# Europeiska unionens L 280/2021

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 280 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 64 årgången3 augusti 2021 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 280

Svensk utgåva

Lagstiftning

64 årgången3 augusti 2021

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Meddelande om dagen för ikraftträdandet av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Republiken Argentina enligt artikel XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden när det gäller alla tullkvoter på EU:s lista CLXXV till följd av Förenade Kungarikets utträde ur Europeiska unionen | 1 |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/1279 av den 28 juli 2021 om förlängning av förstärkt övervakning för Grekland
  (delgivet med nr C(2021) 5605) | 2 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Meddelande om dagen för ikraftträdandet av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Republiken Argentina enligt artikel XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden när det gäller alla tullkvoter på EU:s lista CLXXV till följd av Förenade Kungarikets utträde ur Europeiska unionen

1

BESLUT

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/1279 av den 28 juli 2021 om förlängning av förstärkt övervakning för Grekland
  (delgivet med nr C(2021) 5605)

(delgivet med nr C(2021) 5605)

2

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 3.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 280/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 280/1

---

Meddelande om dagen för ikraftträdandet av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Republiken Argentina enligt artikel XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden när det gäller alla tullkvoter på EU:s lista CLXXV till följd av Förenade Kungarikets utträde ur Europeiska unionen

Avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Republiken Argentina enligt artikel XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden när det gäller alla tullkvoter på EU:s lista CLXXV till följd av Förenade Kungarikets utträde ur Europeiska unionen (1), som undertecknades i Bryssel den 10 maj 2021, trädde i kraft den 13 juli 2021.

1

---

(1)  
  EUT L 264, 26.7.2021, s. 3.

1

---

BESLUT

| 3.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 280/2 |
| --- | --- | --- | --- |

3.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 280/2

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2021/1279

av den 28 juli 2021

om förlängning av förstärkt övervakning för Grekland

(delgivet med nr C(2021) 5605)

(Endast den grekiska texten är giltig)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 472/2013 av den 21 maj 2013 om förstärkning av den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater i euroområdet som har, eller hotas av, allvarliga problem i fråga om sin finansiella stabilitet (1), särskilt artikel 2.1, och

av följande skäl:

| (1) | Efter det att det ekonomiska stödet från Europeiska stabilitetsmekanismen upphörde den 20 augusti 2018 aktiverades genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1192 (2) en förstärkt övervakning för Grekland under en period av sex månader som inleddes den 21 augusti 2018. Den förstärkta övervakningen har sedan dess förlängts vid fem tillfällen (3) med sex månader åt gången, senast från och med den 21 februari 2021. |
| --- | --- |

(1)

Efter det att det ekonomiska stödet från Europeiska stabilitetsmekanismen upphörde den 20 augusti 2018 aktiverades genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1192 (2) en förstärkt övervakning för Grekland under en period av sex månader som inleddes den 21 augusti 2018. Den förstärkta övervakningen har sedan dess förlängts vid fem tillfällen (3) med sex månader åt gången, senast från och med den 21 februari 2021.

| (2) | Grekland har sedan 2010 fått ett betydande ekonomiskt stöd, vilket har lett till att landets utestående skuld till medlemsstater i euroområdet, Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten och Europeiska stabilitetsmekanismen nu uppgår till totalt 242 152 miljoner euro. Grekland fick ekonomiskt stöd från sina europeiska partner på förmånliga villkor och Europeiska stabilitetsmekanismen antog både under 2012 och 2017 särskilda åtgärder för att göra skuldsättningen mer hållbar. Den 22 juni 2018 nåddes en politisk överenskommelse i Eurogruppen om genomförandet av ytterligare åtgärder för att säkerställa en hållbar skuldsättning. Vissa av dessa åtgärder, inbegripet överföringen av belopp motsvarande de vinster som nationella centralbanker i euroområdet gjort på sina innehav av grekiska statsobligationer inom ramen för överenskommelsen om finansiella nettotillgångar och värdepappersmarknadsprogrammet, kan överenskommas inom Eurogruppen två gånger om året, om rapporter från den förstärkta övervakningen visar att Grekland fullgör sina politiska åtaganden efter programperiodens slut. Aktiveringen av de första fem omgångarna politiskt villkorade skuldlättnadsåtgärder genomfördes efter överenskommelser i Eurogruppen i april 2019, december 2019, juni 2020, november 2020 och juni 2021. |
| --- | --- |

(2)

Grekland har sedan 2010 fått ett betydande ekonomiskt stöd, vilket har lett till att landets utestående skuld till medlemsstater i euroområdet, Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten och Europeiska stabilitetsmekanismen nu uppgår till totalt 242 152 miljoner euro. Grekland fick ekonomiskt stöd från sina europeiska partner på förmånliga villkor och Europeiska stabilitetsmekanismen antog både under 2012 och 2017 särskilda åtgärder för att göra skuldsättningen mer hållbar. Den 22 juni 2018 nåddes en politisk överenskommelse i Eurogruppen om genomförandet av ytterligare åtgärder för att säkerställa en hållbar skuldsättning. Vissa av dessa åtgärder, inbegripet överföringen av belopp motsvarande de vinster som nationella centralbanker i euroområdet gjort på sina innehav av grekiska statsobligationer inom ramen för överenskommelsen om finansiella nettotillgångar och värdepappersmarknadsprogrammet, kan överenskommas inom Eurogruppen två gånger om året, om rapporter från den förstärkta övervakningen visar att Grekland fullgör sina politiska åtaganden efter programperiodens slut. Aktiveringen av de första fem omgångarna politiskt villkorade skuldlättnadsåtgärder genomfördes efter överenskommelser i Eurogruppen i april 2019, december 2019, juni 2020, november 2020 och juni 2021.

| (3) | Grekland har i Eurogruppen åtagit sig att fortsätta och fullfölja alla centrala reformer som antogs under Europeiska stabilitetsmekanismens stabilitetsstödprogram (programmet) och att slå vakt om målen med de viktiga reformer som antogs under detta program och dess föregångare. Grekland har även förbundit sig att genomföra särskilda finans- och strukturpolitiska åtgärder samt åtgärder avseende social välfärd, finansiell stabilitet, arbets- och produktmarknader, privatisering och offentlig förvaltning. Dessa särskilda insatser, som beskrivs i en bilaga till Eurogruppens uttalande av den 22 juni 2018, kommer att göra det lättare att komma till rätta med Greklands alltför stora makroekonomiska obalanser och orsakerna, eller de potentiella orsakerna, till landets ekonomiska svårigheter. |
| --- | --- |

(3)

Grekland har i Eurogruppen åtagit sig att fortsätta och fullfölja alla centrala reformer som antogs under Europeiska stabilitetsmekanismens stabilitetsstödprogram (programmet) och att slå vakt om målen med de viktiga reformer som antogs under detta program och dess föregångare. Grekland har även förbundit sig att genomföra särskilda finans- och strukturpolitiska åtgärder samt åtgärder avseende social välfärd, finansiell stabilitet, arbets- och produktmarknader, privatisering och offentlig förvaltning. Dessa särskilda insatser, som beskrivs i en bilaga till Eurogruppens uttalande av den 22 juni 2018, kommer att göra det lättare att komma till rätta med Greklands alltför stora makroekonomiska obalanser och orsakerna, eller de potentiella orsakerna, till landets ekonomiska svårigheter.

| (4) | Den 2 juni 2021 offentliggjorde kommissionen den fördjupade granskningen gällande Grekland 2021 (4). Kommissionen konstaterade att Grekland fortfarande har alltför stora makroekonomiska obalanser. Obalanserna beror på hög offentlig skuldsättning, en hög andel nödlidande lån och ofullständig extern ombalansering i en situation med fortsatt hög – om än minskande – arbetslöshet och låg potentiell tillväxt. Analysen visar att dessa sårbarheter kvarstår. Det bör påpekas att bedömningen av sårbarheter i det här årets fördjupade granskning av Grekland skiljer sig markant från förra året. Covid-19-pandemins utveckling, styrkan i återhämtningen och krisens eventuella strukturella konsekvenser omgärdas dessutom fortfarande av stor osäkerhet, vilket innebär att bedömningen måste tolkas med försiktighet. De politiska åtgärderna under det gångna året var överlag inriktade på att mildra effekterna av covid-19-chocken och underlätta en återhämtning. Detta har lett till en ökad skuldsättning, men bör främja en anpassning på medellång sikt. Den offentliga skulden ökade avsevärt under 2020 och förväntas börja minska först från och med 2022. Statsskulden är främst till gäldenärer inom offentlig sektor och finansieras till låg ränta med långa löptider, vilket tillsammans med den stora likviditetsbufferten skyddar Grekland från kortsiktiga fluktuationer. Underskottet i bytesbalansen ökade nyligen och beräknas förbli stort, till stor del på grund av covid-19-krisens effekter på den stora turistsektorn. Den fortsatt höga andelen nödlidande lån inom banksektorn har följt en markant nedåtgående trend tack vare främst försäljningen av lån inom ramen för Hercules-programmet för skydd av tillgångar. Det finns dock en risk att nya nödlidande lån kommer att börja ackumuleras när åtgärder för att skydda låntagare från covid-19-chocken avvecklas. Det skadliga sambandet mellan stat och banker kvarstår och stärks, samtidigt som bankernas lönsamhetsutsikter är svaga. Ansträngningarna för att stärka tillväxtutsikterna stöter på problem i form av kapitalbrist, en åldrande befolkning och utflyttning av kvalificerad arbetskraft. Framöver kommer Greklands återhämtnings- och resiliensplan göra det möjligt att korrigera obalanser och hantera behoven av investeringar och reformer. |
| --- | --- |

(4)

Den 2 juni 2021 offentliggjorde kommissionen den fördjupade granskningen gällande Grekland 2021 (4). Kommissionen konstaterade att Grekland fortfarande har alltför stora makroekonomiska obalanser. Obalanserna beror på hög offentlig skuldsättning, en hög andel nödlidande lån och ofullständig extern ombalansering i en situation med fortsatt hög – om än minskande – arbetslöshet och låg potentiell tillväxt. Analysen visar att dessa sårbarheter kvarstår. Det bör påpekas att bedömningen av sårbarheter i det här årets fördjupade granskning av Grekland skiljer sig markant från förra året. Covid-19-pandemins utveckling, styrkan i återhämtningen och krisens eventuella strukturella konsekvenser omgärdas dessutom fortfarande av stor osäkerhet, vilket innebär att bedömningen måste tolkas med försiktighet. De politiska åtgärderna under det gångna året var överlag inriktade på att mildra effekterna av covid-19-chocken och underlätta en återhämtning. Detta har lett till en ökad skuldsättning, men bör främja en anpassning på medellång sikt. Den offentliga skulden ökade avsevärt under 2020 och förväntas börja minska först från och med 2022. Statsskulden är främst till gäldenärer inom offentlig sektor och finansieras till låg ränta med långa löptider, vilket tillsammans med den stora likviditetsbufferten skyddar Grekland från kortsiktiga fluktuationer. Underskottet i bytesbalansen ökade nyligen och beräknas förbli stort, till stor del på grund av covid-19-krisens effekter på den stora turistsektorn. Den fortsatt höga andelen nödlidande lån inom banksektorn har följt en markant nedåtgående trend tack vare främst försäljningen av lån inom ramen för Hercules-programmet för skydd av tillgångar. Det finns dock en risk att nya nödlidande lån kommer att börja ackumuleras när åtgärder för att skydda låntagare från covid-19-chocken avvecklas. Det skadliga sambandet mellan stat och banker kvarstår och stärks, samtidigt som bankernas lönsamhetsutsikter är svaga. Ansträngningarna för att stärka tillväxtutsikterna stöter på problem i form av kapitalbrist, en åldrande befolkning och utflyttning av kvalificerad arbetskraft. Framöver kommer Greklands återhämtnings- och resiliensplan göra det möjligt att korrigera obalanser och hantera behoven av investeringar och reformer.

| (5) | Sedan pandemin började har EU och dess medlemsstater vidtagit extraordinära åtgärder för att skydda liv och försörjningsmöjligheter. Som en reaktion på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad EU-strategi, fortsatte Grekland att anta åtgärder för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem och utvidgade den uppsättning offentligfinansiella åtgärder och likviditetsåtgärder som ska hjälpa de hårdast drabbade invånarna och branscherna. EU har gett stöd till nationella insatser för att hantera hälsokrisen och dämpa effekterna av den ekonomiska nedgången. EU frigjorde budgetmedel för att bekämpa viruset, aktiverade den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten, utnyttjade allt flexibilitetsutrymme i reglerna om statligt stöd och skapade nya stödinstrument, däribland investeringsinitiativen mot effekter av coronaviruset (CRII och CRII+) samt Sure (ett nytt instrument för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation. Grekland har fått 5,2 miljarder euro via Sure. Grekland har även fått godkänd projektfinansiering på 1,8 miljarder euro från Europeiska investeringsbankens alleuropeiska garantifond, som mobiliserar stöd till företag i hela EU. Dessa åtgärder kompletteras av andra åtgärder som vidtagits av Europeiska centralbanken, Europeiska stabilitetsmekanismen och Europeiska investeringsbanken. |
| --- | --- |

(5)

Sedan pandemin började har EU och dess medlemsstater vidtagit extraordinära åtgärder för att skydda liv och försörjningsmöjligheter. Som en reaktion på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad EU-strategi, fortsatte Grekland att anta åtgärder för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem och utvidgade den uppsättning offentligfinansiella åtgärder och likviditetsåtgärder som ska hjälpa de hårdast drabbade invånarna och branscherna. EU har gett stöd till nationella insatser för att hantera hälsokrisen och dämpa effekterna av den ekonomiska nedgången. EU frigjorde budgetmedel för att bekämpa viruset, aktiverade den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten, utnyttjade allt flexibilitetsutrymme i reglerna om statligt stöd och skapade nya stödinstrument, däribland investeringsinitiativen mot effekter av coronaviruset (CRII och CRII+) samt Sure (ett nytt instrument för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation. Grekland har fått 5,2 miljarder euro via Sure. Grekland har även fått godkänd projektfinansiering på 1,8 miljarder euro från Europeiska investeringsbankens alleuropeiska garantifond, som mobiliserar stöd till företag i hela EU. Dessa åtgärder kompletteras av andra åtgärder som vidtagits av Europeiska centralbanken, Europeiska stabilitetsmekanismen och Europeiska investeringsbanken.

| (6) | Kommissionen offentliggjorde sin tionde bedömning under den förstärkta övervakningen av Grekland (5) den 2 juni 2021. Slutsatsen av denna rapport var att Grekland har vidtagit nödvändiga åtgärder för att fullgöra sina särskilda åtaganden inom tidsfristen, trots den svåra situation som uppstått på grund av pandemin. Myndigheterna genomförde ett antal grundläggande reformer, bland annat på områden som kommer att vara centrala för att hantera de långsiktiga återverkningarna av den nuvarande ekonomiska krisen och stärka den offentliga förvaltningens kapacitet att framgångsrikt genomföra återhämtnings- och resiliensplanen. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen offentliggjorde sin tionde bedömning under den förstärkta övervakningen av Grekland (5) den 2 juni 2021. Slutsatsen av denna rapport var att Grekland har vidtagit nödvändiga åtgärder för att fullgöra sina särskilda åtaganden inom tidsfristen, trots den svåra situation som uppstått på grund av pandemin. Myndigheterna genomförde ett antal grundläggande reformer, bland annat på områden som kommer att vara centrala för att hantera de långsiktiga återverkningarna av den nuvarande ekonomiska krisen och stärka den offentliga förvaltningens kapacitet att framgångsrikt genomföra återhämtnings- och resiliensplanen.

| (7) | Den 23 december 2020 inrättade EU ett återhämtningsinstrument som ställer 750 miljarder euro till förfogande för att hantera de negativa ekonomiska konsekvenserna av covid-19-krisen och främja återhämtningen. Instrumentet ska i första hand genomföras genom faciliteten för återhämtning och resiliens (RRF) på 672,5 miljarder euro. Den europeiska planeringsterminen för politisk samordning 2020–2021 anpassades tillfälligt för att göra det möjligt att lansera faciliteten. Grekland kan få motta upp till 17,8 miljarder euro i bidrag och upp till 12,7 miljarder euro i lån från RRF under perioden 2021–2026. |
| --- | --- |

(7)

Den 23 december 2020 inrättade EU ett återhämtningsinstrument som ställer 750 miljarder euro till förfogande för att hantera de negativa ekonomiska konsekvenserna av covid-19-krisen och främja återhämtningen. Instrumentet ska i första hand genomföras genom faciliteten för återhämtning och resiliens (RRF) på 672,5 miljarder euro. Den europeiska planeringsterminen för politisk samordning 2020–2021 anpassades tillfälligt för att göra det möjligt att lansera faciliteten. Grekland kan få motta upp till 17,8 miljarder euro i bidrag och upp till 12,7 miljarder euro i lån från RRF under perioden 2021–2026.

| (8) | Grekland lade fram sin återhämtnings- och resiliensplan (planen) den 27 april 2021. Kommissionen bedömde i enlighet med artikel 19 i förordningen om faciliteten för återhämtning och resiliens (6) planens relevans, ändamålsenlighet, effektivitet och enhetlighet. På grundval av ett förslag (7) som lades fram av kommissionen den 17 juni 2021 godkändes den positiva bedömningen av rådet den 13 juli 2021 (8). Rådet ansåg i synnerhet att planen tar itu med en betydande del av de ekonomiska och sociala utmaningar som tas upp i de landsspecifika rekommendationerna, bland annat de offentligfinansiella aspekterna, och i de rekommendationer som utfärdats inom förfarandet vid makroekonomiska obalanser. De reformer som ingår i den grekiska återhämtnings- och resiliensplanen bygger på de mycket stora reformansträngningar som gjorts inom ramen för de ekonomiska anpassningsprogrammen och kompletterar de reformer som följs upp under den förstärkta övervakningen. |
| --- | --- |

(8)

Grekland lade fram sin återhämtnings- och resiliensplan (planen) den 27 april 2021. Kommissionen bedömde i enlighet med artikel 19 i förordningen om faciliteten för återhämtning och resiliens (6) planens relevans, ändamålsenlighet, effektivitet och enhetlighet. På grundval av ett förslag (7) som lades fram av kommissionen den 17 juni 2021 godkändes den positiva bedömningen av rådet den 13 juli 2021 (8). Rådet ansåg i synnerhet att planen tar itu med en betydande del av de ekonomiska och sociala utmaningar som tas upp i de landsspecifika rekommendationerna, bland annat de offentligfinansiella aspekterna, och i de rekommendationer som utfärdats inom förfarandet vid makroekonomiska obalanser. De reformer som ingår i den grekiska återhämtnings- och resiliensplanen bygger på de mycket stora reformansträngningar som gjorts inom ramen för de ekonomiska anpassningsprogrammen och kompletterar de reformer som följs upp under den förstärkta övervakningen.

| (9) | Rådet granskade stabilitetsprogrammet 2021 mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning år 2021 och på grundval av kommissionens bedömning. Med tanke på den exceptionellt stora osäkerhet som fortfarande råder var den finanspolitiska vägledningen fortsatt främst kvalitativ. Rådet rekommenderade (9) Grekland att använda faciliteten för återhämtning och resiliens för att finansiera ytterligare investeringar till stöd för återhämtningen och samtidigt bedriva en försiktig finanspolitik under 2022 och upprätthålla nationellt finansierade investeringar. När de ekonomiska förhållandena så medger bör Grekland bedriva en finanspolitik som syftar till att på medellång sikt uppnå ett betryggande läge i de offentliga finanserna och säkerställa offentligfinansiell hållbarhet. Investeringarna bör samtidigt öka för att stärka tillväxtpotentialen. Rådet uppmanade även myndigheterna att lägga särskild vikt vid de offentliga finansernas sammansättning. |
| --- | --- |

(9)

Rådet granskade stabilitetsprogrammet 2021 mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning år 2021 och på grundval av kommissionens bedömning. Med tanke på den exceptionellt stora osäkerhet som fortfarande råder var den finanspolitiska vägledningen fortsatt främst kvalitativ. Rådet rekommenderade (9) Grekland att använda faciliteten för återhämtning och resiliens för att finansiera ytterligare investeringar till stöd för återhämtningen och samtidigt bedriva en försiktig finanspolitik under 2022 och upprätthålla nationellt finansierade investeringar. När de ekonomiska förhållandena så medger bör Grekland bedriva en finanspolitik som syftar till att på medellång sikt uppnå ett betryggande läge i de offentliga finanserna och säkerställa offentligfinansiell hållbarhet. Investeringarna bör samtidigt öka för att stärka tillväxtpotentialen. Rådet uppmanade även myndigheterna att lägga särskild vikt vid de offentliga finansernas sammansättning.

| (10) | Sedan pandemin bröt ut har Grekland behållit sin närvaro på obligationsmarknaderna och följt sin finansieringsplan, som var helt genomförd 2020. I mars 2021 anskaffades i synnerhet 2,5 miljarder euro genom emissionen av en 30-årig statsobligation, den första 30-åriga grekiska statsobligationen sedan 2007. I mars 2021 fullföljde Grekland även den förtida återbetalningen av en del av lånen från Internationella valutafonden, vilket bidrar till att minska valutarisken och förbättra förtroendet på finansmarknaderna. Kreditbetyget på Greklands statspapper har trots pandemin fortsatt att förbättras under 2021 och klyftan till hög kreditvärdighet (s.k. investment grade) har minskat ytterligare. De nuvarande gynnsamma finansieringsvillkoren stöds av likviditetsåtgärder som överenskommits på europeisk nivå, bland annat Europeiska centralbankens stödköpsprogram föranlett av pandemin. På grundval av den skuldhållbarhetsanalys som presenterades i den tionde rapporten om förstärkt övervakning förväntas de offentliga bruttofinansieringsbehoven vara fortsatt höga på kort sikt, främst på grund av det stora beräknade primära underskottet 2021 och införandet av den lånefacilitet som presenterades i återhämtnings- och resiliensplanen 2021–2022, även om den ytterligare finansiering som krävs för den sistnämnda kommer att täckas av den förväntade utbetalningen från faciliteten för återhämtning och resiliens. Under de efterföljande åren förväntas finansieringsbehoven vara måttliga och ligga under 15 % av BNP fram till 2030. |
| --- | --- |

(10)

Sedan pandemin bröt ut har Grekland behållit sin närvaro på obligationsmarknaderna och följt sin finansieringsplan, som var helt genomförd 2020. I mars 2021 anskaffades i synnerhet 2,5 miljarder euro genom emissionen av en 30-årig statsobligation, den första 30-åriga grekiska statsobligationen sedan 2007. I mars 2021 fullföljde Grekland även den förtida återbetalningen av en del av lånen från Internationella valutafonden, vilket bidrar till att minska valutarisken och förbättra förtroendet på finansmarknaderna. Kreditbetyget på Greklands statspapper har trots pandemin fortsatt att förbättras under 2021 och klyftan till hög kreditvärdighet (s.k. investment grade) har minskat ytterligare. De nuvarande gynnsamma finansieringsvillkoren stöds av likviditetsåtgärder som överenskommits på europeisk nivå, bland annat Europeiska centralbankens stödköpsprogram föranlett av pandemin. På grundval av den skuldhållbarhetsanalys som presenterades i den tionde rapporten om förstärkt övervakning förväntas de offentliga bruttofinansieringsbehoven vara fortsatt höga på kort sikt, främst på grund av det stora beräknade primära underskottet 2021 och införandet av den lånefacilitet som presenterades i återhämtnings- och resiliensplanen 2021–2022, även om den ytterligare finansiering som krävs för den sistnämnda kommer att täckas av den förväntade utbetalningen från faciliteten för återhämtning och resiliens. Under de efterföljande åren förväntas finansieringsbehoven vara måttliga och ligga under 15 % av BNP fram till 2030.

| (11) | Sedan Europeiska stabilitetsmekanismens program avslutades har den grekiska banksektorn blivit mer stabil och motståndskraftig mot chocker, men risker relaterade till den tidigare utvecklingen och betydande underliggande sårbarheter kvarstår och förstärks av de negativa effekterna av coronavirusutbrottet. Bankerna har tillräcklig likviditet i ett läge med ackommoderande penningpolitik. Den fortsatt stora andelen nödlidande lån inom banksektorn har följt en markant nedåtgående trend och låg i december 2020 på 30,1 %, jämfört med 40,6 % i december 2019 (10), främst tack vare försäljningen av lån genom Herculesprogrammet för skydd av tillgångar, som nyligen har utvidgats. Nedåtrisker kvarstår dock och kan materialiseras när programmen för statligt stöd har avskaffats. Både hushållens och de icke-finansiella företagens återbetalningsförmåga är fortsatt låg, samtidigt som den underutvecklade kapitalmarknaden begränsar företagens tillgång till annan finansiering än lån. De första tecknen på betalningsbeteendet efter det att moratorierna löpt ut tyder dock på att de negativa effekterna på tillgångskvaliteten i stort sett kan vara i linje med bankernas ursprungliga förväntningar eller den lägre änden av den grekiska centralbankens nuvarande prognoser. Kapitalställningen för banksystemet som helhet är i stort sett tillräcklig, men lönsamheten är fortfarande låg samtidigt som det skadliga sambandet mellan stat och banker förstärktes under pandemikrisen. Myndigheterna går också vidare med viktiga reformer inom finanssektorn, särskilt den nya insolvenslagen, som trädde i kraft i juni 2021. De avbrott i domstolsförfaranden som orsakades av pandemin fortsätter dock att fördröja skuldindrivningsprocessen och genomförandet av andra reformer inom finanssektorn som har till syfte att förbättra de befintliga verktygen för att hantera nödlidande lån, men processerna håller gradvis på att återupptas. Reformernas inverkan kommer att bero på hur snabbt och effektivt de genomförs. |
| --- | --- |

(11)

Sedan Europeiska stabilitetsmekanismens program avslutades har den grekiska banksektorn blivit mer stabil och motståndskraftig mot chocker, men risker relaterade till den tidigare utvecklingen och betydande underliggande sårbarheter kvarstår och förstärks av de negativa effekterna av coronavirusutbrottet. Bankerna har tillräcklig likviditet i ett läge med ackommoderande penningpolitik. Den fortsatt stora andelen nödlidande lån inom banksektorn har följt en markant nedåtgående trend och låg i december 2020 på 30,1 %, jämfört med 40,6 % i december 2019 (10), främst tack vare försäljningen av lån genom Herculesprogrammet för skydd av tillgångar, som nyligen har utvidgats. Nedåtrisker kvarstår dock och kan materialiseras när programmen för statligt stöd har avskaffats. Både hushållens och de icke-finansiella företagens återbetalningsförmåga är fortsatt låg, samtidigt som den underutvecklade kapitalmarknaden begränsar företagens tillgång till annan finansiering än lån. De första tecknen på betalningsbeteendet efter det att moratorierna löpt ut tyder dock på att de negativa effekterna på tillgångskvaliteten i stort sett kan vara i linje med bankernas ursprungliga förväntningar eller den lägre änden av den grekiska centralbankens nuvarande prognoser. Kapitalställningen för banksystemet som helhet är i stort sett tillräcklig, men lönsamheten är fortfarande låg samtidigt som det skadliga sambandet mellan stat och banker förstärktes under pandemikrisen. Myndigheterna går också vidare med viktiga reformer inom finanssektorn, särskilt den nya insolvenslagen, som trädde i kraft i juni 2021. De avbrott i domstolsförfaranden som orsakades av pandemin fortsätter dock att fördröja skuldindrivningsprocessen och genomförandet av andra reformer inom finanssektorn som har till syfte att förbättra de befintliga verktygen för att hantera nödlidande lån, men processerna håller gradvis på att återupptas. Reformernas inverkan kommer att bero på hur snabbt och effektivt de genomförs.

| (12) | Myndigheterna fortsätter att göra framsteg med strukturreformer som är relevanta för att ta itu med de bakomliggande orsakerna till Greklands ekonomiska svårigheter (11) och förbättra tillväxtpotentialen, vilket i sin tur skulle bidra till att minska den höga skuldkvoten. Förutom den ovannämnda reformen av insolvenslagstiftningen har regeringen fortsatt arbetet med att modernisera arbetsmarknadslagstiftningen, yrkesutbildningen och universitetsutbildningen. Den har fortsatt att göra stadiga framsteg när det gäller att reformera investeringslicenser och den offentliga förvaltningen, stärka skatteförvaltningens kapacitet, reformera elmarknaden och driva på flera viktiga privatiseringsprojekt och reformer av bolagsstyrningen i statsägda företag. Det finns dock fortfarande stort utrymme att gå vidare med institutionella och strukturella reformer, bland annat när det gäller den rättsliga, administrativa och rättsliga ramen. I det här sammanhanget förväntas genomförandet av de reformer och investeringar som ingår i den grekiska återhämtnings- och resiliensplanen spela en viktig roll. |
| --- | --- |

(12)

Myndigheterna fortsätter att göra framsteg med strukturreformer som är relevanta för att ta itu med de bakomliggande orsakerna till Greklands ekonomiska svårigheter (11) och förbättra tillväxtpotentialen, vilket i sin tur skulle bidra till att minska den höga skuldkvoten. Förutom den ovannämnda reformen av insolvenslagstiftningen har regeringen fortsatt arbetet med att modernisera arbetsmarknadslagstiftningen, yrkesutbildningen och universitetsutbildningen. Den har fortsatt att göra stadiga framsteg när det gäller att reformera investeringslicenser och den offentliga förvaltningen, stärka skatteförvaltningens kapacitet, reformera elmarknaden och driva på flera viktiga privatiseringsprojekt och reformer av bolagsstyrningen i statsägda företag. Det finns dock fortfarande stort utrymme att gå vidare med institutionella och strukturella reformer, bland annat när det gäller den rättsliga, administrativa och rättsliga ramen. I det här sammanhanget förväntas genomförandet av de reformer och investeringar som ingår i den grekiska återhämtnings- och resiliensplanen spela en viktig roll.

| (13) | Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att de villkor som motiverar förstärkt övervakning i enlighet med artikel 2 i förordning nr 472/2013 fortfarande råder. Framför allt står Grekland fortsatt inför risker avseende den finansiella stabiliteten som, om de materialiseras, kan få negativa spridningseffekter på andra medlemsstater i euroområdet. Eventuella spridningseffekter vara indirekta genom att investerarnas förtroende påverkas och därmed refinansieringskostnaderna för banker och andra medlemsstater i euroområdet. |
| --- | --- |

(13)

Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att de villkor som motiverar förstärkt övervakning i enlighet med artikel 2 i förordning nr 472/2013 fortfarande råder. Framför allt står Grekland fortsatt inför risker avseende den finansiella stabiliteten som, om de materialiseras, kan få negativa spridningseffekter på andra medlemsstater i euroområdet. Eventuella spridningseffekter vara indirekta genom att investerarnas förtroende påverkas och därmed refinansieringskostnaderna för banker och andra medlemsstater i euroområdet.

| (14) | Grekland behöver därför på medellång sikt fortsätta att vidta åtgärder för att komma till rätta med orsakerna, eller de potentiella orsakerna, till svårigheterna och genomföra strukturreformer för att främja en stabil och hållbar ekonomisk återhämtning. Det handlar bland annat om den allvarliga och utdragna konjunkturnedgången under krisen, storleken på Greklands skuldbörda, sårbarheterna inom dess finanssektor, de fortsatt relativt starka inbördes kopplingarna mellan den finansiella sektorn och Greklands offentliga finanser, bland annat genom statligt ägande, risken att allvarliga spänningar i någon av dessa sektorer sprider sig till andra medlemsstater, samt euromedlemsstaternas exponering mot grekiska statsobligationer. |
| --- | --- |

(14)

Grekland behöver därför på medellång sikt fortsätta att vidta åtgärder för att komma till rätta med orsakerna, eller de potentiella orsakerna, till svårigheterna och genomföra strukturreformer för att främja en stabil och hållbar ekonomisk återhämtning. Det handlar bland annat om den allvarliga och utdragna konjunkturnedgången under krisen, storleken på Greklands skuldbörda, sårbarheterna inom dess finanssektor, de fortsatt relativt starka inbördes kopplingarna mellan den finansiella sektorn och Greklands offentliga finanser, bland annat genom statligt ägande, risken att allvarliga spänningar i någon av dessa sektorer sprider sig till andra medlemsstater, samt euromedlemsstaternas exponering mot grekiska statsobligationer.

| (15) | För att ta itu med kvarvarande risker och övervaka fullgörandet av åtaganden i samband med detta förefaller det nödvändigt och lämpligt att förlänga den förstärkta övervakningen av Grekland i enlighet med artikel 2.1 i förordning (EU) nr 472/2013. |
| --- | --- |

(15)

För att ta itu med kvarvarande risker och övervaka fullgörandet av åtaganden i samband med detta förefaller det nödvändigt och lämpligt att förlänga den förstärkta övervakningen av Grekland i enlighet med artikel 2.1 i förordning (EU) nr 472/2013.

| (16) | Grekland gavs möjlighet att lämna synpunkter på kommissionens bedömning via en skrivelse som skickades den 10 juni 2021. I sitt svar av den 17 juni 2021 anslöt sig Grekland i stort sett till kommissionens bedömning av de ekonomiska utmaningar som landet står inför och som är skälet till att den förstärkta övervakningen förlängs. |
| --- | --- |

(16)

Grekland gavs möjlighet att lämna synpunkter på kommissionens bedömning via en skrivelse som skickades den 10 juni 2021. I sitt svar av den 17 juni 2021 anslöt sig Grekland i stort sett till kommissionens bedömning av de ekonomiska utmaningar som landet står inför och som är skälet till att den förstärkta övervakningen förlängs.

| (17) | Grekland kommer även fortsättningsvis få tekniskt stöd från instrumentet för tekniskt stöd, som framför allt hjälper medlemsstater att upprätta och genomföra sina återhämtnings- och resiliensplaner. |
| --- | --- |

(17)

Grekland kommer även fortsättningsvis få tekniskt stöd från instrumentet för tekniskt stöd, som framför allt hjälper medlemsstater att upprätta och genomföra sina återhämtnings- och resiliensplaner.

| (18) | Kommissionen avser att genomföra den förstärkta övervakningen i nära samarbete med Europeiska stabilitetsmekanismen inom ramen för dess system för tidig varning. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen avser att genomföra den förstärkta övervakningen i nära samarbete med Europeiska stabilitetsmekanismen inom ramen för dess system för tidig varning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den period av förstärkt övervakning av Grekland i enlighet med artikel 2.1 i förordning (EU) nr 472/2013 som aktiverades genom genomförandebeslut (EU) 2018/1192 ska förlängas med ytterligare sex månader från och med den 21 augusti 2021.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Grekland.

Utfärdat i Bryssel den 28 juli 2021.

På kommissionens vägnar

Paolo GENTILONI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 140, 27.5.2013, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1192 av den 11 juli 2018 om aktivering av förstärkt övervakning för Grekland (EUT L 211, 22.8.2018, s. 1).

2

(3)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/338 (EUT L 60, 28.2.2019, s. 17). Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/1287 (EUT L 202, 31.7.2019, s. 110). Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/280 (EUT L 59, 28.2.2020, s. 9). Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/5086 (EUT L 248, 31.7.2020, s. 20) och kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/271 (EUT L 61, 22.2.2021, s. 3).

3

(4)  Meddelande från kommissionen – Samordning av den ekonomiska politiken 2021: få bukt med covid-19, stödja återhämtningen och modernisera ekonomin, COM(2021) 500. Fördjupad granskning av Grekland, COM(2021) 403.

4

(5)  Europeiska kommissionen: Rapport om utökad övervakning – Grekland, juni 2021, COM(2021) 528.

5

(6)  Kommissionens bedömning av Greklands återhämtnings- och resiliensplan, SWD(2021) 155.

6

(7)  COM(2021) 328 final

7

(8)  Rådets genomförandebeslut av den 13 juli 2021 om godkännande av bedömningen av Greklands återhämtnings- och resiliensplan.

8

(9)  Rådets rekommendation av den 13 juni 2021 med avgivande av rådets yttrande om Greklands stabilitetsprogram 2021.

9

(10)  Källa: Greklands centralbank, mätt på enskild nivå.

10

(11)  Se till exempel Europeiska kommissionen: Rapport om förstärkt övervakning – Grekland, juni 2021, COM(2021) 528, och rådets genomförandebeslut av den 13 juli 2021 om godkännande av bedömningen av Greklands återhämtnings- och resiliensplan och kommissionens åtföljande bedömning SWD(2021) 155.

11

---