# Euroopa Liidu L 292/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 292 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik16. august 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 292

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik16. august 2021

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1340, 22. aprill 2021, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega ja määratakse kindlaks lepingutingimuste sisu seoses peatamisõiguse tunnustamisega kriisilahenduses (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1341, 23. aprill 2021, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/2144 üksikasjalike eeskirjadega mootorsõidukite tüübikinnituse konkreetsete katsemenetluste ja tehniliste nõuete kohta seoses juhi unisuse ja tähelepanu hoiatussüsteemidega ning muudetakse kõnealuse määruse II lisa (
  1
  ) | 4 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1342, 27. mai 2021, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/848 eeskirjadega teabe kohta, mida kolmandad riigid ning kontrolliasutused ja kontrollorganid peavad nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 33 lõigete 2 ja 3 kohaselt saatma nende tunnustuse üle tehtavaks järelevalveks seoses imporditavate mahepõllumajanduslike toodetega, ning eeskirjadega sellise järelevalve tegemiseks võetavate meetmete kohta (
  1
  ) | 20 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1343, 10. august 2021, millega kiidetakse heaks piiritusjoogi registreeritud geograafilise tähise tootespetsifikaadi muudatus, (Újfehértói meggypálinka) | 25 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2021/1344, 9. august 2021, millega kehtestatakse kriteeriumid, et määrata kindlaks ajavahemik, mille jooksul endast julgeolekuohtu kujutavatele isikutele võidakse kehtestada komisjoni objektidele sisenemise keeld | 27 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1340, 22. aprill 2021, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega ja määratakse kindlaks lepingutingimuste sisu seoses peatamisõiguse tunnustamisega kriisilahenduses (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1341, 23. aprill 2021, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/2144 üksikasjalike eeskirjadega mootorsõidukite tüübikinnituse konkreetsete katsemenetluste ja tehniliste nõuete kohta seoses juhi unisuse ja tähelepanu hoiatussüsteemidega ning muudetakse kõnealuse määruse II lisa (
  1
  )

1

4

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1342, 27. mai 2021, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/848 eeskirjadega teabe kohta, mida kolmandad riigid ning kontrolliasutused ja kontrollorganid peavad nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 33 lõigete 2 ja 3 kohaselt saatma nende tunnustuse üle tehtavaks järelevalveks seoses imporditavate mahepõllumajanduslike toodetega, ning eeskirjadega sellise järelevalve tegemiseks võetavate meetmete kohta (
  1
  )

1

20

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1343, 10. august 2021, millega kiidetakse heaks piiritusjoogi registreeritud geograafilise tähise tootespetsifikaadi muudatus, (Újfehértói meggypálinka)

25

OTSUSED

*

Komisjoni otsus (EL) 2021/1344, 9. august 2021, millega kehtestatakse kriteeriumid, et määrata kindlaks ajavahemik, mille jooksul endast julgeolekuohtu kujutavatele isikutele võidakse kehtestada komisjoni objektidele sisenemise keeld

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 16.8.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 292/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.8.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 292/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/1340,

22. aprill 2021,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega ja määratakse kindlaks lepingutingimuste sisu seoses peatamisõiguse tunnustamisega kriisilahenduses

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012, (1) eriti selle artikli 71a lõike 5 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2014/59/EL, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2019/879, (2) kehtestati teatavad kaitsemeetmed, et tõhustada tulemuslikku kriisilahendust seoses kolmanda riigi õigusega reguleeritud finantslepingutega. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2014/59/EL, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2019/879, (2) kehtestati teatavad kaitsemeetmed, et tõhustada tulemuslikku kriisilahendust seoses kolmanda riigi õigusega reguleeritud finantslepingutega.

| (2) | Direktiivi 2014/59/EL artikli 71a lõike 1 kohaselt peavad krediidiasutused või investeerimisühingud ning ettevõtjad lisama nende sõlmitavatesse ja kolmanda riigi õigusega reguleeritavatesse finantslepingutesse tingimused, millega tunnustatakse kriisilahendusasutuste peatamisõigust. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 2014/59/EL artikli 71a lõike 1 kohaselt peavad krediidiasutused või investeerimisühingud ning ettevõtjad lisama nende sõlmitavatesse ja kolmanda riigi õigusega reguleeritavatesse finantslepingutesse tingimused, millega tunnustatakse kriisilahendusasutuste peatamisõigust.

| (3) | Kriisilahenduse tulemuslikkuse parandamiseks on direktiivi 2014/59/EL artiklis 68 sätestatud, et teatavaid kriisiennetus- või kriisiohjemeetmeid ei tohiks käsitada täitmist tingivate juhtumite ega maksejõuetusmenetlustena. Lisaks on selles artiklis sätestatud, et sellised meetmed ei tohiks anda asjaomaste lepingute vastaspooltele õigust kasutada teatavaid lepingulisi õigusi üksnes selliste meetmete kohaldamise tulemusena. Seetõttu on vaja lisada lepingutingimuste sisusse poolte nõusolek olla nende nõuetega seotud. Lisaks võivad kriisilahendusasutused direktiivi 2014/59/EL artiklite 33a, 69, 70 ja 71 kohaselt peatada piiratud ajaks lepingujärgsed makse- või ülekandekohustused, mis tulenevad lepingust kriisilahenduse objektiks oleva krediidiasutuse või investeerimisühingu või ettevõtjaga, teatavatel asjaoludel ka enne kriisilahenduse meetme võtmist, samuti võivad nad piirata tagatisest tulenevate õiguste maksmapanekut ning peatada vastaspoolte teatavad õigused, näiteks õiguse lõpule viia või tasaarvestada brutokohustusi, kiirendada tulevasi makseid või muul viisil finantslepinguid üles öelda. Kuna need kriisilahendusasutuste õigused ei pruugi olla tulemuslikud, kui neid kohaldatakse kolmanda riigi õigusega reguleeritavate finantslepingute suhtes, tuleks neid finantslepingute tingimustes selgesõnaliselt kinnitada. |
| --- | --- |

(3)

Kriisilahenduse tulemuslikkuse parandamiseks on direktiivi 2014/59/EL artiklis 68 sätestatud, et teatavaid kriisiennetus- või kriisiohjemeetmeid ei tohiks käsitada täitmist tingivate juhtumite ega maksejõuetusmenetlustena. Lisaks on selles artiklis sätestatud, et sellised meetmed ei tohiks anda asjaomaste lepingute vastaspooltele õigust kasutada teatavaid lepingulisi õigusi üksnes selliste meetmete kohaldamise tulemusena. Seetõttu on vaja lisada lepingutingimuste sisusse poolte nõusolek olla nende nõuetega seotud. Lisaks võivad kriisilahendusasutused direktiivi 2014/59/EL artiklite 33a, 69, 70 ja 71 kohaselt peatada piiratud ajaks lepingujärgsed makse- või ülekandekohustused, mis tulenevad lepingust kriisilahenduse objektiks oleva krediidiasutuse või investeerimisühingu või ettevõtjaga, teatavatel asjaoludel ka enne kriisilahenduse meetme võtmist, samuti võivad nad piirata tagatisest tulenevate õiguste maksmapanekut ning peatada vastaspoolte teatavad õigused, näiteks õiguse lõpule viia või tasaarvestada brutokohustusi, kiirendada tulevasi makseid või muul viisil finantslepinguid üles öelda. Kuna need kriisilahendusasutuste õigused ei pruugi olla tulemuslikud, kui neid kohaldatakse kolmanda riigi õigusega reguleeritavate finantslepingute suhtes, tuleks neid finantslepingute tingimustes selgesõnaliselt kinnitada.

| (4) | Selleks et tagada kriisilahenduse tulemuslikkus ja edendada liikmesriikides võetud lähenemisviiside järjepidevust ning tagada, et kriisilahendusasutused, krediidiasutused või investeerimisühingud ning ettevõtjad saavad arvesse võtta nende õigussüsteemide erinevusi või teatavast lepingu vormist või struktuurist tulenevaid erinevusi, on asjakohane sätestada lepingutingimuste kohustuslik sisu. Lepingutingimuste sisus tuleks arvesse võtta krediidiasutuste või investeerimisühingute ning ettevõtjate erinevaid ärimudeleid. Kuna aga rahvusvaheliste tehingute finantslepingud üldiselt ei varieeru vastavalt krediidiasutuste või investeerimisühingute ning ettevõtjate ärimudelile, ei ole tunnustamist puudutavate lepingutingimuste jaoks vaja luua erinevat sisu. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et tagada kriisilahenduse tulemuslikkus ja edendada liikmesriikides võetud lähenemisviiside järjepidevust ning tagada, et kriisilahendusasutused, krediidiasutused või investeerimisühingud ning ettevõtjad saavad arvesse võtta nende õigussüsteemide erinevusi või teatavast lepingu vormist või struktuurist tulenevaid erinevusi, on asjakohane sätestada lepingutingimuste kohustuslik sisu. Lepingutingimuste sisus tuleks arvesse võtta krediidiasutuste või investeerimisühingute ning ettevõtjate erinevaid ärimudeleid. Kuna aga rahvusvaheliste tehingute finantslepingud üldiselt ei varieeru vastavalt krediidiasutuste või investeerimisühingute ning ettevõtjate ärimudelile, ei ole tunnustamist puudutavate lepingutingimuste jaoks vaja luua erinevat sisu.

| (5) | Käesolev määrus põhineb Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul. |
| --- | --- |

(5)

Käesolev määrus põhineb Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul.

| (6) | EBA on korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta avaliku konsultatsiooni, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud nõu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (3) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult, |
| --- | --- |

(6)

EBA on korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta avaliku konsultatsiooni, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud nõu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (3) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lepingutingimuste sisu

Krediidiasutuse või investeerimisühingu või direktiivi 2014/59/EL artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtja poolt sõlmitava ja kolmanda riigi õigusega reguleeritava asjakohase finantslepingu tunnustamist puudutavad lepingutingimused hõlmavad järgmist:

| 1) | poolte kinnitus ja nõusolek, et kriisilahendusasutus võib kasutada lepingu suhtes õigust peatada või piirata lepingust tulenevaid õigusi ja kohustusi vastavalt direktiivi 2014/59/EL artiklitele 33a, 69, 70 ja 71, nagu need on üle võetud kohaldatava siseriikliku õigusega, ning et kohaldatakse tingimusi, mis on sätestatud direktiivi artiklis 68, nagu see on üle võetud kohaldatava siseriikliku õigusega; |
| --- | --- |

1)

poolte kinnitus ja nõusolek, et kriisilahendusasutus võib kasutada lepingu suhtes õigust peatada või piirata lepingust tulenevaid õigusi ja kohustusi vastavalt direktiivi 2014/59/EL artiklitele 33a, 69, 70 ja 71, nagu need on üle võetud kohaldatava siseriikliku õigusega, ning et kohaldatakse tingimusi, mis on sätestatud direktiivi artiklis 68, nagu see on üle võetud kohaldatava siseriikliku õigusega;

| 2) | direktiivi 2014/59/EL artiklites 33a, 69, 70 ja 71, nagu need on üle võetud kohaldatava siseriikliku õigusega, sätestatud kriisilahendusasutuse õiguste kirjeldus või viide neile, ning direktiivi 2014/59/EL artiklis 68, nagu see on üle võetud kohaldatava siseriikliku õigusega, sätestatud tingimuste kirjeldus või viide neile; |
| --- | --- |

2)

direktiivi 2014/59/EL artiklites 33a, 69, 70 ja 71, nagu need on üle võetud kohaldatava siseriikliku õigusega, sätestatud kriisilahendusasutuse õiguste kirjeldus või viide neile, ning direktiivi 2014/59/EL artiklis 68, nagu see on üle võetud kohaldatava siseriikliku õigusega, sätestatud tingimuste kirjeldus või viide neile;

| 3) | poolte kinnitus ja nõusolek, et






  a) | nad on seotud järgmiste õiguste kasutamise mõjuga:






  — | makse- või ülekandekohustuse peatamine kooskõlas direktiivi 2014/59/EL artikliga 33a, nagu see on üle võetud kohaldatava siseriikliku õigusega; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

poolte kinnitus ja nõusolek, et

a)

nad on seotud järgmiste õiguste kasutamise mõjuga:

—

makse- või ülekandekohustuse peatamine kooskõlas direktiivi 2014/59/EL artikliga 33a, nagu see on üle võetud kohaldatava siseriikliku õigusega;

| — | makse- või ülekandekohustuse peatamine kooskõlas direktiivi 2014/59/EL artikliga 69, nagu see on üle võetud kohaldatava siseriikliku õigusega; |
| --- | --- |

—

makse- või ülekandekohustuse peatamine kooskõlas direktiivi 2014/59/EL artikliga 69, nagu see on üle võetud kohaldatava siseriikliku õigusega;

| — | tagatistest tulenevate õiguste maksmapaneku piiramine kooskõlas direktiivi 2014/59/EL artikliga 70, nagu see on üle võetud kohaldatava siseriikliku õigusega; |
| --- | --- |

—

tagatistest tulenevate õiguste maksmapaneku piiramine kooskõlas direktiivi 2014/59/EL artikliga 70, nagu see on üle võetud kohaldatava siseriikliku õigusega;

| — | lepingu ülesütlemise õiguse peatamine kooskõlas direktiivi 2014/59/EL artikliga 71, nagu see on üle võetud kohaldatava siseriikliku õigusega; |
| --- | --- |

—

lepingu ülesütlemise õiguse peatamine kooskõlas direktiivi 2014/59/EL artikliga 71, nagu see on üle võetud kohaldatava siseriikliku õigusega;

| b) | nad on seotud direktiivi 2014/59/EL artikli 68 sätetega, nagu need on üle võetud kohaldatava siseriikliku õigusega; |
| --- | --- |

b)

nad on seotud direktiivi 2014/59/EL artikli 68 sätetega, nagu need on üle võetud kohaldatava siseriikliku õigusega;

| 4) | poolte kinnitus ja nõusolek, et tunnustamist puudutavad lepingutingimused on neis kirjeldatud küsimustes ammendavad ja välistavad mis tahes muud pooltevahelised kokkulepped, mis on seotud asjaomase lepingu esemega. |
| --- | --- |

4)

poolte kinnitus ja nõusolek, et tunnustamist puudutavad lepingutingimused on neis kirjeldatud küsimustes ammendavad ja välistavad mis tahes muud pooltevahelised kokkulepped, mis on seotud asjaomase lepingu esemega.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. aprill 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 173, 12.6.2014, lk 190.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/879, millega muudetakse direktiivi 2014/59/EL seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõimega ning direktiivi 98/26/EÜ (ELT L 150, 7.6.2019, lk 296).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

3

---

| 16.8.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 292/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.8.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 292/4

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/1341,

23. aprill 2021,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/2144 üksikasjalike eeskirjadega mootorsõidukite tüübikinnituse konkreetsete katsemenetluste ja tehniliste nõuete kohta seoses juhi unisuse ja tähelepanu hoiatussüsteemidega ning muudetakse kõnealuse määruse II lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrust (EL) 2019/2144, mis käsitleb mootorsõidukite ja nende haagiste ning mootorsõidukite jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse nõudeid seoses nende üldise ohutuse ning sõitjate ja vähekaitstud liiklejate kaitsega ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/858 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 78/2009, (EÜ) nr 79/2009 ja (EÜ) nr 661/2009 ning komisjoni määrused (EÜ) nr 631/2009, (EL) nr 406/2010, (EL) nr 672/2010, (EL) nr 1003/2010, (EL) nr 1005/2010, (EL) nr 1008/2010, (EL) nr 1009/2010, (EL) nr 19/2011, (EL) nr 109/2011, (EL) nr 458/2011, (EL) nr 65/2012, (EL) nr 130/2012, (EL) nr 347/2012, (EL) nr 351/2012, (EL) nr 1230/2012 ja (EL) 2015/166, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 6 ja artikli 6 lõike 6 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) 2019/2144 artikli 6 kohaselt peavad M- ja N- kategooria mootorsõidukid olema varustatud teatavate kõrgtehnoloogiliste sõidukisüsteemidega, sealhulgas juhi unisuse ja tähelepanu hoiatussüsteemidega (DDAW-süsteemid).. Määruse II lisas on sätestatud mootorsõidukite tüübikinnituse põhinõuded seoses juhi unisuse ja tähelepanu hoiatussüsteemidega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) 2019/2144 artikli 6 kohaselt peavad M- ja N- kategooria mootorsõidukid olema varustatud teatavate kõrgtehnoloogiliste sõidukisüsteemidega, sealhulgas juhi unisuse ja tähelepanu hoiatussüsteemidega (DDAW-süsteemid).. Määruse II lisas on sätestatud mootorsõidukite tüübikinnituse põhinõuded seoses juhi unisuse ja tähelepanu hoiatussüsteemidega.

| (2) | On vaja sätestada üksikasjalikud eeskirjad mootorsõidukite tüübikinnituse konkreetsete katsemenetluste ja tehniliste nõuete kohta seoses juhi unisuse ja tähelepanu hoiatussüsteemidega. |
| --- | --- |

(2)

On vaja sätestada üksikasjalikud eeskirjad mootorsõidukite tüübikinnituse konkreetsete katsemenetluste ja tehniliste nõuete kohta seoses juhi unisuse ja tähelepanu hoiatussüsteemidega.

| (3) | Väsimus mõjutab negatiivselt juhi füüsilisi, kognitiivseid, psühhomotoorseid ja sensoorseid võimeid, mis on vajalikud ohutuks juhtimiseks. Juhi väsimus on oluliseks teguriks 10–25 % puhul kõigist liidus toimunud liiklusõnnetustest. |
| --- | --- |

(3)

Väsimus mõjutab negatiivselt juhi füüsilisi, kognitiivseid, psühhomotoorseid ja sensoorseid võimeid, mis on vajalikud ohutuks juhtimiseks. Juhi väsimus on oluliseks teguriks 10–25 % puhul kõigist liidus toimunud liiklusõnnetustest.

| (4) | Määruse (EL) 2019/2144 artikli 3 punkti 5 kohaselt on juhi unisuse ja tähelepanu hoiatussüsteem süsteem, mis sõiduki süsteeme analüüsides hindab juhi valvsust ja vajaduse korral hoiatab juhti sõiduki inimene-masin kasutajaliidese abil. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EL) 2019/2144 artikli 3 punkti 5 kohaselt on juhi unisuse ja tähelepanu hoiatussüsteem süsteem, mis sõiduki süsteeme analüüsides hindab juhi valvsust ja vajaduse korral hoiatab juhti sõiduki inimene-masin kasutajaliidese abil.

| (5) | Juhi unisuse ja tähelepanu hoiatussüsteemid on tõhusamad väljaspool linnapiirkondi, kuna juhi väsimusest tingitud valvsuse vähenemine ilmneb peamiselt püsikiirusega pikamaasõidul. Lisaks on linnapiirkonnas sõitmisega kaasnevat pidevalt muutuvat sõidu- ja juhtimismustrit olemasoleva tehnoloogia abil raske hinnata. Mootorsõidukitele valmistajakiirusega kuni 70 km/h ei ole juhi unisuse ja tähelepanu hoiatussüsteemi paigaldamine seepärast kohustuslik. |
| --- | --- |

(5)

Juhi unisuse ja tähelepanu hoiatussüsteemid on tõhusamad väljaspool linnapiirkondi, kuna juhi väsimusest tingitud valvsuse vähenemine ilmneb peamiselt püsikiirusega pikamaasõidul. Lisaks on linnapiirkonnas sõitmisega kaasnevat pidevalt muutuvat sõidu- ja juhtimismustrit olemasoleva tehnoloogia abil raske hinnata. Mootorsõidukitele valmistajakiirusega kuni 70 km/h ei ole juhi unisuse ja tähelepanu hoiatussüsteemi paigaldamine seepärast kohustuslik.

| (6) | Kuna juhi unisuse ja tähelepanu hoiatussüsteemid hindavad juhi füüsilist seisundit kaudsete vahendite abil, nagu süsteemianalüüs ja sellise sõidu- või juhtimismustri tuvastamine, mis iseloomustab juhi väsimusest tingitud valvsuse kadu, ei ole võimalik neid süsteeme täielikult katsetada kindlaksmääratud katsetega ega programmeeritava seadme abil, mis jäljendab inimese käitumist. Selle asemel peaks tootja tegema katseisikutega valideerimiskatsed ja esitama tulemused tüübikinnitusasutusele koos vähemalt ühe katsemenetlusega, millega kontrollida juhi unisuse ja tähelepanu hoiatussüsteemide suutlikkust unise juhi hoiatamisel. |
| --- | --- |

(6)

Kuna juhi unisuse ja tähelepanu hoiatussüsteemid hindavad juhi füüsilist seisundit kaudsete vahendite abil, nagu süsteemianalüüs ja sellise sõidu- või juhtimismustri tuvastamine, mis iseloomustab juhi väsimusest tingitud valvsuse kadu, ei ole võimalik neid süsteeme täielikult katsetada kindlaksmääratud katsetega ega programmeeritava seadme abil, mis jäljendab inimese käitumist. Selle asemel peaks tootja tegema katseisikutega valideerimiskatsed ja esitama tulemused tüübikinnitusasutusele koos vähemalt ühe katsemenetlusega, millega kontrollida juhi unisuse ja tähelepanu hoiatussüsteemide suutlikkust unise juhi hoiatamisel.

| (7) | Võttes arvesse mõõtmise kaudset iseloomu, unisuse erinevat mõju inimestele ja olemasoleva tehnoloogia suhtelist ebaküpsust, tuleks juhi unisuse ja tähelepanu hoiatussüsteemide toimivusnõuded kehtestada realistlikul ja saavutataval tasemel. Samal ajal peaksid need nõuded olema tehnoloogianeutraalsed, et toetada uute tehnoloogiate arengut – seega tuleks juhi unisuse ja tähelepanu hoiatussüsteemi toimivust hinnata statistilise lähenemisviisi alusel, mis võtab arvesse kas keskmist tõhusust kõigi katseisikute puhul või minimaalset tõhusust 95 % katseisikute puhul. Eelistada tuleks siiski viimati nimetatud võimalust, kuna sellega nähakse ette, et juhi unisuse ja tähelepanu hoiatussüsteemid toimivad võrdselt tõhusalt kõigi sõidukijuhtide puhul. |
| --- | --- |

(7)

Võttes arvesse mõõtmise kaudset iseloomu, unisuse erinevat mõju inimestele ja olemasoleva tehnoloogia suhtelist ebaküpsust, tuleks juhi unisuse ja tähelepanu hoiatussüsteemide toimivusnõuded kehtestada realistlikul ja saavutataval tasemel. Samal ajal peaksid need nõuded olema tehnoloogianeutraalsed, et toetada uute tehnoloogiate arengut – seega tuleks juhi unisuse ja tähelepanu hoiatussüsteemi toimivust hinnata statistilise lähenemisviisi alusel, mis võtab arvesse kas keskmist tõhusust kõigi katseisikute puhul või minimaalset tõhusust 95 % katseisikute puhul. Eelistada tuleks siiski viimati nimetatud võimalust, kuna sellega nähakse ette, et juhi unisuse ja tähelepanu hoiatussüsteemid toimivad võrdselt tõhusalt kõigi sõidukijuhtide puhul.

| (8) | Käesoleva määrusega tuleks kehtestada võrdlusskaala, mida tootjad saaksid kasutada juhi unisuse mõõtmiseks katseisikutega tehtavates katsetes. Kui tootjad otsustavad kasutada alternatiivset mõõtemeetodit, tuleb see nõuetekohaselt dokumenteerida ning esitada andmed selle vastavuse kohta käesolevas määruses esitatud võrdlusskaalale. |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega tuleks kehtestada võrdlusskaala, mida tootjad saaksid kasutada juhi unisuse mõõtmiseks katseisikutega tehtavates katsetes. Kui tootjad otsustavad kasutada alternatiivset mõõtemeetodit, tuleb see nõuetekohaselt dokumenteerida ning esitada andmed selle vastavuse kohta käesolevas määruses esitatud võrdlusskaalale.

| (9) | Määruse (EL) 2019/2144 II lisa tabel, kus on esitatud selle määruse artikli 4 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 3 osutatud nõuete loetelu, ei sisalda viiteid juhi unisuse ja tähelepanu hoiatussüsteeme käsitlevatele õigusaktidele. Seepärast on vaja lisada kõnealusesse lisasse viide käesolevale määrusele. |
| --- | --- |

(9)

Määruse (EL) 2019/2144 II lisa tabel, kus on esitatud selle määruse artikli 4 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 3 osutatud nõuete loetelu, ei sisalda viiteid juhi unisuse ja tähelepanu hoiatussüsteeme käsitlevatele õigusaktidele. Seepärast on vaja lisada kõnealusesse lisasse viide käesolevale määrusele.

| (10) | Määrust (EL) 2019/2144 tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Määrust (EL) 2019/2144 tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (11) | Kuna määrust (EL) 2019/2144 hakatakse kohaldama alates 6. juulist 2022, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast. |
| --- | --- |

(11)

Kuna määrust (EL) 2019/2144 hakatakse kohaldama alates 6. juulist 2022, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast.

| (12) | Käesoleva määruse sätted on tihedalt seotud, kuna need käsitlevad eeskirju mootorsõidukite tüübikinnituse konkreetsete katsemenetluste ja tehniliste nõuete kohta seoses juhi unisuse ja tähelepanu hoiatussüsteemidega. Käesolevas määruses sätestatud eeskirjade tõttu on vaja lisada määruse (EL) 2019/2144 II lisasse viide käesolevale määrusele. Seepärast on asjakohane näha need sätted ette ühe delegeeritud määrusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määruse sätted on tihedalt seotud, kuna need käsitlevad eeskirju mootorsõidukite tüübikinnituse konkreetsete katsemenetluste ja tehniliste nõuete kohta seoses juhi unisuse ja tähelepanu hoiatussüsteemidega. Käesolevas määruses sätestatud eeskirjade tõttu on vaja lisada määruse (EL) 2019/2144 II lisasse viide käesolevale määrusele. Seepärast on asjakohane näha need sätted ette ühe delegeeritud määrusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kohaldamisala

Käesolevat määrust kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/858 (2)artikli 4 lõike 1 punktides a ja b määratletud M- ja N-kategooria mootorsõidukite suhtes, mille maksimaalne valmistajakiirus on üle 70 km/h.

2

Artikkel 2

Juhi unisuse ja tähelepanu hoiatussüsteemidega seotud tehnilised nõuded

Mootorsõidukite tüübikinnituse tehnilised nõuded seoses juhi unisuse ja tähelepanu hoiatussüsteemidega on sätestatud I lisa 1. osas.

Artikkel 3

Juhi unisuse ja tähelepanu hoiatussüsteemide valideerimise menetlused

Tootja poolsed juhi unisuse ja tähelepanu hoiatussüsteemide valideerimise katsemenetlused on sätestatud I lisa 2. osas.

Artikkel 4

Tehnilise dokumentatsiooni hindamise ja kontrollkatsete menetlused

Tootja esitatud tehnilise dokumentatsiooni hindamise ning tüübikinnitusasutuste ja tehniliste teenistuste tehtavate kontrollkatsete menetlused on sätestatud I lisa 3. osas.

Artikkel 5

Määruse (EL) 2019/2144 muutmine

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/2144 II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 6

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 6. juulist 2022.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. aprill 2021

Komisjoni nimel

President

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 325, 16.12.2019, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/858 mootorsõidukite ja mootorsõidukite haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turujärelevalve kohta, ning millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 715/2007 ja (EÜ) nr 595/2009 ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2007/46/EÜ (ELT L 151, 14.6.2018, lk 1).

2

---

I LISA

1. OSA

Juhi unisuse ja tähelepanu hoiatussüsteemi (DDAW-süsteem) tehnilised nõuded

1.   Mõisted

Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1.1. | „käivitav käitumine“ – sõiduki tegevus, mida DDAW-süsteem jälgib ja mille toimumise puhul ta annab juhile hoiatuse; |
| --- | --- |

1.1.

„käivitav käitumine“ – sõiduki tegevus, mida DDAW-süsteem jälgib ja mille toimumise puhul ta annab juhile hoiatuse;

| 1.2. | „unisuslävi“ – juhi unisuse tase, mille juures või enne mida annab DDAW-süsteem juhile unisuse hoiatuse. |
| --- | --- |

1.2.

„unisuslävi“ – juhi unisuse tase, mille juures või enne mida annab DDAW-süsteem juhile unisuse hoiatuse.

2.   Üldised tehnilised nõuded

2.1.   Juhi unisuse ja tähelepanu hoiatussüsteem (DDAW-süsteem) jälgib juhi unisuse taset ja hoiatab juhti sõiduki inimene-masin kasutajaliidese (edaspidi „kasutajaliides“) abil.

2.2.   DDAW-süsteem peab olema projekteeritud nii, et tegelikes sõidutingimustes saab süsteemi vigu vältida või nende määra minimeerida.

2.3.   Eraelu puutumatus ja isikuandmete kaitse

| 2.3.1. | DDAW-süsteem peab toimima tavapärases töörežiimis ühegi sõitja biomeetrilisi andmeid (sealhulgas näotuvastust) kasutamata. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | DDAW-süsteem peab olema projekteeritud nii, et see salvestab ja säilitab pidevalt ainult andmeid, mis on vajalikud süsteemi toimimiseks, ning andmeid töödeldakse suletud ahela süsteemis. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Isikuandmete töötlemine peab toimuma kooskõlas ELi andmekaitsealaste õigusnormidega. |
| --- | --- |

2.3.3.

3.   Tehnilised erinõuded

3.1.   DDAW-süsteemi juhtimine

| 3.1.1. | Juhil ei tohi olla võimalust DDAW-süsteemi käsitsi välja lülitada.
  Juhil võib siiski olla võimalik DDAW-süsteemi kasutajaliidese hoiatusi käsitsi välja lülitada. Pärast DDAW-süsteemi kasutajaliidese hoiatuste käsitsi väljalülitamist peab juhil olema võimalik süsteemi hoiatused taas aktiveerida, tehes selleks sama arvu toiminguid, mis olid vajalikud väljalülitamiseks. |
| --- | --- |

3.1.1.

Juhil võib siiski olla võimalik DDAW-süsteemi kasutajaliidese hoiatusi käsitsi välja lülitada. Pärast DDAW-süsteemi kasutajaliidese hoiatuste käsitsi väljalülitamist peab juhil olema võimalik süsteemi hoiatused taas aktiveerida, tehes selleks sama arvu toiminguid, mis olid vajalikud väljalülitamiseks.

| 3.1.2. | Tootja poolt eelnevalt kindlaks määratud olukordades lülitub DDAW-süsteem automaatselt välja. Selliseks olukorraks on näiteks hoiatuste väljalülitamine juhi poolt (punkt 3.1.1). DDAW-süsteem taaskäivitub automaatselt niipea, kui selle automaatse väljalülitumiseni viinud tingimusi enam ei esine. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | DDAW-süsteemi, sealhulgas kasutajaliidese hoiatuste tavapärane töörežiim peab taastuma automaatselt sõiduki pealüliti iga aktiveerimise korral. Sõidukitootja võib otsustada lisada tingimuse, mille täitmisel toimub automaatne taastumine: juhiukse avamisel või süsteemi väljalülitamisel maksimaalselt 15 minuti pärast. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | DDAW-süsteem käivitub automaatselt kiirusel üle 70 km/h. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Käivitatuna toimib DDAW-süsteem tavapärasel viisil kiirusvahemikus 65–130 km/h või sõiduki suurimal lubatud kiirusel, olenevalt sellest, kumb on väiksem.
  DDAW-süsteem ei tohi automaatselt välja lülituda kiirusel üle 130 km/h (kuigi süsteemi käitumist saab kohandada halvenenud olukorraga). |
| --- | --- |

3.1.5.

DDAW-süsteem ei tohi automaatselt välja lülituda kiirusel üle 130 km/h (kuigi süsteemi käitumist saab kohandada halvenenud olukorraga).

| 3.1.6. | DDAW-süsteem peab hakkama aktiivselt jälgima juhi unisust mitte hiljem kui 5 minutit pärast seda, kui sõiduk täidab punktis 3.1.4 sätestatud käivitumistingimused. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Kui hoiatus antakse DDAW-süsteemi õppeetapis (mis võimaldab süsteemi parameetrite kalibreerimist vastavalt juhi käitumisele ja sõidumustrile), loetakse õppe-etapp lõppenuks.
  Õppeetapi käivitusaeg algab, kui kõik punktides 3.1 ja 3.2 osutatud DDAW-süsteemi käivitamise tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

3.1.7.

Õppeetapi käivitusaeg algab, kui kõik punktides 3.1 ja 3.2 osutatud DDAW-süsteemi käivitamise tingimused on täidetud.

3.2.   Ümbritseva keskkonna tingimused

| 3.2.1. | DDAW-süsteem peab tõhusalt toimima nii päeval kui ka öösel. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | DDAW-süsteem peab toimima, kui ilmastikutingimused süsteemi tööd ei piira. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | DDAW-süsteem peab tõhusalt toimima vähemalt mitmerealisel kahesuunalisel teel, mis on keskjoonega või ilma ja mille sõiduraja märgistus on nähtav sõiduraja mõlemal poolel. |
| --- | --- |

3.2.3.

3.3   Juhi unisuse jälgimine

| 3.3.1. | DDAW-süsteem annab juhile hoiatuse, kui juhi unisus vastab liites sätestatud unisuse võrdlusskaalal (Karolinska Sleepiness Scale, edaspidi „KSS“) vähemalt astmele 8.
  DDAW-süsteem võib anda juhile hoiatuse, kui juhi unisus vastab KSSi astmele 7.
  Lisaks sellele võib tootja rakendada strateegiat, mille kohaselt annab süsteem enne hoiatust kasutajaliidese kaudu teavet.
  Üksikasjalikud nõuded DDAW-süsteemi tootjapoolseks valideerimiseks on sätestatud 2. osas. |
| --- | --- |

3.3.1.

DDAW-süsteem võib anda juhile hoiatuse, kui juhi unisus vastab KSSi astmele 7.

Lisaks sellele võib tootja rakendada strateegiat, mille kohaselt annab süsteem enne hoiatust kasutajaliidese kaudu teavet.

Üksikasjalikud nõuded DDAW-süsteemi tootjapoolseks valideerimiseks on sätestatud 2. osas.

| 3.3.2. | DDAW-süsteem analüüsib muid sõidukisüsteeme, et tuvastada märke unisest juhtimisest. Sellised märgid võivad muu hulgas hõlmata järgmist:






  a) | juhi tehtavad mikroparandused juhtimises vähenevad, samal ajal suureneb suurte ja kiirete paranduste arv; |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

a)

juhi tehtavad mikroparandused juhtimises vähenevad, samal ajal suureneb suurte ja kiirete paranduste arv;

| b) | suureneb sõiduki sõiduraja külgede suhtes paiknemise varieeruvus. |
| --- | --- |

b)

suureneb sõiduki sõiduraja külgede suhtes paiknemise varieeruvus.

On soovitatav, et DDAW-süsteem analüüsib muid sõidukisüsteeme, et tuvastada märke uniselt juhtimisest, jälgides selleks asendit sõidurajal, nimelt sõiduki asendit sõiduraja külgmärgistuse suhtes või juhtimisliigutusi ehk seda, kuidas juht rooli kasutab (rooli tagasipööramise sagedus, lengerdusmäär, sõiduraja asendi standardhälve jne).

Juhi tegevuse mõõtmisel võib kasutada sõidukisüsteemi analüüsiks muid variante (parameetreid) tingimusel, et tegemist on täpsete ja usaldusväärsete meetoditega juhi unisuse mõõtmiseks.

Süsteemi usaldusväärsuse ja kindluse suurendamiseks võib lisaks punkti 3.3.2 teises lõigus esitatud soovitusele kasutada ühte või mitut teisest parameetrit. Sellised parameetrid on näiteks täiendavad sõiduki parameetrid, ajalised parameetrid (ajaline mõõde, mis on otseselt seotud sõiduki juhtimisega), füsioloogilised parameetrid ja sõiduki juhtimisega seotud parameetrid.

3.4.   Inimene-masin kasutajaliidese nõuded

3.4.1.   Hoiatuse laad

| 3.4.1.1. | DDAW-süsteem peab andma juhile visuaalse, helilise või mis tahes muu hoiatuse võimalikult kiiresti pärast käivitava käitumise ilmnemist ning see võib olla astmeline ja järjest intensiivsem, kuni juht seda märkab.
  Juhipoolseks märkamiseks võib lugeda juhtimiskäitumise paranemist, mida tõendab DDAW-süsteemi sisend (asjakohast strateegiat tuleb kirjeldada tootja esitatud dokumentides). |
| --- | --- |

3.4.1.1.

Juhipoolseks märkamiseks võib lugeda juhtimiskäitumise paranemist, mida tõendab DDAW-süsteemi sisend (asjakohast strateegiat tuleb kirjeldada tootja esitatud dokumentides).

3.4.2.   Visuaalne hoiatus

| 3.4.2.1. | Visuaalne hoiatus peab paiknema kohal, kus see on nii päevavalguses kui ka öösel juhile hõlpsasti nähtav ja äratuntav ning muudest hoiatustest eristatav. |
| --- | --- |

3.4.2.1.

| 3.4.2.2. | Visuaalne hoiatus peab olema püsiv või vilkuv märguanne (nt märgulamp, hüpikteade jne). |
| --- | --- |

3.4.2.2.

| 3.4.2.3. | DDAW-süsteemi visuaalse hoiatuse jaoks mis tahes uute sümbolite loomisel soovitatakse säilitada ühtsus standardi ISO 2575:2010+A7:2017 sümbolitega K.21 ja/või K.24 ning kasutada samu elemente. |
| --- | --- |

3.4.2.3.

| 3.4.2.4. | Sümboli ja tausta kontrast päikesevalguses, hämaras ja öösel peaks soovituslikult olema kooskõlas standardiga ISO 15008:2017. |
| --- | --- |

3.4.2.4.

| 3.4.2.5. | Kasutada ei tohiks järgmisi visuaalsete hoiatuste ja taustavärvide kombinatsioone: punane/roheline; kollane/sinine; kollane/punane; punane/violetne. |
| --- | --- |

3.4.2.5.

3.4.3.   Heliline hoiatus

| 3.4.3.1. | Heliline hoiatus peab olema juhile kergesti äratuntav. |
| --- | --- |

3.4.3.1.

| 3.4.3.2. | Heliline hoiatus peab põhiosas jääma sagedusvahemikku 200 – 8 000 Hz ja amplituudvahemikku 50–90 dB. |
| --- | --- |

3.4.3.2.

| 3.4.3.3. | Kui kasutatakse kõnehoiatusi, peab kasutatav sõnavara olema kooskõlas mis tahes tekstiga, mida kasutatakse osana visuaalsest hoiatusest. |
| --- | --- |

3.4.3.3.

| 3.4.3.4. | Hoiatuse heliline osa peab kestma vähemalt nii kaua, et juht sellest aru saab. |
| --- | --- |

3.4.3.4.

3.5.   DDAW-süsteemi tõrkehoiatus

| 3.5.1. | Kui DDAW-süsteemis avastatakse tõrge, mille tulemusena DDAW-süsteem ei vasta käesoleva lisa nõuetele, tuleb esitada pidev visuaalne tõrkehoiatussignaal (asjaomasele diagnostika veakoodile (DTC) vastav hoiatus, märgulamp, hüpikteade jne).
  Pideva visuaalse tõrkehoiatussignaali täienduseks võib kasutada ajutist visuaalset tõrkehoiatussignaali. |
| --- | --- |

3.5.1.

Pideva visuaalse tõrkehoiatussignaali täienduseks võib kasutada ajutist visuaalset tõrkehoiatussignaali.

| 3.5.2. | DDAW-süsteemi autokontrollide vahel ei tohi olla märgatavat ajavahemikku ning seetõttu ei tohi olla viivitust tõrkehoiatussignaali esitamisel elektriliselt kindlakstehtava tõrke korral. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Kui tehakse kindlaks muu kui elektriline tõrge (nt anduri varjutamine, välja arvatud ajutine pimestamine päikesevalguse mõjul), tuleb esitada punktis 3.5.1 sätestatud tõrkehoiatussignaal. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | Tõrked, mis aktiveerivad punktis 3.5.1 nimetatud hoiatussignaali, kuid mida ei avastata staatilistes tingimustes, tuleb avastamisel registreerida ja neid tuleb sõiduki käivitamisel pidevalt esitada pärast pealüliti iga aktiveerimist niikaua, kui tõrge või rike püsib. |
| --- | --- |

3.5.4.

3.6.   Korralist tehnoülevaatust käsitlevad sätted

| 3.6.1. | Sõidukite korralise tehnoülevaatuse eesmärgil peab olema võimalik kontrollida DDAW-süsteemi järgmisi omadusi:






  a) | süsteemi töökorras olek, mis tehakse kindlaks tõrkehoiatussignaali seisundi visuaalse vaatluse teel pärast sõiduki pealüliti sisselülitamist ja lambi kontrollimisel. Kui tõrkehoiatussignaal kuvatakse ühisalal (ala, kus võib kuvada kaht või enamat teabefunktsiooni/tähist, kuid mitte samaaegselt), tuleb enne tõrkehoiatussignaali oleku kontrollimist esmalt kindlaks teha, kas ühisala toimib; |
| --- | --- | --- |

3.6.1.

a)

süsteemi töökorras olek, mis tehakse kindlaks tõrkehoiatussignaali seisundi visuaalse vaatluse teel pärast sõiduki pealüliti sisselülitamist ja lambi kontrollimisel. Kui tõrkehoiatussignaal kuvatakse ühisalal (ala, kus võib kuvada kaht või enamat teabefunktsiooni/tähist, kuid mitte samaaegselt), tuleb enne tõrkehoiatussignaali oleku kontrollimist esmalt kindlaks teha, kas ühisala toimib;

| b) | süsteemi nõuetekohane toimimine ja tarkvara terviklikkus, mille kontrollimiseks kasutatakse sõiduki elektroonilist liidest, nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/45/EL (1) III lisa punkti I alapunktis 14 sätestatud liides, kui sõiduki tehnilised omadused seda võimaldavad ja vajalikud andmed on kättesaadavad. Tootjad tagavad sõiduki elektroonilise liidese kasutamiseks vajaliku tehnilise teabe kättesaadavuse kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/621 (2) artikliga 6. |
| --- | --- |

b)

süsteemi nõuetekohane toimimine ja tarkvara terviklikkus, mille kontrollimiseks kasutatakse sõiduki elektroonilist liidest, nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/45/EL (1) III lisa punkti I alapunktis 14 sätestatud liides, kui sõiduki tehnilised omadused seda võimaldavad ja vajalikud andmed on kättesaadavad. Tootjad tagavad sõiduki elektroonilise liidese kasutamiseks vajaliku tehnilise teabe kättesaadavuse kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/621 (2) artikliga 6.

| 3.6.2. | Tüübikinnituse ajal tuleb 3. osa kohasel tehnilise dokumentatsiooni hindamisel esitada konfidentsiaalne kirjeldus tootja valitud vahenditest, millega takistatakse tõrkehoiatussignaali töö lihtsat lubamatut muutmist. Kõnealune kaitsenõue on täidetud ka juhul, kui on olemas täiendav võimalus DDAW-süsteemi töökorras oleku kontrollimiseks.


  1. osa liide
  Unisuse võrdlusskaala juhi unisuse ja tähelepanu hoiatussüsteemi jaoks
  (Karolinska Sleepiness Scale)







  Aste | Sõnaline kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| 1 | Äärmiselt virge |
| 2 | Väga virge |
| 3 | Virge |
| 4 | Üsna virge |
| 5 | Ei virge ega unine |
| 6 | Märgid unisusest |
| 7 | Unine, ärkvelolek ei ole raske |
| 8 | Unine, ärkvelolek nõuab pingutust |
| 9 | Väga unine, ärkvelolek nõuab suurt pingutust, võitleb unega |

3.6.2.

1. osa liide

Unisuse võrdlusskaala juhi unisuse ja tähelepanu hoiatussüsteemi jaoks

(Karolinska Sleepiness Scale)

Aste

Sõnaline kirjeldus

1

Äärmiselt virge

2

Väga virge

3

Virge

4

Üsna virge

5

Ei virge ega unine

6

Märgid unisusest

7

Unine, ärkvelolek ei ole raske

8

Unine, ärkvelolek nõuab pingutust

9

Väga unine, ärkvelolek nõuab suurt pingutust, võitleb unega

2. OSA

Katsemenetlused juhi unisuse ja tähelepanu hoiatussüsteemide valideerimiseks

Katsemenetlused juhi unisuse ja tähelepanu hoiatussüsteemide valideerimiseks

1.   Tootjapoolsed valideerimiskatsed

1.1.   Üldnõuded

| 1.1.1. | Tootjad teevad valideerimiskatsed tagamaks, et DDAW-süsteemid suudavad jälgida juhi unisust täpsel, usaldusväärsel ja teaduslikult põhjendatud viisil. |
| --- | --- |

1.1.1.

Tootjad teevad valideerimiskatsed tagamaks, et DDAW-süsteemid suudavad jälgida juhi unisust täpsel, usaldusväärsel ja teaduslikult põhjendatud viisil.

| 1.1.2. | DDAW-süsteemi valideerimiskatsed peavad vastama punktides 2–8 sätestatud nõuetele. Tootja dokumenteerib valideerimisprotsessi 3. osa kohaselt esitatavas dokumendipaketis. |
| --- | --- |

1.1.2.

DDAW-süsteemi valideerimiskatsed peavad vastama punktides 2–8 sätestatud nõuetele. Tootja dokumenteerib valideerimisprotsessi 3. osa kohaselt esitatavas dokumendipaketis.

2.   Katsenõuded

| 2.1. | Valideerimiskatsetes kasutatakse katseisikuid. Valideerimisel võib alternatiivina kasutada katseisikutega tehtud uuringust saadud käitumisandmeid. |
| --- | --- |

2.1.

Valideerimiskatsetes kasutatakse katseisikuid. Valideerimisel võib alternatiivina kasutada katseisikutega tehtud uuringust saadud käitumisandmeid.

| 2.2. | Igal valideerimiskatsel, kus katseisik käitab mootorsõidukit tegelikus simuleerimata maanteekeskkonnas, tuleb kasutada turvamehhanismi.
  Turvamehhanism sekkub juhul, kui juht muutub sedavõrd uniseks, et ei suuda mootorsõidukit ohutult juhtida.
  Kui turvamehhanism sekkub, ei tohi katseisik katse käigus sõitu jätkata.
  Kui turvamehhanismina kasutatakse teist juhti, on nõutav asjakohane ohutusstrateegia (näiteks peavad tal olema lisapedaalid).
  Kui turvamehhanism sekkub, kohaldatakse selle katse jaoks koostatud ohutusstrateegiat. Näiteks võtab virge juht esmase kontrolli sõiduki üle ja unisel juhil ei lubata sõiduki juhtimist jätkata. |
| --- | --- |

2.2.

Igal valideerimiskatsel, kus katseisik käitab mootorsõidukit tegelikus simuleerimata maanteekeskkonnas, tuleb kasutada turvamehhanismi.

Turvamehhanism sekkub juhul, kui juht muutub sedavõrd uniseks, et ei suuda mootorsõidukit ohutult juhtida.

Kui turvamehhanism sekkub, ei tohi katseisik katse käigus sõitu jätkata.

Kui turvamehhanismina kasutatakse teist juhti, on nõutav asjakohane ohutusstrateegia (näiteks peavad tal olema lisapedaalid).

Kui turvamehhanism sekkub, kohaldatakse selle katse jaoks koostatud ohutusstrateegiat. Näiteks võtab virge juht esmase kontrolli sõiduki üle ja unisel juhil ei lubata sõiduki juhtimist jätkata.

| 2.3. | Kui valideerimiskatse tehakse simulaatoril, dokumenteerib tootja selle piirangud võrreldes DDAW-süsteemi katsetamisega tegelikus liikluses maanteel. Dokumentides tuleb võrrelda DDAW-süsteemis kasutatavaid esmaseid sisendandmeid, mis on saadud simulaatorist ning sõidukist tegelikes sõidutingimustes, ja analüüsida simuleeritud valideerimiskatse tulemuste kehtivust. |
| --- | --- |

2.3.

Kui valideerimiskatse tehakse simulaatoril, dokumenteerib tootja selle piirangud võrreldes DDAW-süsteemi katsetamisega tegelikus liikluses maanteel. Dokumentides tuleb võrrelda DDAW-süsteemis kasutatavaid esmaseid sisendandmeid, mis on saadud simulaatorist ning sõidukist tegelikes sõidutingimustes, ja analüüsida simuleeritud valideerimiskatse tulemuste kehtivust.

3.   Katsevalim

| 3.1. | Iga katses osaleja peab tekitama vähemalt 1 tõese positiivse või 1 valenegatiivse tulemusega sündmuse, nagu on osutatud punktides 5.1.4 ja 5.1.5. Tõese positiivse tulemusega ja valenegatiivse tulemusega sündmuste kogusumma peab olema vähemalt 10. Minimaalselt peab katseisikute valimis olema 10 osalejat. Osaleja kohta on lubatud teha rohkem kui üks katse, et saada konkreetse osaleja kohta rohkem andmeid.
  Esmalt arvutatakse iga osaleja isiklik tundlikkus ning seejärel arvutatakse osalejate tundlikkuse väärtuste alusel keskmine tundlikkus ja selle standardhälve.
  Sõnaselgelt on lubatud esitada laiaulatuslikumas katses osalejate alarühma tulemusi, et võtta arvesse ainult eespool esitatud kirjeldusele vastavaid osalejaid. |
| --- | --- |

3.1.

Iga katses osaleja peab tekitama vähemalt 1 tõese positiivse või 1 valenegatiivse tulemusega sündmuse, nagu on osutatud punktides 5.1.4 ja 5.1.5. Tõese positiivse tulemusega ja valenegatiivse tulemusega sündmuste kogusumma peab olema vähemalt 10. Minimaalselt peab katseisikute valimis olema 10 osalejat. Osaleja kohta on lubatud teha rohkem kui üks katse, et saada konkreetse osaleja kohta rohkem andmeid.

Esmalt arvutatakse iga osaleja isiklik tundlikkus ning seejärel arvutatakse osalejate tundlikkuse väärtuste alusel keskmine tundlikkus ja selle standardhälve.

Sõnaselgelt on lubatud esitada laiaulatuslikumas katses osalejate alarühma tulemusi, et võtta arvesse ainult eespool esitatud kirjeldusele vastavaid osalejaid.

| 3.2. | Valideerimisel võetakse arvesse kõiki punkti 3.1 nõuetele vastavate osalejate tulemusi. Ei ole lubatud jätta välja vähemalt 1 tõese positiivse või 1 valenegatiivse tulemusega osalejate andmeid. |
| --- | --- |

3.2.

Valideerimisel võetakse arvesse kõiki punkti 3.1 nõuetele vastavate osalejate tulemusi. Ei ole lubatud jätta välja vähemalt 1 tõese positiivse või 1 valenegatiivse tulemusega osalejate andmeid.

| 3.3. | Osalejad peavad esindama sõidukikasutajate demograafilist sihtrühma (näiteks on neil kehtiv juhiluba, mis annab õiguse juhtida sõidukit, millele on paigaldatud DDAW-süsteem). |
| --- | --- |

3.3.

Osalejad peavad esindama sõidukikasutajate demograafilist sihtrühma (näiteks on neil kehtiv juhiluba, mis annab õiguse juhtida sõidukit, millele on paigaldatud DDAW-süsteem).

| 3.4. | Ükski kümnest minimaalses valimis osalevast isikust ei või olla seotud DDAW-süsteemi väljatöötamisega. Üks punktis 8 nimetatud nõuetele vastavuse kriteeriumidest peab olema täidetud nii DDAW-süsteemi arendamises osalevate täiendavate katseisikute tulemuste kasutamise korral kui ka ilma nendeta. |
| --- | --- |

3.4.

Ükski kümnest minimaalses valimis osalevast isikust ei või olla seotud DDAW-süsteemi väljatöötamisega. Üks punktis 8 nimetatud nõuetele vastavuse kriteeriumidest peab olema täidetud nii DDAW-süsteemi arendamises osalevate täiendavate katseisikute tulemuste kasutamise korral kui ka ilma nendeta.

4.   Ümbritseva keskkonna tingimused

| 4.1. | Süsteemi tuleb katsetada vähemalt punktides 4.1.1 või 4.1.2 sätestatud päevastes ja öistes tingimustes ning mõlemal juhul registreerida vähemalt üks tõene positiivne tulemus (kokkuvõttes, mitte iga antud tingimustes katsetatud osaleja kohta).
  Ei ole vaja, et iga katseisik teeks katse mõlema tingimusega.
  Süsteemid, mida valgus ei mõjuta, ei pea täitma vähima tõese positiivse tulemuse nõuet iga eespool nimetatud tingimuse korral. |
| --- | --- |

4.1.

Süsteemi tuleb katsetada vähemalt punktides 4.1.1 või 4.1.2 sätestatud päevastes ja öistes tingimustes ning mõlemal juhul registreerida vähemalt üks tõene positiivne tulemus (kokkuvõttes, mitte iga antud tingimustes katsetatud osaleja kohta).

Ei ole vaja, et iga katseisik teeks katse mõlema tingimusega.

Süsteemid, mida valgus ei mõjuta, ei pea täitma vähima tõese positiivse tulemuse nõuet iga eespool nimetatud tingimuse korral.

| 4.1.1. | Katse simuleerimata maanteekeskkonnas:






  a) | päevakatse: katse algab pärast päikesetõusu ja lõppeb enne päikeseloojangut; |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

Katse simuleerimata maanteekeskkonnas:

a)

päevakatse: katse algab pärast päikesetõusu ja lõppeb enne päikeseloojangut;

| b) | öökatse: katse algab pärast päikeseloojangut ja lõppeb enne päikesetõusu. |
| --- | --- |

b)

öökatse: katse algab pärast päikeseloojangut ja lõppeb enne päikesetõusu.

| 4.1.2. | Katse simuleeritud maanteekeskkonnas:






  a) | päevakatse: hajutatud ümbritsev valgus (ISO 15008: 2017); |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

Katse simuleeritud maanteekeskkonnas:

a)

päevakatse: hajutatud ümbritsev valgus (ISO 15008: 2017);

| b) | öökatse: vähene ümbritsev valgustus, mille korral mõjutavad juhi kohanemistaset peamiselt eesolev teeosa, mida valgustavad sõiduki enda esilaternad ja ümbritsevad tänavalaternad ning näidiku ja seadmete heledus (ISO 15008: 2017). |
| --- | --- |

b)

öökatse: vähene ümbritsev valgustus, mille korral mõjutavad juhi kohanemistaset peamiselt eesolev teeosa, mida valgustavad sõiduki enda esilaternad ja ümbritsevad tänavalaternad ning näidiku ja seadmete heledus (ISO 15008: 2017).

5.   Unisuse mõõtmine

5.1.   KSS-skaala kohaldamine

| 5.1.1. | Katseisiku unisuse taset mõõdetakse KSSi abil |
| --- | --- |

5.1.1.

Katseisiku unisuse taset mõõdetakse KSSi abil

| 5.1.1.1. | Katseisikutele tutvustatakse KSSi enne kui nad seda DDAW-süsteemi valideerimiskatsel kasutavad.
  Õppeprotsess peab olema kõigi katseisikute jaoks ühesugune.
  Õppeprotsess tuleb selgelt dokumenteerida tehnilisele teenistusele 3. osa kohaselt esitatavas toimikus. |
| --- | --- |

5.1.1.1.

Katseisikutele tutvustatakse KSSi enne kui nad seda DDAW-süsteemi valideerimiskatsel kasutavad.

Õppeprotsess peab olema kõigi katseisikute jaoks ühesugune.

Õppeprotsess tuleb selgelt dokumenteerida tehnilisele teenistusele 3. osa kohaselt esitatavas toimikus.

| 5.1.1.2. | Kasutada tuleb 1. osa liite standardsõnastust ja märkida kõik KSSi astmed. |
| --- | --- |

5.1.1.2.

Kasutada tuleb 1. osa liite standardsõnastust ja märkida kõik KSSi astmed.

| 5.1.2. | Mõõtmised tehakse katse ajal umbes viieminutiliste vahedega ja iga mõõtmise puhul eeldatakse, et see hõlmab eelnevat viite minutit.
  Soovitatavaid vahemikke kohaldatakse siis, kui osaleja on esitanud esimese enesehindamise, mis vastab KSSi skaalal vähemalt astmele 6. |
| --- | --- |

5.1.2.

Mõõtmised tehakse katse ajal umbes viieminutiliste vahedega ja iga mõõtmise puhul eeldatakse, et see hõlmab eelnevat viite minutit.

Soovitatavaid vahemikke kohaldatakse siis, kui osaleja on esitanud esimese enesehindamise, mis vastab KSSi skaalal vähemalt astmele 6.

| 5.1.3. | Valideerimiskatsete ajal on soovitav DDAW-süsteemi hoiatus vaigistada, et vältida katseisiku seisundi muutumist enne järgmist enesehindamist. DDAW-süsteemi hoiatuse (kas vaigistatud või mitte) andmise aeg tuleb dokumenteerida, et selgelt kindlaks teha, kas tegemist on tõese positiivse tulemusega. |
| --- | --- |

5.1.3.

Valideerimiskatsete ajal on soovitav DDAW-süsteemi hoiatus vaigistada, et vältida katseisiku seisundi muutumist enne järgmist enesehindamist. DDAW-süsteemi hoiatuse (kas vaigistatud või mitte) andmise aeg tuleb dokumenteerida, et selgelt kindlaks teha, kas tegemist on tõese positiivse tulemusega.

| 5.1.4. | Iga DDAW-süsteemi hoiatust tuleb käsitada tõese positiivse tulemusega sündmusena, kui katseisiku eelnev ja järgmine KSSi väärtus on vähemalt 7.
  Kui tõese positiivse tulemusega sündmus on toimunud, ei loeta selle sündmuse järgseid andmepunkte konkreetse katse puhul asjakohasteks. Kui katseisik alustas katset uuesti pärast puhkeaega, käsitatakse katseandmeid eraldi andmekogumina (sama katseisiku kohta). |
| --- | --- |

5.1.4.

Iga DDAW-süsteemi hoiatust tuleb käsitada tõese positiivse tulemusega sündmusena, kui katseisiku eelnev ja järgmine KSSi väärtus on vähemalt 7.

Kui tõese positiivse tulemusega sündmus on toimunud, ei loeta selle sündmuse järgseid andmepunkte konkreetse katse puhul asjakohasteks. Kui katseisik alustas katset uuesti pärast puhkeaega, käsitatakse katseandmeid eraldi andmekogumina (sama katseisiku kohta).

| 5.1.5. | Kui katseisiku unisuse aste on allpool 1. osa punktis 3.3.1 osutatud unisusläve ja järgnev tulemus vastab vähemalt unisuslävele (nt astmete järjestus võib olla 6–8 või 7–8), siis kas:






  a) | DDAW-süsteem annab hoiatuse ja seda käsitatakse tõese positiivse tulemusega sündmusena ning see lõpetab konkreetse katse punkti 5.1.4 kohaselt või |
| --- | --- | --- |

5.1.5.

Kui katseisiku unisuse aste on allpool 1. osa punktis 3.3.1 osutatud unisusläve ja järgnev tulemus vastab vähemalt unisuslävele (nt astmete järjestus võib olla 6–8 või 7–8), siis kas:

a)

DDAW-süsteem annab hoiatuse ja seda käsitatakse tõese positiivse tulemusega sündmusena ning see lõpetab konkreetse katse punkti 5.1.4 kohaselt või

| b) | DDAW-süsteem ei anna hoiatust ja seda käsitatakse valenegatiivsena, välja arvatud juhul, kui katse jätkub vähemalt ühe täiendava katseintervalli vältel ja katseisiku hinnang oma seisundi kohta vastab ühele järgmistest:






  — | kui katseisik hindab täiendava katseintervalli ajal oma seisundit jälle vähemalt võrdseks unisuslävega, käsitatakse tulemust valenegatiivsena (nt võib astmete järjestus olla 7–8-8, 7–9-9 või 7–9-8); |
| --- | --- | --- |

b)

DDAW-süsteem ei anna hoiatust ja seda käsitatakse valenegatiivsena, välja arvatud juhul, kui katse jätkub vähemalt ühe täiendava katseintervalli vältel ja katseisiku hinnang oma seisundi kohta vastab ühele järgmistest:

—

kui katseisik hindab täiendava katseintervalli ajal oma seisundit jälle vähemalt võrdseks unisuslävega, käsitatakse tulemust valenegatiivsena (nt võib astmete järjestus olla 7–8-8, 7–9-9 või 7–9-8);

| — | kui katseisik hindab täiendava katseintervalli ajal oma seisundi olevaks KSSi astmel 7, käsitatakse tulemust tõese negatiivsena ja see märgitakse võõrväärtusena (nt võib astmete järjestus olla 6–8-7, 7–8-7 või 7–9-7). Kõik võõrväärtused tuleb esitada dokumendipaketis; |
| --- | --- |

—

kui katseisik hindab täiendava katseintervalli ajal oma seisundi olevaks KSSi astmel 7, käsitatakse tulemust tõese negatiivsena ja see märgitakse võõrväärtusena (nt võib astmete järjestus olla 6–8-7, 7–8-7 või 7–9-7). Kõik võõrväärtused tuleb esitada dokumendipaketis;

| — | ilma et see piiraks muid väljajätmist võimaldavaid olukordi, jäetakse siis, kui katseisik hindab täiendava katseintervalli ajal oma seisundit olevaks allpool KSSi astet 7, selle konkreetse katse andmed üldistest katseandmetest välja, sest katseisiku unisuse taseme hinnang ei ole tõenäoliselt usaldusväärne (nt astmete järjestus võib olla 7–8-6 või 6–8-6). Pärast sellist tulemust soovitatakse korraldada katseisikule täiendav koolitus. |
| --- | --- |

—

ilma et see piiraks muid väljajätmist võimaldavaid olukordi, jäetakse siis, kui katseisik hindab täiendava katseintervalli ajal oma seisundit olevaks allpool KSSi astet 7, selle konkreetse katse andmed üldistest katseandmetest välja, sest katseisiku unisuse taseme hinnang ei ole tõenäoliselt usaldusväärne (nt astmete järjestus võib olla 7–8-6 või 6–8-6). Pärast sellist tulemust soovitatakse korraldada katseisikule täiendav koolitus.

5.2.   Alternatiivsed mõõtmised

| 5.2.1. | Tootjad võivad DDAW-süsteemi valideerimiseks kasutada alternatiivseid mõõtmisi, kui on täidetud järgmised tingimused:






  a) | alternatiivne meetod jälgib otseselt katseisikute seisundit, kasutades näiteks elektroentsefalogrammi (EEG) või PERCLOSi (silmalau sulgumise protsent); |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

Tootjad võivad DDAW-süsteemi valideerimiseks kasutada alternatiivseid mõõtmisi, kui on täidetud järgmised tingimused:

a)

alternatiivne meetod jälgib otseselt katseisikute seisundit, kasutades näiteks elektroentsefalogrammi (EEG) või PERCLOSi (silmalau sulgumise protsent);

| b) | alternatiivne meetod sobib punktis 5.1 kirjeldatud mõõtmiseks, välja arvatud kasutatud unisusskaala ja/või katseintervall; |
| --- | --- |

b)

alternatiivne meetod sobib punktis 5.1 kirjeldatud mõõtmiseks, välja arvatud kasutatud unisusskaala ja/või katseintervall;

| c) | mõõtmine toimub unevideo põhjal, mida analüüsivad vähemalt 3 hindajat (uneeksperdid), kes ei suhtle katseisikuga ega üksteisega enne hindamisprotsessi lõpetamist. Selle meetodi puhul kasutatav ajavahemik ei tohi olla pikem kui 5 minutit. |
| --- | --- |

c)

mõõtmine toimub unevideo põhjal, mida analüüsivad vähemalt 3 hindajat (uneeksperdid), kes ei suhtle katseisikuga ega üksteisega enne hindamisprotsessi lõpetamist. Selle meetodi puhul kasutatav ajavahemik ei tohi olla pikem kui 5 minutit.

| 5.2.2. | Kui katseisiku unisuse hindamiseks kasutatakse KSSi asemel alternatiivseid mõõtmisi, peab tootja tõendama, et valitud mõõtemeetod on asjakohane ja täpne vahend juhi unisuse hindamiseks ning et valideerimiskatses kasutatav unisuslävi vastab 1. osa punktis 3.3.1 osutatud KSSi astmele.
  Unevideo analüüsi puhul eeldatakse tõendeid järgmise kohta: kasutatava video kvaliteet, katsevarustuse nähtavus katseisiku jaoks, hindamisskaala ja KSSi vastavus, hindajate koolitus (lisaks on nõutav „vastavusmäär“ tasemel vähemalt 0,70), teave hindajate sõltumatuse kohta (seos DDAW-süsteemi väljatöötamisega) ning kirjeldus selle kohta, kuidas arvutatakse lõpptulemus uneekspertide analüüsi alusel.

  „
  Vastavusmäär
  “ on tulemus, mis arvutatakse uneeksperdi hinnangu põhjal, mille ta annab nägu kujutavat õppevideot analüüsides. |
| --- | --- |

5.2.2.

Kui katseisiku unisuse hindamiseks kasutatakse KSSi asemel alternatiivseid mõõtmisi, peab tootja tõendama, et valitud mõõtemeetod on asjakohane ja täpne vahend juhi unisuse hindamiseks ning et valideerimiskatses kasutatav unisuslävi vastab 1. osa punktis 3.3.1 osutatud KSSi astmele.

Unevideo analüüsi puhul eeldatakse tõendeid järgmise kohta: kasutatava video kvaliteet, katsevarustuse nähtavus katseisiku jaoks, hindamisskaala ja KSSi vastavus, hindajate koolitus (lisaks on nõutav „vastavusmäär“ tasemel vähemalt 0,70), teave hindajate sõltumatuse kohta (seos DDAW-süsteemi väljatöötamisega) ning kirjeldus selle kohta, kuidas arvutatakse lõpptulemus uneekspertide analüüsi alusel.

„
  Vastavusmäär
  “ on tulemus, mis arvutatakse uneeksperdi hinnangu põhjal, mille ta annab nägu kujutavat õppevideot analüüsides.

Vastavusmäär

Image 1

A: õppevideo kohane „tõene“ unisushinnang

A: õppevideo kohane „tõene“ unisushinnang

B: uneeksperdi hinnang unisuse astme kohta

B: uneeksperdi hinnang unisuse astme kohta

D: kõrgeim unisuse aste õppevideo tegemise ajal

D: kõrgeim unisuse aste õppevideo tegemise ajal

n: õppevideos hinnatavate andmepunktide arv

n: õppevideos hinnatavate andmepunktide arv

| 5.2.3. | Kui alternatiivse mõõtmise korral kasutatakse punktis 5.1.2 sätestatust erinevat ajavahemikku, kohaldatakse punkti 5.1.5, kui hindamisvahemik on kuni 15 minutit ja vähemalt 5 minutit.
  Kui see ajavahemik on lühem kui 5 minutit, ei kohaldata punkti 5.1.5 tõlgendust. Seevastu registreeritakse valenegatiivse tulemusega sündmus ainult juhul, kui DDAW-süsteem ei anna hoiatust 10 minuti jooksul pärast viimast unisuslävest madalamat hinnet. Kui hinne on ülalpool unisusläve vähemalt 5 minutit, aga seejärel jääb allapoole unisusläve, käsitatakse tulemust võõrväärtusena. Kõik võõrväärtused tuleb esitada dokumendipaketis. |
| --- | --- |

5.2.3.

Kui alternatiivse mõõtmise korral kasutatakse punktis 5.1.2 sätestatust erinevat ajavahemikku, kohaldatakse punkti 5.1.5, kui hindamisvahemik on kuni 15 minutit ja vähemalt 5 minutit.

Kui see ajavahemik on lühem kui 5 minutit, ei kohaldata punkti 5.1.5 tõlgendust. Seevastu registreeritakse valenegatiivse tulemusega sündmus ainult juhul, kui DDAW-süsteem ei anna hoiatust 10 minuti jooksul pärast viimast unisuslävest madalamat hinnet. Kui hinne on ülalpool unisusläve vähemalt 5 minutit, aga seejärel jääb allapoole unisusläve, käsitatakse tulemust võõrväärtusena. Kõik võõrväärtused tuleb esitada dokumendipaketis.

| 5.2.4. | Kui ajavahemikud on pikemad kui 15 minutit, võib tehniline teenistus kaaluda punkti 8.1 alapunktides a ja b sätestatud nõuete suurendamist punkti 8.1 alapunktis c sätestatud määral, et juhi unisust õigesti hinnata. |
| --- | --- |

5.2.4.

Kui ajavahemikud on pikemad kui 15 minutit, võib tehniline teenistus kaaluda punkti 8.1 alapunktides a ja b sätestatud nõuete suurendamist punkti 8.1 alapunktis c sätestatud määral, et juhi unisust õigesti hinnata.

5.3.   Täiendavad mõõtmised

Tootjad võivad DDAW-süsteemi valideerimiseks kasutada lisaks KSSile ja alternatiivsetele mõõtmistele täiendavaid mõõtmisi, mis tuleb nõuetekohaselt dokumenteerida 3. osa kohases dokumendipaketis.

Kui täiendava mõõtmisena kasutatakse uneeksperdi videoanalüüsi, peab selles osalema vähemalt kaks hindajat, kelle usaldusväärsust tuleb kontrollida katsega, mille tulemused tuleb lisada dokumendipaketti. Esitada tuleb igale KSS-skaala unisuse astmele vastavad näoilmed ja kehaliigutused/käitumine (tavapäraselt on tegemist konfidentsiaalse dokumendiga).

6.   Alternatiivne unisuslävi

| 6.1. | Kui DDAW-süsteemi valideerimiseks kasutatakse KSSi asemel alternatiivseid mõõtmisi, teatab tootja kasutatud läve ja esitab tõendid selle väärtuse ja KSS-skaala astme 8 vastavuse kohta.
  Kui alternatiivsel mõõtmisel kasutatakse skaalat, milles on kirjeldatud astmeid vähem kui KSS-skaalal, osutatakse alternatiivse skaala ja KSSi vastavuse näitamiseks KSSi madalaimale vastavale astmele. Ainus erand tehakse alternatiivse skaala astme puhul, mis on samaväärne KSSi astmega 8; sel juhul osutab see KSSi kõrgeimale vastavale astmele.
  Näiteks kui alternatiivse skaala aste 4 vastab KSSis vahemikule 6–7, tuleb alternatiivse skaala astet 4 käsitada KSSi astmena 6.
  Kui alternatiivse skaala aste A vastab KSSis vahemikule 6,5–8,5, tuleb alternatiivse skaala astet A käsitada KSSi astmena 8. |
| --- | --- |

6.1.

Kui DDAW-süsteemi valideerimiseks kasutatakse KSSi asemel alternatiivseid mõõtmisi, teatab tootja kasutatud läve ja esitab tõendid selle väärtuse ja KSS-skaala astme 8 vastavuse kohta.

Kui alternatiivsel mõõtmisel kasutatakse skaalat, milles on kirjeldatud astmeid vähem kui KSS-skaalal, osutatakse alternatiivse skaala ja KSSi vastavuse näitamiseks KSSi madalaimale vastavale astmele. Ainus erand tehakse alternatiivse skaala astme puhul, mis on samaväärne KSSi astmega 8; sel juhul osutab see KSSi kõrgeimale vastavale astmele.

Näiteks kui alternatiivse skaala aste 4 vastab KSSis vahemikule 6–7, tuleb alternatiivse skaala astet 4 käsitada KSSi astmena 6.

Kui alternatiivse skaala aste A vastab KSSis vahemikule 6,5–8,5, tuleb alternatiivse skaala astet A käsitada KSSi astmena 8.

| 6.2. | Kui DDAW-süsteemi valideerimiseks kasutatakse lisaks KSSile ja alternatiivsetele mõõtmistele täiendavat mõõtmist, teatab tootja kasutatud läve ja esitab tõendid selle väärtuse ja KSS-skaala astme 8 vastavuse kohta. |
| --- | --- |

6.2.

Kui DDAW-süsteemi valideerimiseks kasutatakse lisaks KSSile ja alternatiivsetele mõõtmistele täiendavat mõõtmist, teatab tootja kasutatud läve ja esitab tõendid selle väärtuse ja KSS-skaala astme 8 vastavuse kohta.

7.   Katsetulemused

| 7.1. | Tootja võib katseandmed enne statistilise analüüsi tegemist kõrvale jätta üksnes järgmistel juhtudel:






  a) | katsemenetluses on tehtud viga; |
| --- | --- | --- |

7.1.

Tootja võib katseandmed enne statistilise analüüsi tegemist kõrvale jätta üksnes järgmistel juhtudel:

a)

katsemenetluses on tehtud viga;

| b) | katseisiku KSS-hinnangut peetakse ebausaldusväärseks; |
| --- | --- |

b)

katseisiku KSS-hinnangut peetakse ebausaldusväärseks;

| c) | katseisiku kohta ei kogutud piisavalt andmeid (nt katse kestus oli liiga lühike või katseisik ei tekitanud vähemalt 1 tõese positiivse või 1 valenegatiivse tulemusega sündmust). |
| --- | --- |

c)

katseisiku kohta ei kogutud piisavalt andmeid (nt katse kestus oli liiga lühike või katseisik ei tekitanud vähemalt 1 tõese positiivse või 1 valenegatiivse tulemusega sündmust).

| 7.2. | Tootja dokumenteerib kõik katsetamise ajal esinevad vead osana dokumendipaketis esitatavatest tõenditest, kuid eraldi katsetulemustest. Sinna lisatakse ka ekslikud andmed ja vajaduse korral katseisiku andmete statistilisest analüüsist väljajätmise põhjus. |
| --- | --- |

7.2.

Tootja dokumenteerib kõik katsetamise ajal esinevad vead osana dokumendipaketis esitatavatest tõenditest, kuid eraldi katsetulemustest. Sinna lisatakse ka ekslikud andmed ja vajaduse korral katseisiku andmete statistilisest analüüsist väljajätmise põhjus.

8.   Nõuetele vastavuse kriteeriumid

| 8.1. | Tehniline teenistus loeb DDAW-süsteemi tõhusaks, kui on täidetud järgmised nõuded a või b, mida on vajaduse korral muudetud nõudega c pikemat kui 15-minutilist ajavahemikku kasutavate katsete puhul ja nõudega d simuleeritud keskkonnas tehtavate katsete puhul:






  a) | keskmine tundlikkus on üle 40 % (tundlikkus arvutatakse kõigi katseisikute keskmise tundlikkuse põhjal); |
| --- | --- | --- |

8.1.

Tehniline teenistus loeb DDAW-süsteemi tõhusaks, kui on täidetud järgmised nõuded a või b, mida on vajaduse korral muudetud nõudega c pikemat kui 15-minutilist ajavahemikku kasutavate katsete puhul ja nõudega d simuleeritud keskkonnas tehtavate katsete puhul:

a)

keskmine tundlikkus on üle 40 % (tundlikkus arvutatakse kõigi katseisikute keskmise tundlikkuse põhjal);

| b) | 90 % usaldusvahemiku alampiir on üle 20 %. See tähendab, et 95 %-l osalejatest on keskmine tundlikkus statistiliselt üle 20 %, mida kontrollitakse järgmise võrrandi abil: |
| --- | --- |

b)

90 % usaldusvahemiku alampiir on üle 20 %. See tähendab, et 95 %-l osalejatest on keskmine tundlikkus statistiliselt üle 20 %, mida kontrollitakse järgmise võrrandi abil:

Image 2

| c) | alapunktis a nimetatud nõuet suurendatakse 5 % ja alapunktis b nimetatud nõuet 2,5 %, kui katsemeetodi puhul ei kasutata punktis 5.2.3 lubatud ajavahemikku kuni 15 minutit (alternatiivse mõõtmise ülempiir võrreldes soovitusliku mõõtmisega); |
| --- | --- |

c)

alapunktis a nimetatud nõuet suurendatakse 5 % ja alapunktis b nimetatud nõuet 2,5 %, kui katsemeetodi puhul ei kasutata punktis 5.2.3 lubatud ajavahemikku kuni 15 minutit (alternatiivse mõõtmise ülempiir võrreldes soovitusliku mõõtmisega);

| d) | alapunktis a nimetatud nõuet vähendatakse 5 % ja alapunktis b nimetatud nõuet 2,5 %, kui katse toimub maanteel. |
| --- | --- |

d)

alapunktis a nimetatud nõuet vähendatakse 5 % ja alapunktis b nimetatud nõuet 2,5 %, kui katse toimub maanteel.

Näiteks peab maanteekatse puhul, kus kasutatakse kuni 15-minutilist ajavahemikku, olema keskmine tundlikkus vähemalt 35 % ja simulatsioonikatse puhul, kus kasutatakse pikemat kui 15-minutilist ajavahemikku, vähemalt 45 %.

Toimivusnäitaja arvutamine:

Toimivusnäitajad arvutatakse järgmiselt:

| | Katseisiku tundlikkus:






  Kõigi katseisikute keskmine tundlikkus: |
| --- | --- |

Katseisiku tundlikkus:

Katseisiku tundlikkus:

Image 3

Kõigi katseisikute keskmine tundlikkus:

Image 4

| | Standardhälve (tundlikkus):






  kus:

  n(TP) on selliste sündmuste koguarv, kus nii süsteem kui ka juht said õigesti aru, et juht on unine;

  n(FN) on selliste sündmuste koguarv, kus süsteem eeldab, et juht ei ole unine, kuid tegelikkuses on juht unine;

  n(FP) on selliste sündmuste koguarv, kus süsteem eeldab, et juht on unine, kuid tegelikkuses ei ole juht unine;

  n(TN) on selliste sündmuste koguarv, kus nii süsteem kui ka juht said õigesti aru, et juht ei ole unine;
  Σ on summa kõigi katseisikute kohta.
  Märkus: tulemuste jaotuses kasutatakse Gaussi jaotust. |
| --- | --- |

Standardhälve (tundlikkus):

Standardhälve (tundlikkus):

Image 5

kus:

n(TP) on selliste sündmuste koguarv, kus nii süsteem kui ka juht said õigesti aru, et juht on unine;

n

TP

n(FN) on selliste sündmuste koguarv, kus süsteem eeldab, et juht ei ole unine, kuid tegelikkuses on juht unine;

n

FN

n(FP) on selliste sündmuste koguarv, kus süsteem eeldab, et juht on unine, kuid tegelikkuses ei ole juht unine;

n

FP

n(TN) on selliste sündmuste koguarv, kus nii süsteem kui ka juht said õigesti aru, et juht ei ole unine;

n

TN

Σ on summa kõigi katseisikute kohta.

Märkus: tulemuste jaotuses kasutatakse Gaussi jaotust.

| 8.2. | Kui DDAW-süsteem eeldab õppeetappi, jäetakse punktis 8.1 loetletud nõuetele vastavuse kriteeriume kohaldades välja tulemused, mis on saadud õppeetapi jooksul või 30 minuti jooksul pärast seda, kui DDAW-süsteemi aktiveerimise tingimused on täidetud, olenevalt sellest, kumb ajavahemik on lühem. |
| --- | --- |

8.2.

Kui DDAW-süsteem eeldab õppeetappi, jäetakse punktis 8.1 loetletud nõuetele vastavuse kriteeriume kohaldades välja tulemused, mis on saadud õppeetapi jooksul või 30 minuti jooksul pärast seda, kui DDAW-süsteemi aktiveerimise tingimused on täidetud, olenevalt sellest, kumb ajavahemik on lühem.

3. OSA

Tüübikinnitusasutuste ja tehniliste teenistuste menetlused tehnilise dokumentatsiooni hindamiseks ja kontrollkatsete tegemiseks

Tüübikinnitusasutuste ja tehniliste teenistuste menetlused tehnilise dokumentatsiooni hindamiseks ja kontrollkatsete tegemiseks

1.   Dokumendipakett

Tootja esitab tüübikinnitusasutusele ja tehnilisele teenistusele dokumendipaketi, mis sisaldab tõendeid süsteemi tõhususe kohta. Dokumendid peavad hõlmama nii süsteemi funktsionaalsust kui ka süsteemi valideerimist.

1.1.   Süsteemi funktsionaalsus

Süsteemi toimimist kirjeldavad dokumendid peavad sisaldama järgmist:

| a) | loetelu kõigist süsteemi sisenditest, sealhulgas esmased ja teisesed parameetrid; |
| --- | --- |

a)

loetelu kõigist süsteemi sisenditest, sealhulgas esmased ja teisesed parameetrid;

| b) | parameetrite toimimise ja sõidukäitumise jälgimise kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

parameetrite toimimise ja sõidukäitumise jälgimise kirjeldus;

| c) | süsteemi poolt jälgitava käivitava käitumise kirjeldus; |
| --- | --- |

c)

süsteemi poolt jälgitava käivitava käitumise kirjeldus;

| d) | tõendid unisena sõitmise ja/või juhtimise ning valitud käivitava käitumise vahelise seose kohta; |
| --- | --- |

d)

tõendid unisena sõitmise ja/või juhtimise ning valitud käivitava käitumise vahelise seose kohta;

| e) | süsteemi kasutatav unisuslävi; |
| --- | --- |

e)

süsteemi kasutatav unisuslävi;

| f) | sõiduki kiirus, mille juures süsteem käivitub; |
| --- | --- |

f)

sõiduki kiirus, mille juures süsteem käivitub;

| g) | selgitus süsteemi käivitumise, taaskäivitumise ja deaktiveerimise kohta; |
| --- | --- |

g)

selgitus süsteemi käivitumise, taaskäivitumise ja deaktiveerimise kohta;

| h) | süsteemi kasutajaliidese toimimist kirjeldav dokument, mis sisaldab tõendeid juhi unisuse ja tähelepanu hoiatussüsteemi kasutajaliidese nõuetele vastavuse kohta (1. osa punkt 3.4) ja põhjendusi juhul, kui tootja otsustab mitte järgida 1. osa punktides 3.4.2.3, 3.4.2.4 ja 3.4.2.5 loetletud soovitusi; |
| --- | --- |

h)

süsteemi kasutajaliidese toimimist kirjeldav dokument, mis sisaldab tõendeid juhi unisuse ja tähelepanu hoiatussüsteemi kasutajaliidese nõuetele vastavuse kohta (1. osa punkt 3.4) ja põhjendusi juhul, kui tootja otsustab mitte järgida 1. osa punktides 3.4.2.3, 3.4.2.4 ja 3.4.2.5 loetletud soovitusi;

| i) | dokument, milles on esitatud vähemalt üks tehnilise teenistuse kasutatav katsemenetlus, mille puhul juhi unisuse ja tähelepanu hoiatussüsteem peab andma hoiatuse. |
| --- | --- |

i)

dokument, milles on esitatud vähemalt üks tehnilise teenistuse kasutatav katsemenetlus, mille puhul juhi unisuse ja tähelepanu hoiatussüsteem peab andma hoiatuse.

Süsteemi sisendite loetelu esitatakse tüübikinnitusasutusele või tehnilisele teenistusele ainult juhi unisuse ja tähelepanu hoiatussüsteemi kontrollimiseks tüübikinnituse saamise eesmärgil. Tehniline teenistus ei edasta mis tahes teiseste parameetrite loetelu tüübikinnitusasutusele.

1.2.   Süsteemi valideerimine

Süsteemi tõhusust tõendavad dokumendid peavad sisaldama järgmist:

| a) | teave hinnatud katseisikute arvu ja demograafiliste näitajate kohta; |
| --- | --- |

a)

teave hinnatud katseisikute arvu ja demograafiliste näitajate kohta;

| b) | hinnatud katsetingimuste kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

hinnatud katsetingimuste kirjeldus;

| c) | tõendid selle kohta, et süsteem toimib tõhusalt ilmaoludes, mis ei piira süsteemi toimimist. Tõendid peavad osutama teadaolevatele või loogilistele ilmaoludest tingitud piirangutele, tehnilistele probleemidele ja süsteemi käitumise strateegiale sellistes ilmastikutingimustes (näiteks tugev vihm, lumi, kõrge temperatuur jne); |
| --- | --- |

c)

tõendid selle kohta, et süsteem toimib tõhusalt ilmaoludes, mis ei piira süsteemi toimimist. Tõendid peavad osutama teadaolevatele või loogilistele ilmaoludest tingitud piirangutele, tehnilistele probleemidele ja süsteemi käitumise strateegiale sellistes ilmastikutingimustes (näiteks tugev vihm, lumi, kõrge temperatuur jne);

| d) | süsteemi tõhususe hindamiseks kasutatud kogu katsemetoodika kirjeldus ja selle põhjendus, sealhulgas alternatiivsed või täiendavad mõõtmised ning alternatiivne unisuslävi (osutatud vastavalt 2. osa punktides 5.2, 5.3 ja 6); |
| --- | --- |

d)

süsteemi tõhususe hindamiseks kasutatud kogu katsemetoodika kirjeldus ja selle põhjendus, sealhulgas alternatiivsed või täiendavad mõõtmised ning alternatiivne unisuslävi (osutatud vastavalt 2. osa punktides 5.2, 5.3 ja 6);

| e) | kasutatud statistilise analüüsi meetodi kirjeldus. Kui kasutatud statistilise analüüsi meetod erineb punktis 8.1 sätestatust, tuleb esitada tõendid kasutatud meetodi ja selle olulisuse taseme kohta; |
| --- | --- |

e)

kasutatud statistilise analüüsi meetodi kirjeldus. Kui kasutatud statistilise analüüsi meetod erineb punktis 8.1 sätestatust, tuleb esitada tõendid kasutatud meetodi ja selle olulisuse taseme kohta;

| f) | tulemuste analüüs ja kirjeldus; |
| --- | --- |

f)

tulemuste analüüs ja kirjeldus;

| g) | tõendid selle kohta, et süsteem hoiatab juhti 1. osa punktis 3.3.1 sätestatud KSSi taseme saavutamise ajal või enne seda; |
| --- | --- |

g)

tõendid selle kohta, et süsteem hoiatab juhti 1. osa punktis 3.3.1 sätestatud KSSi taseme saavutamise ajal või enne seda;

| h) | iga osaleja andmed statistilise anomaalia hindamiseks. |
| --- | --- |

h)

iga osaleja andmed statistilise anomaalia hindamiseks.

Alapunktis a osutatud teave katseisikute demograafiliste näitajate kohta hõlmab järgmist:

| i) | katseisikute valimisel kasutatud kaasamis- või välistamiskriteeriumid ja |
| --- | --- |

i)

katseisikute valimisel kasutatud kaasamis- või välistamiskriteeriumid ja

| ii) | kinnitus selle kohta, et need isikud esindavad 2. osa punktis 3.3 sätestatud sõidukikasutajate demograafilist sihtrühma. |
| --- | --- |

ii)

kinnitus selle kohta, et need isikud esindavad 2. osa punktis 3.3 sätestatud sõidukikasutajate demograafilist sihtrühma.

Alapunktis d osutatud teave kogu katsemetoodika kohta hõlmab järgmist:

| i) | tõendid selle kohta, et täiendavad mõõtmised või esmaste mõõtmiste (KSS või alternatiivsed mõõtmised) ja täiendavate mõõtmiste kombinatsioon on asjakohane ja täpne vahend juhi unisuse hindamiseks; |
| --- | --- |

i)

tõendid selle kohta, et täiendavad mõõtmised või esmaste mõõtmiste (KSS või alternatiivsed mõõtmised) ja täiendavate mõõtmiste kombinatsioon on asjakohane ja täpne vahend juhi unisuse hindamiseks;

| ii) | teavet selle kohta, kuidas esmaste ja täiendavate mõõtmiste andmeid analüüsiti ja koondati, et hinnata DDAW-süsteemi tõhusust; |
| --- | --- |

ii)

teavet selle kohta, kuidas esmaste ja täiendavate mõõtmiste andmeid analüüsiti ja koondati, et hinnata DDAW-süsteemi tõhusust;

| iii) | tõendid selle kohta, et valideerimiskatsetes kasutatav unisuslävi vastab 1. osa punktis 3.3.1 osutatud KSSi tasemele. |
| --- | --- |

iii)

tõendid selle kohta, et valideerimiskatsetes kasutatav unisuslävi vastab 1. osa punktis 3.3.1 osutatud KSSi tasemele.

| 1.2.1. | Kui valideerimine tehti teisel sõidukil, peavad dokumendid sisaldama teavet, mis seob valideerimisprotsessi sõiduki tüübikinnitusnõuetega.
  Näiteks tuleb esitada dokumendid, mis tõendavad tehnilisi sarnasusi või kohandusi, mis on vajalikud DDAW-süsteemi kasutamiseks tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukil. Samuti peavad olema sarnased katseisikuid käsitlevad nõuded (demograafilised näitajad, kutselise juhi kaasamine). |
| --- | --- |

1.2.1.

Kui valideerimine tehti teisel sõidukil, peavad dokumendid sisaldama teavet, mis seob valideerimisprotsessi sõiduki tüübikinnitusnõuetega.

Näiteks tuleb esitada dokumendid, mis tõendavad tehnilisi sarnasusi või kohandusi, mis on vajalikud DDAW-süsteemi kasutamiseks tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukil. Samuti peavad olema sarnased katseisikuid käsitlevad nõuded (demograafilised näitajad, kutselise juhi kaasamine).

| 1.2.2. | Kui valideerimine tehti osana uuringust, mille eesmärk oli teha kindlaks vastavus DDAW-süsteemi tehnilistele nõuetele, peavad dokumendid sisaldama teavet, mis seob valideerimiskatsed asjaomase mootorsõiduki vastavate tüübikinnitusnõuetega.
  Näiteks võib osutada seosele, mis ühendab mootorsõidukile paigaldatud DDAW-süsteemi versiooni võimalused ja selle, kuidas toimus uurimisetapi andmete põhjal saadud vastavate tundlikkusväärtuste ümberarvutamine. |
| --- | --- |

1.2.2.

Kui valideerimine tehti osana uuringust, mille eesmärk oli teha kindlaks vastavus DDAW-süsteemi tehnilistele nõuetele, peavad dokumendid sisaldama teavet, mis seob valideerimiskatsed asjaomase mootorsõiduki vastavate tüübikinnitusnõuetega.

Näiteks võib osutada seosele, mis ühendab mootorsõidukile paigaldatud DDAW-süsteemi versiooni võimalused ja selle, kuidas toimus uurimisetapi andmete põhjal saadud vastavate tundlikkusväärtuste ümberarvutamine.

2.   Tehnilise teenistuse tehtav DDAW-süsteemi dokumendipaketi ja katsearuande hindamine

| 2.1. | Tehniline teenistus kontrollib, kas tootja on käesoleva lisa kohaselt tehtud katsete põhjal tõendanud, et DDAW-süsteem vastab 1. osas sätestatud tehnilistele nõuetele ja 2. osas sätestatud valideerimiskriteeriumidele. Tehniline teenistus:






  a) | kontrollib, kas teatatud toimivustasemed vastavad 1. osa punktis 3.3.1 osutatud miinimumväärtustele; |
| --- | --- | --- |

2.1.

Tehniline teenistus kontrollib, kas tootja on käesoleva lisa kohaselt tehtud katsete põhjal tõendanud, et DDAW-süsteem vastab 1. osas sätestatud tehnilistele nõuetele ja 2. osas sätestatud valideerimiskriteeriumidele. Tehniline teenistus:

a)

kontrollib, kas teatatud toimivustasemed vastavad 1. osa punktis 3.3.1 osutatud miinimumväärtustele;

| b) | vaatab läbi katsearuande, et kontrollida, kas katsearuandes esitatud metoodika vastab 2. osas sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

b)

vaatab läbi katsearuande, et kontrollida, kas katsearuandes esitatud metoodika vastab 2. osas sätestatud nõuetele;

| c) | hindab tootja tehtud valideerimiskatseid käsitlevat aruannet. |
| --- | --- |

c)

hindab tootja tehtud valideerimiskatseid käsitlevat aruannet.

Katsearuande hindamisel kontrollitakse, kas tehtud katsetel saadud tõendid vastavad teatatud katsetulemustele sellisel määral, et toimivusdeklaratsiooni saab tunnistada piisavaks. See hõlmab katseisikute andmete hindamist statistiliste anomaaliate, nagu võõrväärtuste arvu suhtes.

Tehniline teenistus võib oma äranägemisel kasutada vahendeid katsearuande hindamiseks. Näiteks võib tehniline teenistus läbi vaadata oma valitud katsesõitudelt saadud täielikud toorandmekogumid (sh analüüsist välja jäetud andmed) ja korrata kogutud andmete põhjal valideerimiskatse osi (see on võimalik ainult piiratud arvu valideerimismeetodite, näiteks unevideo analüüsi puhul).

| 2.2. | Võttes arvesse punkti 1.1 kohaselt esitatud teavet süsteemi funktsionaalsuse kohta, hindab tehniline teenistus, kas tootja pakutud katsemenetlus võimaldab kindlaks teha unisena sõitmist. Tehniline teenistus teeb ka väljapakutud katsemenetluse kohase katse. |
| --- | --- |

2.2.

Võttes arvesse punkti 1.1 kohaselt esitatud teavet süsteemi funktsionaalsuse kohta, hindab tehniline teenistus, kas tootja pakutud katsemenetlus võimaldab kindlaks teha unisena sõitmist. Tehniline teenistus teeb ka väljapakutud katsemenetluse kohase katse.

| 2.2.1. | Katse loetakse läbituks niipea, kui DDAW-süsteem annab unisele juhile hoiatuse. |
| --- | --- |

2.2.1.

Katse loetakse läbituks niipea, kui DDAW-süsteem annab unisele juhile hoiatuse.

| 2.2.2. | Kui unine juht katse käigus hoiatust ei saa, võib tehniline teenistus katset kuni kaks korda korrata. |
| --- | --- |

2.2.2.

Kui unine juht katse käigus hoiatust ei saa, võib tehniline teenistus katset kuni kaks korda korrata.

| 2.2.3. | Tehniline teenistus analüüsib iga ebaõnnestunud katse algpõhjust ja lisab analüüsi katsearuandele. Kui algpõhjust ei saa siduda kõrvalekaldega katse ettevalmistuses, võib tehniline teenistus teha katse muude parameetrite alusel, mis jäävad tootja pakutud katsemenetluses määratletud parameetrite vahemikku. |
| --- | --- |

2.2.3.

Tehniline teenistus analüüsib iga ebaõnnestunud katse algpõhjust ja lisab analüüsi katsearuandele. Kui algpõhjust ei saa siduda kõrvalekaldega katse ettevalmistuses, võib tehniline teenistus teha katse muude parameetrite alusel, mis jäävad tootja pakutud katsemenetluses määratletud parameetrite vahemikku.

| 2.2.4. | Tüübikinnitustunnistuse märkuste osasse lisatakse viide tehnilise teenistuse kasutatud katsemenetluse koodile, et pädevad asutused saaksid näiteks turujärelevalve tegemisel nõuda katse teinud tehniliselt teenistuselt katsearuannet. |
| --- | --- |

2.2.4.

Tüübikinnitustunnistuse märkuste osasse lisatakse viide tehnilise teenistuse kasutatud katsemenetluse koodile, et pädevad asutused saaksid näiteks turujärelevalve tegemisel nõuda katse teinud tehniliselt teenistuselt katsearuannet.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/45/EL, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste korralist tehnoülevaatust ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2009/40/EÜ (ELT L 127, 29.4.2014, lk 51).

1

(2)  Komisjoni 17. aprilli 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/621, milles käsitletakse kontrollitavate aspektide tehnoülevaatuseks vajalikke tehnilisi andmeid ja soovituslike ülevaatusmeetodite kasutamist ning millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad andmevormingu ja asjakohasele tehnilisele teabele juurdepääsu korra kohta (ELT L 108, 23.4.2019, lk 5).

2

---

II LISA

Määruse (EL) 2019/2144 muutmine

Määruse (EL) 2019/2144 II lisas asendatakse nõuet E2 käsitlev rida järgmisega:

| Teema | Õigusaktid | Täiendavad tehnilised erisätted | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 | Eraldi seadmestik | Osa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „E2 Juhi unisuse ja tähelepanu hoiatussüsteem | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1341 (*1) | | B | B | B | B | B | B | | | | | | |

Teema

Õigusaktid

Täiendavad tehnilised erisätted

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

Eraldi seadmestik

Osa

„E2 Juhi unisuse ja tähelepanu hoiatussüsteem

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1341 (*1)

B

B

B

B

B

B

---

(*1)  Komisjoni 23. aprilli 2021. aasta delegeeritud määrus (EL) 2021/1341, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/2144 üksikasjalike eeskirjadega mootorsõidukite tüübikinnituse konkreetsete katsemenetluste ja tehniliste nõuete kohta seoses juhi unisuse ja tähelepanu hoiatussüsteemidega ning muudetakse kõnealuse määruse II lisa (ELT L 292, 16.8.2021, lk 4).“

---

| 16.8.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 292/20 |
| --- | --- | --- | --- |

16.8.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 292/20

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/1342,

27. mai 2021,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/848 eeskirjadega teabe kohta, mida kolmandad riigid ning kontrolliasutused ja kontrollorganid peavad nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 33 lõigete 2 ja 3 kohaselt saatma nende tunnustuse üle tehtavaks järelevalveks seoses imporditavate mahepõllumajanduslike toodetega, ning eeskirjadega sellise järelevalve tegemiseks võetavate meetmete kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrust (EL) 2018/848, mis käsitleb mahepõllumajanduslikku tootmist ja mahepõllumajanduslike toodete märgistamist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 834/2007, (1) eriti selle artikli 48 lõiget 4 ja artikli 57 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) 2018/848 artikli 48 lõike 1 kohaselt lõpeb samaväärsuse otstarbel nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 (2) artikli 33 lõike 2 alusel tunnustatud kolmandate riikide tunnustus mahepõllumajanduslike toodete liitu importimise jaoks 31. detsembril 2026. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) 2018/848 artikli 48 lõike 1 kohaselt lõpeb samaväärsuse otstarbel nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 (2) artikli 33 lõike 2 alusel tunnustatud kolmandate riikide tunnustus mahepõllumajanduslike toodete liitu importimise jaoks 31. detsembril 2026.

| (2) | Määruse (EL) 2018/848 artikli 57 lõike 1 kohaselt lõpeb samaväärsuse otstarbel määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 33 lõike 3 alusel kontrolliasutustele ja kontrollorganitele antud tunnustus mahepõllumajanduslike toodete liitu importimise jaoks 31. detsembril 2024. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) 2018/848 artikli 57 lõike 1 kohaselt lõpeb samaväärsuse otstarbel määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 33 lõike 3 alusel kontrolliasutustele ja kontrollorganitele antud tunnustus mahepõllumajanduslike toodete liitu importimise jaoks 31. detsembril 2024.

| (3) | Kui kõnealuste üleminekuperioodide lõpuni liitu imporditavad mahepõllumajanduslikud tooted lastakse liidu turule kõnealuste impordikavade alusel, peavad need olema toodetud kooskõlas tootmiseeskirjadega ja nende suhtes tuleb kohaldada kontrollikorda, mis on samaväärsed määruses (EÜ) nr 834/2007 sätestatud korraga ning komisjoni määrustes (EÜ) nr 889/2008 (3) ja (EÜ) nr 1235/2008 (4) sätestatud vastavate rakenduseeskirjadega. |
| --- | --- |

(3)

Kui kõnealuste üleminekuperioodide lõpuni liitu imporditavad mahepõllumajanduslikud tooted lastakse liidu turule kõnealuste impordikavade alusel, peavad need olema toodetud kooskõlas tootmiseeskirjadega ja nende suhtes tuleb kohaldada kontrollikorda, mis on samaväärsed määruses (EÜ) nr 834/2007 sätestatud korraga ning komisjoni määrustes (EÜ) nr 889/2008 (3) ja (EÜ) nr 1235/2008 (4) sätestatud vastavate rakenduseeskirjadega.

| (4) | Seepärast peaksid ettevõtjad kolmandates riikides igas tootmis-, ettevalmistus- ja turustusetapis jätkama oma tegevuse kohta andmete esitamist kas määruse (EL) 2018/848 artikli 48 lõikes 1 osutatud samaväärsuse otstarbel tunnustatud kolmanda riigi kontrollisüsteemile või kõnealuse määruse artikli 57 lõikes 1 osutatud kontrolliasutusele või kontrollorganile. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast peaksid ettevõtjad kolmandates riikides igas tootmis-, ettevalmistus- ja turustusetapis jätkama oma tegevuse kohta andmete esitamist kas määruse (EL) 2018/848 artikli 48 lõikes 1 osutatud samaväärsuse otstarbel tunnustatud kolmanda riigi kontrollisüsteemile või kõnealuse määruse artikli 57 lõikes 1 osutatud kontrolliasutusele või kontrollorganile.

| (5) | Selleks et tagada asjakohane järelevalve selliste kolmandate riikide või asjaomaste kontrolliasutuste ja kontrollorganite üle, on vaja kehtestada eeskirjad nende tunnustuse korrapärase läbivaatamise korra kohta üleminekuperioodidel. Selleks tuleks käesolevas määruses täpsustada eelkõige teave, mida kolmandad riigid või kontrolliasutused ja kontrollorganid peavad esitama komisjonile kõnealuse järelevalve, sealhulgas kohapealse kontrolli tegemiseks. Lisaks sellele tuleks käesolevas määruses sätestada meetmed, mida komisjon peab võtma kõnealuse järelevalve tegemiseks, sealhulgas tunnustatud kolmandate riikide või kontrolliasutuste ja kontrollorganite määruse (EL) 2018/848 artikli 48 lõike 3 ja artikli 57 lõike 2 kohaselt koostatud loetellu kuulumise peatamine või loeteludest välja jätmine. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et tagada asjakohane järelevalve selliste kolmandate riikide või asjaomaste kontrolliasutuste ja kontrollorganite üle, on vaja kehtestada eeskirjad nende tunnustuse korrapärase läbivaatamise korra kohta üleminekuperioodidel. Selleks tuleks käesolevas määruses täpsustada eelkõige teave, mida kolmandad riigid või kontrolliasutused ja kontrollorganid peavad esitama komisjonile kõnealuse järelevalve, sealhulgas kohapealse kontrolli tegemiseks. Lisaks sellele tuleks käesolevas määruses sätestada meetmed, mida komisjon peab võtma kõnealuse järelevalve tegemiseks, sealhulgas tunnustatud kolmandate riikide või kontrolliasutuste ja kontrollorganite määruse (EL) 2018/848 artikli 48 lõike 3 ja artikli 57 lõike 2 kohaselt koostatud loetellu kuulumise peatamine või loeteludest välja jätmine.

| (6) | Selguse ja õiguskindluse huvides tuleks käesolevat määrust kohaldada alates määruse (EL) 2018/848 kohaldamise kuupäevast kuni kolmandate riikide või kontrolliasutuste ja kontrollorganite tunnustuse aegumiseni, |
| --- | --- |

(6)

Selguse ja õiguskindluse huvides tuleks käesolevat määrust kohaldada alates määruse (EL) 2018/848 kohaldamise kuupäevast kuni kolmandate riikide või kontrolliasutuste ja kontrollorganite tunnustuse aegumiseni,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Järelevalve kolmandate riikide üle

1.   Aastaaruanne, mille määruse (EL) 2018/848 artikli 48 lõike 2 kohaselt peab iga aasta 31. märtsiks komisjonile esitama kõnealuse määruse artikli 48 lõikes 1 osutatud ja määruse (EL) 2018/848 artikli 48 lõike 3 kohaselt vastu võetava rakendusmäärusega kehtestatud loetellu lisatud kolmas riik (edaspidi „kolmas riik“), peab sisaldama järgmist:

| a) | teave mahepõllumajandusliku tootmise arengu kohta kolmandas riigis, sh toodetud tooted, haritav maa-ala, tootmispiirkonnad, tootjate arv ja toiduainete töötlemise toimingud; |
| --- | --- |

a)

teave mahepõllumajandusliku tootmise arengu kohta kolmandas riigis, sh toodetud tooted, haritav maa-ala, tootmispiirkonnad, tootjate arv ja toiduainete töötlemise toimingud;

| b) | teave liitu eksporditavate mahepõllumajanduslike toodete ja toiduainete laadi kohta; |
| --- | --- |

b)

teave liitu eksporditavate mahepõllumajanduslike toodete ja toiduainete laadi kohta;

| c) | kolmanda riigi pädeva asutuse poolt eelmisel aastal teostatud seire- ja järelevalvetegevuste kirjeldus, saadud tulemused ja võetud parandusmeetmed; |
| --- | --- |

c)

kolmanda riigi pädeva asutuse poolt eelmisel aastal teostatud seire- ja järelevalvetegevuste kirjeldus, saadud tulemused ja võetud parandusmeetmed;

| d) | ajakohastatud andmed kolmandas riigis kohaldatavate selliste tootmisstandardite kohta, mis on hinnatud samaväärseks määruse (EÜ) nr 834/2007 III ja IV jaotises osutatud tootmiseeskirjadega; |
| --- | --- |

d)

ajakohastatud andmed kolmandas riigis kohaldatavate selliste tootmisstandardite kohta, mis on hinnatud samaväärseks määruse (EÜ) nr 834/2007 III ja IV jaotises osutatud tootmiseeskirjadega;

| e) | kolmandas riigis kohaldatavate kontrollimeetmete kõik ajakohastused, mis on hinnatud samaväärselt tulemuslikuks määruse (EÜ) nr 834/2007 V jaotises osutatud meetmetega, ning kinnitus selle kohta, et selliseid kontrollimeetmeid on püsivalt ja tõhusalt kohaldatud; |
| --- | --- |

e)

kolmandas riigis kohaldatavate kontrollimeetmete kõik ajakohastused, mis on hinnatud samaväärselt tulemuslikuks määruse (EÜ) nr 834/2007 V jaotises osutatud meetmetega, ning kinnitus selle kohta, et selliseid kontrollimeetmeid on püsivalt ja tõhusalt kohaldatud;

| f) | kõik muud ajakohastused kolmanda riigi tehnilises toimikus; |
| --- | --- |

f)

kõik muud ajakohastused kolmanda riigi tehnilises toimikus;

| g) | interneti veebisait või muu internetiaadress, kus on kättesaadav selliste ettevõtjate ajakohastatud loetelu, kelle suhtes kohaldatakse kontrollisüsteemi, samuti kontaktpunkt, kus on hõlpsasti kättesaadav teave kõnealuste ettevõtjate sertifitseerimisstaatuse ja asjaomaste tootekategooriate kohta; |
| --- | --- |

g)

interneti veebisait või muu internetiaadress, kus on kättesaadav selliste ettevõtjate ajakohastatud loetelu, kelle suhtes kohaldatakse kontrollisüsteemi, samuti kontaktpunkt, kus on hõlpsasti kättesaadav teave kõnealuste ettevõtjate sertifitseerimisstaatuse ja asjaomaste tootekategooriate kohta;

| h) | kolmanda riigi poolt asjakohaseks peetav kogu muu teave. |
| --- | --- |

h)

kolmanda riigi poolt asjakohaseks peetav kogu muu teave.

2.   Kolmas riik teavitab komisjoni viivitamata mahepõllumajanduse teabesüsteemi (OFIS) kaudu kõigist muudatustest, mis asjaomases kolmandas riigis on tehtud kehtivate meetmete või nende rakendamise ja eelkõige selle kontrollisüsteemi puhul.

3.   Kolmas riik teavitab komisjoni viivitamata OFISe kaudu kõigist muudatustest haldusandmetes, mis sisalduvad määruse (EL) 2018/848 artikli 48 lõike 3 kohaselt vastu võetava rakendusmäärusega kehtestatud loetelus.

4.   Komisjon võib kolmandalt riigilt igal ajal nõuda igasugust lisateavet, sealhulgas sõltumatute ekspertide koostatud ühe või mitme kohapealse kontrolli aruande esitamist.

5.   Komisjon võib riskihindamise alusel või nõuetele mittevastavuse kahtluse korral korraldada kolmandas riigis kohapealse kontrolli, mida teevad komisjoni määratud eksperdid.

6.   Kui komisjon on saanud liikmesriigilt teate põhjendatud kahtluse kohta, mis on seotud imporditud mahepõllumajanduslike toodete puhul määruses (EÜ) nr 834/2007 sätestatud vastavusnõuete ning tehtud hindamise alusel samaväärseks tunnistatud tootmisstandardite ja kontrollimeetmete eiramise või rikkumisega, teatab ta sellest kolmanda riigi pädevale asutusele. Kõnealune pädev asutus uurib nõuete eiramise või rikkumise kahtluse põhjusi ning teavitab 30 kalendripäeva jooksul alates komisjoni teate saamisest komisjoni ja asjaomast liikmesriiki uurimise tulemustest ja võetud meetmetest.

Artikkel 2

Järelevalve kontrolliasutuste ja kontrollorganite üle

1.   Komisjon tagab aastaaruannete põhjal ja kogu muud saadud teavet arvesse võttes asjakohase järelevalve määruse (EL) 2018/848 artikli 57 lõikes 1 osutatud kontrolliasutuste ja kontrollorganite üle, mis on kantud määruse (EL) 2018/848 artikli 57 lõike 2 kohaselt vastu võetava rakendusmäärusega kehtestatud loetellu (edaspidi „kontrolliasutused ja kontrollorganid“), vaadates korrapäraselt läbi nende tunnustuse. Selleks võib komisjon paluda liikmesriikide abi. Kontrolliasutuste ja kontrollorganite järelevalve laad määratakse kindlaks mittevastavust käsitleva riskipõhise lähenemisviisi alusel, võttes eelkõige arvesse sertifitseeritud toodete ja nende liitu eksportimise mahtu ning tulemusi, mille akrediteerimisasutus või vajaduse korral pädev asutus on saanud nende tegevuse kohapealse hindamise, järelevalve ja mitmeaastase ümberhindamise käigus.

2.   Kontrolliasutused ja kontrollorganid saadavad komisjonile aastaaruande iga aasta 28. veebruariks. Aastaaruandes ajakohastatakse esialgses tunnustamistaotluses (viimati muudetud kujul) esitatud tehnilise toimiku andmeid. Aastaaruanne peab sisaldama vähemalt järgmist:

| a) | ülevaade kontrolliasutuse või kontrollorgani tegevustest kolmandas riigis või kolmandates riikides, mille puhul kontrolliasutus või kontrollorgan on tunnustatud, sealhulgas asjaomaste ettevõtjate ja ettevõtjate rühmade arv ning põllumajandustoodete ja toiduainete laad, liigitatud kategooriate ja rühmitatud tariifikoodide kaupa; |
| --- | --- |

a)

ülevaade kontrolliasutuse või kontrollorgani tegevustest kolmandas riigis või kolmandates riikides, mille puhul kontrolliasutus või kontrollorgan on tunnustatud, sealhulgas asjaomaste ettevõtjate ja ettevõtjate rühmade arv ning põllumajandustoodete ja toiduainete laad, liigitatud kategooriate ja rühmitatud tariifikoodide kaupa;

| b) | kolmandas riigis või kolmandates riikides, mille puhul kontrolliasutust või kontrollorganit on tunnustatud, kohaldatavate tootmisstandardite kõik ajakohastused, sealhulgas hinnang nende standardite samaväärsuse kohta määruse (EÜ) nr 834/2007 III ja IV jaotises osutatud tootmiseeskirjadega; |
| --- | --- |

b)

kolmandas riigis või kolmandates riikides, mille puhul kontrolliasutust või kontrollorganit on tunnustatud, kohaldatavate tootmisstandardite kõik ajakohastused, sealhulgas hinnang nende standardite samaväärsuse kohta määruse (EÜ) nr 834/2007 III ja IV jaotises osutatud tootmiseeskirjadega;

| c) | kolmandas riigis või kolmandates riikides, mille puhul kontrolliasutust või kontrollorganit on tunnustatud, kohaldatavate kontrollimeetmete kõik ajakohastused, sealhulgas hinnang nende kontrollimeetmete samaväärsuse kohta määruse (EÜ) nr 834/2007 V jaotises osutatud meetmetega, ning kinnitus selle kohta, et selliseid kontrollimeetmeid on püsivalt ja tõhusalt kohaldatud; |
| --- | --- |

c)

kolmandas riigis või kolmandates riikides, mille puhul kontrolliasutust või kontrollorganit on tunnustatud, kohaldatavate kontrollimeetmete kõik ajakohastused, sealhulgas hinnang nende kontrollimeetmete samaväärsuse kohta määruse (EÜ) nr 834/2007 V jaotises osutatud meetmetega, ning kinnitus selle kohta, et selliseid kontrollimeetmeid on püsivalt ja tõhusalt kohaldatud;

| d) | kirjeldus kontrolliasutuse või kontrollorgani eelmise aasta kontrollitegevustest kolmandas riigis või kolmandates riikides, mille puhul kontrolliasutus või kontrollorgan on tunnustatud, saadud tulemused, täheldatud nõuete eiramised ja rikkumised ning võetud parandusmeetmed; |
| --- | --- |

d)

kirjeldus kontrolliasutuse või kontrollorgani eelmise aasta kontrollitegevustest kolmandas riigis või kolmandates riikides, mille puhul kontrolliasutus või kontrollorgan on tunnustatud, saadud tulemused, täheldatud nõuete eiramised ja rikkumised ning võetud parandusmeetmed;

| e) | kõik muud ajakohastused koos esialgse tunnustamistaotlusega saadetud tehnilise toimiku teabes ja selle hilisemates ajakohastustes; |
| --- | --- |

e)

kõik muud ajakohastused koos esialgse tunnustamistaotlusega saadetud tehnilise toimiku teabes ja selle hilisemates ajakohastustes;

| f) | koopia viimasest hindamisaruandest, mille on välja andnud akrediteerimisasutus või vajaduse korral pädev asutus ja mis peab sisaldama selle kolmanda riigi või nende kolmandate riikide kontrolliasutuse või kontrollorgani tegevuste korrapärase kohapealse hindamise, järelevalve ja mitmeaastase ümberhindamise tulemusi, mille puhul seda asutust või organit on tunnustatud. Kõnealuses hindamisaruandes tuleb kinnitada, et kontrolliasutust või kontrollorganit on rahuldavalt hinnatud seoses tema suutlikkusega täita komisjoni poolt tunnustamise suhtes kohaldatavaid tingimusi ning et ta on tegelikult teostanud oma tegevust vastavalt kõnealustele tingimustele. Lisaks tuleb hindamisaruandes tõendada ja kinnitada punktides b ja c osutatud tootmisstandardite ja kontrollimeetmete samaväärsust; |
| --- | --- |

f)

koopia viimasest hindamisaruandest, mille on välja andnud akrediteerimisasutus või vajaduse korral pädev asutus ja mis peab sisaldama selle kolmanda riigi või nende kolmandate riikide kontrolliasutuse või kontrollorgani tegevuste korrapärase kohapealse hindamise, järelevalve ja mitmeaastase ümberhindamise tulemusi, mille puhul seda asutust või organit on tunnustatud. Kõnealuses hindamisaruandes tuleb kinnitada, et kontrolliasutust või kontrollorganit on rahuldavalt hinnatud seoses tema suutlikkusega täita komisjoni poolt tunnustamise suhtes kohaldatavaid tingimusi ning et ta on tegelikult teostanud oma tegevust vastavalt kõnealustele tingimustele. Lisaks tuleb hindamisaruandes tõendada ja kinnitada punktides b ja c osutatud tootmisstandardite ja kontrollimeetmete samaväärsust;

| g) | internetiaadress, kus on ühes liidu ametlikus keeles kättesaadav selliste ettevõtjate loetelu, kelle suhtes rakendatakse kontrollisüsteemi, ning kontaktpunkt, kus on hõlpsasti kättesaadav teave nende sertifitseerimisstaatuse, asjaomaste tootekategooriate ning peatatud ja tühistatud sertifikaadiga ettevõtjate ja toodete kohta; |
| --- | --- |

g)

internetiaadress, kus on ühes liidu ametlikus keeles kättesaadav selliste ettevõtjate loetelu, kelle suhtes rakendatakse kontrollisüsteemi, ning kontaktpunkt, kus on hõlpsasti kättesaadav teave nende sertifitseerimisstaatuse, asjaomaste tootekategooriate ning peatatud ja tühistatud sertifikaadiga ettevõtjate ja toodete kohta;

| h) | kontrolliasutuse või kontrollorgani poolt asjakohaseks peetav kogu muu teave. |
| --- | --- |

h)

kontrolliasutuse või kontrollorgani poolt asjakohaseks peetav kogu muu teave.

Aastaaruanne ja kogu muu lisateave, mida komisjon nõuab seoses aastaaruandega, esitatakse OFISe kaudu.

3.   Komisjon võib nõuda aastaaruande kohta lisateavet. Kõnealune lisateave esitatakse elektrooniliselt.

Artikkel 3

Kolmandate riikide tunnustuse läbivaatamine

Määruse (EL) 2018/848 artikli 48 lõike 2 kohase kolmandate riikide tunnustuse korrapärase läbivaatamise raames kohaldab komisjon järgmisi eeskirju ja muudab vastavalt kõnealuse määruse artikli 48 lõike 3 kohaselt koostatud kolmandate riikide loetelu:

| a) | komisjon võib saadud teabe alusel igal ajal muuta loetelus esitatud spetsifikatsioone; |
| --- | --- |

a)

komisjon võib saadud teabe alusel igal ajal muuta loetelus esitatud spetsifikatsioone;

| b) | komisjon võib peatada kolmanda riigi kuulumise loetellu saadud teabe alusel või juhul, kui kolmas riik ei ole esitanud nõutud piisavat teavet või kui kõnealune riik ei ole nõustunud kohapealse kontrolliga; |
| --- | --- |

b)

komisjon võib peatada kolmanda riigi kuulumise loetellu saadud teabe alusel või juhul, kui kolmas riik ei ole esitanud nõutud piisavat teavet või kui kõnealune riik ei ole nõustunud kohapealse kontrolliga;

| c) | komisjon peatab kolmanda riigi kuulumise loetellu, kui kolmas riik ei võta pärast komisjoni taotlust asjakohaseid ja õigeaegseid parandusmeetmeid sellise ajavahemiku jooksul, mille komisjon määrab kindlaks vastavalt probleemi tõsidusele ja mis ei tohi olla lühem kui 30 päeva; |
| --- | --- |

c)

komisjon peatab kolmanda riigi kuulumise loetellu, kui kolmas riik ei võta pärast komisjoni taotlust asjakohaseid ja õigeaegseid parandusmeetmeid sellise ajavahemiku jooksul, mille komisjon määrab kindlaks vastavalt probleemi tõsidusele ja mis ei tohi olla lühem kui 30 päeva;

| d) | komisjon jätab kolmanda riigi loetelust välja, kui:






  i) | kolmas riik ei saada õigeaegselt käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud aastaaruannet; |
| --- | --- | --- |

d)

komisjon jätab kolmanda riigi loetelust välja, kui:

i)

kolmas riik ei saada õigeaegselt käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud aastaaruannet;

| ii) | kõnealuses aastaaruandes esitatud teave on puudulik; |
| --- | --- |

ii)

kõnealuses aastaaruandes esitatud teave on puudulik;

| iii) | pärast komisjoni taotlust ei hoia kolmas riik sellise ajavahemiku jooksul, mille komisjon määrab kindlaks vastavalt probleemi tõsidusele ja mis ei tohi olla lühem kui 30 päeva, kättesaadavana teavet või ei edasta kogu teavet, mis on seotud tema tehnilise toimiku või kontrollisüsteemiga, või |
| --- | --- |

iii)

pärast komisjoni taotlust ei hoia kolmas riik sellise ajavahemiku jooksul, mille komisjon määrab kindlaks vastavalt probleemi tõsidusele ja mis ei tohi olla lühem kui 30 päeva, kättesaadavana teavet või ei edasta kogu teavet, mis on seotud tema tehnilise toimiku või kontrollisüsteemiga, või

| iv) | pärast komisjoni taotlust ei nõustu kolmas riik kohapealse kontrolliga. |
| --- | --- |

iv)

pärast komisjoni taotlust ei nõustu kolmas riik kohapealse kontrolliga.

Artikkel 4

Kontrolliasutuste ja kontrollorganite tunnustuse läbivaatamine

1.   Käesoleva määruse artikli 2 lõike 1 kohase kontrolliasutuste ja kontrollorganite tunnustuse korrapärase läbivaatamise raames kohaldab komisjon järgmisi eeskirju ning muudab kontrolliasutuste ja kontrollorganite loetelu vastavalt määruse (EL) 2018/848 artikli 57 lõikele 2:

| a) | komisjon võib saadud teabe alusel igal ajal muuta loetelus oleva kontrolliasutuse või kontrollorganiga seotud spetsifikatsioone; |
| --- | --- |

a)

komisjon võib saadud teabe alusel igal ajal muuta loetelus oleva kontrolliasutuse või kontrollorganiga seotud spetsifikatsioone;

| b) | komisjon võib kontrolliasutuse või kontrollorgani kuulumise loetellu peatada saadud teabe alusel või juhul, kui kontrolliasutus või kontrollorgan ei ole esitanud nõutud piisavat teavet või kui kõnealune asutus ei ole nõustunud kohapealse kontrolliga; |
| --- | --- |

b)

komisjon võib kontrolliasutuse või kontrollorgani kuulumise loetellu peatada saadud teabe alusel või juhul, kui kontrolliasutus või kontrollorgan ei ole esitanud nõutud piisavat teavet või kui kõnealune asutus ei ole nõustunud kohapealse kontrolliga;

| c) | komisjon peatab kontrolliasutuse või kontrollorgani kuulumise loetellu, kui kontrolliasutus või kontrollorgan ei võta pärast komisjoni taotlust asjakohaseid ja õigeaegseid parandusmeetmeid sellise ajavahemiku jooksul, mille komisjon määrab kindlaks vastavalt probleemi tõsidusele ja mis ei tohi olla lühem kui 30 päeva; |
| --- | --- |

c)

komisjon peatab kontrolliasutuse või kontrollorgani kuulumise loetellu, kui kontrolliasutus või kontrollorgan ei võta pärast komisjoni taotlust asjakohaseid ja õigeaegseid parandusmeetmeid sellise ajavahemiku jooksul, mille komisjon määrab kindlaks vastavalt probleemi tõsidusele ja mis ei tohi olla lühem kui 30 päeva;

| d) | komisjon jätab kontrolliasutuse või kontrollorgani loetelust välja, kui:






  i) | kontrolliasutus või kontrollorgan ei saada õigeaegselt käesoleva määruse artikli 2 lõikes 2 osutatud aastaaruannet; |
| --- | --- | --- |

d)

komisjon jätab kontrolliasutuse või kontrollorgani loetelust välja, kui:

i)

kontrolliasutus või kontrollorgan ei saada õigeaegselt käesoleva määruse artikli 2 lõikes 2 osutatud aastaaruannet;

| ii) | aastaaruandes esitatud teave on puudulik; |
| --- | --- |

ii)

aastaaruandes esitatud teave on puudulik;

| iii) | kontrolliasutus või kontrollorgan ei hoia kättesaadavana või ei edasta kogu teavet, mis on seotud tema tehnilise toimiku või kontrollisüsteemiga; |
| --- | --- |

iii)

kontrolliasutus või kontrollorgan ei hoia kättesaadavana või ei edasta kogu teavet, mis on seotud tema tehnilise toimiku või kontrollisüsteemiga;

| iv) | kontrolliasutus või kontrollorgan ei hoia kättesaadavana nõuetele mittevastavuse uurimist käsitlevat teavet; |
| --- | --- |

iv)

kontrolliasutus või kontrollorgan ei hoia kättesaadavana nõuetele mittevastavuse uurimist käsitlevat teavet;

| v) | kontrolliasutus või kontrollorgan ei võta avastatud nõuetele mittevastavuste ja rikkumiste suhtes asjakohaseid parandusmeetmeid; |
| --- | --- |

v)

kontrolliasutus või kontrollorgan ei võta avastatud nõuetele mittevastavuste ja rikkumiste suhtes asjakohaseid parandusmeetmeid;

| vi) | kontrolliasutus või kontrollorgan ei nõustu komisjoni nõutava kohapealse kontrolliga või kui kohapealse kontrolli tulemus on kontrollimeetmete järjepideva puudulikkuse tõttu negatiivne või |
| --- | --- |

vi)

kontrolliasutus või kontrollorgan ei nõustu komisjoni nõutava kohapealse kontrolliga või kui kohapealse kontrolli tulemus on kontrollimeetmete järjepideva puudulikkuse tõttu negatiivne või

| vii) | igas muus olukorras, kui on oht eksitada tarbijat kontrolliasutuse või kontrollorgani poolt sertifitseeritud toodete tegeliku laadi osas. |
| --- | --- |

vii)

igas muus olukorras, kui on oht eksitada tarbijat kontrolliasutuse või kontrollorgani poolt sertifitseeritud toodete tegeliku laadi osas.

2.   Enne lõike 1 punkti d kohast loetelust välja jätmist palub komisjon kontrolliasutusel või kontrollorganil parandada kõnealuses punktis osutatud asjaolud sellise ajavahemiku jooksul, mille ta määrab kindlaks vastavalt probleemi tõsidusele ja mis ei tohi olla lühem kui 30 päeva.

Artikkel 5

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2022.

Artikleid 1 ja 3 kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2026.

Artikleid 2 ja 4 kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2024.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. mai 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 150, 14.6.2018, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 189, 20.7.2007, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 5. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses mahepõllumajandusliku tootmise, märgistamise ja kontrolliga (ELT L 250, 18.9.2008, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 8. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1235/2008, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad mahepõllumajanduslike toodete kolmandatest riikidest importimise korra kohta (ELT L 334, 12.12.2008, lk 25).

4

---

| 16.8.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 292/25 |
| --- | --- | --- | --- |

16.8.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 292/25

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/1343,

10. august 2021,

millega kiidetakse heaks piiritusjoogi registreeritud geograafilise tähise tootespetsifikaadi muudatus

(„Újfehértói meggypálinka“)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrust (EL) 2019/787, milles käsitletakse piiritusjookide määratlemist, kirjeldamist, esitlemist ja märgistamist, piiritusjookide nimetuste kasutamist muude toiduainete esitlemisel ja märgistamisel, piiritusjookide geograafiliste tähiste kaitset ning põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi ja destillaatide kasutamist alkohoolsetes jookides ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 110/2008, (1) eriti selle artikli 30 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008 (2) artiklile 21 koostoimes artikli 17 lõikega 5 vaatas komisjon läbi Ungari 18. aprilli 2017. aasta taotluse kiita heaks määruse (EÜ) nr 110/2008 alusel kaitstud geograafilise tähise „Újfehértói meggypálinka“ tehnilise toimiku muudatus. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008 (2) artiklile 21 koostoimes artikli 17 lõikega 5 vaatas komisjon läbi Ungari 18. aprilli 2017. aasta taotluse kiita heaks määruse (EÜ) nr 110/2008 alusel kaitstud geograafilise tähise „Újfehértói meggypálinka“ tehnilise toimiku muudatus.

| (2) | Määrus (EL) 2019/787, millega asendatakse määrus (EÜ) nr 110/2008, jõustus 25. mail 2019. Kõnealuse määruse artikli 49 lõike 1 kohaselt tunnistati määruse (EÜ) nr 110/2008 III peatükk, milles käsitletakse geograafilisi tähiseid, alates 8. juunist 2019 kehtetuks. Määruse (EL) 2019/787 artikli 22 lõike 2 kohaselt käsitatakse tootespetsifikaadina tehnilisi toimikuid, mis on esitatud koos määruse (EÜ) nr 110/2008 kohase taotlusega enne 8. juunit 2019. |
| --- | --- |

(2)

Määrus (EL) 2019/787, millega asendatakse määrus (EÜ) nr 110/2008, jõustus 25. mail 2019. Kõnealuse määruse artikli 49 lõike 1 kohaselt tunnistati määruse (EÜ) nr 110/2008 III peatükk, milles käsitletakse geograafilisi tähiseid, alates 8. juunist 2019 kehtetuks. Määruse (EL) 2019/787 artikli 22 lõike 2 kohaselt käsitatakse tootespetsifikaadina tehnilisi toimikuid, mis on esitatud koos määruse (EÜ) nr 110/2008 kohase taotlusega enne 8. juunit 2019.

| (3) | Olles jõudnud järeldusele, et taotlus on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 110/2008, avaldas komisjon muutmistaotluse kõnealuse määruse artikli 17 lõike 6 kohaselt Euroopa Liidu Teatajas, (3) lähtuvalt määruse (EL) 2019/787 artikli 50 lõike 4 esimesest lõigust. |
| --- | --- |

(3)

Olles jõudnud järeldusele, et taotlus on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 110/2008, avaldas komisjon muutmistaotluse kõnealuse määruse artikli 17 lõike 6 kohaselt Euroopa Liidu Teatajas, (3) lähtuvalt määruse (EL) 2019/787 artikli 50 lõike 4 esimesest lõigust.

| (4) | Kuna komisjonile ei ole esitatud ühtegi määruse (EL) 2019/787 artikli 27 lõike 1 kohast vastulauset, tuleb tootespetsifikaadi muudatus heaks kiita vastavalt kõnealuse määruse artikli 30 lõikele 2, mida kohaldatakse mutatis mutandis tootespetsifikaadi muudatuste suhtes, |
| --- | --- |

(4)

Kuna komisjonile ei ole esitatud ühtegi määruse (EL) 2019/787 artikli 27 lõike 1 kohast vastulauset, tuleb tootespetsifikaadi muudatus heaks kiita vastavalt kõnealuse määruse artikli 30 lõikele 2, mida kohaldatakse mutatis mutandis tootespetsifikaadi muudatuste suhtes,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Újfehértói meggypálinka“ tootespetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. august 2021

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 130, 17.5.2019, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 110/2008 piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1576/89 (ELT L 39, 13.2.2008, lk 16).

2

(3)  
  ELT C 147, 26.4.2021, lk 7.

3

---

OTSUSED

| 16.8.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 292/27 |
| --- | --- | --- | --- |

16.8.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 292/27

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2021/1344,

9. august 2021,

millega kehtestatakse kriteeriumid, et määrata kindlaks ajavahemik, mille jooksul endast julgeolekuohtu kujutavatele isikutele võidakse kehtestada komisjoni objektidele sisenemise keeld

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse komisjoni 13. märtsi 2015. aasta otsust (EL, Euratom) 2015/443 komisjoni julgeoleku kohta, (1) eriti selle artikli 12 lõike 1 punkti b ja artiklit 21,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon peab tegutsema kindlas ja turvalises keskkonnas. Seega vajab ta oma julgeoleku kohta sidusat ja terviklikku käsitust, millega pakutakse inimestele, varale ja teabele kaitset tasemel, mis vastab kindlaks tehtud riskidele, ning tagatakse julgeolek tulemuslikult ja õigeaegselt. Komisjon puutub suurte julgeolekuohtude ja -probleemidega kokku eelkõige terrorismi ning poliitilise ja majandusliku spionaaži tõttu. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon peab tegutsema kindlas ja turvalises keskkonnas. Seega vajab ta oma julgeoleku kohta sidusat ja terviklikku käsitust, millega pakutakse inimestele, varale ja teabele kaitset tasemel, mis vastab kindlaks tehtud riskidele, ning tagatakse julgeolek tulemuslikult ja õigeaegselt. Komisjon puutub suurte julgeolekuohtude ja -probleemidega kokku eelkõige terrorismi ning poliitilise ja majandusliku spionaaži tõttu.

| (2) | Isikute, vara ja teabe turvalisuse tagamiseks võtab komisjon, eelkõige tema personalihalduse ja julgeoleku peadirektoraadi julgeolekudirektoraat, vastavalt otsusele (EL, Euratom) 2015/443 meetmeid, mida kohaldatakse kõikide komisjoni talituste ja kõigi komisjoni objektide suhtes. Kõnealused meetmed hõlmavad piiratud meetmeid julgeolekuohtu kujutavate isikute suhtes, sealhulgas isikutele ajutise sisenemiskeelu kehtestamist komisjoni objektidele vastavalt nimetatud otsuse artikli 12 lõike 1 punktile b. |
| --- | --- |

(2)

Isikute, vara ja teabe turvalisuse tagamiseks võtab komisjon, eelkõige tema personalihalduse ja julgeoleku peadirektoraadi julgeolekudirektoraat, vastavalt otsusele (EL, Euratom) 2015/443 meetmeid, mida kohaldatakse kõikide komisjoni talituste ja kõigi komisjoni objektide suhtes. Kõnealused meetmed hõlmavad piiratud meetmeid julgeolekuohtu kujutavate isikute suhtes, sealhulgas isikutele ajutise sisenemiskeelu kehtestamist komisjoni objektidele vastavalt nimetatud otsuse artikli 12 lõike 1 punktile b.

| (3) | Kui vastavalt otsuse (EL, Euratom) 2015/443 artiklitele 5 ja 12 nõuetekohaselt volitatud komisjoni töötajad otsustavad komisjoni objektidele sisenemise keelu kehtestamise üle isikule või isikutele, kelle puhul kõnealuse otsuse artikli 12 lõike 1 punkti b kohaselt leitakse, et nad kujutavad endast ohtu komisjoni julgeolekule, peaksid nad hindama seda ohtu igal üksikjuhul eraldi, võttes arvesse asjakohaseid konkreetseid asjaolusid. |
| --- | --- |

(3)

Kui vastavalt otsuse (EL, Euratom) 2015/443 artiklitele 5 ja 12 nõuetekohaselt volitatud komisjoni töötajad otsustavad komisjoni objektidele sisenemise keelu kehtestamise üle isikule või isikutele, kelle puhul kõnealuse otsuse artikli 12 lõike 1 punkti b kohaselt leitakse, et nad kujutavad endast ohtu komisjoni julgeolekule, peaksid nad hindama seda ohtu igal üksikjuhul eraldi, võttes arvesse asjakohaseid konkreetseid asjaolusid.

| (4) | Juurdepääsupiirangut võib kohaldada seoses ühe või mitme komisjoni objektiga või isegi seoses nende kõigiga. |
| --- | --- |

(4)

Juurdepääsupiirangut võib kohaldada seoses ühe või mitme komisjoni objektiga või isegi seoses nende kõigiga.

| (5) | Sisenemiskeelu pikkuse juures peaks võtma arvesse ohu tõenäosust, tõsidust ja kestust. |
| --- | --- |

(5)

Sisenemiskeelu pikkuse juures peaks võtma arvesse ohu tõenäosust, tõsidust ja kestust.

| (6) | Käesolevat otsust ei tuleks kohaldada sellise sisenemiskeelu suhtes komisjoni objektidele, mis on vastu võetud personalieeskirjade IX lisa artikli 23 kohase ametikohustustest kõrvaldamise menetluse raames. |
| --- | --- |

(6)

Käesolevat otsust ei tuleks kohaldada sellise sisenemiskeelu suhtes komisjoni objektidele, mis on vastu võetud personalieeskirjade IX lisa artikli 23 kohase ametikohustustest kõrvaldamise menetluse raames.

| (7) | Käesolevat otsust ei tohiks kohaldada liidu delegatsioonides töötava komisjoni personali suhtes, kelle suhtes tuleks rakendada Euroopa välisteenistuse julgeolekueeskirju. |
| --- | --- |

(7)

Käesolevat otsust ei tohiks kohaldada liidu delegatsioonides töötava komisjoni personali suhtes, kelle suhtes tuleks rakendada Euroopa välisteenistuse julgeolekueeskirju.

| (8) | Vastavalt kodukorrale on turvaküsimuste eest vastutavale komisjoni liikmele antud komisjoni otsusega C(2016) 2797 (2) volitused kehtestada rakenduseeskirjad, millega kehtestatakse otsuse (EL, Euratom) 2015/443 artikli 12 kohase komisjoni objektidele sisenemise keelu kehtivusaegade kindlaksmääramiseks vajalikud kriteeriumid. See õigus on komisjoni otsusega C(2021) 2684 (3) edasi delegeeritud personalihalduse ja julgeoleku peadirektoraadi peadirektorile. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt kodukorrale on turvaküsimuste eest vastutavale komisjoni liikmele antud komisjoni otsusega C(2016) 2797 (2) volitused kehtestada rakenduseeskirjad, millega kehtestatakse otsuse (EL, Euratom) 2015/443 artikli 12 kohase komisjoni objektidele sisenemise keelu kehtivusaegade kindlaksmääramiseks vajalikud kriteeriumid. See õigus on komisjoni otsusega C(2021) 2684 (3) edasi delegeeritud personalihalduse ja julgeoleku peadirektoraadi peadirektorile.

| (9) | Käesoleva otsuse kohased julgeolekumeetmed peaksid olema kooskõlas otsuse (EL, Euratom) 2015/443 artiklis 3 sätestatud komisjoni julgeolekut käsitlevate põhimõtetega, eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsuse kohased julgeolekumeetmed peaksid olema kooskõlas otsuse (EL, Euratom) 2015/443 artiklis 3 sätestatud komisjoni julgeolekut käsitlevate põhimõtetega, eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

1.   Käesolevas otsuses sätestatakse kriteeriumid, et määrata kindlaks ajavahemik, mille jooksul endast julgeolekuohtu kujutavatele isikutele võidakse otsuse (EL, Euratom) 2015/443 artikli 12 lõike 1 punkti b kohaselt kehtestada komisjoni objektidele sisenemise keeld.

2.   Käesolevat otsust kohaldatakse kõigi komisjoni talituste suhtes ja kõigil komisjoni objektidel. Liidu delegatsioonides töötava komisjoni personali suhtes rakendatakse Euroopa välisteenistuse julgeolekueeskirju (4).

3.   Käesolevat otsust ei kohaldata personalieeskirjade IX lisa artikli 23 ning Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ametnike personalieeskirjade ja muude teenistujate teenistustingimuste (5) kohaste ametikohustustest kõrvaldamise menetluste suhtes.

Artikkel 2

Keelu kohaldamisala

1.   Artikli 1 lõikes 1 osutatud keeldu võib kohaldada seoses ühe või mitme komisjoni objektiga või seoses nende kõigiga.

2.   Kui komisjon jagab objekte teiste ELi institutsioonide, asutuste ja organitega, edastab komisjon otsuse keelata juurdepääs asjaomaste objektide komisjoni osadele.

Artikkel 3

Keelu kehtivusaeg

1.   Artikli 1 lõikes 1 osutatud keelu kehtivusaeg põhineb julgeolekuohu hinnangulisel kestusel, tõenäosusel ja tõsidusel.

2.   Julgeolekuohu tõsiduse hindamise kriteeriumid hõlmavad järgmist:

| a) | kahju ulatus, mida see võib põhjustada inimeste elule, kehalisele puutumatusele, heaolule või tervisele, ning võimalik kahju varale ja teabele; |
| --- | --- |

a)

kahju ulatus, mida see võib põhjustada inimeste elule, kehalisele puutumatusele, heaolule või tervisele, ning võimalik kahju varale ja teabele;

| b) | kas oht on seotud õiguserikkumise toimepanemisega; |
| --- | --- |

b)

kas oht on seotud õiguserikkumise toimepanemisega;

| c) | kas oht põhineb hooletusel, raskel hooletusel või tahtlusel; |
| --- | --- |

c)

kas oht põhineb hooletusel, raskel hooletusel või tahtlusel;

| d) | kas enesest ohtu kujutava isiku käitumine on vägivaldne, agressiivne või korduv; |
| --- | --- |

d)

kas enesest ohtu kujutava isiku käitumine on vägivaldne, agressiivne või korduv;

| e) | komisjonile tekkida võiva rahalise kahju ulatus; |
| --- | --- |

e)

komisjonile tekkida võiva rahalise kahju ulatus;

| f) | komisjoni maine võimaliku kahjustamise ulatus. |
| --- | --- |

f)

komisjoni maine võimaliku kahjustamise ulatus.

3.   Kui ohu kestust ei ole võimalik piisava kindlusega hinnata ja oht on väga tõsine, võib enesest ohtu kujutavale isikule kehtestada tähtajatu sisenemiskeelu. See kehtib eelkõige juhul, kui ohtu iseloomustab üks järgmistest asjaoludest:

| a) | see on seotud osalemisega terrorismi või spionaažiga seotud tegevuses ja võrgustikes; |
| --- | --- |

a)

see on seotud osalemisega terrorismi või spionaažiga seotud tegevuses ja võrgustikes;

| b) | see võib põhjustada inimohvreid, raskeid vigastusi või kahju või märkimisväärset varalist kahju, ohustada tundlikku või salastatud teavet või häirida komisjoni IT-süsteeme või olulist operatiivsuutlikkust; |
| --- | --- |

b)

see võib põhjustada inimohvreid, raskeid vigastusi või kahju või märkimisväärset varalist kahju, ohustada tundlikku või salastatud teavet või häirida komisjoni IT-süsteeme või olulist operatiivsuutlikkust;

| c) | see seisneb vägivaldses, agressiivses või korduvas käitumises, mis häirib tõsiselt komisjoni talituste toimimist. |
| --- | --- |

c)

see seisneb vägivaldses, agressiivses või korduvas käitumises, mis häirib tõsiselt komisjoni talituste toimimist.

Artikkel 4

Keeldude läbivaatamine

Komisjon vaatab iga otsuse (EL, Euratom) 2015/443 artikli 12 lõike 1 punkti b kohaselt tehtud otsuse läbi, kui asjaomane isik seda taotleb, tingimusel et viimane tõendab uusi olulisi asjaolusid, mis võimaldavad keelu uuesti läbi vaadata. Komisjon võtab läbivaatamisel aluseks kriteeriumid, mis viisid algse keelu kehtestamiseni.

Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 9. august 2021

Komisjoni nimel

personalihalduse ja julgeoleku peadirektoraadi

peadirektor

Gertrud INGESTAD

---

(1)  
  ELT L 72, 17.3.2015, lk 41.

1

(2)  Komisjoni 4. mai 2016. aasta otsus C(2016) 2797 julgeolekuga seotud volituse kohta.

2

(3)  Komisjoni 13. aprilli 2021. aasta otsus C(2021) 2684, millega antakse edasidelegeeritud volitused, mis on antud komisjoni otsusega C(2016) 2797 julgeolekuga seotud volituste kohta.

3

(4)  Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 19. septembri 2017. aasta otsus (ADMIN(2017) 10) Euroopa välisteenistuse julgeolekueeskirjade kohta (ELT C 126, 10.4.2018, lk 1).

4

(5)  Määrus nr 31/EMÜ, 11 (Euratom), millega kehtestatakse Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ametnike personalieeskirjad ja muude teenistujate teenistustingimused (EÜT P 045, 14.6.1962, lk 1385).

5

---