännön parantaminen sekä rahoituksen ja erityisesti kolmansien maiden markkinoille osallistumista koskevien tietojen saannin parantaminen ja tiedonjakelun laajentaminen ovat tärkeitä keinoja suotuisampia yritystoiminnan olosuhteita luotaessa; |
| --- | --- |

24.

katsoo, että pienyritysten hallinnollisten velvollisuuksien keventäminen, lainsäädännön parantaminen sekä rahoituksen ja erityisesti kolmansien maiden markkinoille osallistumista koskevien tietojen saannin parantaminen ja tiedonjakelun laajentaminen ovat tärkeitä keinoja suotuisampia yritystoiminnan olosuhteita luotaessa;

| 25. | vaatii komissiota ja neuvostoa laatimaan vuoden 2003 loppuun mennessä asianmukaisen toimintasuunnitelman yrittäjyyden edistämiseksi ja ottamaan kyseisessä suunnitelmassa huomioon julkisessa keskustelussa esiin tulleet ehdotukset; katsoo, että lainsäädännön yksinkertaistamista ja parantamista koskevan toimintasuunnitelman tehokasta toimeenpanoa on nopeutettava viipymättä; |
| --- | --- |

25.

vaatii komissiota ja neuvostoa laatimaan vuoden 2003 loppuun mennessä asianmukaisen toimintasuunnitelman yrittäjyyden edistämiseksi ja ottamaan kyseisessä suunnitelmassa huomioon julkisessa keskustelussa esiin tulleet ehdotukset; katsoo, että lainsäädännön yksinkertaistamista ja parantamista koskevan toimintasuunnitelman tehokasta toimeenpanoa on nopeutettava viipymättä;

| 26. | kehottaa komissiota kirjaamaan ja julkaisemaan pk-yritysten tukemista ja kehittämistä koskevien eri yhteisöaloitteiden ja rahoitusohjelmien määrälliset ja laadulliset tulokset; |
| --- | --- |

26.

kehottaa komissiota kirjaamaan ja julkaisemaan pk-yritysten tukemista ja kehittämistä koskevien eri yhteisöaloitteiden ja rahoitusohjelmien määrälliset ja laadulliset tulokset;

| 27. | huomauttaa, että vaikka uusien yritysten luominen on epäilemättä tärkeää, huomio on kuitenkin keskitettävä aloittavien yritysten laatuun eikä määrään; korostaa, että vaarana on, että liian suuren huomion kiinnittäminen aloittaviin yrityksiin toimintasuunnitelmassa koituu jo toimivien pienten yritysten vahingoksi ja että näin ollen syvimpään juurtuneisiin ja merkittävimpiin yritystoiminnan esteisiin ei puututa; |
| --- | --- |

27.

huomauttaa, että vaikka uusien yritysten luominen on epäilemättä tärkeää, huomio on kuitenkin keskitettävä aloittavien yritysten laatuun eikä määrään; korostaa, että vaarana on, että liian suuren huomion kiinnittäminen aloittaviin yrityksiin toimintasuunnitelmassa koituu jo toimivien pienten yritysten vahingoksi ja että näin ollen syvimpään juurtuneisiin ja merkittävimpiin yritystoiminnan esteisiin ei puututa;

| 28. | näkee unionin sisämarkkinaohjelmassa huomattavia mahdollisuuksia edistää uusien yritysten perustamista ja katsoo, että palvelualojen uusia yrittäjiä haittaa Euroopan sisämarkkinoilla vielä koko joukko esteitä, jotka voidaan poistaa ja helpottaa siten yritysten perustamista yli rajojen; |
| --- | --- |

28.

näkee unionin sisämarkkinaohjelmassa huomattavia mahdollisuuksia edistää uusien yritysten perustamista ja katsoo, että palvelualojen uusia yrittäjiä haittaa Euroopan sisämarkkinoilla vielä koko joukko esteitä, jotka voidaan poistaa ja helpottaa siten yritysten perustamista yli rajojen;

| 29. | kehottaa jäsenvaltioita helpottamaan erityisesti hallinnollisia ja verotuksellisia seuraamuksia, jotka liittyvät yritystoiminnan siirtämiseen uudelle omistajalle, sillä muutoin useat yritykset ovat vaarassa lopettaa toimintansa jatkajien puutteessa; pyytää komissiota aloittamaan yhteistyössä yritysjärjestöjen kanssa eurooppalaisen tiedotuskampanjan ja määrittelemään Euroopan investointirahaston kanssa rahoitusvälineet, joilla edistetään talouden elpymisen rahoittamista; |
| --- | --- |

29.

kehottaa jäsenvaltioita helpottamaan erityisesti hallinnollisia ja verotuksellisia seuraamuksia, jotka liittyvät yritystoiminnan siirtämiseen uudelle omistajalle, sillä muutoin useat yritykset ovat vaarassa lopettaa toimintansa jatkajien puutteessa; pyytää komissiota aloittamaan yhteistyössä yritysjärjestöjen kanssa eurooppalaisen tiedotuskampanjan ja määrittelemään Euroopan investointirahaston kanssa rahoitusvälineet, joilla edistetään talouden elpymisen rahoittamista;

| 30. | kehottaa Euroopan unionia ja jäsenvaltioita voimistamaan ponnistelujaan yhtenäismarkkinoiden todellisen toteuttamisen hyväksi, jotta EU voisi parantaa kilpailukykyään maailmanmarkkinoilla, mikä edistäisi yrittäjyyden kehittämistä; |
| --- | --- |

30.

kehottaa Euroopan unionia ja jäsenvaltioita voimistamaan ponnistelujaan yhtenäismarkkinoiden todellisen toteuttamisen hyväksi, jotta EU voisi parantaa kilpailukykyään maailmanmarkkinoilla, mikä edistäisi yrittäjyyden kehittämistä;

| 31. | pyytää edelleen, että yhteisön tasolla tutkitaan yhteistyössä asianmukaisten järjestöjen kanssa erityistoimia, joilla edistetään yritysjohtajien puolisoiden toimintaa, ja että harkitaan sellaisten sääntöjen laatimista, jotka koskevat puolisoiden tunnustamista ja suojelemista yrityksissä; |
| --- | --- |

31.

pyytää edelleen, että yhteisön tasolla tutkitaan yhteistyössä asianmukaisten järjestöjen kanssa erityistoimia, joilla edistetään yritysjohtajien puolisoiden toimintaa, ja että harkitaan sellaisten sääntöjen laatimista, jotka koskevat puolisoiden tunnustamista ja suojelemista yrityksissä;

| 32. | katsoo, että sekä komission että useimpien jäsenvaltioiden on otettava pk-yritykset paremmin huomioon niin lainsäädännössä kuin poliittisissa perusstrategioissakin; |
| --- | --- |

32.

katsoo, että sekä komission että useimpien jäsenvaltioiden on otettava pk-yritykset paremmin huomioon niin lainsäädännössä kuin poliittisissa perusstrategioissakin;

| 33. | kehottaa komissiota laatimaan luettelon jäsenvaltioiden hyvistä käytännöistä yrittäjyyttä heikentävän byrokratian torjumisessa ja pyytämään neuvostolta niiden soveltamista kaikissa jäsenvaltioissa Mandelkernin raportin mukaisella tavalla; |
| --- | --- |

33.

kehottaa komissiota laatimaan luettelon jäsenvaltioiden hyvistä käytännöistä yrittäjyyttä heikentävän byrokratian torjumisessa ja pyytämään neuvostolta niiden soveltamista kaikissa jäsenvaltioissa Mandelkernin raportin mukaisella tavalla;

| 34. | katsoo, että etenkin ”bisnesenkeleitä” ja heidän verkostojaan tulisi tukea Euroopassa sekä aatteellisesti että rahallisesti, ja erityisesti heidät tulisi ottaa entistä myönteisemmin huomioon jäsenvaltioiden julkisessa mielipiteessä ja verojärjestelmissä; |
| --- | --- |

34.

katsoo, että etenkin ”bisnesenkeleitä” ja heidän verkostojaan tulisi tukea Euroopassa sekä aatteellisesti että rahallisesti, ja erityisesti heidät tulisi ottaa entistä myönteisemmin huomioon jäsenvaltioiden julkisessa mielipiteessä ja verojärjestelmissä;

| 35. | toivoo pankkijärjestelmän muuttavan tapaansa suhtautua pk-yrityksiin ja omaksuvan neuvojan ja tukijan roolin; |
| --- | --- |

35.

toivoo pankkijärjestelmän muuttavan tapaansa suhtautua pk-yrityksiin ja omaksuvan neuvojan ja tukijan roolin;

| 36. | katsoo, että pienten ja keskisuurten yritysten ryhmittymien ja näiden välisten liittojen muodostamisen helpottaminen niiden kehityksen ja kansainvälisyyden edistämiseksi vaikuttaa myönteisesti yrittäjähenkeen ja tekee uusien yritysten perustamisen nykyistä houkuttelevammaksi; |
| --- | --- |

36.

katsoo, että pienten ja keskisuurten yritysten ryhmittymien ja näiden välisten liittojen muodostamisen helpottaminen niiden kehityksen ja kansainvälisyyden edistämiseksi vaikuttaa myönteisesti yrittäjähenkeen ja tekee uusien yritysten perustamisen nykyistä houkuttelevammaksi;

| 37. | kehottaa komissiota varmistamaan, että budjettikohdat, jotka koskevat Lissabonin prosessiin liittyviä politiikkoja ja erityisesti toimia mikroyritysten ja kotiteollisuuden hyväksi, toteutetaan sovitussa aikataulussa; |
| --- | --- |

37.

kehottaa komissiota varmistamaan, että budjettikohdat, jotka koskevat Lissabonin prosessiin liittyviä politiikkoja ja erityisesti toimia mikroyritysten ja kotiteollisuuden hyväksi, toteutetaan sovitussa aikataulussa;

| 38. | korostaa, että jo nykyisessä rahoituskehyksessä on käytettävissä tarpeellisia välineitä, joiden avulla voidaan ottaa käyttöön lisäresursseja myös lyhyellä aikavälillä, ja että komissiolla on joka tapauksessa runsaasti budjettivälineitä rahoitusnäkymien otsakkeessa 3, joka koskee suurimmalta osaltaan Lissabonin prosessiin liittyviä politiikkoja; |
| --- | --- |

38.

korostaa, että jo nykyisessä rahoituskehyksessä on käytettävissä tarpeellisia välineitä, joiden avulla voidaan ottaa käyttöön lisäresursseja myös lyhyellä aikavälillä, ja että komissiolla on joka tapauksessa runsaasti budjettivälineitä rahoitusnäkymien otsakkeessa 3, joka koskee suurimmalta osaltaan Lissabonin prosessiin liittyviä politiikkoja;

| 39. | kehottaa komissiota ja Euroopan investointipankkia yhteistyössä yritysjärjestöjen kanssa tarkastelemaan tähänastisia tukitoimiaan pienille ja keskisuurille yrityksille ja korjaamaan niitä tehokkaammiksi yritysten perustamista silmällä pitäen; pyytää ottamaan käyttöön järjestelmiä, joiden avulla voidaan helpottaa etenkin pienten yritysten ja mikroyritysten pääsyä Euroopan investointipankin/Euroopan investointirahaston rahoituksen piiriin lainsäädäntöön ja ympäristöön liittyvien sekä uuteen tekniikkaan kohdistuvien ja koulutukseen liittyvien aineettomien investointien yhteydessä; |
| --- | --- |

39.

kehottaa komissiota ja Euroopan investointipankkia yhteistyössä yritysjärjestöjen kanssa tarkastelemaan tähänastisia tukitoimiaan pienille ja keskisuurille yrityksille ja korjaamaan niitä tehokkaammiksi yritysten perustamista silmällä pitäen; pyytää ottamaan käyttöön järjestelmiä, joiden avulla voidaan helpottaa etenkin pienten yritysten ja mikroyritysten pääsyä Euroopan investointipankin/Euroopan investointirahaston rahoituksen piiriin lainsäädäntöön ja ympäristöön liittyvien sekä uuteen tekniikkaan kohdistuvien ja koulutukseen liittyvien aineettomien investointien yhteydessä;

| 40. | kehottaa komissiota ja Euroopan investointipankkia ottamaan tukea myöntäessään entistä paremmin huomioon pienten, keskisuurten ja mikroyritysten tehtävän ja niiden erityisluonteen sekä taloudenalan että yritysrakenteen kannalta (henkilöyhtiöt, pääomayhtiöt); |
| --- | --- |

40.

kehottaa komissiota ja Euroopan investointipankkia ottamaan tukea myöntäessään entistä paremmin huomioon pienten, keskisuurten ja mikroyritysten tehtävän ja niiden erityisluonteen sekä taloudenalan että yritysrakenteen kannalta (henkilöyhtiöt, pääomayhtiöt);

| 41. | kehottaa komissiota ja julkisia viranomaisia kaikilla tasoilla toteuttamaan toimia julkisia hankintoja koskevien sopimusten avaamiseksi pk-yrityksille; tällaisten sopimusten arvo on 16 prosenttia EU:n BKT:sta, mutta ne ovat usein pienempien yritysten saavuttamattomissa kulttuuristen, hallinnollisten ja taloudellisten esteiden vuoksi; |
| --- | --- |

41.

kehottaa komissiota ja julkisia viranomaisia kaikilla tasoilla toteuttamaan toimia julkisia hankintoja koskevien sopimusten avaamiseksi pk-yrityksille; tällaisten sopimusten arvo on 16 prosenttia EU:n BKT:sta, mutta ne ovat usein pienempien yritysten saavuttamattomissa kulttuuristen, hallinnollisten ja taloudellisten esteiden vuoksi;

| 42. | vaatii, että Euroopan unionin uusissa pankkien omaa pääomaa koskevissa säännöissä (Basel II) on otettava huomioon pienten ja keskisuurten yritysten, joita on Euroopassa yli 18 miljoonaa, ja erityisesti aloittavien yrittäjien erityispiirteet; |
| --- | --- |

42.

vaatii, että Euroopan unionin uusissa pankkien omaa pääomaa koskevissa säännöissä (Basel II) on otettava huomioon pienten ja keskisuurten yritysten, joita on Euroopassa yli 18 miljoonaa, ja erityisesti aloittavien yrittäjien erityispiirteet;

| 43. | odottaa, että komissio tekee kaikkensa saadakseen hakijavaltiot osallistumaan paremmin yrittäjyyden edistämistoimiin; |
| --- | --- |

43.

odottaa, että komissio tekee kaikkensa saadakseen hakijavaltiot osallistumaan paremmin yrittäjyyden edistämistoimiin;

| 44. | pitää aiheellisena, että tutkimuksen kuudenteen puiteohjelmaan sisällytetään yrittäjyyden tutkiminen eri jäsenvaltioissa ja aihetta koskevien ehdotusten laatiminen; |
| --- | --- |

44.

pitää aiheellisena, että tutkimuksen kuudenteen puiteohjelmaan sisällytetään yrittäjyyden tutkiminen eri jäsenvaltioissa ja aihetta koskevien ehdotusten laatiminen;

| 45. | vahvistaa pienyrityksiä koskevan peruskirjan kohdat, joiden mukaan kymmenellä eri toiminta-alueella on löydettävä oikeat ja tarpeelliset lähtökohdat ja edistettävä niitä; pitää yllättävänä, että komission neuvonantajana toimivassa yrityspolitiikan ryhmässä on vain vähäinen määrä pienten yritysten edustajia, vaikka pienyritysten osuus eurooppalaisista yrityksistä on 95 prosenttia; odottaa komission ottavan kaikille tarvittaville foorumeille mukaan pienyritysten ja mikroyritysten edustajia, mihin se on jo sitoutunut; |
| --- | --- |

45.

vahvistaa pienyrityksiä koskevan peruskirjan kohdat, joiden mukaan kymmenellä eri toiminta-alueella on löydettävä oikeat ja tarpeelliset lähtökohdat ja edistettävä niitä; pitää yllättävänä, että komission neuvonantajana toimivassa yrityspolitiikan ryhmässä on vain vähäinen määrä pienten yritysten edustajia, vaikka pienyritysten osuus eurooppalaisista yrityksistä on 95 prosenttia; odottaa komission ottavan kaikille tarvittaville foorumeille mukaan pienyritysten ja mikroyritysten edustajia, mihin se on jo sitoutunut;

| 46. | kiittää komissiota siitä, että sen kertomuksessa pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan täytäntöönpanosta kiinnitetään huomiota unionin eri jäsenvaltioiden toisistaan poikkeavaan täytäntöönpanon tasoon luettelemalla joukko myönteisiä esimerkkejä kaikista jäsenvaltioista ja annetaan näin jäsenvaltioille lähtökohtia parhaisiin mahdollisiin käytäntöihin; |
| --- | --- |

46.

kiittää komissiota siitä, että sen kertomuksessa pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan täytäntöönpanosta kiinnitetään huomiota unionin eri jäsenvaltioiden toisistaan poikkeavaan täytäntöönpanon tasoon luettelemalla joukko myönteisiä esimerkkejä kaikista jäsenvaltioista ja annetaan näin jäsenvaltioille lähtökohtia parhaisiin mahdollisiin käytäntöihin;

| 47. | vaatii mikroyrityksille sekä pk-yrityksille helpotuksia riskipääoman hankinnassa ja yrityksen perustamisrahoituksen saannissa ja kehottaa samalla komissiota laatimaan kilpailupoliittiset suuntaviivat uusien yritysten perustamisen tukemiseksi; katsoo myös, että jäsenvaltioissa on tuettava ammatillisia ja keskinäisiä vakuus- ja takausjärjestelmiä; |
| --- | --- |

47.

vaatii mikroyrityksille sekä pk-yrityksille helpotuksia riskipääoman hankinnassa ja yrityksen perustamisrahoituksen saannissa ja kehottaa samalla komissiota laatimaan kilpailupoliittiset suuntaviivat uusien yritysten perustamisen tukemiseksi; katsoo myös, että jäsenvaltioissa on tuettava ammatillisia ja keskinäisiä vakuus- ja takausjärjestelmiä;

| 48. | odottaa komission antavan vuodesta 2005 alkaen vuosittaisen kertomuksen yritystoiminnan kehittymisestä Euroopan unionissa ja sen jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

48.

odottaa komission antavan vuodesta 2005 alkaen vuosittaisen kertomuksen yritystoiminnan kehittymisestä Euroopan unionissa ja sen jäsenvaltioissa;

| 49. | ottaa huomioon, että yritystoimintaan osallistumisen taso vaihtelee eri puolilla maailmaa; katsoo, että komission olisi suoritettava lisätutkimuksia siitä, onko mitään selviä syitä tai mitään opittavaa sen selittämiseksi, miksi yritystoimintaan osallistutaan joissakin osissa maailmaa suuremmassa määrin kuin EU:ssa, jotta ymmärrettäisiin yritystoimintaa koskevien asenteiden pohjimmainen syy; katsoo, että tämä auttaa vahvistamaan toiminnan ja strategioiden kehittämistä EU:ssa ja jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

49.

ottaa huomioon, että yritystoimintaan osallistumisen taso vaihtelee eri puolilla maailmaa; katsoo, että komission olisi suoritettava lisätutkimuksia siitä, onko mitään selviä syitä tai mitään opittavaa sen selittämiseksi, miksi yritystoimintaan osallistutaan joissakin osissa maailmaa suuremmassa määrin kuin EU:ssa, jotta ymmärrettäisiin yritystoimintaa koskevien asenteiden pohjimmainen syy; katsoo, että tämä auttaa vahvistamaan toiminnan ja strategioiden kehittämistä EU:ssa ja jäsenvaltioissa;

| 50. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille. |
| --- | --- |

50.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille.

---

(1)  EYVL C 377, 29.12.2000, s. 164.

(2)  EYVL L 333, 29.12.2000, s. 84.

(3)  EUVL C 64, 18.3.2003, s. 6.

P5_TA(2003)0464

Teollisuuspolitiikka laajentuneessa unionissa

Euroopan parlamentin päätöslauselma teollisuuspolitiikasta laajentuneessa unionissa (KOM(2002)714 — 2003/2063(INI))

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon (KOM(2002) 714), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon (KOM(2002) 714),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille riskipääomaa koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta (KOM(2001) 605), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille riskipääomaa koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta (KOM(2001) 605),

| — | ottaa huomioon komission kertomuksen neuvostolle ja Euroopan parlamentille ”Pienyrityksiä koskeva eurooppalainen peruskirja — täytäntöönpanokertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille” (KOM(2003) 21), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission kertomuksen neuvostolle ja Euroopan parlamentille ”Pienyrityksiä koskeva eurooppalainen peruskirja — täytäntöönpanokertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille” (KOM(2003) 21),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon pienten ja keskisuurten yritysten asettamisesta etusijalle laajentuvassa Euroopassa (KOM(2003) 26), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon pienten ja keskisuurten yritysten asettamisesta etusijalle laajentuvassa Euroopassa (KOM(2003) 26),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon tutkimusinvestoinneista: toimintasuunnitelma Euroopalle (KOM(2003) 226), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon tutkimusinvestoinneista: toimintasuunnitelma Euroopalle (KOM(2003) 226),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle sisämarkkinastrategiasta: Vuosien 2003—2006 painopisteet (KOM(2003) 238), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle sisämarkkinastrategiasta: Vuosien 2003—2006 painopisteet (KOM(2003) 238),

| — | ottaa huomioon 11. heinäkuuta 1991 antamansa päätöslauselman yhteisön teollisuuspolitiikasta avoimessa ja kilpailullisessa ympäristössä (1) ja 29. kesäkuuta 1995 antamansa päätöslauselman teollisuuden kilpailukykypolitiikkaa EU:ssa koskevasta komission tiedonannosta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. heinäkuuta 1991 antamansa päätöslauselman yhteisön teollisuuspolitiikasta avoimessa ja kilpailullisessa ympäristössä (1) ja 29. kesäkuuta 1995 antamansa päätöslauselman teollisuuden kilpailukykypolitiikkaa EU:ssa koskevasta komission tiedonannosta (2),

| — | ottaa huomioon Lissabonin ja Göteborgin Eurooppa-neuvostojen päätelmät, joiden mukaan EU:n taloudesta pyritään tekemään kilpailukykyisin osaamiselle perustuva talous ja kestävä kehitys pyritään varmistamaan kolmen pilarin, talouden, sosiaalialan ja ympäristön, tasapainoisella yhdistämisellä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Lissabonin ja Göteborgin Eurooppa-neuvostojen päätelmät, joiden mukaan EU:n taloudesta pyritään tekemään kilpailukykyisin osaamiselle perustuva talous ja kestävä kehitys pyritään varmistamaan kolmen pilarin, talouden, sosiaalialan ja ympäristön, tasapainoisella yhdistämisellä,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksensä 47 artiklan 2 kohdan ja 163 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksensä 47 artiklan 2 kohdan ja 163 artiklan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, ulkomaankauppa, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön, talous- ja raha-asioiden valiokunnan lausunnon sekä työllisyys- ja sosiaalivaliokunnan lausunnon (A5-0328/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, ulkomaankauppa, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön, talous- ja raha-asioiden valiokunnan lausunnon sekä työllisyys- ja sosiaalivaliokunnan lausunnon (A5-0328/2003),

| A. | suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon, jossa tarkastellaan teollisuuspolitiikkaa laajentuneessa unionissa ja korostetaan teollisuuden merkitystä Euroopan taloudelle, |
| --- | --- |

A.

suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon, jossa tarkastellaan teollisuuspolitiikkaa laajentuneessa unionissa ja korostetaan teollisuuden merkitystä Euroopan taloudelle,

| B. | panee tyytyväisenä merkille, että teollisuuspolitiikka on otettu jälleen EU:n esityslistalle kymmenen vuoden tauon jälkeen; katsoo, että tämän uuden tyyppisen teollisuuspolitiikan ominaispiirteenä on muutoksen tukeminen sen sijaan, että suojeltaisiin teollisuudenaloja, jotka eivät vastaa kuluttajien valintoja tai julkisia tarpeita; toteaa, että laajentuminen on pitkällä aikavälillä sekä uusien että nykyisten jäsenvaltioiden teollisuudelle merkittävä mahdollisuuksien lähde; katsoo, että sillä pitäisi olla positiivinen vaikutus EU:n koko teollisuuspolitiikkaan, |
| --- | --- |

B.

panee tyytyväisenä merkille, että teollisuuspolitiikka on otettu jälleen EU:n esityslistalle kymmenen vuoden tauon jälkeen; katsoo, että tämän uuden tyyppisen teollisuuspolitiikan ominaispiirteenä on muutoksen tukeminen sen sijaan, että suojeltaisiin teollisuudenaloja, jotka eivät vastaa kuluttajien valintoja tai julkisia tarpeita; toteaa, että laajentuminen on pitkällä aikavälillä sekä uusien että nykyisten jäsenvaltioiden teollisuudelle merkittävä mahdollisuuksien lähde; katsoo, että sillä pitäisi olla positiivinen vaikutus EU:n koko teollisuuspolitiikkaan,

| C. | vahvistaa, että on tärkeää integroida teollisuuspolitiikka Lissabonin ja Göteborgin tavoitteeseen ja prosessiin, jonka mukaan EU:n taloudesta pyritään tekemään kilpailukykyisin osaamiselle perustuva talous ja kestävä kehitys pyritään varmistamaan kolmen pilarin, talouden, sosiaalialan ja ympäristön, todellisella tasapainolla, |
| --- | --- |

C.

vahvistaa, että on tärkeää integroida teollisuuspolitiikka Lissabonin ja Göteborgin tavoitteeseen ja prosessiin, jonka mukaan EU:n taloudesta pyritään tekemään kilpailukykyisin osaamiselle perustuva talous ja kestävä kehitys pyritään varmistamaan kolmen pilarin, talouden, sosiaalialan ja ympäristön, todellisella tasapainolla,

| D. | korostaa, että EU:n Lissabonissa sovittu esityslista muodostaa erinomaiset puitteet tulevaisuuteen suuntautuvan horisontaalisen teollisuuspolitiikan toteuttamiselle kansallisesti ja EU:n tasolla ja että kaikki viivytykset Lissabonin esityslistan toteuttamisessa haittaavat sen vuoksi teollisuutta ja sen dynamiikkaa ja innovaatiovoimaa, |
| --- | --- |

D.

korostaa, että EU:n Lissabonissa sovittu esityslista muodostaa erinomaiset puitteet tulevaisuuteen suuntautuvan horisontaalisen teollisuuspolitiikan toteuttamiselle kansallisesti ja EU:n tasolla ja että kaikki viivytykset Lissabonin esityslistan toteuttamisessa haittaavat sen vuoksi teollisuutta ja sen dynamiikkaa ja innovaatiovoimaa,

| E. | korostaa, että elinvoimainen teollisuus on sosiaali- ja talouspolitiikan tason parantamisen edellytys; kehottaa komissiota tutkimaan myös vanhoja säädöksiä kolmen pilarin tasapainoista suhdetta koskevan vaatimuksensa yhteydessä; muistuttaa, että liiallinen sääntely estää Euroopan taloutta elpymästä ja voi johtaa edelleen keskimääräistä heikompaan tuottavuuden kasvuun, |
| --- | --- |

E.

korostaa, että elinvoimainen teollisuus on sosiaali- ja talouspolitiikan tason parantamisen edellytys; kehottaa komissiota tutkimaan myös vanhoja säädöksiä kolmen pilarin tasapainoista suhdetta koskevan vaatimuksensa yhteydessä; muistuttaa, että liiallinen sääntely estää Euroopan taloutta elpymästä ja voi johtaa edelleen keskimääräistä heikompaan tuottavuuden kasvuun,

| F. | kiinnittää huomiota siihen, että on tärkeää ottaa tasapainoisella tavalla huomioon uusien tekniikoiden taloudelliset, sosiaaliset ja ekologiset vaikutukset kestävän kehityksen yhteydessä; korostaa, että kestävän kehityksen vaatimusten sisällyttäminen tuotantoprosesseihin ja tuotekehitykseen voi antaa Euroopan teollisuudelle etulyöntiaseman kilpailussa tulevaisuuden markkinoista, |
| --- | --- |

F.

kiinnittää huomiota siihen, että on tärkeää ottaa tasapainoisella tavalla huomioon uusien tekniikoiden taloudelliset, sosiaaliset ja ekologiset vaikutukset kestävän kehityksen yhteydessä; korostaa, että kestävän kehityksen vaatimusten sisällyttäminen tuotantoprosesseihin ja tuotekehitykseen voi antaa Euroopan teollisuudelle etulyöntiaseman kilpailussa tulevaisuuden markkinoista,

| G. | katsoo, että kilpailukyvyn tavoitetta on analysoitava ottamalla huomioon Euroopan talouden todelliset kehittymismahdollisuudet ja erityisesti sen tärkein tuotantotekijä eli inhimillinen tekijä, sen erityispiirre eli Euroopan sosiaalinen malli ja tekninen suorituskyky; katsoo, että tavoitetta ei pidä analysoida työvoimakustannuksista ja puutteellisesta lainsäädännöstä johtuvan kilpailijoiden suhteellisen edullisen aseman perusteella, |
| --- | --- |

G.

katsoo, että kilpailukyvyn tavoitetta on analysoitava ottamalla huomioon Euroopan talouden todelliset kehittymismahdollisuudet ja erityisesti sen tärkein tuotantotekijä eli inhimillinen tekijä, sen erityispiirre eli Euroopan sosiaalinen malli ja tekninen suorituskyky; katsoo, että tavoitetta ei pidä analysoida työvoimakustannuksista ja puutteellisesta lainsäädännöstä johtuvan kilpailijoiden suhteellisen edullisen aseman perusteella,

| H. | katsoo, että sosiaaliset näkökohdat, kuten koulutus ja elinikäinen oppiminen, työntekijöiden koulutustaso, työn laatu ja innovatiivisten työjärjestelyiden huomioiminen paremmin, ovat yhä tärkeämpiä Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn tuotantotekijöitä, |
| --- | --- |

H.

katsoo, että sosiaaliset näkökohdat, kuten koulutus ja elinikäinen oppiminen, työntekijöiden koulutustaso, työn laatu ja innovatiivisten työjärjestelyiden huomioiminen paremmin, ovat yhä tärkeämpiä Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn tuotantotekijöitä,

| I. | ottaa huomioon, että sosiaalinen vuoropuhelu on väline, jolla mahdollistetaan kaikkien asianmukaisten toimijoiden intressien tasapainottaminen rakentavasti ja luovasti; katsoo, että jatkuva sosiaalinen vuoropuhelu on tärkeä tekijä todellisessa eurooppalaisessa teollisuuspolitiikassa, sillä näin työntekijöille tiedotetaan, heitä kuullaan ja heidän osallistumisensa varmistetaan rakennesopeutuksen aikana sekä yrityselämän kaikissa vaiheissa, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että sosiaalinen vuoropuhelu on väline, jolla mahdollistetaan kaikkien asianmukaisten toimijoiden intressien tasapainottaminen rakentavasti ja luovasti; katsoo, että jatkuva sosiaalinen vuoropuhelu on tärkeä tekijä todellisessa eurooppalaisessa teollisuuspolitiikassa, sillä näin työntekijöille tiedotetaan, heitä kuullaan ja heidän osallistumisensa varmistetaan rakennesopeutuksen aikana sekä yrityselämän kaikissa vaiheissa,

| J. | katsoo, että sosiaalinen vuoropuhelu kuuluu modernin hallintoon, jonka on yhdistettävä yritysten hallintotapojen uudet muodot, |
| --- | --- |

J.

katsoo, että sosiaalinen vuoropuhelu kuuluu modernin hallintoon, jonka on yhdistettävä yritysten hallintotapojen uudet muodot,

| K. | katsoo, että todellisen teollisuuspolitiikan on perustuttava teollisuus- ja yritysystävälliselle talouspolitiikalle sekä jatkuvalle sosiaaliselle vuoropuhelulle; korostaa, että teollisuuspolitiikan lainsäädännön vaikutuksia pitää arvioida perinpohjaisesti kaikissa jäsenvaltioissa, ehdokasvaltiot mukaan lukien, sen varmistamiseksi, että lainsäädäntöön ei sisälly lisätaakkoja teollisuuden tai kilpailukyvyn kannalta, |
| --- | --- |

K.

katsoo, että todellisen teollisuuspolitiikan on perustuttava teollisuus- ja yritysystävälliselle talouspolitiikalle sekä jatkuvalle sosiaaliselle vuoropuhelulle; korostaa, että teollisuuspolitiikan lainsäädännön vaikutuksia pitää arvioida perinpohjaisesti kaikissa jäsenvaltioissa, ehdokasvaltiot mukaan lukien, sen varmistamiseksi, että lainsäädäntöön ei sisälly lisätaakkoja teollisuuden tai kilpailukyvyn kannalta,

| L. | korostaa, että ehdokasvaltioiden teollisuus on läpikäynyt merkittäviä uudelleenjärjestelyjä ja uudistuksia viime vuosikymmenen aikana; odottaa laajentumisen vaikuttavan positiivisesti teollisuuden kilpailukykyyn; toteaa kuitenkin, että erot ovat edelleen huomattavia ja ne edellyttävät lisämuutoksia; on vakuuttunut siitä, että erityisesti palkkojen sosiaalisesta polkumyynnistä aiheutuviin kilpailuetuihin perustuvat talouskasvustrategiat tulevat osoittautumaan vakaan talouskasvun esteeksi jo keskipitkällä aikavälillä, |
| --- | --- |

L.

korostaa, että ehdokasvaltioiden teollisuus on läpikäynyt merkittäviä uudelleenjärjestelyjä ja uudistuksia viime vuosikymmenen aikana; odottaa laajentumisen vaikuttavan positiivisesti teollisuuden kilpailukykyyn; toteaa kuitenkin, että erot ovat edelleen huomattavia ja ne edellyttävät lisämuutoksia; on vakuuttunut siitä, että erityisesti palkkojen sosiaalisesta polkumyynnistä aiheutuviin kilpailuetuihin perustuvat talouskasvustrategiat tulevat osoittautumaan vakaan talouskasvun esteeksi jo keskipitkällä aikavälillä,

| M. | pitää myönteisenä, että teollisuuden kilpailukyvyn parantuminen on tiedon, innovatiivisuuden ja yritteliäisyyden ansiota; korostaa haastetta vakuuttaa kaikille, että kilpailukyky ei synny sosiaalisten tekijöiden kustannuksella, sillä sosiaaliset tekijät kuten koulutus ja elinikäinen oppiminen, koulutettu työvoima, laadukas työ, uusien työjärjestelyjen parempi toteuttaminen voivat olla tuottavia tekijöitä eikä niitä pidä pitää pelkästään yrityksille aiheutuvina menoina, |
| --- | --- |

M.

pitää myönteisenä, että teollisuuden kilpailukyvyn parantuminen on tiedon, innovatiivisuuden ja yritteliäisyyden ansiota; korostaa haastetta vakuuttaa kaikille, että kilpailukyky ei synny sosiaalisten tekijöiden kustannuksella, sillä sosiaaliset tekijät kuten koulutus ja elinikäinen oppiminen, koulutettu työvoima, laadukas työ, uusien työjärjestelyjen parempi toteuttaminen voivat olla tuottavia tekijöitä eikä niitä pidä pitää pelkästään yrityksille aiheutuvina menoina,

| N. | katsoo, että tutkimuksen merkitys on ratkaiseva, jotta Euroopan teollisuus ja yritykset voivat säilyttää teknisen etulyöntiasemansa ja kehittää sitä; tukee tältä osin täysin tavoitetta kohdistaa 3 prosenttia bruttokansantuotteesta julkisen ja yksityisen sektorin tutkimus- ja kehitysmenoihin; korostaa yritysten tärkeää roolia tavoitteen saavuttamisessa ja vaatii luomaan sekä yhteisön että jäsenvaltioiden tasolla yleiset poliittiset edellytykset, joiden ansiosta yritykset voivat lisätä tuntuvasti tutkimus- ja kehitysmenojaan; toteaa, että pienillä yrityksillä ja mikroyrityksillä, mukaan lukien käsityöalan yritykset, on tärkeä tehtävä tutkimustoiminnassa, innovoinnissa ja tutkimustulosten levittämisessä, minkä vuoksi 3 prosentin tavoitetta ei voida saavuttaa ilman niitä tukevaa voimakasta ja aktiivista politiikkaa, jossa noudatetaan pienyrityksiä koskevaa eurooppalaista peruskirjaa, |
| --- | --- |

N.

katsoo, että tutkimuksen merkitys on ratkaiseva, jotta Euroopan teollisuus ja yritykset voivat säilyttää teknisen etulyöntiasemansa ja kehittää sitä; tukee tältä osin täysin tavoitetta kohdistaa 3 prosenttia bruttokansantuotteesta julkisen ja yksityisen sektorin tutkimus- ja kehitysmenoihin; korostaa yritysten tärkeää roolia tavoitteen saavuttamisessa ja vaatii luomaan sekä yhteisön että jäsenvaltioiden tasolla yleiset poliittiset edellytykset, joiden ansiosta yritykset voivat lisätä tuntuvasti tutkimus- ja kehitysmenojaan; toteaa, että pienillä yrityksillä ja mikroyrityksillä, mukaan lukien käsityöalan yritykset, on tärkeä tehtävä tutkimustoiminnassa, innovoinnissa ja tutkimustulosten levittämisessä, minkä vuoksi 3 prosentin tavoitetta ei voida saavuttaa ilman niitä tukevaa voimakasta ja aktiivista politiikkaa, jossa noudatetaan pienyrityksiä koskevaa eurooppalaista peruskirjaa,

| O. | katsoo, että tuotteita ja prosesseja koskevien innovaatioiden menestys riippuu ratkaisevasti siitä, kykenevätkö yritykset uudistamaan hallintorakenteita ja toimintaorganisaatioita riittävällä tavalla; on sitä mieltä, että kyseisten strategioiden yksilöinti ja täytäntöönpano edellyttää hyviä johtamistaitoja; kehottaa teollisuussektoria huolehtimaan siitä, että sen johtamistaidot vastaavat kansainvälistä huipputasoa, |
| --- | --- |

O.

katsoo, että tuotteita ja prosesseja koskevien innovaatioiden menestys riippuu ratkaisevasti siitä, kykenevätkö yritykset uudistamaan hallintorakenteita ja toimintaorganisaatioita riittävällä tavalla; on sitä mieltä, että kyseisten strategioiden yksilöinti ja täytäntöönpano edellyttää hyviä johtamistaitoja; kehottaa teollisuussektoria huolehtimaan siitä, että sen johtamistaidot vastaavat kansainvälistä huipputasoa,

| P. | korostaa, että taitojen parantamista koskeviin strategioihin tarvitaan yhtä lailla hallitusten ja yritysten sitoutuneisuutta; vaatii tähän liittyen kumoamaan vallitsevan kehityskulun, jossa koulutukseen, ammattikoulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen suunnattu julkinen ja yksityinen rahoitus on vähentynyt, ja lisäämään yksityishenkilöille suunnattuja kannustimia ammattipätevyyden pitämiseksi ajan tasalla, |
| --- | --- |

P.

korostaa, että taitojen parantamista koskeviin strategioihin tarvitaan yhtä lailla hallitusten ja yritysten sitoutuneisuutta; vaatii tähän liittyen kumoamaan vallitsevan kehityskulun, jossa koulutukseen, ammattikoulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen suunnattu julkinen ja yksityinen rahoitus on vähentynyt, ja lisäämään yksityishenkilöille suunnattuja kannustimia ammattipätevyyden pitämiseksi ajan tasalla,

| Q. | tukee komission sitoutumista tutkimukseen ja kehitykseen sekä komission pyrkimystä vahvistaa teollisuuden alojen yritysten välistä yhteistyötä; kehottaa komissiota rohkaisemaan esim. yliopistoja, paikallisyhteisöjä sekä kauppa- ja teollisuuskamareja osallistumaan toimintaan tulosten optimoimiseksi niin työpaikkojen säilyttämisen kuin täystyöllisyyteen pyrkimisenkin kannalta; toivoo, että tieto- ja viestintätekniikan mahdollisuuksia työpaikkojen luojana ei yliarvioitaisi; kehottaa tukemaan tieto- ja viestintätekniikan ja vaikeita kriisejä kohdanneiden perinteisten teollisuuden alojen välisiä verkostoja; |
| --- | --- |

Q.

tukee komission sitoutumista tutkimukseen ja kehitykseen sekä komission pyrkimystä vahvistaa teollisuuden alojen yritysten välistä yhteistyötä; kehottaa komissiota rohkaisemaan esim. yliopistoja, paikallisyhteisöjä sekä kauppa- ja teollisuuskamareja osallistumaan toimintaan tulosten optimoimiseksi niin työpaikkojen säilyttämisen kuin täystyöllisyyteen pyrkimisenkin kannalta; toivoo, että tieto- ja viestintätekniikan mahdollisuuksia työpaikkojen luojana ei yliarvioitaisi; kehottaa tukemaan tieto- ja viestintätekniikan ja vaikeita kriisejä kohdanneiden perinteisten teollisuuden alojen välisiä verkostoja;

| R. | korostaa teollisuuspolitiikan alueellisen ulottuvuuden merkitystä, kuten erityistoimia perinteisten talouden alojen rakennemuutoksen kokeneiden alueiden teollisuuden uudistamiseksi tai yleisvaikutusta muutosprosessiin tai ulkomaisten suorien investointien keskittymistä Keski- ja Itä-Euroopan valtioihin ja teollisuusryhmittymien olennaisen tärkeää kehittymistä ”klustereiksi”, |
| --- | --- |

R.

korostaa teollisuuspolitiikan alueellisen ulottuvuuden merkitystä, kuten erityistoimia perinteisten talouden alojen rakennemuutoksen kokeneiden alueiden teollisuuden uudistamiseksi tai yleisvaikutusta muutosprosessiin tai ulkomaisten suorien investointien keskittymistä Keski- ja Itä-Euroopan valtioihin ja teollisuusryhmittymien olennaisen tärkeää kehittymistä ”klustereiksi”,

| S. | pitää välttämättömänä, että EU ottaa täysimääräisesti huomioon rakenneuudistusprosessin sosiaaliset, alueelliset ja ympäristöä koskevat näkökohdat sekä kehottaa asianomaisia politiikan ja yhteiskuntaelämän edustajia, alueellisia ja/tai kansallisten hallitusten ja työmarkkinaosapuolten edustajia laatimaan erityisohjelmia, joilla ratkaistaan ja lievennetään rakenneuudistusten kipeitä seurauksia, |
| --- | --- |

S.

pitää välttämättömänä, että EU ottaa täysimääräisesti huomioon rakenneuudistusprosessin sosiaaliset, alueelliset ja ympäristöä koskevat näkökohdat sekä kehottaa asianomaisia politiikan ja yhteiskuntaelämän edustajia, alueellisia ja/tai kansallisten hallitusten ja työmarkkinaosapuolten edustajia laatimaan erityisohjelmia, joilla ratkaistaan ja lievennetään rakenneuudistusten kipeitä seurauksia,

| T. | vaatii, että rakenneuudistusprosessin alueelliset näkökohdat ja toimien toteutus kullakin alueella otetaan täysimääräisesti huomioon; vaatii EU:n teollisuuspolitiikan toteuttamisen yhteydessä koordinointia ja EU:n alueiden välistä keskinäisriippuvuutta, |
| --- | --- |

T.

vaatii, että rakenneuudistusprosessin alueelliset näkökohdat ja toimien toteutus kullakin alueella otetaan täysimääräisesti huomioon; vaatii EU:n teollisuuspolitiikan toteuttamisen yhteydessä koordinointia ja EU:n alueiden välistä keskinäisriippuvuutta,

| U. | panee merkille, että kilpailukykyyn kohdistuvan vaikutuksen arviointi on otettava huomioon yhtenä tärkeänä tekijänä lainsäädännöstä päätettäessä, mutta muita tekijöitä, kuten etiikkaa, vaikutusta kansanterveyteen, julkista taloutta ja työllisyystilannetta ei voida myöskään jättää huomiotta, |
| --- | --- |

U.

panee merkille, että kilpailukykyyn kohdistuvan vaikutuksen arviointi on otettava huomioon yhtenä tärkeänä tekijänä lainsäädännöstä päätettäessä, mutta muita tekijöitä, kuten etiikkaa, vaikutusta kansanterveyteen, julkista taloutta ja työllisyystilannetta ei voida myöskään jättää huomiotta,

| V. | toteaa, että 98 prosenttia yrityksistä Euroopan unionissa on pk-yrityksiä ja että on tärkeää edistää niiden kaikkia mahdollisuuksia unionin laajentuessa ja tarkastella liiallisesta verotuksesta ja korkeista työvoimakustannuksista aiheutuvia ongelmia, jotka ovat vakavasti rajoittaneet Euroopan pk-yritysten perustamista ja kasvua sekä kysymyksiä, jotka koskevat kyseisten yritysten johtohenkilöiden ja työntekijöiden koulutusta, osallistumisen lisäämistä EU:n tutkimusohjelmaan, tarkoituksenmukaista rahoitusta sekä konkurssiriskien tehokkaampaa hajauttamista Basel II-sopimuksen mukaisesti, |
| --- | --- |

V.

toteaa, että 98 prosenttia yrityksistä Euroopan unionissa on pk-yrityksiä ja että on tärkeää edistää niiden kaikkia mahdollisuuksia unionin laajentuessa ja tarkastella liiallisesta verotuksesta ja korkeista työvoimakustannuksista aiheutuvia ongelmia, jotka ovat vakavasti rajoittaneet Euroopan pk-yritysten perustamista ja kasvua sekä kysymyksiä, jotka koskevat kyseisten yritysten johtohenkilöiden ja työntekijöiden koulutusta, osallistumisen lisäämistä EU:n tutkimusohjelmaan, tarkoituksenmukaista rahoitusta sekä konkurssiriskien tehokkaampaa hajauttamista Basel II-sopimuksen mukaisesti,

| W. | ehdottaa, että luodaan yritysverkostoja (esimerkiksi kustannussäästöjä, koulutusresurssien jakamista, yliopistojen ja teollisuuden alojen välisiä kumppanuuksia varten), jotta voidaan saavuttaa koosta aiheutuvia etuja ja lisätä parhaiden käytäntöjen ja tulosten vaihtoa, |
| --- | --- |

W.

ehdottaa, että luodaan yritysverkostoja (esimerkiksi kustannussäästöjä, koulutusresurssien jakamista, yliopistojen ja teollisuuden alojen välisiä kumppanuuksia varten), jotta voidaan saavuttaa koosta aiheutuvia etuja ja lisätä parhaiden käytäntöjen ja tulosten vaihtoa,

| X. | vaatii, että luodaan liiketoimintaympäristö, jossa suositaan pk-yritysten perustamista ja kehittämistä sekä yrittäjyyttä yleensä; korostaa, että on tärkeää pyrkiä helpottamaan rahoituksen ja etenkin riskipääoman saamista alkuvaiheessa ja keskipitkällä aikavälillä, sekä tarvittaessa vähentämään yrityksen perustamiseen ja johtamiseen liittyvää hallinnollista taakkaa, |
| --- | --- |

X.

vaatii, että luodaan liiketoimintaympäristö, jossa suositaan pk-yritysten perustamista ja kehittämistä sekä yrittäjyyttä yleensä; korostaa, että on tärkeää pyrkiä helpottamaan rahoituksen ja etenkin riskipääoman saamista alkuvaiheessa ja keskipitkällä aikavälillä, sekä tarvittaessa vähentämään yrityksen perustamiseen ja johtamiseen liittyvää hallinnollista taakkaa,

| Y. | kehottaa EU:ta ja Euroopan investointipankkia jatkamaan tukeaan innovatiivisten pk-yritysten perustamiselle, helpottamaan tutkimusohjelmiin osallistumista ja tarjoamaan uusille yrityksille foorumeita täydentävän taitotiedon saamiseksi; pyytää, että naisyrittäjille ja nuorille yrittäjille annetaan erityistukea, |
| --- | --- |

Y.

kehottaa EU:ta ja Euroopan investointipankkia jatkamaan tukeaan innovatiivisten pk-yritysten perustamiselle, helpottamaan tutkimusohjelmiin osallistumista ja tarjoamaan uusille yrityksille foorumeita täydentävän taitotiedon saamiseksi; pyytää, että naisyrittäjille ja nuorille yrittäjille annetaan erityistukea,

| Z. | toteaa, että tulevina vuosina pätevän työvoiman käytettävyys tulee olemaan kriittinen tekijä Euroopan teollisuuden kansainväliselle kilpailukyvylle pitkällä aikavälillä ja että sen vuoksi koulutus ja jatkokoulutus sekä viisas maahanmuuttopolitiikka ovat erittäin tärkeitä, |
| --- | --- |

Z.

toteaa, että tulevina vuosina pätevän työvoiman käytettävyys tulee olemaan kriittinen tekijä Euroopan teollisuuden kansainväliselle kilpailukyvylle pitkällä aikavälillä ja että sen vuoksi koulutus ja jatkokoulutus sekä viisas maahanmuuttopolitiikka ovat erittäin tärkeitä,

| 1. | ehdottaa komissiolle, että tiedonannossa esitettyjen ajatusten konkretisoimiseksi vahvistetaan vuoden 2004 alkuun mennessä yhteistyössä kaikkia yrityksiä, mukaan lukien pieniä yrityksiä ja mikroyrityksiä, edustavien eurooppalaisten järjestöjen kanssa toimintasuunnitelma ja annetaan se neuvostolle ja Euroopan parlamentille hyväksyttäväksi; katsoo, että toimintasuunnitelma voisi sisältää seuraavat toimenpiteet ja toimet:






  a) | teollisuuspolitiikan tavoitteiden sisällyttäminen kaikkiin yhteisön politiikkoihin, toimenpiteisiin ja toimiin, |
| --- | --- | --- |

1.

ehdottaa komissiolle, että tiedonannossa esitettyjen ajatusten konkretisoimiseksi vahvistetaan vuoden 2004 alkuun mennessä yhteistyössä kaikkia yrityksiä, mukaan lukien pieniä yrityksiä ja mikroyrityksiä, edustavien eurooppalaisten järjestöjen kanssa toimintasuunnitelma ja annetaan se neuvostolle ja Euroopan parlamentille hyväksyttäväksi; katsoo, että toimintasuunnitelma voisi sisältää seuraavat toimenpiteet ja toimet:

a)

teollisuuspolitiikan tavoitteiden sisällyttäminen kaikkiin yhteisön politiikkoihin, toimenpiteisiin ja toimiin,

| b) | kestävän kehityksen päämääriin pyrkiminen tasapainottamalla tasapuolisesti taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristönäkökohtia ja edistämällä periaatetta paremmasta sääntelystä sekä yhteisön että kansallisella tasolla, |
| --- | --- |

b)

kestävän kehityksen päämääriin pyrkiminen tasapainottamalla tasapuolisesti taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristönäkökohtia ja edistämällä periaatetta paremmasta sääntelystä sekä yhteisön että kansallisella tasolla,

| c) | otetaan huomioon uusien jäsenvaltioiden vähäisemmät mahdollisuudet ja kokemukset hyödyntää tehokkaasti yhteisön politiikkoja ja välineitä ja tarve varmistaa yhtäläinen mukaanpääsy ja selkeät suuntaviivat tässä prosessissa, |
| --- | --- |

c)

otetaan huomioon uusien jäsenvaltioiden vähäisemmät mahdollisuudet ja kokemukset hyödyntää tehokkaasti yhteisön politiikkoja ja välineitä ja tarve varmistaa yhtäläinen mukaanpääsy ja selkeät suuntaviivat tässä prosessissa,

| d) | kielteisesti yhtenäismarkkinoihin vaikuttavien kansallisten verotusjärjestelmien yhdenmukaistaminen, |
| --- | --- |

d)

kielteisesti yhtenäismarkkinoihin vaikuttavien kansallisten verotusjärjestelmien yhdenmukaistaminen,

| e) | kaikkien yritysten hallinnon yksinkertaistamisen edistäminen ja hallinnon yksinkertaistaminen niiden yritysten perustamisen sallimiseksi, joilla on toimipaikka EY:ssä, luomalla yhtenäinen EY-asiakirja tähän tarkoitukseen, |
| --- | --- |

e)

kaikkien yritysten hallinnon yksinkertaistamisen edistäminen ja hallinnon yksinkertaistaminen niiden yritysten perustamisen sallimiseksi, joilla on toimipaikka EY:ssä, luomalla yhtenäinen EY-asiakirja tähän tarkoitukseen,

| f) | tutkimuksen ja yritysten välisen yhdyssiteen tehostaminen ja tehokkaan innovaatiota edistävän politiikan soveltaminen myös pieniin ja mikroyrityksiin, |
| --- | --- |

f)

tutkimuksen ja yritysten välisen yhdyssiteen tehostaminen ja tehokkaan innovaatiota edistävän politiikan soveltaminen myös pieniin ja mikroyrityksiin,

| g) | uusien yritysten rahoituksen saatavuuden, niiden kehittämisen ja olemassa olevien yritysten, erityisesti pk-yritysten toiminnan jatkamisen, toiminnan käynnistämisen ja oheisyritysten sekä perinteisten toimintojen tukeminen erityisesti lisäämällä välillisiä lainoja kehittämällä riskipääomaa, takuurahastoja, keskinäistä takausta ja käyttämällä Euroopan investointipankin ja Euroopan investointirahaston rahoitusta, |
| --- | --- |

g)

uusien yritysten rahoituksen saatavuuden, niiden kehittämisen ja olemassa olevien yritysten, erityisesti pk-yritysten toiminnan jatkamisen, toiminnan käynnistämisen ja oheisyritysten sekä perinteisten toimintojen tukeminen erityisesti lisäämällä välillisiä lainoja kehittämällä riskipääomaa, takuurahastoja, keskinäistä takausta ja käyttämällä Euroopan investointipankin ja Euroopan investointirahaston rahoitusta,

| h) | sosiaalisen vuoropuhelun sisällyttäminen teollisuuspolitiikkaan, |
| --- | --- |

h)

sosiaalisen vuoropuhelun sisällyttäminen teollisuuspolitiikkaan,

| i) | koulutuksen, ammattikoulutuksen ja ammatillisen pätevöitymisen sisällyttäminen teollisuuspolitiikkaan, |
| --- | --- |

i)

koulutuksen, ammattikoulutuksen ja ammatillisen pätevöitymisen sisällyttäminen teollisuuspolitiikkaan,

| j) | pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan suuntaviivojen tehokkaan täytäntöönpanon varmistaminen; |
| --- | --- |

j)

pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan suuntaviivojen tehokkaan täytäntöönpanon varmistaminen;

| 2. | suhtautuu myönteisesti ajatukseen avoimen koordinointimenetelmän soveltamisesta päämääränä ottaa käyttöön aktiivinen teollisuuspolitiikka, jolla






  — | luodaan EU:hun parempien toimintaedellytysten avulla vahvoja kilpailukykyisiä yrityksiä ja voidaan näin ylläpitää ja kehittää selkeästi jäsennetty teollisuussektori, joka pystyy tarjoamaan kaikentasoista työtä, |
| --- | --- | --- |

2.

suhtautuu myönteisesti ajatukseen avoimen koordinointimenetelmän soveltamisesta päämääränä ottaa käyttöön aktiivinen teollisuuspolitiikka, jolla

—

luodaan EU:hun parempien toimintaedellytysten avulla vahvoja kilpailukykyisiä yrityksiä ja voidaan näin ylläpitää ja kehittää selkeästi jäsennetty teollisuussektori, joka pystyy tarjoamaan kaikentasoista työtä,

| — | taataan yhteys aluepolitiikkaan, jotta voidaan paremmin hallita yritysten muuttoja, uusien yksikköjen perustamista ja vanhojen yksikköjen käyttöönottoa uudelleen, |
| --- | --- |

—

taataan yhteys aluepolitiikkaan, jotta voidaan paremmin hallita yritysten muuttoja, uusien yksikköjen perustamista ja vanhojen yksikköjen käyttöönottoa uudelleen,

| — | parannetaan yhtenäisyyttä työvoimapolitiikan kanssa käyttämällä etenkin tähän tarkoitettuja rakennerahastoja; |
| --- | --- |

—

parannetaan yhtenäisyyttä työvoimapolitiikan kanssa käyttämällä etenkin tähän tarkoitettuja rakennerahastoja;

| 3. | tukee kaikkiin kokoluokkiin kuuluvien yritysten toimia, joilla parannetaan tuottavuutta ja kilpailukykyä, erityisesti parantamalla työpaikkojen laatua; |
| --- | --- |

3.

tukee kaikkiin kokoluokkiin kuuluvien yritysten toimia, joilla parannetaan tuottavuutta ja kilpailukykyä, erityisesti parantamalla työpaikkojen laatua;

| 4. | korostaa, että vain teollisuusyritysten pääkonttoreiden säilyttäminen Euroopan unionissa ei riitä, vaan myös tuotantotoiminta ja tuotannon sijaintipaikat on varmistettava asianmukaisten edellytysten avulla, ja mainitsee tässä yhteydessä neljä käynnissä olevaa Euroopan unionin lainsäädäntöhanketta, jotka ovat päästökauppaa koskeva direktiivi, asetus uudesta kemikaalipolitiikasta, kuljetuskustannuksia koskeva direktiivi ja ympäristövastuuta koskeva direktiivi; |
| --- | --- |

4.

korostaa, että vain teollisuusyritysten pääkonttoreiden säilyttäminen Euroopan unionissa ei riitä, vaan myös tuotantotoiminta ja tuotannon sijaintipaikat on varmistettava asianmukaisten edellytysten avulla, ja mainitsee tässä yhteydessä neljä käynnissä olevaa Euroopan unionin lainsäädäntöhanketta, jotka ovat päästökauppaa koskeva direktiivi, asetus uudesta kemikaalipolitiikasta, kuljetuskustannuksia koskeva direktiivi ja ympäristövastuuta koskeva direktiivi;

| 5. | pitää tarpeellisena, että komissio tutkii, miten EU voi tukea teollisuuden kilpailukykyä edistävää kilpailupolitiikkaa tutkimalla tietyille aloille myönnettäviä verovapauksia sekä aluetukia tai rajat ylittäviä tukia koskevia ryhmäpoikkeuksia ja edistämällä yritysten yhteistyötä erityisesti tutkimuksen ja teknologian alalla; |
| --- | --- |

5.

pitää tarpeellisena, että komissio tutkii, miten EU voi tukea teollisuuden kilpailukykyä edistävää kilpailupolitiikkaa tutkimalla tietyille aloille myönnettäviä verovapauksia sekä aluetukia tai rajat ylittäviä tukia koskevia ryhmäpoikkeuksia ja edistämällä yritysten yhteistyötä erityisesti tutkimuksen ja teknologian alalla;

| 6. | suhtautuu myönteisesti komission pyrkimykseen arvioida kaikkien uusien EU:n lainsäädäntöehdotusten vaikutusta teollisuuden kilpailukykyyn; katsoo, että arvioinnin yhteydessä on kiinnitettävä erityistä huomiota arviointiperusteiden määrittämiseen, jotta arvioinnista ei tule pelkkä kirjanpitoanalyysi lainsäädäntöehdotuksen teollisuudelle aiheuttamista välittömistä kuluista; |
| --- | --- |

6.

suhtautuu myönteisesti komission pyrkimykseen arvioida kaikkien uusien EU:n lainsäädäntöehdotusten vaikutusta teollisuuden kilpailukykyyn; katsoo, että arvioinnin yhteydessä on kiinnitettävä erityistä huomiota arviointiperusteiden määrittämiseen, jotta arvioinnista ei tule pelkkä kirjanpitoanalyysi lainsäädäntöehdotuksen teollisuudelle aiheuttamista välittömistä kuluista;

| 7. | pitää myönteisenä, että komissio on käytettävissä horisontaalisen analyysin lisäksi myös alakohtaisen analyysin suorittamisessa; muistuttaa tarpeesta ulottaa nämä analyysit myös pieniin yrityksiin ja mikroyrityksiin ja pyytää, että alakohtaisia analyysejä havainnollistetaan alakohtaisilla toimintasuunnitelmilla, joiden määrittely, toteuttaminen ja seuranta liittävät kaikki toimijat, erityisesti työmarkkinaosapuolet, tiiviisti yhteen; |
| --- | --- |

7.

pitää myönteisenä, että komissio on käytettävissä horisontaalisen analyysin lisäksi myös alakohtaisen analyysin suorittamisessa; muistuttaa tarpeesta ulottaa nämä analyysit myös pieniin yrityksiin ja mikroyrityksiin ja pyytää, että alakohtaisia analyysejä havainnollistetaan alakohtaisilla toimintasuunnitelmilla, joiden määrittely, toteuttaminen ja seuranta liittävät kaikki toimijat, erityisesti työmarkkinaosapuolet, tiiviisti yhteen;

| 8. | kehottaa jäsenvaltioita luomaan pk-yrityksille suotuisammat verotusjärjestelmät ja käyttämään verokannustimia yksityisten investointien edistämiseksi erityisesti tutkimukseen, opetukseen, koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen sekä varmistamaan samalla vakaan rahoituksen sosiaaliturvalle ja luomaan uusia työllistämismahdollisuuksia; |
| --- | --- |

8.

kehottaa jäsenvaltioita luomaan pk-yrityksille suotuisammat verotusjärjestelmät ja käyttämään verokannustimia yksityisten investointien edistämiseksi erityisesti tutkimukseen, opetukseen, koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen sekä varmistamaan samalla vakaan rahoituksen sosiaaliturvalle ja luomaan uusia työllistämismahdollisuuksia;

| 9. | vaatii komissiota tekemään tutkimuksen kaikista yhteisön välineistä, kuten eri jäsenvaltioissa sijaitseviin emo- ja tytäryhtiöihin sovellettavasta yhteisestä verojärjestelmästä 23. heinäkuuta 1990 annetusta neuvoston direktiivistä 90/435/ETY (3) ja eri jäsenvaltioissa olevia yhtiöitä koskeviin sulautumisiin, diffuusioihin, varojensiirtoihin ja osakkeidenvaihtoihin sovellettavasta yhteisestä verojärjestelmästä 23. heinäkuuta 1990 annetusta neuvoston direktiivistä 90/434/ETY (4), tai tarkastelemaan yhteisen kehyksen vakiinnuttamista yritystuloverolle EU:ssa ja sen varustamista jakomekanismilla, jonka tavoitteena on verotukseen liittyvien toimenpiteiden yhdenmukaistamisesta aiheutuvien kustannusten alentaminen; |
| --- | --- |

9.

vaatii komissiota tekemään tutkimuksen kaikista yhteisön välineistä, kuten eri jäsenvaltioissa sijaitseviin emo- ja tytäryhtiöihin sovellettavasta yhteisestä verojärjestelmästä 23. heinäkuuta 1990 annetusta neuvoston direktiivistä 90/435/ETY (3) ja eri jäsenvaltioissa olevia yhtiöitä koskeviin sulautumisiin, diffuusioihin, varojensiirtoihin ja osakkeidenvaihtoihin sovellettavasta yhteisestä verojärjestelmästä 23. heinäkuuta 1990 annetusta neuvoston direktiivistä 90/434/ETY (4), tai tarkastelemaan yhteisen kehyksen vakiinnuttamista yritystuloverolle EU:ssa ja sen varustamista jakomekanismilla, jonka tavoitteena on verotukseen liittyvien toimenpiteiden yhdenmukaistamisesta aiheutuvien kustannusten alentaminen;

| 10. | kehottaa komissiota tutkimaan ehdotusta yhteisön yhtenäisen asiakirjan luomisesta hallinnon yksinkertaistamisen yhteydessä niiden yritysten perustamisen sallimiseksi, joilla on toimipaikka EY:ssä; toteaa, että tämän hallinnollisen asiakirjan on oltava yhdenmukainen eurooppalaisen yhtiön sääntöjen kanssa; |
| --- | --- |

10.

kehottaa komissiota tutkimaan ehdotusta yhteisön yhtenäisen asiakirjan luomisesta hallinnon yksinkertaistamisen yhteydessä niiden yritysten perustamisen sallimiseksi, joilla on toimipaikka EY:ssä; toteaa, että tämän hallinnollisen asiakirjan on oltava yhdenmukainen eurooppalaisen yhtiön sääntöjen kanssa;

| 11. | pyytää näin ollen komissiota jatkamaan aktiivisesti todellisen eurooppalaisen tutkimusalueen luomista, jotta unionilla olisi tieteelliselle ja teknologiselle kehitykselle välttämättömät perustat, kannustettaisiin yksityisiä ja julkisia tutkimuksen ja teollisuuden investointeja, tuettaisiin tutkimuskeskusten ja kaikkien, mukaan lukien perinteisten alojen, yritysten välisiä yhteyksiä ja hyödynnettäisiin tutkimustuloksia; |
| --- | --- |

11.

pyytää näin ollen komissiota jatkamaan aktiivisesti todellisen eurooppalaisen tutkimusalueen luomista, jotta unionilla olisi tieteelliselle ja teknologiselle kehitykselle välttämättömät perustat, kannustettaisiin yksityisiä ja julkisia tutkimuksen ja teollisuuden investointeja, tuettaisiin tutkimuskeskusten ja kaikkien, mukaan lukien perinteisten alojen, yritysten välisiä yhteyksiä ja hyödynnettäisiin tutkimustuloksia;

| 12. | katsoo, että teollisuuden kokonaisstrategian on integroitava julkiset ja yksityiset tahot yhdistävä suurten eurooppalaisten hankkeiden toteuttaminen Galileo-hankkeen tavoin uusiutuvien energialähteiden, kuten polttokennon ja vedyn, sekä nanoteknologioiden, terveydenhuollon, avaruusteollisuuden, terästeollisuuden, turvallisuuden ja puolustuksen kaltaisilla avainaloilla; katsoo, että tältä osin kaikkien osapuolten toimia edistävien teknologisten kokonaisuuksien luominen teknisen ja strategisen menettelyohjeen vahvistamiseksi on myönteinen seikka; |
| --- | --- |

12.

katsoo, että teollisuuden kokonaisstrategian on integroitava julkiset ja yksityiset tahot yhdistävä suurten eurooppalaisten hankkeiden toteuttaminen Galileo-hankkeen tavoin uusiutuvien energialähteiden, kuten polttokennon ja vedyn, sekä nanoteknologioiden, terveydenhuollon, avaruusteollisuuden, terästeollisuuden, turvallisuuden ja puolustuksen kaltaisilla avainaloilla; katsoo, että tältä osin kaikkien osapuolten toimia edistävien teknologisten kokonaisuuksien luominen teknisen ja strategisen menettelyohjeen vahvistamiseksi on myönteinen seikka;

| 13. | korostaa, että tarvitaan tarkoituksenmukaista liikenteen, energian ja televiestinnän infrastruktuuriverkkoa, ja painottaa, että on tärkeää myöntää yhteisön yhteistä lainaa muita heikommassa asemassa oleville alueille laajentumisesta aiheutuvien investointien rahoittamiseen ja lukea niihin mukaan myös syrjäiset ja heikommassa asemassa olevat nykyisten jäsenvaltioiden alueet; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että tarvitaan tarkoituksenmukaista liikenteen, energian ja televiestinnän infrastruktuuriverkkoa, ja painottaa, että on tärkeää myöntää yhteisön yhteistä lainaa muita heikommassa asemassa oleville alueille laajentumisesta aiheutuvien investointien rahoittamiseen ja lukea niihin mukaan myös syrjäiset ja heikommassa asemassa olevat nykyisten jäsenvaltioiden alueet;

| 14. | muistuttaa, että pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan mukaan tähän teollisuutta koskevaan strategiaan pitäisi sisällyttää pienille yrityksille ja mikroyrityksille sekä perinteisten alojen yrityksille suunnatut toimet; |
| --- | --- |

14.

muistuttaa, että pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan mukaan tähän teollisuutta koskevaan strategiaan pitäisi sisällyttää pienille yrityksille ja mikroyrityksille sekä perinteisten alojen yrityksille suunnatut toimet;

| 15. | pyytää komissiota ryhtymään toimiin tehokkuuden lisäämiseksi yhteistyössä kaikkien yrityksiä edustavien järjestöjen kanssa sisämarkkinoita koskevan kansallisen ja yhteisön lainsäädännön järkeistämiseksi, yksinkertaistamiseksi ja kodifioimiseksi komission tiedonannon KOM(2003) 238 mukaisesti; kehottaa jäsenvaltioita valvomaan erityisesti, että sisämarkkinoita koskevat yhteisön direktiivit saatetaan paremmin ja nopeammin osaksi kansallista lainsäädäntöä, |
| --- | --- |

15.

pyytää komissiota ryhtymään toimiin tehokkuuden lisäämiseksi yhteistyössä kaikkien yrityksiä edustavien järjestöjen kanssa sisämarkkinoita koskevan kansallisen ja yhteisön lainsäädännön järkeistämiseksi, yksinkertaistamiseksi ja kodifioimiseksi komission tiedonannon KOM(2003) 238 mukaisesti; kehottaa jäsenvaltioita valvomaan erityisesti, että sisämarkkinoita koskevat yhteisön direktiivit saatetaan paremmin ja nopeammin osaksi kansallista lainsäädäntöä,

| 16. | pyytää, että komission, EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden välistä koordinaatiota vahvistetaan; |
| --- | --- |

16.

pyytää, että komission, EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden välistä koordinaatiota vahvistetaan;

| 17. | korostaa tarvetta luoda Euroopan unionille lainsäädäntöpuitteet, joissa otetaan huomioon kansainvälinen tilanne ja lainsäädännön taloudellinen vaikutus yrityksiin; |
| --- | --- |

17.

korostaa tarvetta luoda Euroopan unionille lainsäädäntöpuitteet, joissa otetaan huomioon kansainvälinen tilanne ja lainsäädännön taloudellinen vaikutus yrityksiin;

| 18. | pyytää kilpailukykyä tarkastelevaa neuvostoa tutkimaan aktiivisesti komission ehdotuksia, jotka vaikuttavat huomattavasti Euroopan teollisuuden kilpailukykyyn; |
| --- | --- |

18.

pyytää kilpailukykyä tarkastelevaa neuvostoa tutkimaan aktiivisesti komission ehdotuksia, jotka vaikuttavat huomattavasti Euroopan teollisuuden kilpailukykyyn;

| 19. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden parlamenteille ja Euroopan unionin työmarkkinaosapuolille. |
| --- | --- |

19.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden parlamenteille ja Euroopan unionin työmarkkinaosapuolille.

---

(1)  EYVL C 240, 16.9.1991, s. 213.

(2)  EYVL C 183, 17.7.1995, s. 26.

(3)  EYVL L 225, 20.8.1990, s. 6.

(4)  EYVL L 225, 20.8.1990, s. 1.

P5_TA(2003)0465

Bolivian tilanne

Euroopan parlamentin päätöslauselma Bolivian tilanteesta

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa Latinalaisen Amerikan tilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa Latinalaisen Amerikan tilanteesta,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 37 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 37 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että köyhyysasteen mukaan mitattuna Bolivia on ensimmäisellä sijalla Etelä-Amerikassa, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että köyhyysasteen mukaan mitattuna Bolivia on ensimmäisellä sijalla Etelä-Amerikassa,

| B. | katsoo, että suurin osa Bolivian kansasta kärsii vaikeista ongelmista ja tarvitaan nopeita toimia, joilla varmistetaan, että vastataan myönteisesti kansan vaatimuksiin sosiaalisesta oikeudenmukaisuudesta ja että kehittyvä demokraattinen prosessi edistyy, |
| --- | --- |

B.

katsoo, että suurin osa Bolivian kansasta kärsii vaikeista ongelmista ja tarvitaan nopeita toimia, joilla varmistetaan, että vastataan myönteisesti kansan vaatimuksiin sosiaalisesta oikeudenmukaisuudesta ja että kehittyvä demokraattinen prosessi edistyy,

| C. | ottaa huomioon, että viime viikkojen aikana Bolivia on ollut näyttämönä protesteille, yhteiskunnalliselle liikehdinnälle, mielenosoituksille, häiriöille ja mellakoille, jotka viranomaiset ovat tukahduttaneet äärimmäisen kovalla kädellä, ja että tällaisten tapahtumien vuoksi yli 80 ihmishenkeä on menetetty, suuri määrä ihmisiä on loukkaantunut ja on aiheutettu aineellisia vahinkoja sekä entisen presidentin Sánchez de Lozadan on ollut pakko esittää virallisesti eronpyyntönsä kongressille, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että viime viikkojen aikana Bolivia on ollut näyttämönä protesteille, yhteiskunnalliselle liikehdinnälle, mielenosoituksille, häiriöille ja mellakoille, jotka viranomaiset ovat tukahduttaneet äärimmäisen kovalla kädellä, ja että tällaisten tapahtumien vuoksi yli 80 ihmishenkeä on menetetty, suuri määrä ihmisiä on loukkaantunut ja on aiheutettu aineellisia vahinkoja sekä entisen presidentin Sánchez de Lozadan on ollut pakko esittää virallisesti eronpyyntönsä kongressille,

| D. | panee tyytyväisenä merkille Boliviassa tapahtuneen nopean siirtymän, jonka aikana varapresidentti Carlos Mesa Gisbert valittiin presidentin virkaan voimassa olevan perustuslaillisen järjestelmän mukaisesti ja maahan palasi rauha ja levollisuus aikaisemman presidentin lähdön jälkeen, |
| --- | --- |

D.

panee tyytyväisenä merkille Boliviassa tapahtuneen nopean siirtymän, jonka aikana varapresidentti Carlos Mesa Gisbert valittiin presidentin virkaan voimassa olevan perustuslaillisen järjestelmän mukaisesti ja maahan palasi rauha ja levollisuus aikaisemman presidentin lähdön jälkeen,

| E. | ottaa huomioon, että Bolivian väestön suuret ryhmät ja varsinkin intiaanit, maanviljelijät, työläiset ja työttömät ovat suurelta osin maan poliittisen ja taloudellisen elämän ulkopuolella ja vaativat oikeutetusti mahdollisuutta osallistua niihin, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Bolivian väestön suuret ryhmät ja varsinkin intiaanit, maanviljelijät, työläiset ja työttömät ovat suurelta osin maan poliittisen ja taloudellisen elämän ulkopuolella ja vaativat oikeutetusti mahdollisuutta osallistua niihin,

| F. | muistuttaa, että kansoilla on oikeus suvereenisti hallita luonnonvarojaan, joiden käytöstä on päätettävä kansan demokraattisesti ilmaiseman tahdon mukaisesti, |
| --- | --- |

F.

muistuttaa, että kansoilla on oikeus suvereenisti hallita luonnonvarojaan, joiden käytöstä on päätettävä kansan demokraattisesti ilmaiseman tahdon mukaisesti,

| G. | palauttaa lisäksi mieliin, että demokraattisen vallan harjoittaminen ei oikeuta mielivaltaisen väkivallan käyttöön siviiliväestöä kohtaan ja että valtaa pitävien on vastattava oikeudellisesti ja poliittisesti harjoittamistaan ihmisoikeusrikkomuksista, |
| --- | --- |

G.

palauttaa lisäksi mieliin, että demokraattisen vallan harjoittaminen ei oikeuta mielivaltaisen väkivallan käyttöön siviiliväestöä kohtaan ja että valtaa pitävien on vastattava oikeudellisesti ja poliittisesti harjoittamistaan ihmisoikeusrikkomuksista,

| H. | ottaa huomioon, että Boliviassa pidetään marraskuussa 2003 kolmastoista iberoamerikkalainen huippukokous ja että Bolivia yhdessä muiden Andien valtioiden kanssa on keskellä prosessia, jonka tuloksena päästään lähiaikoina uuteen poliittiseen vuoropuheluun ja yhteistyösopimukseen Euroopan unionin kanssa, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Boliviassa pidetään marraskuussa 2003 kolmastoista iberoamerikkalainen huippukokous ja että Bolivia yhdessä muiden Andien valtioiden kanssa on keskellä prosessia, jonka tuloksena päästään lähiaikoina uuteen poliittiseen vuoropuheluun ja yhteistyösopimukseen Euroopan unionin kanssa,

| 1. | toistaa vakaasti ja päättäväisesti tukensa Bolivian kansan laillisesti hyväksymälle demokraattiselle järjestelmälle, oikeusvaltiolle ja perustuslailliselle järjestykselle; |
| --- | --- |

1.

toistaa vakaasti ja päättäväisesti tukensa Bolivian kansan laillisesti hyväksymälle demokraattiselle järjestelmälle, oikeusvaltiolle ja perustuslailliselle järjestykselle;

| 2. | ilmaisee osanottonsa Bolivian tasavallan kansalaisille ja hallitukselle ihmishenkien menetyksestä ja muista henkilövahingoista ja aineellisista vahingoista, joita aiheutui protestoivien kansalaisten mielenosoituksien tukahduttamisesta, ja tuomitsee ja torjuu kaiken esiintyneen väkivallan; |
| --- | --- |

2.

ilmaisee osanottonsa Bolivian tasavallan kansalaisille ja hallitukselle ihmishenkien menetyksestä ja muista henkilövahingoista ja aineellisista vahingoista, joita aiheutui protestoivien kansalaisten mielenosoituksien tukahduttamisesta, ja tuomitsee ja torjuu kaiken esiintyneen väkivallan;

| 3. | panee merkille presidentti Carlos Mesa Gisbertin ensimmäisen lausuman ja hänen sitoumuksensa hallita vuoropuhelun hengessä ja järjestää kansanäänestys energiakysymyksestä sekä ennenaikaiset vaalit samoin kuin demokratisoida poliittinen järjestelmä, jotta siihen voisivat osallistua paremmin erityisesti aymara- ja quechua-intiaanit; |
| --- | --- |

3.

panee merkille presidentti Carlos Mesa Gisbertin ensimmäisen lausuman ja hänen sitoumuksensa hallita vuoropuhelun hengessä ja järjestää kansanäänestys energiakysymyksestä sekä ennenaikaiset vaalit samoin kuin demokratisoida poliittinen järjestelmä, jotta siihen voisivat osallistua paremmin erityisesti aymara- ja quechua-intiaanit;

| 4. | pyytää viranomaisia antamaan perheille mahdollisimman nopeasti tietoja kadonneiden henkilöiden kohtalosta ja vapauttamaan nopeasti kaikki ihmiset, jotka pidätettiin mielivaltaisesti heidän osoittaessaan rauhanomaisesti mieltään; pyytää Amerikan valtioiden järjestöä (OAS) sanelemaan varotoimia yhteiskunnallisen liikkeen uhattuina olevien johtajien kuten parlamentin jäsenen Evo Morales Ayman puolesta; |
| --- | --- |

4.

pyytää viranomaisia antamaan perheille mahdollisimman nopeasti tietoja kadonneiden henkilöiden kohtalosta ja vapauttamaan nopeasti kaikki ihmiset, jotka pidätettiin mielivaltaisesti heidän osoittaessaan rauhanomaisesti mieltään; pyytää Amerikan valtioiden järjestöä (OAS) sanelemaan varotoimia yhteiskunnallisen liikkeen uhattuina olevien johtajien kuten parlamentin jäsenen Evo Morales Ayman puolesta;

| 5. | pyytää, että tapahtumista tehdään perusteellinen selvitys ja että selvitysten tulosten perusteella löydetään vastuulliset; |
| --- | --- |

5.

pyytää, että tapahtumista tehdään perusteellinen selvitys ja että selvitysten tulosten perusteella löydetään vastuulliset;

| 6. | muistuttaa, että ihmisoikeuksien loukkaukset eivät vanhene ja että entisen hallituksen jäsenten on vastattava niistä loukkauksista, joita he tekivät tukahduttaessaan voimaa käyttäen kansanliikkeet; katsoo näin ollen, ettei turvapaikkaa ole myönnettävä kyseisille johtajille, joiden on vastattava Bolivian oikeuslaitoksen edessä rikoksista, joihin he syyllistyivät valtakaudellaan; |
| --- | --- |

6.

muistuttaa, että ihmisoikeuksien loukkaukset eivät vanhene ja että entisen hallituksen jäsenten on vastattava niistä loukkauksista, joita he tekivät tukahduttaessaan voimaa käyttäen kansanliikkeet; katsoo näin ollen, ettei turvapaikkaa ole myönnettävä kyseisille johtajille, joiden on vastattava Bolivian oikeuslaitoksen edessä rikoksista, joihin he syyllistyivät valtakaudellaan;

| 7. | ilmaisee toiveensa siitä, että bolivialaisessa yhteiskunnassa saavutetaan yhteisymmärrys, jotta maan luonnonvarojen ja erityisesti energiavarojen avulla edistettäisiin maan kehitystä ja sen asukkaiden sosiaalista hyvinvointia; |
| --- | --- |

7.

ilmaisee toiveensa siitä, että bolivialaisessa yhteiskunnassa saavutetaan yhteisymmärrys, jotta maan luonnonvarojen ja erityisesti energiavarojen avulla edistettäisiin maan kehitystä ja sen asukkaiden sosiaalista hyvinvointia;

| 8. | korostaa, että on tarpeen, että EU tukee maan fyysiseen, poliittiseen, sosiaaliseen ja taloudelliseen jälleenrakentamiseen liittyviä ponnisteluja sen puolesta, että tehdään mahdolliseksi hallinnon järjestäminen, demokratian ja oikeusvaltion vahvistaminen, ihmisoikeuksien kunnioittaminen, erityisesti mitä tulee Bolivian alkuperäisväestöön, köyhyyden poistaminen, taloudellinen ja sosiaalinen kehitys sekä että varmistetaan kaikkien bolivialaisten toimintamahdollisuudet; |
| --- | --- |

8.

korostaa, että on tarpeen, että EU tukee maan fyysiseen, poliittiseen, sosiaaliseen ja taloudelliseen jälleenrakentamiseen liittyviä ponnisteluja sen puolesta, että tehdään mahdolliseksi hallinnon järjestäminen, demokratian ja oikeusvaltion vahvistaminen, ihmisoikeuksien kunnioittaminen, erityisesti mitä tulee Bolivian alkuperäisväestöön, köyhyyden poistaminen, taloudellinen ja sosiaalinen kehitys sekä että varmistetaan kaikkien bolivialaisten toimintamahdollisuudet;

| 9. | pyytää EU:n jäsenvaltioita ottamaan kantaa kansainvälisissä rahoituselimissä (Kansainvälinen valuuttarahasto, Maailman pankki, Latinalaisen Amerikan kehityspankki), jotta voitaisiin ratkaista Bolivian ulkomaisen velan aiheuttamat ongelmat; |
| --- | --- |

9.

pyytää EU:n jäsenvaltioita ottamaan kantaa kansainvälisissä rahoituselimissä (Kansainvälinen valuuttarahasto, Maailman pankki, Latinalaisen Amerikan kehityspankki), jotta voitaisiin ratkaista Bolivian ulkomaisen velan aiheuttamat ongelmat;

| 10. | vetoaa kohtuuteen ja harkintaan, jotta edettäisiin kohti rakentavaa vuoropuhelua kaikkien kesken, niin että saataisiin aikaan riittävään luottamukseen ja yhteisymmärrykseen perustuva ilmapiiri, joka on tarpeen maan johtamiseksi kohti rauhanomaista muutosta ja jotta päästäisiin nykyisestä umpikujasta; |
| --- | --- |

10.

vetoaa kohtuuteen ja harkintaan, jotta edettäisiin kohti rakentavaa vuoropuhelua kaikkien kesken, niin että saataisiin aikaan riittävään luottamukseen ja yhteisymmärrykseen perustuva ilmapiiri, joka on tarpeen maan johtamiseksi kohti rauhanomaista muutosta ja jotta päästäisiin nykyisestä umpikujasta;

| 11. | toivoo, että Bolivian tasavaltaan lähetetään Euroopan parlamentin valtuuskunta analysoimaan nykytilannetta paikan päällä ja ehdottamaan tarpeellisia tukia, jotta uutta hallitusta autettaisiin ratkaisemaan sen kohtaamat kiireelliset ongelmat; |
| --- | --- |

11.

toivoo, että Bolivian tasavaltaan lähetetään Euroopan parlamentin valtuuskunta analysoimaan nykytilannetta paikan päällä ja ehdottamaan tarpeellisia tukia, jotta uutta hallitusta autettaisiin ratkaisemaan sen kohtaamat kiireelliset ongelmat;

| 12. | pyytää välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille, Bolivian tasavallan hallitukselle ja kongressille sekä Amerikan valtioiden järjestön (OAS) pääsihteerille. |
| --- | --- |

12.

pyytää välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille, Bolivian tasavallan hallitukselle ja kongressille sekä Amerikan valtioiden järjestön (OAS) pääsihteerille.

P5_TA(2003)0466

Burundi

Euroopan parlamentin päätöslauselma rikkomuksista ihmisoikeuksia ja oikeusvaltiota vastaan Burundissa

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 50 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 50 artiklan,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1375 (2001) Burundin tilanteesta ja sen puheenjohtajan 9. lokakuuta 2003 lehdistölle antaman julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1375 (2001) Burundin tilanteesta ja sen puheenjohtajan 9. lokakuuta 2003 lehdistölle antaman julkilausuman,

| — | ottaa huomioon Afrikan unionin toimeenpanevan neuvoston Maputossa 8. heinäkuuta 2003 tekemän päätöksen Burundin rauhanprosessista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan unionin toimeenpanevan neuvoston Maputossa 8. heinäkuuta 2003 tekemän päätöksen Burundin rauhanprosessista,

| — | ottaa huomioon kehitysyhteistyövaliokunnan valtuuskunnan raportin Burundiin 22.-27. kesäkuuta 2003 tekemästään tutkimus- ja tiedonhankintamatkasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitysyhteistyövaliokunnan valtuuskunnan raportin Burundiin 22.-27. kesäkuuta 2003 tekemästään tutkimus- ja tiedonhankintamatkasta,

| — | ottaa huomioon Burundin tasavallan presidentin kehitysyhteistyövaliokunnalle 9. heinäkuuta 2003 esittämän julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Burundin tasavallan presidentin kehitysyhteistyövaliokunnalle 9. heinäkuuta 2003 esittämän julkilausuman,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan julkilausuman,

| A. | katsoo, että tulitauon aikaansaaminen ja säilyttäminen osapuolten välillä on ennakkoehtona Arushassa sovitun vaaliaikataulun toteuttamiselle ja oikeusvaltion palauttamiselle Burundiin, |
| --- | --- |

A.

katsoo, että tulitauon aikaansaaminen ja säilyttäminen osapuolten välillä on ennakkoehtona Arushassa sovitun vaaliaikataulun toteuttamiselle ja oikeusvaltion palauttamiselle Burundiin,

| B. | pitää tervetulleena Pretorian pöytäkirjaa, jonka siirtymäkauden hallitus ja CNDD/FDD-liike (Forces pour la Défense de la Démocratie) allekirjoittivat 8. lokakuuta 2003 poliittisen, maanpuolustuksellisen ja turvallisuuspalveluja koskevan vallan jaosta Burundissa, |
| --- | --- |

B.

pitää tervetulleena Pretorian pöytäkirjaa, jonka siirtymäkauden hallitus ja CNDD/FDD-liike (Forces pour la Défense de la Démocratie) allekirjoittivat 8. lokakuuta 2003 poliittisen, maanpuolustuksellisen ja turvallisuuspalveluja koskevan vallan jaosta Burundissa,

| C. | katsoo, että nämä sopimukset on merkittävä askel Burundin rauhanprosessissa, |
| --- | --- |

C.

katsoo, että nämä sopimukset on merkittävä askel Burundin rauhanprosessissa,

| D. | ottaa huomioon, että CNDD-FDD-liike on pidättäytynyt hyökkäyksistä elokuun alusta lähtien, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että CNDD-FDD-liike on pidättäytynyt hyökkäyksistä elokuun alusta lähtien,

| E. | ottaa huomioon huomattavat viivästykset oikeudenkäytössä, mielivaltaiset pidätykset, pahoinpitelyt vankiloissa ja kidutuksen, joista kansalaisjärjestöt ovat kertoneet ja jotka ovat johtaneet suurimittaiseen hätäsiirtolaisuuteen, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon huomattavat viivästykset oikeudenkäytössä, mielivaltaiset pidätykset, pahoinpitelyt vankiloissa ja kidutuksen, joista kansalaisjärjestöt ovat kertoneet ja jotka ovat johtaneet suurimittaiseen hätäsiirtolaisuuteen,

| F. | ottaa huomioon orpolasten, katulasten ja lapsisotilaiden suuren määrän, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon orpolasten, katulasten ja lapsisotilaiden suuren määrän,

| G. | katsoo, että oikeuslaitosta, puolustusvoimia ja turvallisuuspalveluja koskevat uudistukset on vietävä päätökseen, |
| --- | --- |

G.

katsoo, että oikeuslaitosta, puolustusvoimia ja turvallisuuspalveluja koskevat uudistukset on vietävä päätökseen,

| H. | katsoo, että julkishallinnon viroissa on taattava Burundin eri väestöryhmien ja naisten tasapuolinen edustus, |
| --- | --- |

H.

katsoo, että julkishallinnon viroissa on taattava Burundin eri väestöryhmien ja naisten tasapuolinen edustus,

| I. | toteaa julkishallinnon korruption lisääntyneen, |
| --- | --- |

I.

toteaa julkishallinnon korruption lisääntyneen,

| J. | toteaa, että monia Tansaniasta Burundiin palanneita pakolaisia on pahoinpidelty, hakattu tai raiskattu paluumatkalla, |
| --- | --- |

J.

toteaa, että monia Tansaniasta Burundiin palanneita pakolaisia on pahoinpidelty, hakattu tai raiskattu paluumatkalla,

| K. | panee merkille Afrikan unionin Burundin tarkkailijaryhmän (MIAB) taloudelliset vaikeudet, |
| --- | --- |

K.

panee merkille Afrikan unionin Burundin tarkkailijaryhmän (MIAB) taloudelliset vaikeudet,

| L. | panee merkille Sud-Kivun maakunnassa jatkuvat levottomuudet, jotka ovat uhka alueen rauhalle, |
| --- | --- |

L.

panee merkille Sud-Kivun maakunnassa jatkuvat levottomuudet, jotka ovat uhka alueen rauhalle,

| M. | ottaa huomioon, että komissio on allekirjoittanut Burundia koskevan strategia- ja yhteistyöasiakirjan sekä maaohjelman kaudeksi 2003—2007, |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että komissio on allekirjoittanut Burundia koskevan strategia- ja yhteistyöasiakirjan sekä maaohjelman kaudeksi 2003—2007,

| 1. | vetoaa osapuoliin, että ne aloittaisivat ripeästi Pretorian pöytäkirjan poliittisten ja sotilaallisten lausekkeiden täytäntöönpanon, ja kehottaa neuvostoa ja komissiota avustamaan Burundin rauhanprosessissa ja jälleenrakentamisessa; |
| --- | --- |

1.

vetoaa osapuoliin, että ne aloittaisivat ripeästi Pretorian pöytäkirjan poliittisten ja sotilaallisten lausekkeiden täytäntöönpanon, ja kehottaa neuvostoa ja komissiota avustamaan Burundin rauhanprosessissa ja jälleenrakentamisessa;

| 2. | kehottaa Agathon Rwasan FNL-liikettä (Front National de Libération) jatkamaan vuoropuhelua ja pyytää Burundin viranomaisia tekemään kaikkensa edistääkseen neuvotteluja kyseisen liikkeen kanssa; |
| --- | --- |

2.

kehottaa Agathon Rwasan FNL-liikettä (Front National de Libération) jatkamaan vuoropuhelua ja pyytää Burundin viranomaisia tekemään kaikkensa edistääkseen neuvotteluja kyseisen liikkeen kanssa;

| 3. | antaa tunnustusta Etelä-Afrikan välitystyöstä, kun se vastikään isännöi Burundin hallituksen ja FDDliikkeen kokouksia, ja pitää arvossa alueen maiden välittäjien jatkuvaa sitoutumista; |
| --- | --- |

3.

antaa tunnustusta Etelä-Afrikan välitystyöstä, kun se vastikään isännöi Burundin hallituksen ja FDDliikkeen kokouksia, ja pitää arvossa alueen maiden välittäjien jatkuvaa sitoutumista;

| 4. | on syvästi huolestunut jatkuvien vihamielisyyksien voimistumisesta ja Burundin ihmisoikeustilanteen huonontumisesta, etenkin naisten ja lasten kannalta; |
| --- | --- |

4.

on syvästi huolestunut jatkuvien vihamielisyyksien voimistumisesta ja Burundin ihmisoikeustilanteen huonontumisesta, etenkin naisten ja lasten kannalta;

| 5. | pyytää kohdistamaan FNL-liikkeeseen kaikki mahdolliset painostuskeinot, jotta tämä aseistautunut järjestö saadaan neuvottelupöydän ääreen ja allekirjoittamaan rauhansopimus; |
| --- | --- |

5.

pyytää kohdistamaan FNL-liikkeeseen kaikki mahdolliset painostuskeinot, jotta tämä aseistautunut järjestö saadaan neuvottelupöydän ääreen ja allekirjoittamaan rauhansopimus;

| 6. | on ottanut äärimmäisen huolestuneena vastaan tiedot, jotka kertovat huomattavista viivästyksistä oikeudenkäytössä, mielivaltaisista pidätyksistä, pahoinpitelyistä vankiloissa ja kidutuksesta, erityisesti kapinallisten hallitsemilla alueilla; |
| --- | --- |

6.

on ottanut äärimmäisen huolestuneena vastaan tiedot, jotka kertovat huomattavista viivästyksistä oikeudenkäytössä, mielivaltaisista pidätyksistä, pahoinpitelyistä vankiloissa ja kidutuksesta, erityisesti kapinallisten hallitsemilla alueilla;

| 7. | muistuttaa, että rauhan, vakauden ja oikeusvaltion palauttamisen ehdottomana edellytyksenä on tosiasiallinen tulitauko hallituksen ja kapinallisten välillä; pyytää konfliktin kaikkia osapuolia tunnustamaan tulitauon ja noudattamaan sitä, luopumaan aseista ja osallistumaan asteittain rauhanprosessiin, ja kehottaa erityisesti FNL-liikettä allekirjoittamaan Arushan rauhansopimuksen; |
| --- | --- |

7.

muistuttaa, että rauhan, vakauden ja oikeusvaltion palauttamisen ehdottomana edellytyksenä on tosiasiallinen tulitauko hallituksen ja kapinallisten välillä; pyytää konfliktin kaikkia osapuolia tunnustamaan tulitauon ja noudattamaan sitä, luopumaan aseista ja osallistumaan asteittain rauhanprosessiin, ja kehottaa erityisesti FNL-liikettä allekirjoittamaan Arushan rauhansopimuksen;

| 8. | pyytää Burundin siirtymävaiheen hallitusta ryhtymään päättäväisiin toimiin kaikkia sellaisia ryhmiä vastaan, jotka edelleen pyrkivät horjuttamaan käynnissä olevia yrityksiä saada aikaan rauhanomainen ratkaisu, jotta voidaan estää maan ajautuminen takaisin sisällissotaan; |
| --- | --- |

8.

pyytää Burundin siirtymävaiheen hallitusta ryhtymään päättäväisiin toimiin kaikkia sellaisia ryhmiä vastaan, jotka edelleen pyrkivät horjuttamaan käynnissä olevia yrityksiä saada aikaan rauhanomainen ratkaisu, jotta voidaan estää maan ajautuminen takaisin sisällissotaan;

| 9. | pyytää alueen valtionpäämiehiä jatkamaan ponnistelujaan Burundin siirtymävaiheen hallituksen ja jäljellä olevien kapinallisryhmien kannustamiseksi allekirjoittamaan sopimus tulitauon täytäntöönpanemisesta; pyytää etenkin CNDD-FDD-ryhmittymää ja FNL-joukkoja lopettamaan keskinäiset taistelunsa; |
| --- | --- |

9.

pyytää alueen valtionpäämiehiä jatkamaan ponnistelujaan Burundin siirtymävaiheen hallituksen ja jäljellä olevien kapinallisryhmien kannustamiseksi allekirjoittamaan sopimus tulitauon täytäntöönpanemisesta; pyytää etenkin CNDD-FDD-ryhmittymää ja FNL-joukkoja lopettamaan keskinäiset taistelunsa;

| 10. | kehottaa Burundin hallitusta perustamaan kiireellisesti totuus- ja sovintokomission; |
| --- | --- |

10.

kehottaa Burundin hallitusta perustamaan kiireellisesti totuus- ja sovintokomission;

| 11. | kehottaa Burundin armeijaa jatkamaan uudistustaan, jossa armeijaan otetaan eri etnistä alkuperää olevia sotilaita, elokuussa 2002 tehdyn Arushan rauhansopimuksen mukaisesti, ja kunnioittamaan kansainvälisiä humanitaarisia periaatteita maan eri väestöryhmien luottamuksen palauttamiseksi; |
| --- | --- |

11.

kehottaa Burundin armeijaa jatkamaan uudistustaan, jossa armeijaan otetaan eri etnistä alkuperää olevia sotilaita, elokuussa 2002 tehdyn Arushan rauhansopimuksen mukaisesti, ja kunnioittamaan kansainvälisiä humanitaarisia periaatteita maan eri väestöryhmien luottamuksen palauttamiseksi;

| 12. | pyytää hallitusta panemaan täytäntöön Arushan sopimuksiin sisältyvät oikeuslaitosta koskevat uudistukset, lopettamaan rankaisematta jättämisen ja saattamaan henkirikoksiin syyllistyneet oikeuden eteen sekä ratifioimaan Kansainvälisen rikostuomioistuimen perussäännön; |
| --- | --- |

12.

pyytää hallitusta panemaan täytäntöön Arushan sopimuksiin sisältyvät oikeuslaitosta koskevat uudistukset, lopettamaan rankaisematta jättämisen ja saattamaan henkirikoksiin syyllistyneet oikeuden eteen sekä ratifioimaan Kansainvälisen rikostuomioistuimen perussäännön;

| 13. | kehottaa kansainvälistä yhteisöä myöntämään rahoitustukea Burundin hallitukselle, erityisesti maan talouden elvyttämistä varten, ja kehottaa etenkin komissiota nopeuttamaan ehdottamansa rahaston perustamista Afrikan rauhanpalauttamis- ja rauhanturvajoukkojen rahoittamiseksi, erityisesti Burundissa; |
| --- | --- |

13.

kehottaa kansainvälistä yhteisöä myöntämään rahoitustukea Burundin hallitukselle, erityisesti maan talouden elvyttämistä varten, ja kehottaa etenkin komissiota nopeuttamaan ehdottamansa rahaston perustamista Afrikan rauhanpalauttamis- ja rauhanturvajoukkojen rahoittamiseksi, erityisesti Burundissa;

| 14. | kannustaa lähettämään paikalle eurooppalaisia korkea-arvoisia sotilashenkilöitä tapaamaan Burundin armeijan vastaavia henkilöitä ja osallistumaan Burundin armeijan rakenneuudistukseen; |
| --- | --- |

14.

kannustaa lähettämään paikalle eurooppalaisia korkea-arvoisia sotilashenkilöitä tapaamaan Burundin armeijan vastaavia henkilöitä ja osallistumaan Burundin armeijan rakenneuudistukseen;

| 15. | kehottaa osapuolia välttämään huonosti valmisteltua ja ennenaikaista pakolaisten palauttamista Tansaniasta Burundiin ja ottamaan huomioon naisten, tyttöjen ja perheenpäänä toimivien lasten erityistarpeet pakolaisten palauttamisessa, uudelleensijoittamisessa ja yhteiskuntaan sopeuttamisessa; |
| --- | --- |

15.

kehottaa osapuolia välttämään huonosti valmisteltua ja ennenaikaista pakolaisten palauttamista Tansaniasta Burundiin ja ottamaan huomioon naisten, tyttöjen ja perheenpäänä toimivien lasten erityistarpeet pakolaisten palauttamisessa, uudelleensijoittamisessa ja yhteiskuntaan sopeuttamisessa;

| 16. | kehottaa painokkaasti osapuolia pyrkimään toden teolla noudattamaan Arushassa sovittua vaaliprosessin määräaikaa ja toteaa, että burundilaisten pakolaisten on annettava osallistua vaaleihin, sekä kehottaa osapuolia kunnioittamaan vaalitulosta; |
| --- | --- |

16.

kehottaa painokkaasti osapuolia pyrkimään toden teolla noudattamaan Arushassa sovittua vaaliprosessin määräaikaa ja toteaa, että burundilaisten pakolaisten on annettava osallistua vaaleihin, sekä kehottaa osapuolia kunnioittamaan vaalitulosta;

| 17. | muistuttaa kaikkia osapuolia tarpeesta ottaa burundilaiset naiset tiiviisti mukaan rauhanprosessiin ja rauhansopimusten täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

17.

muistuttaa kaikkia osapuolia tarpeesta ottaa burundilaiset naiset tiiviisti mukaan rauhanprosessiin ja rauhansopimusten täytäntöönpanoon;

| 18. | kannustaa Burundin naapurimaita tukemaan aktiivisesti Burundin rauhanprosessia, erityisesti valvomalla tarkemmin asekauppaa ja painostamalla voimakkaammin kapinallisia, jotka kieltäytyvät luopumasta aseista; |
| --- | --- |

18.

kannustaa Burundin naapurimaita tukemaan aktiivisesti Burundin rauhanprosessia, erityisesti valvomalla tarkemmin asekauppaa ja painostamalla voimakkaammin kapinallisia, jotka kieltäytyvät luopumasta aseista;

| 19. | pyytää konfliktin kaikkia osapuolia sallimaan humanitaarisen avun toimittamisen kaikille väestöryhmille ja tukemaan ja helpottamaan kansalaisjärjestöjen työtä mahdollisimman paljon etenkin terveydenhoidon alalla; |
| --- | --- |

19.

pyytää konfliktin kaikkia osapuolia sallimaan humanitaarisen avun toimittamisen kaikille väestöryhmille ja tukemaan ja helpottamaan kansalaisjärjestöjen työtä mahdollisimman paljon etenkin terveydenhoidon alalla;

| 20. | pyytää komissiota lisäämään Bujumburan-lähetystönsä henkilöstöä ja vahvistamaan turvatoimia; |
| --- | --- |

20.

pyytää komissiota lisäämään Bujumburan-lähetystönsä henkilöstöä ja vahvistamaan turvatoimia;

| 21. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Afrikan unionin komissiolle ja toimeenpanevalle neuvostolle sekä Burundin, Tansanian ja Etelä-Afrikan hallitukselle. |
| --- | --- |

21.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Afrikan unionin komissiolle ja toimeenpanevalle neuvostolle sekä Burundin, Tansanian ja Etelä-Afrikan hallitukselle.

P5_TA(2003)0467

Turkmenistan ja Keski-Aasia

Euroopan parlamentin päätöslauselma Turkmenistanista, Keski-Aasia mukaan lukien

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa Kazakstanista, Kirgisiasta, Tadžikistanista, Turkmenistanista ja Uzbekistanista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa Kazakstanista, Kirgisiasta, Tadžikistanista, Turkmenistanista ja Uzbekistanista,

| — | ottaa huomioon 4. syyskuuta 2003 antamansa päätöslauselman ihmisoikeuksista maailmassa vuonna 2002 ja Euroopan unionin ihmisoikeuspolitiikasta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. syyskuuta 2003 antamansa päätöslauselman ihmisoikeuksista maailmassa vuonna 2002 ja Euroopan unionin ihmisoikeuspolitiikasta (1),

| — | ottaa huomioon toukokuussa 1998 allekirjoitetun EU:n ja Turkmenistanin välisen kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen, joka ei vielä ole tullut voimaan, ja Kazakstanin, Kirgisian ja Uzbekistanin kanssa tehdyt kumppanuus- ja yhteistyösopimukset, joihin sisältyy ihmisoikeuksia koskeva lauseke, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon toukokuussa 1998 allekirjoitetun EU:n ja Turkmenistanin välisen kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen, joka ei vielä ole tullut voimaan, ja Kazakstanin, Kirgisian ja Uzbekistanin kanssa tehdyt kumppanuus- ja yhteistyösopimukset, joihin sisältyy ihmisoikeuksia koskeva lauseke,

| — | ottaa huomioon EY:n Keski-Aasian strategia-asiakirjan 2002—2006, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n Keski-Aasian strategia-asiakirjan 2002—2006,

| — | ottaa huomioon EU:n Etyjin pysyvässä neuvostossa 19. joulukuuta 2002, 20. maaliskuuta 2003 ja 3. huhtikuuta 2003 antamat julkilausumat Turkmenistanista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n Etyjin pysyvässä neuvostossa 19. joulukuuta 2002, 20. maaliskuuta 2003 ja 3. huhtikuuta 2003 antamat julkilausumat Turkmenistanista,

| — | ottaa huomioon EU:n puheenjohtajavaltion 10. joulukuuta 2002 ja 20. tammikuuta 2003 antamat julistukset Turkmenistanista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n puheenjohtajavaltion 10. joulukuuta 2002 ja 20. tammikuuta 2003 antamat julistukset Turkmenistanista,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeustoimikunnan 16. huhtikuuta 2003 antaman päätöslauselman Turkmenistanin ihmisoikeustilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeustoimikunnan 16. huhtikuuta 2003 antaman päätöslauselman Turkmenistanin ihmisoikeustilanteesta,

| — | ottaa huomioon Turkmenistanin kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen (ICCPR), taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan sopimuksen (ICESCR), kansainvälisen yleissopimuksen kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamisesta, kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen yleissopimuksen ja muiden merkittävien ihmisoikeussopimusten mukaiset velvoitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Turkmenistanin kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen (ICCPR), taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan sopimuksen (ICESCR), kansainvälisen yleissopimuksen kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamisesta, kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen yleissopimuksen ja muiden merkittävien ihmisoikeussopimusten mukaiset velvoitteet,

| A. | ottaa huomioon Turkmenistanin rikkovan säännönmukaisesti kaikkia edellä mainittujen kansainvälisten yleissopimusten mukaisia velvoitteitaan, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon Turkmenistanin rikkovan säännönmukaisesti kaikkia edellä mainittujen kansainvälisten yleissopimusten mukaisia velvoitteitaan,

| B. | ottaa huomioon, että Turkmenistanin jo aiemmin viheliäinen ihmisoikeustilanne paheni hiljattain entisestään huomattavasti ja että on olemassa todisteita siitä, että tästä Keski-Aasian valtiosta on tullut yksi maailman pahimmista totalitaristisista valtiojärjestelmistä, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Turkmenistanin jo aiemmin viheliäinen ihmisoikeustilanne paheni hiljattain entisestään huomattavasti ja että on olemassa todisteita siitä, että tästä Keski-Aasian valtiosta on tullut yksi maailman pahimmista totalitaristisista valtiojärjestelmistä,

| C. | ottaa huomioon Turkmenistanin johdonmukaisesti jättäneen toteuttamatta merkittävien ihmisoikeussopimusten, joiden sopimuspuoli se on, mukaiset velvoitteensa ja että se on järjestelmällisesti jättänyt panematta toimeen ne suositukset, jotka annettiin Etyjin Turkmenistanin erityistarkkailijan maaliskuussa 2003 jättämässä raportissa ja YK:n ihmisoikeustoimikunnan huhtikuussa 2003 hyväksymässä päätöslauselmassa, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon Turkmenistanin johdonmukaisesti jättäneen toteuttamatta merkittävien ihmisoikeussopimusten, joiden sopimuspuoli se on, mukaiset velvoitteensa ja että se on järjestelmällisesti jättänyt panematta toimeen ne suositukset, jotka annettiin Etyjin Turkmenistanin erityistarkkailijan maaliskuussa 2003 jättämässä raportissa ja YK:n ihmisoikeustoimikunnan huhtikuussa 2003 hyväksymässä päätöslauselmassa,

| D. | ottaa huomioon Turkmenistanin olevan yhä yksipuoluevaltio, jossa kansalaisten ja poliittisia oikeuksia, ilmaisunvapaus, uskonnonvapaus, yhdistymis- ja kokoontumisvapaus mukaan lukien, rajoitetaan ankarasti ja jossa etniset vähemmistöt kärsivät laaja-alaisesta syrjinnästä, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon Turkmenistanin olevan yhä yksipuoluevaltio, jossa kansalaisten ja poliittisia oikeuksia, ilmaisunvapaus, uskonnonvapaus, yhdistymis- ja kokoontumisvapaus mukaan lukien, rajoitetaan ankarasti ja jossa etniset vähemmistöt kärsivät laaja-alaisesta syrjinnästä,

| E. | ottaa huomioon, että Turkmenistanin terveys- ja koulujärjestelmien rapistuminen on johtanut tärkeiden tiede- ja kulttuuri-instituutioiden sulkemiseen ja ammattitaitoisten ja koulutettujen henkilöiden poistumiseen maasta, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Turkmenistanin terveys- ja koulujärjestelmien rapistuminen on johtanut tärkeiden tiede- ja kulttuuri-instituutioiden sulkemiseen ja ammattitaitoisten ja koulutettujen henkilöiden poistumiseen maasta,

| F. | ottaa huomioon, että omantunnon vapautta ja uskonnollisia järjestöjä koskevan lain mukaan uskonnollisten seurakuntien on rekisteröidyttävä valtion viranomaisen luona ja että sen jälkeen, kun uskonnollisten järjestöjen uudelleenrekisteröinti tuli pakolliseksi vuoden 1997 alkupuolella, vain kaksi yhteisöä, Venäjän ortodoksikirkko ja sunnimuslimit, ovat voineet rekisteröityä ja kaikki muut ryhmät kohtaavat ankaraa syrjintää, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että omantunnon vapautta ja uskonnollisia järjestöjä koskevan lain mukaan uskonnollisten seurakuntien on rekisteröidyttävä valtion viranomaisen luona ja että sen jälkeen, kun uskonnollisten järjestöjen uudelleenrekisteröinti tuli pakolliseksi vuoden 1997 alkupuolella, vain kaksi yhteisöä, Venäjän ortodoksikirkko ja sunnimuslimit, ovat voineet rekisteröityä ja kaikki muut ryhmät kohtaavat ankaraa syrjintää,

| G. | ottaa huomioon, että ne henkilöt, jotka kuuluvat sellaisiin uskonnollisiin ryhmiin, joita ei ole virallisesti hyväksytty, eivät ole saaneet osallistua mihinkään julkiseen uskonnolliseen toimintaan ja että heitä on vangittu, karkotettu maasta, ajettu sisäiseen maanpakoon, ajettu kodeistaan ja ahdisteltu useiden vuosien aikana, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että ne henkilöt, jotka kuuluvat sellaisiin uskonnollisiin ryhmiin, joita ei ole virallisesti hyväksytty, eivät ole saaneet osallistua mihinkään julkiseen uskonnolliseen toimintaan ja että heitä on vangittu, karkotettu maasta, ajettu sisäiseen maanpakoon, ajettu kodeistaan ja ahdisteltu useiden vuosien aikana,

| H. | ottaa huomioon, että eräiden tietojen mukaan poliittisia vankeja on pahoinpidelty heidän kärsiessään pitkiä ja epäoikeudenmukaisten oikeudenkäyntien jälkeen langetettuja vankeustuomioita ja että he eivät saa tarvitsemaansa lääketieteellistä hoitoa, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että eräiden tietojen mukaan poliittisia vankeja on pahoinpidelty heidän kärsiessään pitkiä ja epäoikeudenmukaisten oikeudenkäyntien jälkeen langetettuja vankeustuomioita ja että he eivät saa tarvitsemaansa lääketieteellistä hoitoa,

| I. | ottaa huomioon, että väitetyn vallankaappauksen jälkeen marraskuussa 2002 viranomaiset ovat panneet toimeen joukkopidätyksiä ja että hallituksen arvostelijoihin ja heidän sukulaisiin kohdistuneesta kidutuksesta ja pahoinpitelyistä on kuultu uskottavia todistuksia, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että väitetyn vallankaappauksen jälkeen marraskuussa 2002 viranomaiset ovat panneet toimeen joukkopidätyksiä ja että hallituksen arvostelijoihin ja heidän sukulaisiin kohdistuneesta kidutuksesta ja pahoinpitelyistä on kuultu uskottavia todistuksia,

| J. | ottaa huomioon, että sukulaisia on vainottu ajamalla heitä kodeistaan, takavarikoimalla heidän omaisuuttaan ja erottamalla heitä heidän työpaikoiltaan, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että sukulaisia on vainottu ajamalla heitä kodeistaan, takavarikoimalla heidän omaisuuttaan ja erottamalla heitä heidän työpaikoiltaan,

| K. | ottaa huomioon, että useita hallituksen vastustajia on tuomittu jopa elinkautisiin vankeusrangaistuksiin äärimmäisen epäoikeudenmukaisissa ja farssimaisissa oikeudenkäynneissä, joihin riippumattomia tarkkailijoita ei päästetty, ja että useiden heistä väitetään kuolleen ollessaan pidätettyinä, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että useita hallituksen vastustajia on tuomittu jopa elinkautisiin vankeusrangaistuksiin äärimmäisen epäoikeudenmukaisissa ja farssimaisissa oikeudenkäynneissä, joihin riippumattomia tarkkailijoita ei päästetty, ja että useiden heistä väitetään kuolleen ollessaan pidätettyinä,

| L. | ottaa huomioon, että Halk Maslakhaty (kansan neuvosto) on antanut asetuksen, jossa kaikki presidenttiin ja hänen toimiaan kohtaan kohdistettu arvostelu rinnastetaan valtiopetokseen, josta rangaistuksena voi olla jopa elinkautinen vankeus, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Halk Maslakhaty (kansan neuvosto) on antanut asetuksen, jossa kaikki presidenttiin ja hänen toimiaan kohtaan kohdistettu arvostelu rinnastetaan valtiopetokseen, josta rangaistuksena voi olla jopa elinkautinen vankeus,

| M. | ottaa huomioon, että hallitus on julistanut Rukhnaman, presidentin kirjoittaman ”pyhän” kirjan, uudeksi hengelliseksi oppaaksi, jonka opiskeleminen on tullut pakolliseksi maan kouluissa, yliopistoissa ja valtion elimissä, |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että hallitus on julistanut Rukhnaman, presidentin kirjoittaman ”pyhän” kirjan, uudeksi hengelliseksi oppaaksi, jonka opiskeleminen on tullut pakolliseksi maan kouluissa, yliopistoissa ja valtion elimissä,

Kazakstan, Kirgisia, Tadžikistan ja Uzbekistan

| N. | ottaa huomioon, että Kazakstanissa maan ihmisoikeustilanteen paranemista varjostaa tiedotusvälineisiin kohdistettu sensuuri ja eräät oikeudenkäynnit, joita ei voida pitää oikeudenmukaisina Etyj:n normien mukaan, |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Kazakstanissa maan ihmisoikeustilanteen paranemista varjostaa tiedotusvälineisiin kohdistettu sensuuri ja eräät oikeudenkäynnit, joita ei voida pitää oikeudenmukaisina Etyj:n normien mukaan,

| O. | ottaa huomioon, että Kirgisiassa ihmisoikeuksien kunnioittamista ovat heikentäneet opposition johtohahmojen, lehtimiesten, kansalaisjärjestöjen työntekijöiden ja ihmisoikeusaktivistien ahdistelutapaukset, |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Kirgisiassa ihmisoikeuksien kunnioittamista ovat heikentäneet opposition johtohahmojen, lehtimiesten, kansalaisjärjestöjen työntekijöiden ja ihmisoikeusaktivistien ahdistelutapaukset,

| P. | ottaa huomioon, että Tadžikistanissa ihmisoikeuksien noudattaminen on parantunut viime vuosina, mutta että ilmaisuvapauden ja omantunnon vapauden rajoitukset ja useat kuolemantuomiot osoittavat, että maassa on tehtävä vielä paljon uudistuksia, ennen kuin se täyttää EU:n kanssa tekemänsä kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen ihmisoikeussäännökset, |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että Tadžikistanissa ihmisoikeuksien noudattaminen on parantunut viime vuosina, mutta että ilmaisuvapauden ja omantunnon vapauden rajoitukset ja useat kuolemantuomiot osoittavat, että maassa on tehtävä vielä paljon uudistuksia, ennen kuin se täyttää EU:n kanssa tekemänsä kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen ihmisoikeussäännökset,

| Q. | ottaa huomioon, että Uzbekistanissa ollaan osittain edistytty oikeusvaltion kehittämisessä ja tiedotusvälineiden avoimuudessa ja että monet kansalaisjärjestöt saavat toimia maassa, mutta että puhevapautta rajoitetaan ja ihmisoikeuksia loukataan edelleen ja entistä räikeämmin, mistä osoituksena mainittakoon uzbekkitoimittaja Ruslan Sharipovin tapaus, joka sai suljettujen ovien takana käydyn oikeudenkäynnin jälkeen neljän vuoden vankeustuomion homoseksuaalista käytöstä koskevien syytteiden nojalla, |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että Uzbekistanissa ollaan osittain edistytty oikeusvaltion kehittämisessä ja tiedotusvälineiden avoimuudessa ja että monet kansalaisjärjestöt saavat toimia maassa, mutta että puhevapautta rajoitetaan ja ihmisoikeuksia loukataan edelleen ja entistä räikeämmin, mistä osoituksena mainittakoon uzbekkitoimittaja Ruslan Sharipovin tapaus, joka sai suljettujen ovien takana käydyn oikeudenkäynnin jälkeen neljän vuoden vankeustuomion homoseksuaalista käytöstä koskevien syytteiden nojalla,

Turkmenistan

| 1. | pitää valitettavana ihmisoikeustilanteen heikkenemistä Turkmenistanissa; |
| --- | --- |

1.

pitää valitettavana ihmisoikeustilanteen heikkenemistä Turkmenistanissa;

| 2. | kehottaa Turkmenistanin hallitusta toteuttamaan kaikki Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeustoimikunnan 59. istunnossaan huhtikuussa 2003 hyväksymään päätöslauselmaan sisältyneet suositukset sekä Etyjin nimittämän tarkkailijan professori Emmanuel Decaux'n maaliskuussa 2003 laatimassa raportissa antamat suositukset; |
| --- | --- |

2.

kehottaa Turkmenistanin hallitusta toteuttamaan kaikki Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeustoimikunnan 59. istunnossaan huhtikuussa 2003 hyväksymään päätöslauselmaan sisältyneet suositukset sekä Etyjin nimittämän tarkkailijan professori Emmanuel Decaux'n maaliskuussa 2003 laatimassa raportissa antamat suositukset;

| 3. | kehottaa painokkaasti Turkmenistanin viranomaisia noudattamaan maan kansainvälisten oikeuden mukaisia velvoitteita ja lopettamaan poliittisiin vastustajiin kohdistuvat hyökkäykset ja heidän kiduttamisensa ja pahoinpitelynsä; |
| --- | --- |

3.

kehottaa painokkaasti Turkmenistanin viranomaisia noudattamaan maan kansainvälisten oikeuden mukaisia velvoitteita ja lopettamaan poliittisiin vastustajiin kohdistuvat hyökkäykset ja heidän kiduttamisensa ja pahoinpitelynsä;

| 4. | kehottaa Turkmenistanin hallitusta tutkimaan puolueettomasti ja perusteellisesti kaikki väitteet, joiden mukaan Amanmukhamed Yklymov, A. Prokofiev ja parlamentin entinen puhemies Tagan Khallyev kuolivat ollessaan pidätettyinä; |
| --- | --- |

4.

kehottaa Turkmenistanin hallitusta tutkimaan puolueettomasti ja perusteellisesti kaikki väitteet, joiden mukaan Amanmukhamed Yklymov, A. Prokofiev ja parlamentin entinen puhemies Tagan Khallyev kuolivat ollessaan pidätettyinä;

| 5. | kehottaa Turkmenistanin hallitusta tutkimaan puolueettomasti ja perusteellisesti kaikki väitteet, joiden mukaan pidätettyjä, kuten Turkmenistanin entisiä ulkoministereitä, suurlähettiläs Boris Shikmuradov ja suurlähettiläs Batyr Berdyeviä ja presidentin hallinnon entistä johtajaa suurlähettiläs Yazgeldi Gundogdyeviä kidutetaan ja pahoinpidellään, vastuullisiksi todettujen saattamiseksi oikeuden eteen ja täysimääräisten hyvitysten maksamiseksi uhreille; |
| --- | --- |

5.

kehottaa Turkmenistanin hallitusta tutkimaan puolueettomasti ja perusteellisesti kaikki väitteet, joiden mukaan pidätettyjä, kuten Turkmenistanin entisiä ulkoministereitä, suurlähettiläs Boris Shikmuradov ja suurlähettiläs Batyr Berdyeviä ja presidentin hallinnon entistä johtajaa suurlähettiläs Yazgeldi Gundogdyeviä kidutetaan ja pahoinpidellään, vastuullisiksi todettujen saattamiseksi oikeuden eteen ja täysimääräisten hyvitysten maksamiseksi uhreille;

| 6. | kehottaa Turkmenistanin hallitusta vapauttamaan välittömästi ja ehdoitta kaikki mielipidevangit, mukaan lukien Nikolay Shelekhovin ja Kurban Zakirovin ja poliittisen vangin Mukhametkuli Aymuradovin, joka tuomittiin vuonna 1995 epäoikeudenmukaisessa oikeudenkäynnissä; |
| --- | --- |

6.

kehottaa Turkmenistanin hallitusta vapauttamaan välittömästi ja ehdoitta kaikki mielipidevangit, mukaan lukien Nikolay Shelekhovin ja Kurban Zakirovin ja poliittisen vangin Mukhametkuli Aymuradovin, joka tuomittiin vuonna 1995 epäoikeudenmukaisessa oikeudenkäynnissä;

| 7. | kehottaa Turkmenistanin hallitusta varmistamaan, että kaikille niille henkilöille, jotka tuomittiin 25. marraskuun 2002 sattuneiden tapahtumien johdosta, sekä kaikille muille poliittisille vangeille, jotka tuomittiin epäoikeudenmukaisissa oikeudenkäynneissä, annetaan oikeus uuteen oikeudenkäyntiin, joissa noudatetaan kansainvälisiä oikeudenmukaisuusnormeja, sekä huolehtimaan siitä, että riippumattomat tarkkailijat saavat olla läsnä oikeudenkäynneissä; |
| --- | --- |

7.

kehottaa Turkmenistanin hallitusta varmistamaan, että kaikille niille henkilöille, jotka tuomittiin 25. marraskuun 2002 sattuneiden tapahtumien johdosta, sekä kaikille muille poliittisille vangeille, jotka tuomittiin epäoikeudenmukaisissa oikeudenkäynneissä, annetaan oikeus uuteen oikeudenkäyntiin, joissa noudatetaan kansainvälisiä oikeudenmukaisuusnormeja, sekä huolehtimaan siitä, että riippumattomat tarkkailijat saavat olla läsnä oikeudenkäynneissä;

| 8. | pyytää Turkmenistanin viranomaisia sallimaan Kansainvälisen Punaisen Ristin päästä tapaamaan vankeja; |
| --- | --- |

8.

pyytää Turkmenistanin viranomaisia sallimaan Kansainvälisen Punaisen Ristin päästä tapaamaan vankeja;

| 9. | kehottaa Turkmenistanin viranomaisia sallimaan valtiosta riippumattomien järjestöjen ja kansalaisyhteiskunta- aktivistien harjoittaa rauhanomaista toimintaansa ilman ahdistelua ja vainoa ja sallimaan sen, että ne rekisteröityvät ja toimivat vapaasti; |
| --- | --- |

9.

kehottaa Turkmenistanin viranomaisia sallimaan valtiosta riippumattomien järjestöjen ja kansalaisyhteiskunta- aktivistien harjoittaa rauhanomaista toimintaansa ilman ahdistelua ja vainoa ja sallimaan sen, että ne rekisteröityvät ja toimivat vapaasti;

| 10. | kehottaa Turkmenistanin viranomaisia varmistamaan sen, että riippumattomat tarkkailijat saavat olla läsnä rikosoikeudenkäynneissä; |
| --- | --- |

10.

kehottaa Turkmenistanin viranomaisia varmistamaan sen, että riippumattomat tarkkailijat saavat olla läsnä rikosoikeudenkäynneissä;

| 11. | kehottaa Turkmenistanin hallitusta sallimaan oppositiossa olevien poliittisten puolueiden rekisteröitymisen ilman vangitsemisen, pidättämisen tai ahdistelun uhkaa; |
| --- | --- |

11.

kehottaa Turkmenistanin hallitusta sallimaan oppositiossa olevien poliittisten puolueiden rekisteröitymisen ilman vangitsemisen, pidättämisen tai ahdistelun uhkaa;

| 12. | kehottaa Turkmenistanin hallitusta noudattamaan uskonnonvapauden periaatetta, poistamaan kaikki uskonnollisten vähemmistöjen toimintaa koskevat rajoitukset ja kumoamaan presidentin määräyksen, jolla rajoitetaan uskonnollisten ryhmien rekisteröintiä; |
| --- | --- |

12.

kehottaa Turkmenistanin hallitusta noudattamaan uskonnonvapauden periaatetta, poistamaan kaikki uskonnollisten vähemmistöjen toimintaa koskevat rajoitukset ja kumoamaan presidentin määräyksen, jolla rajoitetaan uskonnollisten ryhmien rekisteröintiä;

| 13. | kehottaa Turkmenistanin hallitusta siirtymään ripeästi demokratiaan ja oikeusvaltioon, pitämään demokraattiset vaalit kansainvälisten tarkkailijoiden valvonnassa ja palauttamaan parlamentille sen lainmukaiset toimivaltuudet; |
| --- | --- |

13.

kehottaa Turkmenistanin hallitusta siirtymään ripeästi demokratiaan ja oikeusvaltioon, pitämään demokraattiset vaalit kansainvälisten tarkkailijoiden valvonnassa ja palauttamaan parlamentille sen lainmukaiset toimivaltuudet;

| 14. | kehottaa Turkmenistanin hallitusta lopettamaan sisäisten pakkosiirtojen politiikkansa, poistamaan perustuslaista kaksoiskansalaisuuden kieltävän lausekkeen, lopettamaan maastapoistumisviisumeiden pakollista käyttöä koskevan vaatimuksen ja palauttamaan oikeuden opiskella ulkomailla; |
| --- | --- |

14.

kehottaa Turkmenistanin hallitusta lopettamaan sisäisten pakkosiirtojen politiikkansa, poistamaan perustuslaista kaksoiskansalaisuuden kieltävän lausekkeen, lopettamaan maastapoistumisviisumeiden pakollista käyttöä koskevan vaatimuksen ja palauttamaan oikeuden opiskella ulkomailla;

| 15. | kehottaa Turkmenistanin hallitusta pitämään voimassa oikeuden liikkua vapaasti muun muassa kumoamalla pysyvästi ja välittömästi maastapoistumisviisumeiden käyttöä koskevan vaatimuksen, oleskelulupavaatimuksen ja sisäisten pakkosiirtojen politiikkansa; |
| --- | --- |

15.

kehottaa Turkmenistanin hallitusta pitämään voimassa oikeuden liikkua vapaasti muun muassa kumoamalla pysyvästi ja välittömästi maastapoistumisviisumeiden käyttöä koskevan vaatimuksen, oleskelulupavaatimuksen ja sisäisten pakkosiirtojen politiikkansa;

Kazakstan, Kirgisia, Tadžikistan ja Uzbekistan

| 16. | pitää myönteisenä, että Kazakstanin viranomaiset vapauttivat poliittisen vangin Mukhtar Ablyazovin; |
| --- | --- |

16.

pitää myönteisenä, että Kazakstanin viranomaiset vapauttivat poliittisen vangin Mukhtar Ablyazovin;

| 17. | kehottaa Kazakstanin hallitusta vapauttamaan ehdoitta muutkin poliittiset vangit, erityisesti Kazakstanin ”Demokraattisen valinnan” perustajiin lukeutuvan Galymzhan Zhakiyanovin ja riippumattoman lehtimiehen Sergei Duvanovin; |
| --- | --- |

17.

kehottaa Kazakstanin hallitusta vapauttamaan ehdoitta muutkin poliittiset vangit, erityisesti Kazakstanin ”Demokraattisen valinnan” perustajiin lukeutuvan Galymzhan Zhakiyanovin ja riippumattoman lehtimiehen Sergei Duvanovin;

| 18. | vaatii vapauttamaan välittömästi Kirgisian oppositiojohtajan Felix Kulovin ja Uzbekistanin oppositiojohtajan Muhammad Bekjanovin; |
| --- | --- |

18.

vaatii vapauttamaan välittömästi Kirgisian oppositiojohtajan Felix Kulovin ja Uzbekistanin oppositiojohtajan Muhammad Bekjanovin;

| 19. | kehottaa Kazakstanin hallitusta uudistamaan kunnianloukkausta koskevat rikosoikeuden lait, jotka ovat vaikeuttaneet vapaan lehdistön toimintaa, koska kaikkeen hallituksen edustajiin kohdistettuun arvosteluun liittyy riski saada kunnianloukkaussyyte siihen liittyvine rankaisuineen; syytteet johtavat usein kohtuuttoman suuriin sakkoihin, joita sanomalehdet/aikakausilehdet eivät kykene maksamaan ja jotka pakottavat lehdet lopettamaan toimintansa; |
| --- | --- |

19.

kehottaa Kazakstanin hallitusta uudistamaan kunnianloukkausta koskevat rikosoikeuden lait, jotka ovat vaikeuttaneet vapaan lehdistön toimintaa, koska kaikkeen hallituksen edustajiin kohdistettuun arvosteluun liittyy riski saada kunnianloukkaussyyte siihen liittyvine rankaisuineen; syytteet johtavat usein kohtuuttoman suuriin sakkoihin, joita sanomalehdet/aikakausilehdet eivät kykene maksamaan ja jotka pakottavat lehdet lopettamaan toimintansa;

| 20. | panee merkille, että samat ongelmat rajoittavat vähäisemmässä määrin Kirgisian lehdistön vapautta; |
| --- | --- |

20.

panee merkille, että samat ongelmat rajoittavat vähäisemmässä määrin Kirgisian lehdistön vapautta;

| 21. | kehottaa Kirgisian hallitusta noudattamaan puhevapauden ja kokoontumisvapauden periaatteita ja keskeyttämään hallituksen edustajien lehtimiehiä ja riippumattomia tiedonvälittäjiä vastaan nostamat mielivaltaiset siviilikanteet; |
| --- | --- |

21.

kehottaa Kirgisian hallitusta noudattamaan puhevapauden ja kokoontumisvapauden periaatteita ja keskeyttämään hallituksen edustajien lehtimiehiä ja riippumattomia tiedonvälittäjiä vastaan nostamat mielivaltaiset siviilikanteet;

| 22. | kehottaa Tadžikistanin hallitusta noudattamaan puhe- ja ilmaisunvapauden periaatteita huolehtimalla, että lehtimiesten painostaminen ja pelottelu loppuu; |
| --- | --- |

22.

kehottaa Tadžikistanin hallitusta noudattamaan puhe- ja ilmaisunvapauden periaatteita huolehtimalla, että lehtimiesten painostaminen ja pelottelu loppuu;

| 23. | kehottaa Uzbekistanin hallitusta lopettamaan vainon ja pelon ilmapiirin luomisen ihmisoikeusaktivistien keskuudessa, noudattamaan puhe- ja ilmaisunvapauden periaatteita ja vapauttamaan Ruslan Sharipovin välittömästi; |
| --- | --- |

23.

kehottaa Uzbekistanin hallitusta lopettamaan vainon ja pelon ilmapiirin luomisen ihmisoikeusaktivistien keskuudessa, noudattamaan puhe- ja ilmaisunvapauden periaatteita ja vapauttamaan Ruslan Sharipovin välittömästi;

| 24. | kehottaa ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokuntaa tutkimaan ihmisoikeustyöryhmässään ihmisoikeustilannetta Keski-Aasian valtioissa: Kazakstanissa, Kirgisiassa, Uzbekistanissa, Tadžikistanissa ja Turkmenistanissa; |
| --- | --- |

24.

kehottaa ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokuntaa tutkimaan ihmisoikeustyöryhmässään ihmisoikeustilannetta Keski-Aasian valtioissa: Kazakstanissa, Kirgisiassa, Uzbekistanissa, Tadžikistanissa ja Turkmenistanissa;

| 25. | kehottaa komissiota lisäämään ja vahvistamaan näiden maiden Tacis-demokratiaohjelmia siten, että niillä pyritään erityisesti edistämään tiedotusvälineiden vapautta ja oikeuslaitoksen riippumattomuutta; |
| --- | --- |

25.

kehottaa komissiota lisäämään ja vahvistamaan näiden maiden Tacis-demokratiaohjelmia siten, että niillä pyritään erityisesti edistämään tiedotusvälineiden vapautta ja oikeuslaitoksen riippumattomuutta;

| 26. | kehottaa neuvostoa hyväksymään Keski-Aasian tasavaltoja koskevan yhteisen strategian, jotta EU:n suhteet näihin valtioihin olisivat tehokkaampia, johdonmukaisempia ja yhdenmukaisempia; |
| --- | --- |

26.

kehottaa neuvostoa hyväksymään Keski-Aasian tasavaltoja koskevan yhteisen strategian, jotta EU:n suhteet näihin valtioihin olisivat tehokkaampia, johdonmukaisempia ja yhdenmukaisempia;

| 27. | pyytää puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle sekä Turkmenistanin, Kazakstanin, Kirgisian, Tadžikistanin ja Uzbekistanin hallitukselle. |
| --- | --- |

27.

pyytää puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle sekä Turkmenistanin, Kazakstanin, Kirgisian, Tadžikistanin ja Uzbekistanin hallitukselle.

---

(1)  P5_TA(2003)0375.

P5_TA(2003)0468

Nepal

Euroopan parlamentin päätöslauselma Nepalista

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Nepalista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Nepalista,

| — | ottaa huomioon nopean toiminnan mekanismin, joka on tärkeä väline ja suunniteltu mahdollistamaan nopea ja joustava puuttuminen vakaustilanteen heikkenemiseen tukea EU:lta saavissa maissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon nopean toiminnan mekanismin, joka on tärkeä väline ja suunniteltu mahdollistamaan nopea ja joustava puuttuminen vakaustilanteen heikkenemiseen tukea EU:lta saavissa maissa,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 50 artiklan 5 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 50 artiklan 5 kohdan,

| A. | ottaa huomioon nepalilaisten hartaan toiveen saada maahansa oikeudenmukainen ja kestävä rauha, avoin ja demokraattinen yhteiskunta sekä kehitystä ja hyvinvointia kaikille, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon nepalilaisten hartaan toiveen saada maahansa oikeudenmukainen ja kestävä rauha, avoin ja demokraattinen yhteiskunta sekä kehitystä ja hyvinvointia kaikille,

| B. | ottaa huomioon, että kansan itsemääräämisoikeus, parlamentaarinen monipuoluedemokratia, perustuslaillinen monarkia, oikeusvaltion periaatteet ja ihmisoikeuksien sekä perusvapauksien kunnioittaminen ovat keskeisiä tekijöitä Nepalin kuningaskunnan vuoden 1990 perustuslaissa, joka saatettiin voimaan kansanliikkeen tuloksena vuonna 1990, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että kansan itsemääräämisoikeus, parlamentaarinen monipuoluedemokratia, perustuslaillinen monarkia, oikeusvaltion periaatteet ja ihmisoikeuksien sekä perusvapauksien kunnioittaminen ovat keskeisiä tekijöitä Nepalin kuningaskunnan vuoden 1990 perustuslaissa, joka saatettiin voimaan kansanliikkeen tuloksena vuonna 1990,

| C. | ottaa huomioon, että 29. tammikuuta 2003 julistettiin lupaava aselepo maolaisten kapinallisten (CPN-M) ja hallituksen välillä, jota seurasi kummankin osapuolen 13. maaliskuuta 2003 allekirjoittamat käytännesäännöt, useiden maolaisten johtajien vapauttaminen vankilasta ja rauhanneuvottelujen käynnistyminen, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että 29. tammikuuta 2003 julistettiin lupaava aselepo maolaisten kapinallisten (CPN-M) ja hallituksen välillä, jota seurasi kummankin osapuolen 13. maaliskuuta 2003 allekirjoittamat käytännesäännöt, useiden maolaisten johtajien vapauttaminen vankilasta ja rauhanneuvottelujen käynnistyminen,

| D. | ottaa huomioon, että 27. elokuuta 2003 Nepalin kommunistinen puolue (maolainen) ilmoitti kahdeksan kuukautta kestäneen aselevon päättyneen, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että 27. elokuuta 2003 Nepalin kommunistinen puolue (maolainen) ilmoitti kahdeksan kuukautta kestäneen aselevon päättyneen,

| E. | ottaa huomioon, että elokuun loppupuolella päättyneen aselevon jälkeen yli 300 henkeä on kuollut ja lukuisia ihmisiä on haavoittunut, joista suurin osa on siviilejä ja lapsia, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että elokuun loppupuolella päättyneen aselevon jälkeen yli 300 henkeä on kuollut ja lukuisia ihmisiä on haavoittunut, joista suurin osa on siviilejä ja lapsia,

| F. | ottaa huomioon, että Nepalin kommunistinen puolue ei enää pidä ehdottomasti kiinni monarkiasta luopumisesta, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Nepalin kommunistinen puolue ei enää pidä ehdottomasti kiinni monarkiasta luopumisesta,

| G. | panee tyytyväisenä merkille nykyisen hallituksen esittämän valtion järjestelmän uudistuksia koskevan tulevaisuuteen keskittyvän asialistan, joka toimii hallituksen ja kapinallisten välisten neuvottelujen perustana, |
| --- | --- |

G.

panee tyytyväisenä merkille nykyisen hallituksen esittämän valtion järjestelmän uudistuksia koskevan tulevaisuuteen keskittyvän asialistan, joka toimii hallituksen ja kapinallisten välisten neuvottelujen perustana,

| H. | toteaa, että kaikkien puolueiden, kansallisuuksien, alueiden, sukupuolien ja yhteisöjen pyöreän pöydän neuvotteluille on tarve ja niillä on suuri merkitys, ja pyytää neuvostoa ja komissiota helpottamaan tämän konferenssin järjestämistä, mikäli asianomaiset sitä pyytävät, |
| --- | --- |

H.

toteaa, että kaikkien puolueiden, kansallisuuksien, alueiden, sukupuolien ja yhteisöjen pyöreän pöydän neuvotteluille on tarve ja niillä on suuri merkitys, ja pyytää neuvostoa ja komissiota helpottamaan tämän konferenssin järjestämistä, mikäli asianomaiset sitä pyytävät,

| I. | panee tyytyväisenä merkille, että Nepal on vuosikausia ottanut vastaan tiibetiläisiä ja bhutanilaisia pakolaisia, mutta on kauhistunut siitä, että muutama kuukausi sitten karkotettiin 18 tiibetiläistä takaisin Tiibetiin, |
| --- | --- |

I.

panee tyytyväisenä merkille, että Nepal on vuosikausia ottanut vastaan tiibetiläisiä ja bhutanilaisia pakolaisia, mutta on kauhistunut siitä, että muutama kuukausi sitten karkotettiin 18 tiibetiläistä takaisin Tiibetiin,

| J. | ottaa huomioon Nepalin antamat vakuutukset siitä, että Nepalin hallituksen pakolaispolitiikka ei ole muuttunut millään tavalla, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon Nepalin antamat vakuutukset siitä, että Nepalin hallituksen pakolaispolitiikka ei ole muuttunut millään tavalla,

| K. | ilmaisee tyytyväisyytensä sen johdosta, että EU:n ja Nepalin väliset suhteet ja yhteistyö ovat lisääntyneet, |
| --- | --- |

K.

ilmaisee tyytyväisyytensä sen johdosta, että EU:n ja Nepalin väliset suhteet ja yhteistyö ovat lisääntyneet,

| 1. | ilmaisee olevansa syvästi huolestunut tulitauon päättymisestä ja hiljattain puhjenneista väkivaltaisuuksista Nepalissa, joiden seurauksena useita henkilöitä on kuollut ja haavoittunut Nepalissa; |
| --- | --- |

1.

ilmaisee olevansa syvästi huolestunut tulitauon päättymisestä ja hiljattain puhjenneista väkivaltaisuuksista Nepalissa, joiden seurauksena useita henkilöitä on kuollut ja haavoittunut Nepalissa;

| 2. | kehottaa Nepalin hallitusta ja maolaisia kapinallisia julistamaan välittömästi tulitauon ja noudattamaan kummankin osapuolen tämän vuoden maaliskuussa allekirjoittamia käytännesääntöjä sekä käynnistämään uudelleen rauhanneuvottelut; |
| --- | --- |

2.

kehottaa Nepalin hallitusta ja maolaisia kapinallisia julistamaan välittömästi tulitauon ja noudattamaan kummankin osapuolen tämän vuoden maaliskuussa allekirjoittamia käytännesääntöjä sekä käynnistämään uudelleen rauhanneuvottelut;

| 3. | on huolissaan siitä, että väkivaltaisuuksiin palaaminen vetää huomiota pois ponnisteluilta ratkaista pakolaisleireissä Nepalin itäosissa asuvien bhutanilaisten pakolaisten tilanne; |
| --- | --- |

3.

on huolissaan siitä, että väkivaltaisuuksiin palaaminen vetää huomiota pois ponnisteluilta ratkaista pakolaisleireissä Nepalin itäosissa asuvien bhutanilaisten pakolaisten tilanne;

| 4. | kehottaa Nepalin hallitusta antamaan vakuutuksensa siitä, että se tekee yhteistyötä YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun (UNHCR) kanssa torjuakseen karkotukset ja myöntää tiibetiläisille ja bhutanilaisille pakolaisille oikeuden asianmukaiseen hoitoon, joka kuuluu heille kansainvälisten ihmisoikeuslakien mukaan; |
| --- | --- |

4.

kehottaa Nepalin hallitusta antamaan vakuutuksensa siitä, että se tekee yhteistyötä YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun (UNHCR) kanssa torjuakseen karkotukset ja myöntää tiibetiläisille ja bhutanilaisille pakolaisille oikeuden asianmukaiseen hoitoon, joka kuuluu heille kansainvälisten ihmisoikeuslakien mukaan;

| 5. | on huolissaan UNHCR:n päätöksestä lakkauttaa vähitellen bhutanilaisten pakolaisten leireille myönnettävä tuki ja kannattaa kansainvälisten ihmisoikeusjärjestöjen tuen lahjoittajille esittämää pyyntöä kutsua kokoon kansainvälinen konferenssi, johon kokoontuisivat kaikki asianomaiset ja jolla ratkaistaisiin pitkäaikainen bhutanilaisten pakolaisten kriisi; |
| --- | --- |

5.

on huolissaan UNHCR:n päätöksestä lakkauttaa vähitellen bhutanilaisten pakolaisten leireille myönnettävä tuki ja kannattaa kansainvälisten ihmisoikeusjärjestöjen tuen lahjoittajille esittämää pyyntöä kutsua kokoon kansainvälinen konferenssi, johon kokoontuisivat kaikki asianomaiset ja jolla ratkaistaisiin pitkäaikainen bhutanilaisten pakolaisten kriisi;

| 6. | hyväksyy Nepalin hallituksen maolaisten kapinallisten kanssa käymien rauhanneuvottelujen kolmannella kierroksella esittämän valtion järjestelmän uudistuksia koskevan tulevaisuuteen keskittyvän asialistan, joka toimii osapuolten välisten neuvottelujen perustana; |
| --- | --- |

6.

hyväksyy Nepalin hallituksen maolaisten kapinallisten kanssa käymien rauhanneuvottelujen kolmannella kierroksella esittämän valtion järjestelmän uudistuksia koskevan tulevaisuuteen keskittyvän asialistan, joka toimii osapuolten välisten neuvottelujen perustana;

| 7. | kehottaa käynnistämään uudelleen demokraattisen prosessin, erityisesti parlamentille vastuullisen hallituksen nimittämisen, ja kehottaa samaan aikaan Nepalin kommunistista puoluetta (maolainen) muuntautumaan institutionaaliseksi poliittiseksi voimaksi, joka esittää ajatuksensa ja ehdokkaansa vaaleissa, ja lopettamaan väkivaltaisuudet välittömästi; |
| --- | --- |

7.

kehottaa käynnistämään uudelleen demokraattisen prosessin, erityisesti parlamentille vastuullisen hallituksen nimittämisen, ja kehottaa samaan aikaan Nepalin kommunistista puoluetta (maolainen) muuntautumaan institutionaaliseksi poliittiseksi voimaksi, joka esittää ajatuksensa ja ehdokkaansa vaaleissa, ja lopettamaan väkivaltaisuudet välittömästi;

| 8. | katsoo, että nopean toiminnan mekanismilla rahoitettavat luottamusta lisäävät toimet olisi pantava täytäntöön välittömästi; |
| --- | --- |

8.

katsoo, että nopean toiminnan mekanismilla rahoitettavat luottamusta lisäävät toimet olisi pantava täytäntöön välittömästi;

| 9. | kehottaa komissiota näin ollen osallistumaan aikaisempaa aktiivisemmin rauhanprosessiin ja antamaan sille täten uuden sysäyksen ja tekemään varhaisen aloitteen, jotta rahoitetaan luottamusta lisääviä toimia, kuten konfliktien ratkaisua käsitteleviä työryhmiä ja paikallista koulutusta, perustuslaillisia toimenpiteitä ja tiedotustoimia, joiden avulla kansalaisyhteiskunta voi osallistua rauhanprosessiin; |
| --- | --- |

9.

kehottaa komissiota näin ollen osallistumaan aikaisempaa aktiivisemmin rauhanprosessiin ja antamaan sille täten uuden sysäyksen ja tekemään varhaisen aloitteen, jotta rahoitetaan luottamusta lisääviä toimia, kuten konfliktien ratkaisua käsitteleviä työryhmiä ja paikallista koulutusta, perustuslaillisia toimenpiteitä ja tiedotustoimia, joiden avulla kansalaisyhteiskunta voi osallistua rauhanprosessiin;

| 10. | kehottaa komissiota ja neuvostoa tarjoamaan tukea ja apua ja helpottamaan sen myöntämistä osapuolille, jotka käyvät virallisia rauhanneuvotteluja ja toteuttavat kehitys-, hätäapu- ja elvytysohjelmia ja -hankkeita, joilla luodaan perusta oikeudenmukaiselle ja kestävälle rauhalle; |
| --- | --- |

10.

kehottaa komissiota ja neuvostoa tarjoamaan tukea ja apua ja helpottamaan sen myöntämistä osapuolille, jotka käyvät virallisia rauhanneuvotteluja ja toteuttavat kehitys-, hätäapu- ja elvytysohjelmia ja -hankkeita, joilla luodaan perusta oikeudenmukaiselle ja kestävälle rauhalle;

| 11. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioiden hallituksia seuraamaan tarkasti kaiken Nepalille myönnettävän avun lopullista päämäärää ja varmistamaan, että apu käytetään sen ensisijaiseen tarkoitukseen eli köyhyyden lieventämiseen ja konfliktin perimmäisten syiden ratkaisemiseen; |
| --- | --- |

11.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioiden hallituksia seuraamaan tarkasti kaiken Nepalille myönnettävän avun lopullista päämäärää ja varmistamaan, että apu käytetään sen ensisijaiseen tarkoitukseen eli köyhyyden lieventämiseen ja konfliktin perimmäisten syiden ratkaisemiseen;

| 12. | kehottaa neuvostoa ilmoittamaan, onko se nyt valmis aktiivisesti harkitsemaan EU:n Nepalin erityisedustajan nimittämistä ja mitä muita uusia aloitteita se on valmis tukemaan ja mihin kansainvälisiin ponnisteluihin se aikoo ryhtyä rauhan palauttamiseksi Nepaliin; |
| --- | --- |

12.

kehottaa neuvostoa ilmoittamaan, onko se nyt valmis aktiivisesti harkitsemaan EU:n Nepalin erityisedustajan nimittämistä ja mitä muita uusia aloitteita se on valmis tukemaan ja mihin kansainvälisiin ponnisteluihin se aikoo ryhtyä rauhan palauttamiseksi Nepaliin;

| 13. | on toiveikas sen suhteen, että hiljattain perustettu EU:n edustusto Katmandussa vahvistaa EU:n ja Nepalin välisiä suhteita ja yhteistyötä, ja pyytää komissiota tekemään tarvittavat järjestelyt, jotta edustuston kokoa voidaan kasvattaa tarvittavalla lisähenkilöstöllä; |
| --- | --- |

13.

on toiveikas sen suhteen, että hiljattain perustettu EU:n edustusto Katmandussa vahvistaa EU:n ja Nepalin välisiä suhteita ja yhteistyötä, ja pyytää komissiota tekemään tarvittavat järjestelyt, jotta edustuston kokoa voidaan kasvattaa tarvittavalla lisähenkilöstöllä;

| 14. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille sekä Intian, Bhutanin ja Nepalin hallitukselle. |
| --- | --- |

14.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille sekä Intian, Bhutanin ja Nepalin hallitukselle.

P5_TA(2003)0469

Yhteinen kalastuspolitiikka

Euroopan parlamentin päätöslauselma komission tiedonannosta neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Kohti yhteisen kalastuspolitiikan yhtenäistä ja tehokasta toteutusta (KOM(2003) 130 — 2003/2104(INI))

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon (KOM(2003) 130), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon (KOM(2003) 130),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 47 artiklan 2 kohdan ja 163 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 47 artiklan 2 kohdan ja 163 artiklan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A5-0331/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A5-0331/2003),

| A. | katsoo, että vaikka viime vuosina on edistytty tarkastus- ja valvontamenetelmien käytössä, on vielä asioita, joita voidaan ja joita täytyy parantaa, |
| --- | --- |

A.

katsoo, että vaikka viime vuosina on edistytty tarkastus- ja valvontamenetelmien käytössä, on vielä asioita, joita voidaan ja joita täytyy parantaa,

| B. | ottaa huomioon, että yhteisen kalastuspolitiikan uudistus hyväksyttiin elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20. joulukuuta 2002 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2371/2002 (1), jonka V luvussa säädetään yhteisön valvonta- ja täytäntöönpanojärjestelmän uudesta oikeudellisesta kehyksestä, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että yhteisen kalastuspolitiikan uudistus hyväksyttiin elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20. joulukuuta 2002 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2371/2002 (1), jonka V luvussa säädetään yhteisön valvonta- ja täytäntöönpanojärjestelmän uudesta oikeudellisesta kehyksestä,

| C. | katsoo, että kalastuksen valvontatehtävissä saatu kokemus ja asiantuntemus on merkittävä perusta kalastuksen valvonnan tehokkaalle täytäntöönpanolle, minkä vuoksi kokemusta ja asiantuntemusta on vahvistettava, |
| --- | --- |

C.

katsoo, että kalastuksen valvontatehtävissä saatu kokemus ja asiantuntemus on merkittävä perusta kalastuksen valvonnan tehokkaalle täytäntöönpanolle, minkä vuoksi kokemusta ja asiantuntemusta on vahvistettava,

| D. | pitää tärkeänä varmistaa, että elollisten vesiluonnonvarojen käyttöoikeutta ja niiden hyödyntämistä säännellään kalastusketjun kaikissa vaiheissa ja että kalastuotteiden pyynnin, kuljetuksen ja kaupan valvontaan sovelletaan yhdenmukaisia säännöksiä ja menettelyitä, joiden avulla saadut tulokset ovat vertailukelpoisia riippumatta tarkastuksista vastaavien kansallisten toimijoiden kansalaisuudesta ja tarkastuslaitoksesta, |
| --- | --- |

D.

pitää tärkeänä varmistaa, että elollisten vesiluonnonvarojen käyttöoikeutta ja niiden hyödyntämistä säännellään kalastusketjun kaikissa vaiheissa ja että kalastuotteiden pyynnin, kuljetuksen ja kaupan valvontaan sovelletaan yhdenmukaisia säännöksiä ja menettelyitä, joiden avulla saadut tulokset ovat vertailukelpoisia riippumatta tarkastuksista vastaavien kansallisten toimijoiden kansalaisuudesta ja tarkastuslaitoksesta,

| E. | pitää tärkeänä osapuolten täysipainoista osallistumista kaikkiin yhteisen kalastuspolitiikan toimiin aina suunnittelusta täytäntöönpanoon saakka, niin että tunnustetaan alueellistumisen kuuluvan olennaisesti yhteiseen kalastuspolitiikkaan ja otetaan huomioon kalastuksenhoidon erityinen merkitys ja sen vaikutus haavoittuviin rannikkoyhteisöihin, |
| --- | --- |

E.

pitää tärkeänä osapuolten täysipainoista osallistumista kaikkiin yhteisen kalastuspolitiikan toimiin aina suunnittelusta täytäntöönpanoon saakka, niin että tunnustetaan alueellistumisen kuuluvan olennaisesti yhteiseen kalastuspolitiikkaan ja otetaan huomioon kalastuksenhoidon erityinen merkitys ja sen vaikutus haavoittuviin rannikkoyhteisöihin,

| F. | katsoo, että kalastajat hyväksyvät kalastusta koskevat säännöt ja noudattavat niitä helpommin, jos kalastajajärjestöt saavat osallistua päätöksentekoon, |
| --- | --- |

F.

katsoo, että kalastajat hyväksyvät kalastusta koskevat säännöt ja noudattavat niitä helpommin, jos kalastajajärjestöt saavat osallistua päätöksentekoon,

| G. | katsoo, että yhteisön periaatteiden mukaisesti yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanon valvonta kuuluu ensisijaisesti jäsenvaltioille, kun taas komission vastuulla on seurata ja valvoa, että yhteisön lainsäädäntöä sovelletaan moitteettomasti, |
| --- | --- |

G.

katsoo, että yhteisön periaatteiden mukaisesti yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanon valvonta kuuluu ensisijaisesti jäsenvaltioille, kun taas komission vastuulla on seurata ja valvoa, että yhteisön lainsäädäntöä sovelletaan moitteettomasti,

| H. | ottaa huomioon kestävää kalastuksenhoitoa koskevat kansainväliset suuntaviivat ja periaatteet, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon kestävää kalastuksenhoitoa koskevat kansainväliset suuntaviivat ja periaatteet,

| I. | ottaa huomioon, että komission tiedonantoon sisältyy lyhyellä aikavälillä toteutettava toimintasuunnitelma, jolla varmistetaan, että elollisten vesiluonnonvarojen käyttöoikeutta ja niiden hyödyntämistä säännellään kalastusketjun kaikissa vaiheissa, ja ottaa huomioon komission aikomuksen laatia ehdotus yhteisen tarkastusorganisaation perustamisesta yhteisön kalastuksenvalvontaviraston perustamisen yhteydessä, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että komission tiedonantoon sisältyy lyhyellä aikavälillä toteutettava toimintasuunnitelma, jolla varmistetaan, että elollisten vesiluonnonvarojen käyttöoikeutta ja niiden hyödyntämistä säännellään kalastusketjun kaikissa vaiheissa, ja ottaa huomioon komission aikomuksen laatia ehdotus yhteisen tarkastusorganisaation perustamisesta yhteisön kalastuksenvalvontaviraston perustamisen yhteydessä,

| J. | ottaa huomioon, että eri jäsenvaltioissa käytetään kalastuksen valvontaan erilaisia teknisiä, aineellisia ja inhimillisiä resursseja sekä laitoksia, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että eri jäsenvaltioissa käytetään kalastuksen valvontaan erilaisia teknisiä, aineellisia ja inhimillisiä resursseja sekä laitoksia,

| K. | ottaa huomioon, että on yhä tärkeämpää vahvistaa valvontaa kansainvälisten kalastusjärjestöjen vesialueilla ja että komissio voisi myötävaikuttaa valvontatehtävien yhdenmukaistamiseen toimiessaan sopimusosapuolena kyseisten järjestöjen kanssa, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että on yhä tärkeämpää vahvistaa valvontaa kansainvälisten kalastusjärjestöjen vesialueilla ja että komissio voisi myötävaikuttaa valvontatehtävien yhdenmukaistamiseen toimiessaan sopimusosapuolena kyseisten järjestöjen kanssa,

| 1. | panee merkille komission tiedonannon; |
| --- | --- |

1.

panee merkille komission tiedonannon;

| 2. | painottaa, että kalastuksen valvontatehtävissä saatu kokemus ja asiantuntemus on kestävä perusta kalastuksen valvonnan tehokkaalle täytäntöönpanolle; katsoo, että näin ollen olisi lähdettävä todellisesta tämänhetkisestä asiaintilasta yhteisön seuranta- ja valvontastrategian täytäntöönpanoa koskevan yhteistyön parantamiseksi; |
| --- | --- |

2.

painottaa, että kalastuksen valvontatehtävissä saatu kokemus ja asiantuntemus on kestävä perusta kalastuksen valvonnan tehokkaalle täytäntöönpanolle; katsoo, että näin ollen olisi lähdettävä todellisesta tämänhetkisestä asiaintilasta yhteisön seuranta- ja valvontastrategian täytäntöönpanoa koskevan yhteistyön parantamiseksi;

| 3. | korostaa, että osapuolten on osallistuttava täysipainoisesti kaikkiin yhteiseen kalastuspolitiikkaan liittyviin toimiin aina suunnittelusta täytäntöönpanoon saakka, niin että tunnustetaan alueellistamisen ja hajauttamisen kuuluvan olennaisesti yhteiseen kalastuspolitiikkaan ja otetaan huomioon kalastuksenhoidon erityispiirteet ja sen vaikutus haavoittuviin rannikkoyhteisöihin; |
| --- | --- |

3.

korostaa, että osapuolten on osallistuttava täysipainoisesti kaikkiin yhteiseen kalastuspolitiikkaan liittyviin toimiin aina suunnittelusta täytäntöönpanoon saakka, niin että tunnustetaan alueellistamisen ja hajauttamisen kuuluvan olennaisesti yhteiseen kalastuspolitiikkaan ja otetaan huomioon kalastuksenhoidon erityispiirteet ja sen vaikutus haavoittuviin rannikkoyhteisöihin;

| 4. | korostaa, että kalastajat hyväksyvät kalastusta koskevat säännöt ja noudattavat niitä helpommin, jos kalastajat osallistuvat itse päätöksentekoon kaikilla tasoilla; |
| --- | --- |

4.

korostaa, että kalastajat hyväksyvät kalastusta koskevat säännöt ja noudattavat niitä helpommin, jos kalastajat osallistuvat itse päätöksentekoon kaikilla tasoilla;

| 5. | pitää myönteisenä ajatusta lyhyellä aikavälillä toteutettavasta toimintasuunnitelmasta (2003—2005), jolla pyritään parantamaan tarkastus- ja seurantatoimien yhteisön laajuista koordinointia varojen käytön järkeistämiseksi ja ensisijaisten tavoitteiden asettamiseksi; |
| --- | --- |

5.

pitää myönteisenä ajatusta lyhyellä aikavälillä toteutettavasta toimintasuunnitelmasta (2003—2005), jolla pyritään parantamaan tarkastus- ja seurantatoimien yhteisön laajuista koordinointia varojen käytön järkeistämiseksi ja ensisijaisten tavoitteiden asettamiseksi;

| 6. | korostaa, että tämän toimintasuunnitelman täytyy vaikuttaa niihin aloihin, joilla jäsenvaltioiden välinen yhteistyö on tärkeää, kuten kansainväliset alueet, joita hoitavat alueelliset kalastusjärjestöt, joihin EU kuuluu, ja katsoo, että rajat ylittävät tuottajajärjestöt voivat toiminnallaan erityisesti vaikuttaa tähän; |
| --- | --- |

6.

korostaa, että tämän toimintasuunnitelman täytyy vaikuttaa niihin aloihin, joilla jäsenvaltioiden välinen yhteistyö on tärkeää, kuten kansainväliset alueet, joita hoitavat alueelliset kalastusjärjestöt, joihin EU kuuluu, ja katsoo, että rajat ylittävät tuottajajärjestöt voivat toiminnallaan erityisesti vaikuttaa tähän;

| 7. | tukee toimia, joilla pyritään menettelyjen ja tavoitteiden yhdenmukaistamiseen kalastusalan edustajien ja kansallisten viranomaisten kanssa käytävien keskustelujen avulla niin, että otetaan huomioon erilaiset alueelliset olosuhteet kyseenalaistamatta kuitenkaan jäsenvaltioille kuuluvia tehtäviä; |
| --- | --- |

7.

tukee toimia, joilla pyritään menettelyjen ja tavoitteiden yhdenmukaistamiseen kalastusalan edustajien ja kansallisten viranomaisten kanssa käytävien keskustelujen avulla niin, että otetaan huomioon erilaiset alueelliset olosuhteet kyseenalaistamatta kuitenkaan jäsenvaltioille kuuluvia tehtäviä;

| 8. | pitää erittäin tärkeinä ensimmäiseen ryhmään kuuluvia toimia, joilla pyritään kansallisten tarkastusja valvontaresurssien tehokkaampaan käyttöön kunkin kalastuksen tai kalakannan tarkastuksissa; katsoo, että kaikkien asianomaisten osapuolten, myös kalastajajärjestöjen, tuottajien, varustajien ja kansallisten viranomaisten, olisi osallistuttava näiden toimien arviointiin ja keskusteluun niistä; |
| --- | --- |

8.

pitää erittäin tärkeinä ensimmäiseen ryhmään kuuluvia toimia, joilla pyritään kansallisten tarkastusja valvontaresurssien tehokkaampaan käyttöön kunkin kalastuksen tai kalakannan tarkastuksissa; katsoo, että kaikkien asianomaisten osapuolten, myös kalastajajärjestöjen, tuottajien, varustajien ja kansallisten viranomaisten, olisi osallistuttava näiden toimien arviointiin ja keskusteluun niistä;

| 9. | korostaa, että seurantaa, tarkastuksia ja valvontaa on järkeistettävä uuden tekniikan avulla, mikä saattaa vaatia valtavia investointeja; katsoo, että siksi on tärkeää varmistaa tätä tarkoitusta varten riittävät varat yhteisön talousarviosta ja tarvittavat tuet jäsenvaltioille; |
| --- | --- |

9.

korostaa, että seurantaa, tarkastuksia ja valvontaa on järkeistettävä uuden tekniikan avulla, mikä saattaa vaatia valtavia investointeja; katsoo, että siksi on tärkeää varmistaa tätä tarkoitusta varten riittävät varat yhteisön talousarviosta ja tarvittavat tuet jäsenvaltioille;

| 10. | pitää myönteisenä erityisten seurantaohjelmien käyttöönottoa ja etenkin valittujen kalastustoimien ja kalakannan valvontaa koskevien yhteisten ensisijaisten tavoitteiden ja viitearvojen asettamista — kalastuksesta kaupan pitämiseen saakka — sekä vaatimusta avoimuudesta tarkastus- ja valvontatoimien tulosten osalta; |
| --- | --- |

10.

pitää myönteisenä erityisten seurantaohjelmien käyttöönottoa ja etenkin valittujen kalastustoimien ja kalakannan valvontaa koskevien yhteisten ensisijaisten tavoitteiden ja viitearvojen asettamista — kalastuksesta kaupan pitämiseen saakka — sekä vaatimusta avoimuudesta tarkastus- ja valvontatoimien tulosten osalta;

| 11. | pitää tärkeänä, että ohjelmat perustuvat useiden jäsenvaltioiden etenkin rajat ylittävästä yhteistyöstä monen vuoden aikana saamiin kokemuksiin; |
| --- | --- |

11.

pitää tärkeänä, että ohjelmat perustuvat useiden jäsenvaltioiden etenkin rajat ylittävästä yhteistyöstä monen vuoden aikana saamiin kokemuksiin;

| 12. | korostaa, että kansallisilla viranomaisilla on tärkeä tehtävä seurattaessa ja arvioitaessa tarkastus- ja valvontatoimia kalastusalan yhteisten kriteerien ja painopisteiden pohjalta sekä kalastustoiminnan kehittämisessä, ja katsoo, että tulokset olisi asetettava muiden jäsenvaltioiden ja komission saataville etukäteen tehtävien yhteisten sopimusten pohjalta; |
| --- | --- |

12.

korostaa, että kansallisilla viranomaisilla on tärkeä tehtävä seurattaessa ja arvioitaessa tarkastus- ja valvontatoimia kalastusalan yhteisten kriteerien ja painopisteiden pohjalta sekä kalastustoiminnan kehittämisessä, ja katsoo, että tulokset olisi asetettava muiden jäsenvaltioiden ja komission saataville etukäteen tehtävien yhteisten sopimusten pohjalta;

| 13. | painottaa erityisten seurantaohjelmien tehokkuuden säännöllisen arvioinnin merkitystä; |
| --- | --- |

13.

painottaa erityisten seurantaohjelmien tehokkuuden säännöllisen arvioinnin merkitystä;

| 14. | pitää myönteisenä ja jopa välttämättömänä tarkastuksia koskevien menettelysääntöjen laatimista kansallisten viranomaisten ja kalatalousalan edustajien kanssa käytyjen keskustelujen pohjalta; |
| --- | --- |

14.

pitää myönteisenä ja jopa välttämättömänä tarkastuksia koskevien menettelysääntöjen laatimista kansallisten viranomaisten ja kalatalousalan edustajien kanssa käytyjen keskustelujen pohjalta;

| 15. | pitää myönteisenä, että komissio aikoo yhteisön kalastuksenvalvontaviraston perustamisen yhteydessä esittää ehdotuksen, joka koskee yhteisen tarkastusorganisaation perustamista kansallisten tarkastusja valvontaresurssien koordinoidun käytön varmistamiseksi; |
| --- | --- |

15.

pitää myönteisenä, että komissio aikoo yhteisön kalastuksenvalvontaviraston perustamisen yhteydessä esittää ehdotuksen, joka koskee yhteisen tarkastusorganisaation perustamista kansallisten tarkastusja valvontaresurssien koordinoidun käytön varmistamiseksi;

| 16. | pyytää komission ehdotuksen mukaisesti, että perustettaisiin yhteisön virasto tehokkaan valvonnan varmistamiseksi; |
| --- | --- |

16.

pyytää komission ehdotuksen mukaisesti, että perustettaisiin yhteisön virasto tehokkaan valvonnan varmistamiseksi;

| 17. | vaatii, että komission on tehtävä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa mahdollisimman kattava toteutettavuustutkimus, joka koskee tarvetta perustaa yhteisön tarkastus- ja valvontaorganisaatio; katsoo, että toteutettavuustutkimukseen olisi sisällyttävä vertaileva kustannus-hyötyanalyysi ja siinä olisi otettava huomioon kansallisten resurssien mahdollisesti tehokkaamman käytön vaikutukset sekä aineellisia, taloudellisia ja inhimillisiä resursseja koskevat käytännön seuraukset; |
| --- | --- |

17.

vaatii, että komission on tehtävä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa mahdollisimman kattava toteutettavuustutkimus, joka koskee tarvetta perustaa yhteisön tarkastus- ja valvontaorganisaatio; katsoo, että toteutettavuustutkimukseen olisi sisällyttävä vertaileva kustannus-hyötyanalyysi ja siinä olisi otettava huomioon kansallisten resurssien mahdollisesti tehokkaamman käytön vaikutukset sekä aineellisia, taloudellisia ja inhimillisiä resursseja koskevat käytännön seuraukset;

| 18. | pyytää komissiota tarkastelemaan sääntöjen valvontaa ja täytäntöönpanoa koskevaan yhteisön yhteistyöhön soveltuvia muita vaihtoehtoja, joiden avulla voitaisiin korvata yhteisen tarkastusorganisaation ja yhteisön kalastuksenvalvontaviraston perustaminen; |
| --- | --- |

18.

pyytää komissiota tarkastelemaan sääntöjen valvontaa ja täytäntöönpanoa koskevaan yhteisön yhteistyöhön soveltuvia muita vaihtoehtoja, joiden avulla voitaisiin korvata yhteisen tarkastusorganisaation ja yhteisön kalastuksenvalvontaviraston perustaminen;

| 19. | pyytää komissiota osallistumaan aktiivisesti kansainvälisten kalastusjärjestöjen hallinnoimien kansainvälisten vesialueiden valvontaan ja valvonnan rahoitukseen, jotta Euroopan unionin tehtäviin kuuluvaa kalastuksen valvontaa voitaisiin koordinoida ja tehostaa kyseisillä pyyntialueilla; |
| --- | --- |

19.

pyytää komissiota osallistumaan aktiivisesti kansainvälisten kalastusjärjestöjen hallinnoimien kansainvälisten vesialueiden valvontaan ja valvonnan rahoitukseen, jotta Euroopan unionin tehtäviin kuuluvaa kalastuksen valvontaa voitaisiin koordinoida ja tehostaa kyseisillä pyyntialueilla;

| 20. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden parlamenteille. |
| --- | --- |

20.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden parlamenteille.

---

(1)  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59.

P5_TA(2003)0470

Kalastuslaivastot (2001—2002)

Euroopan parlamentin päätöslauselma komission vuosikertomuksesta neuvostolle ja Euroopan parlamentille kalastuslaivastojen monivuotisten ohjausohjelmien tuloksista vuoden 2001 lopulla sekä komission kertomuksesta neuvostolle ja Euroopan parlamentille kalastuslaivastojen monivuotisten ohjausohjelmien välivaiheen tuloksista 30 päivänä kesäkuuta 2002 (KOM(2002) 446 — KOM(2002) 483 — 2002/2262(INI))

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission vuosikertomuksen (KOM(2002) 446) ja komission kertomuksen (KOM(2002) 483), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission vuosikertomuksen (KOM(2002) 446) ja komission kertomuksen (KOM(2002) 483),

| — | ottaa huomioon FAO:n kalastuskomitean vuonna 1999 hyväksymän kansainvälisen toimintasuunnitelman, joka koskee kalastuskapasiteetin hallintoa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon FAO:n kalastuskomitean vuonna 1999 hyväksymän kansainvälisen toimintasuunnitelman, joka koskee kalastuskapasiteetin hallintoa,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 47 artiklan 2 kohdan ja 163 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 47 artiklan 2 kohdan ja 163 artiklan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A5-0332/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A5-0332/2003),

| A. | ottaa huomioon, että monivuotisten ohjausohjelmien (MOO) neljäs sukupolvi on saatu päätökseen, ja että sen tilalle tulee yksinkertainen rajoitus laivaston kokonaiskapasiteettiin yhdessä lisäys- ja poistojärjestelmän kanssa, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että monivuotisten ohjausohjelmien (MOO) neljäs sukupolvi on saatu päätökseen, ja että sen tilalle tulee yksinkertainen rajoitus laivaston kokonaiskapasiteettiin yhdessä lisäys- ja poistojärjestelmän kanssa,

| B. | ottaa huomioon, että useat yhteisön laivaston segmentit ovat edelleen liian suuria olemassa oleviin kalavaroihin verrattuna, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että useat yhteisön laivaston segmentit ovat edelleen liian suuria olemassa oleviin kalavaroihin verrattuna,

| 1. | pahoittelee, että monivuotisilla ohjausohjelmilla ei kyetty supistamaan yhteisön kalastuslaivastoja olemassa olevien kalavarojen suhteen kestävälle tasolle korostaen, että ainoastaan neljä jäsenvaltiota (Tanska, Espanja, Suomi ja Portugali) saavutti kaikki omat tavoitteensa 30. kesäkuuta 2002 mennessä ja että nykyisillä kapasiteettirajoituksilla ja lisäys- ja poistojärjestelmällä ei saada aikaan tarpeellisia vähennyksiä; |
| --- | --- |

1.

pahoittelee, että monivuotisilla ohjausohjelmilla ei kyetty supistamaan yhteisön kalastuslaivastoja olemassa olevien kalavarojen suhteen kestävälle tasolle korostaen, että ainoastaan neljä jäsenvaltiota (Tanska, Espanja, Suomi ja Portugali) saavutti kaikki omat tavoitteensa 30. kesäkuuta 2002 mennessä ja että nykyisillä kapasiteettirajoituksilla ja lisäys- ja poistojärjestelmällä ei saada aikaan tarpeellisia vähennyksiä;

| 2. | katsoo, että monia yhteisön vesien kalakantoja uhkaavan nykyisen kriisin, jonka yhteydessä ei oteta riittävästi huomioon muun muassa pyyntiponnistusten soveltamistapaa eikä tuottajajärjestöjen toimintaa, syynä on ainakin osittain kalastuskapasiteetin hallinto-ohjelmien hyväksymisen pitkäaikainen ja toistuva laiminlyönti; |
| --- | --- |

2.

katsoo, että monia yhteisön vesien kalakantoja uhkaavan nykyisen kriisin, jonka yhteydessä ei oteta riittävästi huomioon muun muassa pyyntiponnistusten soveltamistapaa eikä tuottajajärjestöjen toimintaa, syynä on ainakin osittain kalastuskapasiteetin hallinto-ohjelmien hyväksymisen pitkäaikainen ja toistuva laiminlyönti;

| 3. | kehottaa komissiota ja neuvostoa kehittämään ohjelman, joka palauttaa yhteisön kapasiteetin kalavaroja vastaavalle tasolle ilman, että aluksia viedään muihin maihin, joissa on jo ylituotantoa; katsoo lisäksi, että tällaisilla ohjelmilla pitäisi kehittää kalastuslaivastoja, jotka tarjoavat mahdollisimman paljon työpaikkoja ilman, että kalakannat vähenevät entisestään tai että meriympäristö pilaantuu; |
| --- | --- |

3.

kehottaa komissiota ja neuvostoa kehittämään ohjelman, joka palauttaa yhteisön kapasiteetin kalavaroja vastaavalle tasolle ilman, että aluksia viedään muihin maihin, joissa on jo ylituotantoa; katsoo lisäksi, että tällaisilla ohjelmilla pitäisi kehittää kalastuslaivastoja, jotka tarjoavat mahdollisimman paljon työpaikkoja ilman, että kalakannat vähenevät entisestään tai että meriympäristö pilaantuu;

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---