# Eiropas Savienības L 231/2021

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 231 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 64. gadagājums2021. gada 30. jūnijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 231

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

64. gadagājums2021. gada 30. jūnijs

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1056 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu | 1 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 | 21 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1058 (2021. gada 24. jūnijs) par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu | 60 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1059 (2021. gada 24. jūnijs) par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg), kas saņem atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un ārējās finansēšanas instrumentiem | 94 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai | 159 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1056 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu

1

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013

21

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1058 (2021. gada 24. jūnijs) par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu

60

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1059 (2021. gada 24. jūnijs) par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg), kas saņem atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un ārējās finansēšanas instrumentiem

Interreg

94

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai

159

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

| 30.6.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 231/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 231/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2021/1056

(2021. gada 24. jūnijs),

ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 175. panta trešo daļu un 322. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumus (2),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (3),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (4),

tā kā:

| (1) | Tiesiskais regulējums, kas reglamentē Savienības kohēzijas politiku 2021.–2027. gadam saistībā ar nākamo daudzgadu finanšu shēmu, palīdz izpildīt Savienības saistības īstenot Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros pieņemto Parīzes nolīgumu (5) (“Parīzes nolīgums”), kurš cenšas temperatūras pieaugumu pasaulē ierobežot 1,5 °C robežās virs pirmsindustriālā laikmeta līmeņa, un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, koncentrējot Savienības finansējumu uz videi draudzīgiem (zaļiem) mērķiem. Ar šo regulu būtu jāīsteno viena no prioritātēm, kas noteiktas Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumā “Eiropas zaļais kurss”, un tā ir daļa no Ilgtspējīgas Eiropas investīciju plāna, kas nodrošina īpašu finansējumu saskaņā ar Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu kohēzijas politikas kontekstā, lai risinātu sociālās, ekonomiskās un vidiskās izmaksas, kas saistītas ar pārkārtošanos uz klimatneitrālu un aprites ekonomiku, kurā atlikušās siltumnīcefekta gāzu emisijas kompensētas ar līdzvērtīgu absorbciju. |
| --- | --- |

(1)

Tiesiskais regulējums, kas reglamentē Savienības kohēzijas politiku 2021.–2027. gadam saistībā ar nākamo daudzgadu finanšu shēmu, palīdz izpildīt Savienības saistības īstenot Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros pieņemto Parīzes nolīgumu (5) (“Parīzes nolīgums”), kurš cenšas temperatūras pieaugumu pasaulē ierobežot 1,5 °C robežās virs pirmsindustriālā laikmeta līmeņa, un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, koncentrējot Savienības finansējumu uz videi draudzīgiem (zaļiem) mērķiem. Ar šo regulu būtu jāīsteno viena no prioritātēm, kas noteiktas Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumā “Eiropas zaļais kurss”, un tā ir daļa no Ilgtspējīgas Eiropas investīciju plāna, kas nodrošina īpašu finansējumu saskaņā ar Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu kohēzijas politikas kontekstā, lai risinātu sociālās, ekonomiskās un vidiskās izmaksas, kas saistītas ar pārkārtošanos uz klimatneitrālu un aprites ekonomiku, kurā atlikušās siltumnīcefekta gāzu emisijas kompensētas ar līdzvērtīgu absorbciju.

| (2) | Pārkārtošanās uz klimatneitrālu aprites ekonomiku ir viens no svarīgākajiem Savienības politikas mērķiem. Eiropadome 2019. gada 12. decembrī apstiprināja mērķi līdz 2050. gadam panākt klimatneitrālu Savienību saskaņā ar Parīzes nolīguma mērķiem. Lai gan cīņa pret klimata pārmaiņām un vides degradāciju ilgtermiņā dos labumu visiem un vidējā termiņā nodrošinās iespējas un risināmus jautājumus, ne visi reģioni un dalībvalstis sāk pārkārtošanos no viena izejas punkta, proti, tiem nav vienādas reaģēšanas spējas. Daži no tiem ir attīstītāki nekā citi, un pārkārtošanās ir saistīta ar plašāku sociālo, ekonomisko un vidisko ietekmi uz tiem reģioniem, kuri attiecībā uz enerģijas izmantošanu lielā mērā ir atkarīgi no fosilā kurināmā – jo īpaši oglēm, lignīta, kūdras un degslānekļa – vai nozarēm, kurās ir vislielākā siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāte. Šāda situācija rada ne tikai dažāda ātruma pārkārtošanās risku Savienībā attiecībā uz rīcību klimata politikas jomā, bet arī pieaugošas atšķirības starp reģioniem, kas kaitē sociālās, ekonomiskās un teritoriālās kohēzijas mērķiem. |
| --- | --- |

(2)

Pārkārtošanās uz klimatneitrālu aprites ekonomiku ir viens no svarīgākajiem Savienības politikas mērķiem. Eiropadome 2019. gada 12. decembrī apstiprināja mērķi līdz 2050. gadam panākt klimatneitrālu Savienību saskaņā ar Parīzes nolīguma mērķiem. Lai gan cīņa pret klimata pārmaiņām un vides degradāciju ilgtermiņā dos labumu visiem un vidējā termiņā nodrošinās iespējas un risināmus jautājumus, ne visi reģioni un dalībvalstis sāk pārkārtošanos no viena izejas punkta, proti, tiem nav vienādas reaģēšanas spējas. Daži no tiem ir attīstītāki nekā citi, un pārkārtošanās ir saistīta ar plašāku sociālo, ekonomisko un vidisko ietekmi uz tiem reģioniem, kuri attiecībā uz enerģijas izmantošanu lielā mērā ir atkarīgi no fosilā kurināmā – jo īpaši oglēm, lignīta, kūdras un degslānekļa – vai nozarēm, kurās ir vislielākā siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāte. Šāda situācija rada ne tikai dažāda ātruma pārkārtošanās risku Savienībā attiecībā uz rīcību klimata politikas jomā, bet arī pieaugošas atšķirības starp reģioniem, kas kaitē sociālās, ekonomiskās un teritoriālās kohēzijas mērķiem.

| (3) | Lai pārkārtošanās būtu sekmīga un visiem sociāli pieņemama, tai jābūt taisnīgai un iekļaujošai. Tāpēc Savienībai, dalībvalstīm un to reģioniem jau no paša sākuma ir jāņem vērā tās sociālā, ekonomiskā un vidiskā ietekme un jāizmanto visi iespējamie instrumenti, lai mazinātu nelabvēlīgās sekas. Šajā ziņā liela nozīme ir Savienības budžetam. |
| --- | --- |

(3)

Lai pārkārtošanās būtu sekmīga un visiem sociāli pieņemama, tai jābūt taisnīgai un iekļaujošai. Tāpēc Savienībai, dalībvalstīm un to reģioniem jau no paša sākuma ir jāņem vērā tās sociālā, ekonomiskā un vidiskā ietekme un jāizmanto visi iespējamie instrumenti, lai mazinātu nelabvēlīgās sekas. Šajā ziņā liela nozīme ir Savienības budžetam.

| (4) | Kā izklāstīts Eiropas zaļajā kursā un Ilgtspējīgas Eiropas investīciju plānā, Taisnīgas pārkārtošanās mehānismam būtu jāpapildina citas darbības saskaņā ar nākamo daudzgadu finanšu shēmu laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam. Tam būtu jāpalīdz novērst sociālās, ekonomiskās un vidiskās sekas, jo īpaši attiecībā uz darba ņēmējiem, kurus skar pārkārtošanās process uz klimatneitrālu Savienību līdz 2050. gadam, reģionālā līmenī apvienojot Savienības budžeta izdevumus klimata un sociālajiem mērķiem un nosakot augstus sociālos un vides standartus. |
| --- | --- |

(4)

Kā izklāstīts Eiropas zaļajā kursā un Ilgtspējīgas Eiropas investīciju plānā, Taisnīgas pārkārtošanās mehānismam būtu jāpapildina citas darbības saskaņā ar nākamo daudzgadu finanšu shēmu laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam. Tam būtu jāpalīdz novērst sociālās, ekonomiskās un vidiskās sekas, jo īpaši attiecībā uz darba ņēmējiem, kurus skar pārkārtošanās process uz klimatneitrālu Savienību līdz 2050. gadam, reģionālā līmenī apvienojot Savienības budžeta izdevumus klimata un sociālajiem mērķiem un nosakot augstus sociālos un vides standartus.

| (5) | Ar šo regulu būtu jāizveido Taisnīgas pārkārtošanās fonds (“TPF”), kas ir viens no Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma pīlāriem, kuru īsteno saskaņā ar kohēzijas politiku. TPF mērķi ir mazināt klimatiskās pārkārtošanās radīto negatīvo ietekmi, atbalstot vissmagāk skartās teritorijas un attiecīgos darba ņēmējus, un veicināt līdzsvarotu sociālekonomisko pārkārtošanos. Saskaņā ar TPF vienoto konkrēto mērķi TPF atbalstītajām darbībām būtu tieši jāveicina pārkārtošanās radītās ietekmes mazināšana, mazinot negatīvo ietekmi uz nodarbinātību un finansējot vietējās ekonomikas diversifikāciju un modernizāciju. TPF vienoto konkrēto mērķi nosaka tajā pašā līmenī un to norāda kopā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (6) noteiktajiem politikas mērķiem. |
| --- | --- |

(5)

Ar šo regulu būtu jāizveido Taisnīgas pārkārtošanās fonds (“TPF”), kas ir viens no Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma pīlāriem, kuru īsteno saskaņā ar kohēzijas politiku. TPF mērķi ir mazināt klimatiskās pārkārtošanās radīto negatīvo ietekmi, atbalstot vissmagāk skartās teritorijas un attiecīgos darba ņēmējus, un veicināt līdzsvarotu sociālekonomisko pārkārtošanos. Saskaņā ar TPF vienoto konkrēto mērķi TPF atbalstītajām darbībām būtu tieši jāveicina pārkārtošanās radītās ietekmes mazināšana, mazinot negatīvo ietekmi uz nodarbinātību un finansējot vietējās ekonomikas diversifikāciju un modernizāciju. TPF vienoto konkrēto mērķi nosaka tajā pašā līmenī un to norāda kopā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (6) noteiktajiem politikas mērķiem.

| (6) | Ņemot vērā Savienības ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju – Eiropas zaļo kursu – un to, cik svarīgi ir pret klimata pārmaiņām cīnīties atbilstoši Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, saskaņā ar šo regulu veicamajām darbībām būtu jāpalīdz sasniegt mērķi novirzīt 30 % no visiem DFS izdevumiem klimata mērķu integrēšanai, un tām būtu jāpalīdz panākt mērķi, proti, 2024. gadā 7,5 % no gada izdevumiem saskaņā ar DFS atvēlēt bioloģiskās daudzveidības mērķiem un 2026. un 2027. gadā bioloģiskās daudzveidības mērķiem atvēlēt 10 % no gada izdevumiem saskaņā ar DFS, vienlaikus ņemot vērā starp klimata un bioloģiskās daudzveidības mērķiem pastāvošo pārklāšanos. Resursi no TPF pašu finansējuma ir papildu līdzekļi, kas papildina investīcijas, kas vajadzīgas, lai sasniegtu vispārējo mērķi, proti, dot ieguldījumu klimata mērķu sasniegšanā 30 % apmērā no Savienības budžeta izdevumiem. Minētajiem resursiem kopā ar līdzekļiem, kas brīvprātīgi pārvietoti no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1058 (7), un Eiropas Sociālā fonda Plus (ESF+), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (8), būtu jāpalīdz pilnībā sasniegt šo mērķi. Šajā kontekstā TPF būtu jāatbalsta darbības, kas atbilst Savienības klimata un vides standartiem un prioritātēm un kas nerada būtisku kaitējumu mērķiem vides jomā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 2020/852 (9) 17. panta nozīmē un kas nodrošina pārkārtošanos uz mazoglekļa ekonomiku, lai panāktu klimatneitrālu Savienību. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā Savienības ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju – Eiropas zaļo kursu – un to, cik svarīgi ir pret klimata pārmaiņām cīnīties atbilstoši Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, saskaņā ar šo regulu veicamajām darbībām būtu jāpalīdz sasniegt mērķi novirzīt 30 % no visiem DFS izdevumiem klimata mērķu integrēšanai, un tām būtu jāpalīdz panākt mērķi, proti, 2024. gadā 7,5 % no gada izdevumiem saskaņā ar DFS atvēlēt bioloģiskās daudzveidības mērķiem un 2026. un 2027. gadā bioloģiskās daudzveidības mērķiem atvēlēt 10 % no gada izdevumiem saskaņā ar DFS, vienlaikus ņemot vērā starp klimata un bioloģiskās daudzveidības mērķiem pastāvošo pārklāšanos. Resursi no TPF pašu finansējuma ir papildu līdzekļi, kas papildina investīcijas, kas vajadzīgas, lai sasniegtu vispārējo mērķi, proti, dot ieguldījumu klimata mērķu sasniegšanā 30 % apmērā no Savienības budžeta izdevumiem. Minētajiem resursiem kopā ar līdzekļiem, kas brīvprātīgi pārvietoti no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1058 (7), un Eiropas Sociālā fonda Plus (ESF+), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (8), būtu jāpalīdz pilnībā sasniegt šo mērķi. Šajā kontekstā TPF būtu jāatbalsta darbības, kas atbilst Savienības klimata un vides standartiem un prioritātēm un kas nerada būtisku kaitējumu mērķiem vides jomā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 2020/852 (9) 17. panta nozīmē un kas nodrošina pārkārtošanos uz mazoglekļa ekonomiku, lai panāktu klimatneitrālu Savienību.

| (7) | TPF resursiem būtu jāpapildina kohēzijas politikas ietvaros pieejamie resursi. |
| --- | --- |

(7)

TPF resursiem būtu jāpapildina kohēzijas politikas ietvaros pieejamie resursi.

| (8) | Pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku ir izaicinājums visām dalībvalstīm. Tā būs īpaši grūta dalībvalstīs, kuras lielā mērā paļaujas – vai līdz šim paļāvās – uz fosilo kurināmo vai siltumnīcefekta gāzu ziņā intensīvām rūpnieciskajām darbībām, kas pakāpeniski jāizbeidz vai jāpielāgo, lai pārkārtotos uz klimatneitrālu ekonomiku, un kurām tam trūkst finanšu līdzekļu. Tādēļ TPF būtu jāaptver visas dalībvalstis, bet šā fonda finanšu līdzekļu sadalījumam vajadzētu būt vērstam uz tām teritorijām, kuras klimatiskās pārkārtošanās process skāris visvairāk, un minētajam sadalījumam būtu jāatspoguļo dalībvalstu spēja finansēt vajadzīgās investīcijas, lai spētu pārkārtoties uz klimatneitrālu ekonomiku. |
| --- | --- |

(8)

Pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku ir izaicinājums visām dalībvalstīm. Tā būs īpaši grūta dalībvalstīs, kuras lielā mērā paļaujas – vai līdz šim paļāvās – uz fosilo kurināmo vai siltumnīcefekta gāzu ziņā intensīvām rūpnieciskajām darbībām, kas pakāpeniski jāizbeidz vai jāpielāgo, lai pārkārtotos uz klimatneitrālu ekonomiku, un kurām tam trūkst finanšu līdzekļu. Tādēļ TPF būtu jāaptver visas dalībvalstis, bet šā fonda finanšu līdzekļu sadalījumam vajadzētu būt vērstam uz tām teritorijām, kuras klimatiskās pārkārtošanās process skāris visvairāk, un minētajam sadalījumam būtu jāatspoguļo dalībvalstu spēja finansēt vajadzīgās investīcijas, lai spētu pārkārtoties uz klimatneitrālu ekonomiku.

| (9) | Šai regulai piemēro horizontālos finanšu noteikumus, ko, ievērojot 322. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD), pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome. Minētie noteikumi ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) 2018/1046 (10) (“Finanšu regula”) un tie jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei ar dotācijām, godalgām, netiešo pārvaldību, finanšu instrumentiem, budžeta garantijām, finansiālo palīdzību un ārējo ekspertu izdevumu atlīdzināšanu, kā arī paredz finanšu dalībnieku atbildības pārbaudes. Noteikumi, kas pieņemti, ievērojot LESD 322. pantu, iekļauj arī vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai. |
| --- | --- |

(9)

Šai regulai piemēro horizontālos finanšu noteikumus, ko, ievērojot 322. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD), pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome. Minētie noteikumi ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) 2018/1046 (10) (“Finanšu regula”) un tie jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei ar dotācijām, godalgām, netiešo pārvaldību, finanšu instrumentiem, budžeta garantijām, finansiālo palīdzību un ārējo ekspertu izdevumu atlīdzināšanu, kā arī paredz finanšu dalībnieku atbildības pārbaudes. Noteikumi, kas pieņemti, ievērojot LESD 322. pantu, iekļauj arī vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai.

| (10) | Lai nodrošinātu TPF resursu efektīvu izmantošanu, piekļuve TPF būtu jāierobežo līdz 50 % no valsts piešķīruma tām dalībvalstīm, kuras vēl nav apņēmušās izpildīt mērķi, kas atbilst Parīzes nolīguma mērķiem, – līdz 2050. gadam panākt klimatneitrālu Savienību, atlikušos 50 % darot pieejamus plānošanai, tiklīdz dalībvalstis apņemsies šo mērķi izpildīt. Lai nodrošinātu taisnīgumu un vienlīdzīgu attieksmi pret dalībvalstīm, ja, sākot no 2022. gada, dalībvalsts līdz 31. decembrim jebkurā gadā nav apņēmusies īstenot mērķi līdz 2050. gadam panākt klimatneitrālu Savienību, budžeta saistības par iepriekšējo gadu būtu pilnībā jāatceļ nākamajā gadā. |
| --- | --- |

(10)

Lai nodrošinātu TPF resursu efektīvu izmantošanu, piekļuve TPF būtu jāierobežo līdz 50 % no valsts piešķīruma tām dalībvalstīm, kuras vēl nav apņēmušās izpildīt mērķi, kas atbilst Parīzes nolīguma mērķiem, – līdz 2050. gadam panākt klimatneitrālu Savienību, atlikušos 50 % darot pieejamus plānošanai, tiklīdz dalībvalstis apņemsies šo mērķi izpildīt. Lai nodrošinātu taisnīgumu un vienlīdzīgu attieksmi pret dalībvalstīm, ja, sākot no 2022. gada, dalībvalsts līdz 31. decembrim jebkurā gadā nav apņēmusies īstenot mērķi līdz 2050. gadam panākt klimatneitrālu Savienību, budžeta saistības par iepriekšējo gadu būtu pilnībā jāatceļ nākamajā gadā.

| (11) | Saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2020/2094 (11) un tajā piešķirto resursu robežās TPF satvarā būtu jāveic atveseļošanas un noturības veicināšanas pasākumi Covid-19 krīzes nepieredzēti smagās ietekmes novēršanai. Šie papildu resursi būtu jāizmanto tā, lai nodrošinātu atbilstību minētajā Regulā noteiktajiem termiņiem. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2020/2094 (11) un tajā piešķirto resursu robežās TPF satvarā būtu jāveic atveseļošanas un noturības veicināšanas pasākumi Covid-19 krīzes nepieredzēti smagās ietekmes novēršanai. Šie papildu resursi būtu jāizmanto tā, lai nodrošinātu atbilstību minētajā Regulā noteiktajiem termiņiem.

| (12) | Šai regulai būtu jānosaka investīciju veidus, attiecībā uz kuriem būtu pieļaujama izdevumu atbalstīšana ar TPF. Visas atbalstītās darbības būtu jāīsteno, pilnībā ievērojot Savienības saistības un prioritātes klimata, vides un sociālajā jomā. Investīciju sarakstā būtu jāiekļauj investīcijas, kas atbalsta vietējo ekonomiku, stimulējot to iekšējo izaugsmes potenciālu saskaņā ar attiecīgajām pārdomātas specializācijas stratēģijām, attiecīgā gadījumā ietverot ilgtspējīgu tūrismu. Investīcijām jābūt ilgtspējīgiem ilgtermiņā, ņemot vērā visus Eiropas zaļā kursa mērķus. Finansētajiem projektiem būtu jāveicina pārkārtošanās uz ilgtspējīgu, klimatneitrālu un aprites ekonomiku, tai skaitā pasākumi, kuru mērķis ir palielināt resursu izmantošanas efektivitāti. Atkritumu incinerācijai nevajadzētu saņemt atbalstu, ņemot vērā to, ka šī darbība ietilpst aprites ekonomikas atkritumu hierarhijas zemākajā daļā. Atbalstu vajadzētu saņemt arī konsultāciju pakalpojumiem, kas veicina TPF atbalstīto pasākumu īstenošanu. Zemes atjaunošanas projekta ietvaros vajadzētu būt iespējamam atbalstīt teritoriju atjaunošanu, zaļās infrastruktūras attīstību un ūdens resursu apsaimniekošanu. Atbalstot energoefektivitātes pasākumus, TPF vajadzētu būt iespējai atbalstīt investīcijas, piemēram tādas, kas palīdz samazināt enerģētisko nabadzību, galvenokārt uzlabojot dzīvojamā fonda energoefektivitāti. TPF vajadzētu būt iespējai arī atbalstīt inovatīvu uzglabāšanas tehnoloģiju izstrādi. |
| --- | --- |

(12)

Šai regulai būtu jānosaka investīciju veidus, attiecībā uz kuriem būtu pieļaujama izdevumu atbalstīšana ar TPF. Visas atbalstītās darbības būtu jāīsteno, pilnībā ievērojot Savienības saistības un prioritātes klimata, vides un sociālajā jomā. Investīciju sarakstā būtu jāiekļauj investīcijas, kas atbalsta vietējo ekonomiku, stimulējot to iekšējo izaugsmes potenciālu saskaņā ar attiecīgajām pārdomātas specializācijas stratēģijām, attiecīgā gadījumā ietverot ilgtspējīgu tūrismu. Investīcijām jābūt ilgtspējīgiem ilgtermiņā, ņemot vērā visus Eiropas zaļā kursa mērķus. Finansētajiem projektiem būtu jāveicina pārkārtošanās uz ilgtspējīgu, klimatneitrālu un aprites ekonomiku, tai skaitā pasākumi, kuru mērķis ir palielināt resursu izmantošanas efektivitāti. Atkritumu incinerācijai nevajadzētu saņemt atbalstu, ņemot vērā to, ka šī darbība ietilpst aprites ekonomikas atkritumu hierarhijas zemākajā daļā. Atbalstu vajadzētu saņemt arī konsultāciju pakalpojumiem, kas veicina TPF atbalstīto pasākumu īstenošanu. Zemes atjaunošanas projekta ietvaros vajadzētu būt iespējamam atbalstīt teritoriju atjaunošanu, zaļās infrastruktūras attīstību un ūdens resursu apsaimniekošanu. Atbalstot energoefektivitātes pasākumus, TPF vajadzētu būt iespējai atbalstīt investīcijas, piemēram tādas, kas palīdz samazināt enerģētisko nabadzību, galvenokārt uzlabojot dzīvojamā fonda energoefektivitāti. TPF vajadzētu būt iespējai arī atbalstīt inovatīvu uzglabāšanas tehnoloģiju izstrādi.

| (13) | Lai aizsargātu klimatiskās pārkārtošanās ziņā visneaizsargātākos iedzīvotājus, TPF būtu jāietver arī skarto darba ņēmēju prasmju pilnveide un pārkvalificēšana, tostarp apmācība, neatkarīgi no tā, vai viņi joprojām ir nodarbināti vai ir zaudējuši darbu pārkārtošanās dēļ. TPF būtu jātiecas palīdzēt viņiem pielāgoties jaunām nodarbinātības iespējām. TPF būtu arī jāsniedz jebkāda veida piemērots atbalsts darba meklētājiem, tostarp palīdzība darba meklēšanā un viņu aktīva iekļaušana darba tirgū. Visiem darba meklētājiem, kas zaudējuši darbu nozarēs, kuras skārusi pārkārtošanās reģionā, uz kuru attiecas taisnīgas pārkārtošanās teritoriālais plāns, vajadzētu būt tiesībām saņemt TPF atbalstu, pat ja atlaistie darba ņēmēji nedzīvo šajā reģionā. Pienācīga uzmanība būtu jāvelta iedzīvotājiem, kuri pakļauti enerģētiskajai nabadzībai, jo īpaši īstenojot energoefektivitātes pasākumus sociālo mājokļu stāvokļa uzlabošanai. |
| --- | --- |

(13)

Lai aizsargātu klimatiskās pārkārtošanās ziņā visneaizsargātākos iedzīvotājus, TPF būtu jāietver arī skarto darba ņēmēju prasmju pilnveide un pārkvalificēšana, tostarp apmācība, neatkarīgi no tā, vai viņi joprojām ir nodarbināti vai ir zaudējuši darbu pārkārtošanās dēļ. TPF būtu jātiecas palīdzēt viņiem pielāgoties jaunām nodarbinātības iespējām. TPF būtu arī jāsniedz jebkāda veida piemērots atbalsts darba meklētājiem, tostarp palīdzība darba meklēšanā un viņu aktīva iekļaušana darba tirgū. Visiem darba meklētājiem, kas zaudējuši darbu nozarēs, kuras skārusi pārkārtošanās reģionā, uz kuru attiecas taisnīgas pārkārtošanās teritoriālais plāns, vajadzētu būt tiesībām saņemt TPF atbalstu, pat ja atlaistie darba ņēmēji nedzīvo šajā reģionā. Pienācīga uzmanība būtu jāvelta iedzīvotājiem, kuri pakļauti enerģētiskajai nabadzībai, jo īpaši īstenojot energoefektivitātes pasākumus sociālo mājokļu stāvokļa uzlabošanai.

| (14) | Būtu jāatļauj atbalsts darbībām izglītības un sociālās iekļaušanas jomā, kā arī atbalsts sociālajai infrastruktūrai bērnu un vecu cilvēku aprūpes iestāžu, un apmācības centru vajadzībām, ar noteikumu, ka šīs darbības ir pienācīgi pamatotas taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajos plānos. Attiecībā uz vecu cilvēku aprūpi būtu jāsaglabā kopienā balstītas aprūpes veicināšanas princips. Sociālie un sabiedriskie pakalpojumi šajās jomās varētu papildināt investīciju kombināciju. Viss atbalsts šajās jomās būtu pienācīgi jāpamato taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajos plānos, un tam būtu jāievēro Eiropas sociālo tiesību pīlāra mērķi. |
| --- | --- |

(14)

Būtu jāatļauj atbalsts darbībām izglītības un sociālās iekļaušanas jomā, kā arī atbalsts sociālajai infrastruktūrai bērnu un vecu cilvēku aprūpes iestāžu, un apmācības centru vajadzībām, ar noteikumu, ka šīs darbības ir pienācīgi pamatotas taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajos plānos. Attiecībā uz vecu cilvēku aprūpi būtu jāsaglabā kopienā balstītas aprūpes veicināšanas princips. Sociālie un sabiedriskie pakalpojumi šajās jomās varētu papildināt investīciju kombināciju. Viss atbalsts šajās jomās būtu pienācīgi jāpamato taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajos plānos, un tam būtu jāievēro Eiropas sociālo tiesību pīlāra mērķi.

| (15) | Lai pievērstos īpašajai situācijai un sieviešu lomai pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku procesā, būtu jāveicina dzimumu līdztiesība. Sieviešu līdzdalībai darba tirgū un uzņēmējdarbībai, kā arī vienlīdzīgai darba samaksai ir svarīga nozīme vienlīdzīgu iespēju nodrošināšanā. TPF īpaša uzmanība būtu jāpievērš arī neaizsargātām grupām, kuras nesamērīgi cieš no pārkārtošanās radītās nelabvēlīgās ietekmes, piemēram, darba ņēmējiem ar invaliditāti. Ir jāsaglabā kalnrūpniecības kopienu identitāte un jāaizsargā iepriekšējo un turpmāko kopienu nepārtrauktība. Tas nozīmē, ka īpaša uzmanība jāpievērš viņu materiālajam un nemateriālajam kalnrūpniecības mantojumam, tostarp kultūrai. |
| --- | --- |

(15)

Lai pievērstos īpašajai situācijai un sieviešu lomai pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku procesā, būtu jāveicina dzimumu līdztiesība. Sieviešu līdzdalībai darba tirgū un uzņēmējdarbībai, kā arī vienlīdzīgai darba samaksai ir svarīga nozīme vienlīdzīgu iespēju nodrošināšanā. TPF īpaša uzmanība būtu jāpievērš arī neaizsargātām grupām, kuras nesamērīgi cieš no pārkārtošanās radītās nelabvēlīgās ietekmes, piemēram, darba ņēmējiem ar invaliditāti. Ir jāsaglabā kalnrūpniecības kopienu identitāte un jāaizsargā iepriekšējo un turpmāko kopienu nepārtrauktība. Tas nozīmē, ka īpaša uzmanība jāpievērš viņu materiālajam un nemateriālajam kalnrūpniecības mantojumam, tostarp kultūrai.

| (16) | Lai veicinātu pārkārtošanās skarto teritoriju ekonomikas diversifikāciju, TPF būtu jāsniedz atbalsts uzņēmumiem un ekonomikas dalībniekiem, tostarp sniedzot atbalstu ienesīgām investīcijām mikrouzņēmumos, mazos un vidējos uzņēmumos (12) (MVU). Ar ienesīgām investīcijām būtu jāsaprot investīcijas uzņēmumu pamatkapitālā vai nemateriālos aktīvos, lai ražotu preces un sniegtu pakalpojumus, tādējādi veicinot pamatkapitāla veidošanu un nodarbinātību. Attiecībā uz uzņēmumiem, kas nav MVU, ienesīgas investīcijas būtu jāatbalsta tikai tad, ja tās ir vajadzīgas, lai mazinātu pārkārtošanās rezultātā zaudēto darbvietu skaitu, radot vai aizsargājot ievērojamu skaitu darbvietu, un ja tās neizraisa pārvietošanu vai nerodas pārvietošanas rezultātā. Investīcijas esošajos rūpniecības objektos, tostarp tajos, uz kuriem attiecas Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēma, būtu jāatļauj, ja tie veicina pārkārtošanos uz Savienības klimatneitrālu ekonomiku līdz 2050. gadam un ir ievērojami zemāki par attiecīgajām līmeņatzīmēm, kas noteiktas bezmaksas kvotu piešķiršanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK (13), un ja to rezultātā tiek aizsargāts ievērojams skaits darbvietu. Visas šādas investīcijas būtu pienācīgi jāpamato attiecīgajā taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajā plānā. Lai aizsargātu iekšējā tirgus un kohēzijas politikas integritāti, atbalstam uzņēmumiem būtu jāatbilst Savienības valsts atbalsta noteikumiem, kā noteikts LESD 107. un 108. pantā, un jo īpaši atbalsts ienesīgām investīcijām, kuras veic uzņēmumi, kas nav MVU, būtu jāpiešķir tikai uzņēmumiem, kuri atrodas apgabalos, kas noteikti kā atbalstāmi apgabali LESD 107. panta 3. punkta a) un c) apakšpunkta nolūkā. |
| --- | --- |

(16)

Lai veicinātu pārkārtošanās skarto teritoriju ekonomikas diversifikāciju, TPF būtu jāsniedz atbalsts uzņēmumiem un ekonomikas dalībniekiem, tostarp sniedzot atbalstu ienesīgām investīcijām mikrouzņēmumos, mazos un vidējos uzņēmumos (12) (MVU). Ar ienesīgām investīcijām būtu jāsaprot investīcijas uzņēmumu pamatkapitālā vai nemateriālos aktīvos, lai ražotu preces un sniegtu pakalpojumus, tādējādi veicinot pamatkapitāla veidošanu un nodarbinātību. Attiecībā uz uzņēmumiem, kas nav MVU, ienesīgas investīcijas būtu jāatbalsta tikai tad, ja tās ir vajadzīgas, lai mazinātu pārkārtošanās rezultātā zaudēto darbvietu skaitu, radot vai aizsargājot ievērojamu skaitu darbvietu, un ja tās neizraisa pārvietošanu vai nerodas pārvietošanas rezultātā. Investīcijas esošajos rūpniecības objektos, tostarp tajos, uz kuriem attiecas Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēma, būtu jāatļauj, ja tie veicina pārkārtošanos uz Savienības klimatneitrālu ekonomiku līdz 2050. gadam un ir ievērojami zemāki par attiecīgajām līmeņatzīmēm, kas noteiktas bezmaksas kvotu piešķiršanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK (13), un ja to rezultātā tiek aizsargāts ievērojams skaits darbvietu. Visas šādas investīcijas būtu pienācīgi jāpamato attiecīgajā taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajā plānā. Lai aizsargātu iekšējā tirgus un kohēzijas politikas integritāti, atbalstam uzņēmumiem būtu jāatbilst Savienības valsts atbalsta noteikumiem, kā noteikts LESD 107. un 108. pantā, un jo īpaši atbalsts ienesīgām investīcijām, kuras veic uzņēmumi, kas nav MVU, būtu jāpiešķir tikai uzņēmumiem, kuri atrodas apgabalos, kas noteikti kā atbalstāmi apgabali LESD 107. panta 3. punkta a) un c) apakšpunkta nolūkā.

| (17) | Lai nodrošinātu TPF resursu plānošanas elastību saskaņā ar mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, vajadzētu būt iespējai sagatavot atsevišķu TPF programmu vai plānot TPF resursus vienā vai vairākās īpašās prioritātēs programmās, ko atbalsta ERAF, ESF+ vai Kohēzijas fonds. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 TPF resursus varētu brīvprātīgi palielināt ar papildu finansējumu no ERAF un ESF+. Šādā gadījumā, attiecīgajām summām, kas pārvietotas no ERAF un ESF+, būtu jāatbilst taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajos plānos noteikto darbību veidam. |
| --- | --- |

(17)

Lai nodrošinātu TPF resursu plānošanas elastību saskaņā ar mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, vajadzētu būt iespējai sagatavot atsevišķu TPF programmu vai plānot TPF resursus vienā vai vairākās īpašās prioritātēs programmās, ko atbalsta ERAF, ESF+ vai Kohēzijas fonds. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 TPF resursus varētu brīvprātīgi palielināt ar papildu finansējumu no ERAF un ESF+. Šādā gadījumā, attiecīgajām summām, kas pārvietotas no ERAF un ESF+, būtu jāatbilst taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajos plānos noteikto darbību veidam.

| (18) | TPF atbalstam vajadzētu būt atkarīgam no tā, vai konkrētajā teritorijā tiek efektīvi īstenots pārkārtošanās process, lai panāktu klimatneitrālu ekonomiku. Šajā sakarā dalībvalstīm sociālajā dialogā un sadarbībā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 attiecīgo noteikumu un ar Komisijas atbalstu būtu jāsagatavo taisnīgas pārkārtošanās teritoriālie plāni, kuros izklāstīts pārkārtošanās process saskaņā ar integrētajiem nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem. Šajā nolūkā Komisijai būtu jāizveido Taisnīgas pārkārtošanās platforma, kas balstītos uz pašreizējo platformu ogļu ieguves reģioniem pārkārtošanās posmā, lai dotu iespēju divpusējai un daudzpusējai pieredzes apmaiņai par gūto pieredzi un paraugpraksi visās skartajās nozarēs. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka pašvaldības un pilsētas tiek iesaistītas TPF resursu īstenošanā un ka šajā kontekstā tiek ņemtas vērā to vajadzības. |
| --- | --- |

(18)

TPF atbalstam vajadzētu būt atkarīgam no tā, vai konkrētajā teritorijā tiek efektīvi īstenots pārkārtošanās process, lai panāktu klimatneitrālu ekonomiku. Šajā sakarā dalībvalstīm sociālajā dialogā un sadarbībā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 attiecīgo noteikumu un ar Komisijas atbalstu būtu jāsagatavo taisnīgas pārkārtošanās teritoriālie plāni, kuros izklāstīts pārkārtošanās process saskaņā ar integrētajiem nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem. Šajā nolūkā Komisijai būtu jāizveido Taisnīgas pārkārtošanās platforma, kas balstītos uz pašreizējo platformu ogļu ieguves reģioniem pārkārtošanās posmā, lai dotu iespēju divpusējai un daudzpusējai pieredzes apmaiņai par gūto pieredzi un paraugpraksi visās skartajās nozarēs. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka pašvaldības un pilsētas tiek iesaistītas TPF resursu īstenošanā un ka šajā kontekstā tiek ņemtas vērā to vajadzības.

| (19) | Taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajos plānos būtu jānosaka, kuras teritorijas ir skartas vissmagāk, kurās būtu jākoncentrē TPF atbalsts, un jāapraksta konkrētas darbības, kas jāveic, lai sasniegtu 2030. gadam izvirzītos Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājus un līdz 2050. gadam panāktu klimatneitrālu Savienības ekonomiku, jo īpaši attiecībā uz tādu objektu pārveidošanu vai slēgšanu, kuros izmanto fosilo kurināmo, vai citas darbības ar augstu siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāti. Minētajām teritorijām vajadzētu būt precīzi noteiktām un tām būtu jāatbilst ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 (14) izveidotās kopējās statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas 3. līmenim (“NUTS 3. līmeņa reģioni”) vai jābūt to daļām. Plānos būtu jāizklāsta minēto teritoriju grūtības un vajadzības, ņemot vērā depopulācijas riskus, un jānosaka darbību veidi, kas nepieciešami, lai veicinātu darbvietu radīšanu plāna atbalsta saņēmēju līmenī un tādā veidā, kas nodrošina pret klimata pārmaiņām noturīgu saimniecisko darbību saskaņotu attīstību, kuras atbilst arī pārkārtošanai uz klimatneitrālu ekonomiku un Eiropas zaļā kursa mērķiem. Ja šādas teritorijas tiek noteiktas, papildu uzmanība būtu jāpievērš salu, salu reģionu, kā arī tālāko reģionu specifikai, kur ģeogrāfisko un sociālekonomisko iezīmju dēļ var būt nepieciešama cita pieeja, lai atbalstītu pārkārtošanās procesu uz klimatneitrālu ekonomiku. TPF finansiāls atbalsts būtu jāsaņem tikai investīcijām, kas atbilst taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajiem plāniem. Taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajiem plāniem vajadzētu būt daļai no Komisijas apstiprinātajām programmām, kuras atbalsta attiecīgi ERAF, ESF+, Kohēzijas fonds vai TPF. |
| --- | --- |

(19)

Taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajos plānos būtu jānosaka, kuras teritorijas ir skartas vissmagāk, kurās būtu jākoncentrē TPF atbalsts, un jāapraksta konkrētas darbības, kas jāveic, lai sasniegtu 2030. gadam izvirzītos Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājus un līdz 2050. gadam panāktu klimatneitrālu Savienības ekonomiku, jo īpaši attiecībā uz tādu objektu pārveidošanu vai slēgšanu, kuros izmanto fosilo kurināmo, vai citas darbības ar augstu siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāti. Minētajām teritorijām vajadzētu būt precīzi noteiktām un tām būtu jāatbilst ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 (14) izveidotās kopējās statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas 3. līmenim (“NUTS 3. līmeņa reģioni”) vai jābūt to daļām. Plānos būtu jāizklāsta minēto teritoriju grūtības un vajadzības, ņemot vērā depopulācijas riskus, un jānosaka darbību veidi, kas nepieciešami, lai veicinātu darbvietu radīšanu plāna atbalsta saņēmēju līmenī un tādā veidā, kas nodrošina pret klimata pārmaiņām noturīgu saimniecisko darbību saskaņotu attīstību, kuras atbilst arī pārkārtošanai uz klimatneitrālu ekonomiku un Eiropas zaļā kursa mērķiem. Ja šādas teritorijas tiek noteiktas, papildu uzmanība būtu jāpievērš salu, salu reģionu, kā arī tālāko reģionu specifikai, kur ģeogrāfisko un sociālekonomisko iezīmju dēļ var būt nepieciešama cita pieeja, lai atbalstītu pārkārtošanās procesu uz klimatneitrālu ekonomiku. TPF finansiāls atbalsts būtu jāsaņem tikai investīcijām, kas atbilst taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajiem plāniem. Taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajiem plāniem vajadzētu būt daļai no Komisijas apstiprinātajām programmām, kuras atbalsta attiecīgi ERAF, ESF+, Kohēzijas fonds vai TPF.

| (20) | Lai veicinātu TPF resursu izmantošanas orientāciju uz rezultātiem, Komisijai saskaņā ar proporcionalitātes principu vajadzētu būt iespējai piemērot finanšu korekcijas, ja būtiski netiek sasniegti TPF konkrētajam mērķim izvirzītie uzdevumi. |
| --- | --- |

(20)

Lai veicinātu TPF resursu izmantošanas orientāciju uz rezultātiem, Komisijai saskaņā ar proporcionalitātes principu vajadzētu būt iespējai piemērot finanšu korekcijas, ja būtiski netiek sasniegti TPF konkrētajam mērķim izvirzītie uzdevumi.

| (21) | Lai noteiktu atbilstošu TPF finanšu shēmu, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras noteikt pieejamo resursu gada sadalījumu pa dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(21)

Lai noteiktu atbilstošu TPF finanšu shēmu, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras noteikt pieejamo resursu gada sadalījumu pa dalībvalstīm.

| (22) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, atbalstīt to teritoriju iedzīvotājus, ekonomiku un vidi, kas saskaras ar ekonomiskām un sociālām pārmaiņām pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, dēļ atšķirībām starp dažādu teritoriju attīstības līmeņiem un vismazāk attīstīto teritoriju atpalicības dēļ, kā arī dalībvalstu un teritoriju finanšu resursu ierobežojumu dēļ, bet dēļ vajadzības pēc saskaņotas īstenošanas sistēmas, kas aptvertu vairākus Savienības fondus saskaņā ar dalīto pārvaldību, minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(22)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, atbalstīt to teritoriju iedzīvotājus, ekonomiku un vidi, kas saskaras ar ekonomiskām un sociālām pārmaiņām pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, dēļ atšķirībām starp dažādu teritoriju attīstības līmeņiem un vismazāk attīstīto teritoriju atpalicības dēļ, kā arī dalībvalstu un teritoriju finanšu resursu ierobežojumu dēļ, bet dēļ vajadzības pēc saskaņotas īstenošanas sistēmas, kas aptvertu vairākus Savienības fondus saskaņā ar dalīto pārvaldību, minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (23) | Ņemot vērā to, ka šo regulu pieņem pēc plānošanas perioda sākuma un ņemot vērā nepieciešamību īstenot TPF koordinētā un saskaņotā veidā, un lai būtu iespējams to nekavējoties īstenot, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(23)

Ņemot vērā to, ka šo regulu pieņem pēc plānošanas perioda sākuma un ņemot vērā nepieciešamību īstenot TPF koordinētā un saskaņotā veidā, un lai būtu iespējams to nekavējoties īstenot, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

Ar šo regulu izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu (“TPF”), lai sniegtu atbalstu to teritoriju iedzīvotājiem, ekonomikai un videi, kas saskaras ar nopietniem sociālekonomiskiem izaicinājumiem, kuri izriet no pārkārtošanās procesa uz 2030. gadam izvirzītajiem Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājiem, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1999 (15) 2. panta 11. punktā, un no pārkārtošanās procesa uz klimatneitrālu Savienības ekonomiku līdz 2050. gadam.

15

Tajā ir noteikts TPF konkrētais mērķis, tā ģeogrāfiskais tvērums un resursi, TPF atbalsta darbības joma attiecībā uz Regulas (ES) 2021/1060 5. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, kā arī īpaši noteikumi par plānojumu un pārraudzībai nepieciešamajiem rādītājiem.

2. pants

Konkrētais mērķis

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 5. panta 1. punkta otro daļu TPF palīdz sasniegt vienoto konkrēto mērķi: sniegt reģioniem un cilvēkiem iespēju risināt jautājumus saistībā ar sociālajām, nodarbinātības, ekonomiskajām un vidiskajām sekām, ko rada pārkārtošanās uz 2030. gadam izvirzītajiem Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājiem un uz klimatneitrālu Savienības ekonomiku līdz 2050. gadam, pamatojoties uz Parīzes nolīgumu.

3. pants

Ģeogrāfiskais tvērums un resursi atbilstīgi mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”

1.   TPF atbalsta mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” visās dalībvalstīs.

2.   TPF resursi atbilstīgi mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, kas pieejami budžeta saistībām laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam, ir 7 500 000 000 EUR 2018. gada cenās, kā noteikts Regulas (ES) 2021/1060 110. panta 1. punkta g) apakšpunktā.

3.   Šā panta 2. punktā minētos resursus attiecīgā gadījumā var palielināt ar papildu resursiem, kas piešķirti Savienības budžetā, un ar citiem resursiem saskaņā ar piemērojamo pamataktu.

4.   Komisija pieņem lēmumu ar īstenošanas aktu, kurā saskaņā ar I pielikumā noteiktajiem piešķīrumiem pieejamo resursu, tostarp visu 3. punktā minēto papildu resursu, gada sadalījumu pa dalībvalstīm.

4. pants

Resursi no Eiropas Savienības atveseļošanas instrumenta

1.   Regulas (ES) 2020/2094 1. panta 2. punktā minētos pasākumus šīs Regulas ietvaros īsteno, izmantojot summu 10 000 000 000 EUR apmērā 2018. gada cenās, kā minēts Regulas (ES) 2021/1060 109. panta 1. punkta otrajā daļā, un ievērojot Regulas (ES) 2020/2094 3. panta 3., 4., 7. un 9. punktu.

Šo summu uzskata par citiem resursiem, kā minēts šīs regulas 3. panta 3. punktā. Kā noteikts Regulas (ES) 2020/2094 3. panta 1. punktā, šī summa veido ārējos piešķirtos ieņēmumus Finanšu regulas 21. panta 5. punkta nolūkā.

2.   Šā panta 1. punktā minēto summu dara pieejamu budžeta saistībām, kas 2021.–2023. gadam noteiktas mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”; to dara papildus 3. pantā minētajiem resursiem un šādā kārtībā:

| — | 2021. gadam: 2 000 000 000 EUR, |
| --- | --- |

—

2021. gadam: 2 000 000 000 EUR,

| — | 2022. gadam: 4 000 000 000 EUR, |
| --- | --- |

—

2022. gadam: 4 000 000 000 EUR,

| — | 2023. gadam: 4 000 000 000 EUR. |
| --- | --- |

—

2023. gadam: 4 000 000 000 EUR.

No pirmajā daļā minētajiem resursiem summu 15 600 000 EUR apmērā 2018. gada cenās dara pieejamu administratīvajiem izdevumiem.

3.   Šā panta 1. punkta pirmajā daļā minētās summas gada sadalījumu pa dalībvalstīm iekļauj 3. panta 4. punktā minētajā Komisijas lēmumā saskaņā ar I pielikumā noteiktajiem piešķīrumiem.

4.   Atkāpjoties no Finanšu regulas 14. panta 3. punkta, budžeta saistībām, kuru pamatā ir šā panta 1. punktā minētie resursi, piemēro Regulas (ES) 2021/1060 VII sadaļas IV nodaļā izklāstītos saistību atcelšanas noteikumus. Atkāpjoties no Finanšu regulas 12. panta 4. punkta c) apakšpunkta, šos resursus neizmanto secīgai programmai vai darbībai.

5.   Maksājumus programmām novirza uz tām TPF pastāvošajām saistībām, kuras radušās visagrāk, sākot vispirms ar saistībām, kas izriet no 1. punkta pirmajā daļā minētajiem resursiem, līdz tie ir izlietoti.

5. pants

Zaļais atlīdzības mehānisms

1.   Ja saskaņā ar 3. panta 3. punktu TPF resursi tiek palielināti pirms 2024. gada 31. decembra, papildu resursus sadala starp dalībvalstīm, pamatojoties uz nacionālajām daļām, kas noteiktas I pielikumā.

2.   Ja saskaņā ar šīs regulas 3. panta 3. punktu TPF resursi tiek palielināti pēc 2024. gada 31. decembra, papildu resursus sadala saskaņā ar šā punkta otrajā daļā noteikto metodiku starp dalībvalstīm, pamatojoties uz to rūpniecisko iekārtu siltumnīcefekta gāzu emisijām laikposmā no 2018. gada līdz pēdējam gadam, par kuru ir pieejami dati, kā ziņots saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 166/2006 (16) 7. pantu. Katras dalībvalsts siltumnīcefekta gāzu emisiju izmaiņas aprēķina, apkopojot tikai to NUTS 3. līmeņa reģionu siltumnīcefekta gāzu emisijas, kuri ir noteikti taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajos plānos saskaņā ar šīs regulas 11. panta 1. punktu.

Papildu resursu sadalījumu katrai dalībvalstij nosaka saskaņā ar šādiem noteikumiem:

| a) | dalībvalstīm, kuras panākušas siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu, katras dalībvalsts panākto siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu aprēķina, izsakot siltumnīcefekta gāzu emisiju līmeni pēdējā pārskata gadā kā procentuālo daļu no 2018. gadā novērotajām siltumnīcefekta gāzu emisijām; dalībvalstīm, kuras nav panākušas siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu, šo procentuālo daļu nosaka 100 % apmērā; |
| --- | --- |

a)

dalībvalstīm, kuras panākušas siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu, katras dalībvalsts panākto siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu aprēķina, izsakot siltumnīcefekta gāzu emisiju līmeni pēdējā pārskata gadā kā procentuālo daļu no 2018. gadā novērotajām siltumnīcefekta gāzu emisijām; dalībvalstīm, kuras nav panākušas siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu, šo procentuālo daļu nosaka 100 % apmērā;

| b) | galīgo daļu katrai dalībvalstij iegūst, I pielikumā noteiktās nacionālās daļas dalot ar no a) apakšpunkta izrietošajām procentuālajām daļām; un |
| --- | --- |

b)

galīgo daļu katrai dalībvalstij iegūst, I pielikumā noteiktās nacionālās daļas dalot ar no a) apakšpunkta izrietošajām procentuālajām daļām; un

| c) | rezultātu, kas iegūts no aprēķina, kurš veikts saskaņā ar b) apakšpunktu, pārrēķina, lai iegūtu summu 100 %. |
| --- | --- |

c)

rezultātu, kas iegūts no aprēķina, kurš veikts saskaņā ar b) apakšpunktu, pārrēķina, lai iegūtu summu 100 %.

3.   Dalībvalstis savās programmās iekļauj papildu resursus un iesniedz programmas grozījumu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 24. pantu.

6. pants

Īpaši piešķīrumi tālākajiem reģioniem un salām

Izstrādājot savus taisnīgas pārkārtošanās teritoriālos plānus saskaņā ar 11. panta 1. punktu, dalībvalstis īpaši ņem vērā situāciju tajās salās un tālākajos reģionos, kuri saskaras ar nopietnām sociālekonomiskiem izaicinājumiem, kas izriet no pārkārtošanās procesa uz 2030. gadam izvirzītajiem Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājiem, un no pārkārtošanās procesa uz klimatneitrālu Savienības ekonomiku līdz 2050. gadam, ņemot vērā to īpašās vajadzības, kā atzīts LESD 174. un 349. pantā.

Iekļaujot šādas teritorijas savos taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajos plānos, dalībvalstis nosaka konkrētu summu, ko piešķir minētajām teritorijām, un sniedz attiecīgu pamatojumu, ņemot vērā minēto teritoriju specifiskos izaicinājumus.

7. pants

Nosacījumiem pakļauta piekļuve resursiem

1.   Ja dalībvalsts nav apņēmusies īstenot mērķi līdz 2050. gadam panākt klimatneitrālu Savienību, plānošanai dara pieejamus un prioritātēs iekļauj tikai 50 % no ikgadējiem piešķīrumiem, kas attiecīgajai dalībvalstij noteikti saskaņā ar 3. panta 4. punktu un 4. panta 3. punktu.

Atkāpjoties no šīs regulas 10. panta 1. punkta, atlikušos 50 % no ikgadējiem piešķīrumiem neiekļauj prioritātēs. Šādos gadījumos programmās, ko atbalsta TPF un kas ir iesniegtas saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 21. pantu, iekļauj tikai 50 % no TPF ikgadējiem piešķīrumiem, kas norādīts minētās regulas 22. panta 3. punkta g) apakšpunkta ii) punktā paredzētājā tabulā. Minētās regulas 22. panta 3. punkta g) apakšpunkta i) punktā minētajā tabulā atsevišķi norāda programmu plānošanai pieejamos piešķīrumus un neplānojamos piešķīrumus.

2.   Programmas, kurās ir TPF prioritāte, vai jebkādus šādu programmu grozījumus Komisija apstiprina tikai tad, ja ir ievērotas prasības, kas saskaņā ar 1. punktu noteiktas plānošanas piešķiršanas daļā.

3.   Tiklīdz dalībvalsts ir apņēmusies īstenot mērķi līdz 2050. gadam panākt klimatneitrālu Savienību, tā var iesniegt pieprasījumu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 24. pantu grozīt katru TPF atbalstīto programmu un iekļaut neplānotos piešķīrumus, kas nav atcelti.

4.   Budžeta saistības tiek noteiktas, pamatojoties uz tabulu, kas minēta Regulas (ES) 2021/1060 22. panta 3. punkta g) apakšpunkta i) punktā. Saistības, kas attiecas uz neplānotajiem piešķīrumiem, neizmanto maksājumiem, un tās neiekļauj priekšfinansējuma aprēķina bāzē saskaņā ar minētās regulas 90. pantu, kamēr tās nav darītas pieejamas plānošanai saskaņā ar šā panta 3. punktu.

Atkāpjoties no Regulas (ES) 2021/1060 105. panta, ja, sākot no 2022. gada, dalībvalsts līdz jebkura gada 31. decembrim nav apņēmusies īstenot mērķi līdz 2050. gadam panākt klimatneitrālu Savienību, budžeta saistības par iepriekšējo gadu, kas attiecas uz neplānotiem piešķīrumiem, pilnībā atceļ nākamajā gadā.

8. pants

Atbalsta tvērums

1.   TPF atbalsta tikai tādas darbības, kas ir tieši saistītas ar 2. pantā noteikto TPF konkrēto mērķi un kas veicina saskaņā ar 11. pantu izstrādāto taisnīgas pārkārtošanās teritoriālo plānu īstenošanu.

2.   Saskaņā ar 1. punktu TPF atbalsta tikai šādas darbības:

| a) | ienesīgas investīcijas mazos un vidējos uzņēmumos, tostarp mikrouzņēmumos un jaunuzņēmumos, kas veicina ekonomikas diversifikāciju, modernizāciju un pārveidi; |
| --- | --- |

a)

ienesīgas investīcijas mazos un vidējos uzņēmumos, tostarp mikrouzņēmumos un jaunuzņēmumos, kas veicina ekonomikas diversifikāciju, modernizāciju un pārveidi;

| b) | investīcijas jaunu uzņēmumu izveidē, tostarp izmantojot biznesa inkubatorus un konsultāciju pakalpojumus, tādējādi radot darbvietas; |
| --- | --- |

b)

investīcijas jaunu uzņēmumu izveidē, tostarp izmantojot biznesa inkubatorus un konsultāciju pakalpojumus, tādējādi radot darbvietas;

| c) | investīcijas pētniecības un inovācijas darbībās, tostarp tajās, ko veic universitātes un publiskās pētniecības organizācijas, un progresīvu tehnoloģiju nodošanas veicināšanā; |
| --- | --- |

c)

investīcijas pētniecības un inovācijas darbībās, tostarp tajās, ko veic universitātes un publiskās pētniecības organizācijas, un progresīvu tehnoloģiju nodošanas veicināšanā;

| d) | investīcijas cenu ziņā pieņemamas tīras enerģijas tehnoloģiju, kā arī sistēmu un infrastruktūru izstrādē, tostarp enerģijas uzglabāšanas tehnoloģijās un siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanā; |
| --- | --- |

d)

investīcijas cenu ziņā pieņemamas tīras enerģijas tehnoloģiju, kā arī sistēmu un infrastruktūru izstrādē, tostarp enerģijas uzglabāšanas tehnoloģijās un siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanā;

| e) | investīcijas atjaunojamos energoresursos saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001 (17), tai skaitā tajā izklāstītajiem ilgtspējas kritērijiem, un energoefektivitātē, tostarp nolūkā mazināt enerģētisko nabadzību; |
| --- | --- |

e)

investīcijas atjaunojamos energoresursos saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001 (17), tai skaitā tajā izklāstītajiem ilgtspējas kritērijiem, un energoefektivitātē, tostarp nolūkā mazināt enerģētisko nabadzību;

| f) | investīcijas viedā un ilgtspējīgā vietējā mobilitātē, tostarp vietējās transporta nozares un tās infrastruktūras dekarbonizācijā; |
| --- | --- |

f)

investīcijas viedā un ilgtspējīgā vietējā mobilitātē, tostarp vietējās transporta nozares un tās infrastruktūras dekarbonizācijā;

| g) | centralizētās siltumapgādes tīklu atjaunošanu un modernizāciju nolūkā uzlabot centralizētās siltumapgādes sistēmu energoefektivitāti un investīcijas siltuma ražošanā ar noteikumu, ka piegādes siltuma ražošanas iekārtām tiek veiktas tikai no atjaunojamiem enerģijas avotiem; |
| --- | --- |

g)

centralizētās siltumapgādes tīklu atjaunošanu un modernizāciju nolūkā uzlabot centralizētās siltumapgādes sistēmu energoefektivitāti un investīcijas siltuma ražošanā ar noteikumu, ka piegādes siltuma ražošanas iekārtām tiek veiktas tikai no atjaunojamiem enerģijas avotiem;

| h) | investīcijas digitalizācijā, digitālajā inovācijā un digitālajā savienojamībā; |
| --- | --- |

h)

investīcijas digitalizācijā, digitālajā inovācijā un digitālajā savienojamībā;

| i) | investīcijas degradētu teritoriju atjaunošanā un dekontaminācijā, zemes atjaunošanā, tostarp vajadzības gadījumā zaļajā infrastruktūrā un projektu reorganizācijā, ņemot vērā principu “piesārņotājs maksā”; |
| --- | --- |

i)

investīcijas degradētu teritoriju atjaunošanā un dekontaminācijā, zemes atjaunošanā, tostarp vajadzības gadījumā zaļajā infrastruktūrā un projektu reorganizācijā, ņemot vērā principu “piesārņotājs maksā”;

| j) | investīcijas aprites ekonomikas veicināšanā, tostarp, izmantojot atkritumu rašanās novēršanu, samazināšanu, resursu efektīvu izmantošanu, atkārtotu izmantošanu, remontu un reciklēšanu; |
| --- | --- |

j)

investīcijas aprites ekonomikas veicināšanā, tostarp, izmantojot atkritumu rašanās novēršanu, samazināšanu, resursu efektīvu izmantošanu, atkārtotu izmantošanu, remontu un reciklēšanu;

| k) | darba ņēmēju un darba meklētāju prasmju pilnveidi un pārkvalificēšanu; |
| --- | --- |

k)

darba ņēmēju un darba meklētāju prasmju pilnveidi un pārkvalificēšanu;

| l) | palīdzību darba meklēšanā darba meklētājiem; |
| --- | --- |

l)

palīdzību darba meklēšanā darba meklētājiem;

| m) | darba meklētāju aktīvu iekļaušanu; |
| --- | --- |

m)

darba meklētāju aktīvu iekļaušanu;

| n) | tehnisko palīdzību; |
| --- | --- |

n)

tehnisko palīdzību;

| o) | citas darbības izglītības un sociālās iekļaušanas jomā, tostarp, ja tas ir pienācīgi pamatots, investīcijas infrastruktūrā mācību centru, bērnu un vecu cilvēku aprūpes iestāžu vajadzībām, kā norādīts taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajos plānos saskaņā ar 11. pantu. |
| --- | --- |

o)

citas darbības izglītības un sociālās iekļaušanas jomā, tostarp, ja tas ir pienācīgi pamatots, investīcijas infrastruktūrā mācību centru, bērnu un vecu cilvēku aprūpes iestāžu vajadzībām, kā norādīts taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajos plānos saskaņā ar 11. pantu.

Turklāt apgabalos, kas noteikti kā atbalstāmi apgabali LESD 107. panta 3. punkta a) un c) apakšpunkta vajadzībām, TPF var atbalstīt ienesīgas investīcijas uzņēmumos, kas nav MVU, ar noteikumu, ka šādas investīcijas ir apstiprinātas kā daļa no taisnīgas pārkārtošanās teritoriālā plāna, pamatojoties uz šīs regulas 11. panta 2. punkta h) apakšpunktā prasīto informāciju. Šādas investīcijas ir atbilstīgas tikai tad, ja tās vajadzīgas taisnīgas pārkārtošanās teritoriālā plāna īstenošanai, ja tās veicina pārkārtošanos uz klimatneitrālu Savienības ekonomiku līdz 2050. gadam un ar to saistīto vides mērķrādītāju sasniegšanu un ja to atbalsts ir nepieciešams darbvietu radīšanai noteiktajā teritorijā, un ja to rezultātā nenotiek pārvietošana, kā prasīts Regulas(ES) 2021/1060 2. panta 27) punktā.

TPF var atbalstīt arī investīcijas, kuru mērķis ir panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju, ko rada Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā uzskaitītās darbības, samazinājumu, ar noteikumu, ka šādas investīcijas ir apstiprinātas kā daļa no taisnīgas pārkārtošanās teritoriālā plāna, pamatojoties uz šīs regulas 11. panta 2. punkta i) apakšpunktā prasīto informāciju. Šādas investīcijas ir atbilstīgas tikai tad, ja tās vajadzīgas taisnīgas pārkārtošanās teritoriālā plāna īstenošanai.

9. pants

Izslēgšana no atbalsta tvēruma

TPF neatbalsta:

| a) | atomelektrostaciju dezekspluatāciju vai būvniecību; |
| --- | --- |

a)

atomelektrostaciju dezekspluatāciju vai būvniecību;

| b) | tabakas un tabakas izstrādājumu ražošanu, pārstrādi un tirgvedību; |
| --- | --- |

b)

tabakas un tabakas izstrādājumu ražošanu, pārstrādi un tirgvedību;

| c) | grūtībās nonākušus uzņēmumus, kuru definīcija sniegta Komisijas Regulas (ES) Nr. 651/2014 2. panta 18. punktā (18), ja vien tas nav atļauts saskaņā ar pagaidu valsts atbalsta noteikumiem, kas izstrādāti ārkārtas apstākļu sakarā, vai saskaņā ar de minimis atbalstu, lai atbalstītu investīcijas enerģijas izmaksu samazināšanai saistībā ar enerģētikas pārkārtošanas procesu; |
| --- | --- |

c)

grūtībās nonākušus uzņēmumus, kuru definīcija sniegta Komisijas Regulas (ES) Nr. 651/2014 2. panta 18. punktā (18), ja vien tas nav atļauts saskaņā ar pagaidu valsts atbalsta noteikumiem, kas izstrādāti ārkārtas apstākļu sakarā, vai saskaņā ar de minimis atbalstu, lai atbalstītu investīcijas enerģijas izmaksu samazināšanai saistībā ar enerģētikas pārkārtošanas procesu;

18

de minimis

| d) | investīcijas, kas saistītas ar fosilā kurināmā ražošanu, pārstrādi, transportēšanu, izplatīšanu, uzglabāšanu vai sadedzināšanu. |
| --- | --- |

d)

investīcijas, kas saistītas ar fosilā kurināmā ražošanu, pārstrādi, transportēšanu, izplatīšanu, uzglabāšanu vai sadedzināšanu.

10. pants

TPF resursu plānošana

1.   TPF resursus plāno to reģionu kategorijām, kuros atrodas attiecīgās teritorijas, pamatojoties uz taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajiem plāniem, kas izstrādāti saskaņā ar 11. pantu un kurus Komisija apstiprinājusi kā daļu no programmas vai programmas grozījuma. Plānotie resursi izteikti vienas vai vairāku īpašu programmu vai vienas vai vairāku programmas prioritāšu veidā.

Komisija apstiprina programmu vai grozījumus tajā tikai tad, ja attiecīgajā taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajā plānā iekļautā to teritoriju noteikšana, kuras pārkārtošanās process skar vissmagāk, ir pienācīgi pamatota, un attiecīgais taisnīgas pārkārtošanās teritoriālais plāns atbilst attiecīgās dalībvalsts integrētajam nacionālajam enerģētikas un klimata plānam.

2.   TPF prioritāte vai prioritātes ietver TPF resursus, kas pilnībā vai daļēji sastāv no TPF piešķīruma dalībvalstīm, un resursus, kas pārvietoti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 27. pantu. Kopējie ERAF un ESF+ resursi, kas pārvietoti uz TPF, nepārsniedz summu, kura ir trīs reizes lielāka par atbalsta summu, kas no TPF piešķirta šai prioritātei, izņemot šīs regulas 4. panta 1. punktā minētos resursus.

3.   TPF prioritātei vai prioritātēm saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 112. pantu noteiktā līdzfinansējuma likme, kas piemērojama reģionam, kurā atrodas teritorija vai teritorijas, kas norādītas taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajos plānos saskaņā ar 11. pantu, nepārsniedz:

| a) | 85 % mazāk attīstītiem reģioniem; |
| --- | --- |

a)

85 % mazāk attīstītiem reģioniem;

| b) | 70 % pārejas reģioniem; |
| --- | --- |

b)

70 % pārejas reģioniem;

| c) | 50 % vairāk attīstītiem reģioniem. |
| --- | --- |

c)

50 % vairāk attīstītiem reģioniem.

11. pants

Taisnīgas pārkārtošanās teritoriālie plāni

1.   Dalībvalstis kopā ar skarto teritoriju attiecīgajām vietējām un reģionālajām iestādēm saskaņā ar II pielikumā paredzēto veidni sagatavo vienu vai vairākus taisnīgas pārkārtošanās teritoriālos plānus, kas aptver vienu vai vairākas skartās teritorijas, kuras atbilst NUTS 3. līmeņa reģioniem, vai kas aptver šādu teritoriju daļas. Šīs ir teritorijas, kuras skartas vissmagāk, pamatojoties uz ekonomisko un sociālo ietekmi, ko rada pārkārtošanās, jo īpaši attiecībā uz paredzamo darba ņēmēju pielāgošanos vai darbvietu zudumu fosilā kurināmā ražošanas nozarē un to rūpniecisko objektu ražošanas procesu nepieciešamo pārveidošanu, kuros ir visaugstākā siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāte.

2.   Taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajā plānā ietver šādus elementus:

| a) | aprakstu par valsts līmeņa pārkārtošanos uz klimatneitrālu ekonomiku, tostarp galveno pārkārtošanās posmu hronoloģisku pārskatu, lai sasniegtu 2030. gadam izvirzītos Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājus un lai līdz 2050. gadam panāktu klimatneitrālu Savienības ekonomiku, kas atbilst integrētā nacionālā enerģētikas un klimata plāna visjaunākajai redakcijai; |
| --- | --- |

a)

aprakstu par valsts līmeņa pārkārtošanos uz klimatneitrālu ekonomiku, tostarp galveno pārkārtošanās posmu hronoloģisku pārskatu, lai sasniegtu 2030. gadam izvirzītos Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājus un lai līdz 2050. gadam panāktu klimatneitrālu Savienības ekonomiku, kas atbilst integrētā nacionālā enerģētikas un klimata plāna visjaunākajai redakcijai;

| b) | pamatojumu teritoriju noteikšanai par teritorijām, kuras vissmagāk skar šā punkta a) apakšpunktā minētais pārkārtošanās process un kurām saskaņā ar 1. punktu jāsniedz TPF atbalsts; |
| --- | --- |

b)

pamatojumu teritoriju noteikšanai par teritorijām, kuras vissmagāk skar šā punkta a) apakšpunktā minētais pārkārtošanās process un kurām saskaņā ar 1. punktu jāsniedz TPF atbalsts;

| c) | novērtējumu par pārkārtošanās izaicinājumiem, ar kuriem jāsaskaras noteiktajās vissmagāk skartajās teritorijās, tostarp par sociālo, ekonomisko un vidisko ietekmi, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu Savienības ekonomiku līdz 2050. gadam, nosakot iespējamo skarto darbvietu skaitu un darbvietu zudumu, depopulācijas riskus un attīstības vajadzības un mērķus, kas jāsasniedz līdz 2030. gadam un kas saistās ar tādu darbību, kurās ir augsta siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāte, pārkārtošanu vai izbeigšanu šajās teritorijās; |
| --- | --- |

c)

novērtējumu par pārkārtošanās izaicinājumiem, ar kuriem jāsaskaras noteiktajās vissmagāk skartajās teritorijās, tostarp par sociālo, ekonomisko un vidisko ietekmi, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu Savienības ekonomiku līdz 2050. gadam, nosakot iespējamo skarto darbvietu skaitu un darbvietu zudumu, depopulācijas riskus un attīstības vajadzības un mērķus, kas jāsasniedz līdz 2030. gadam un kas saistās ar tādu darbību, kurās ir augsta siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāte, pārkārtošanu vai izbeigšanu šajās teritorijās;

| d) | aprakstu par TPF atbalsta paredzamo devumu, risinot sociālo, demogrāfisko, ekonomisko, veselības un vidisko ietekmi, kas rodas, pārkārtojoties uz klimatneitrālu Savienības ekonomiku līdz 2050. gadam, tostarp paredzamo ieguldījumu darbvietu radīšanā un saglabāšanā; |
| --- | --- |

d)

aprakstu par TPF atbalsta paredzamo devumu, risinot sociālo, demogrāfisko, ekonomisko, veselības un vidisko ietekmi, kas rodas, pārkārtojoties uz klimatneitrālu Savienības ekonomiku līdz 2050. gadam, tostarp paredzamo ieguldījumu darbvietu radīšanā un saglabāšanā;

| e) | novērtējumu par tā saskaņotību ar citām attiecīgām valsts, reģionālām vai teritoriālām stratēģijām un plāniem; |
| --- | --- |

e)

novērtējumu par tā saskaņotību ar citām attiecīgām valsts, reģionālām vai teritoriālām stratēģijām un plāniem;

| f) | pārvaldības mehānismu aprakstu, kas aptver partnerattiecību kārtību, plānotos pārraudzības un izvērtēšanas pasākumus un atbildīgās struktūras; |
| --- | --- |

f)

pārvaldības mehānismu aprakstu, kas aptver partnerattiecību kārtību, plānotos pārraudzības un izvērtēšanas pasākumus un atbildīgās struktūras;

| g) | aprakstu par paredzēto darbību veidiem un to paredzamo devumu pārkārtošanās ietekmes mazināšanā; |
| --- | --- |

g)

aprakstu par paredzēto darbību veidiem un to paredzamo devumu pārkārtošanās ietekmes mazināšanā;

| h) | ja atbalsts tiek sniegts ienesīgām investīcijām uzņēmumos, kas nav MVU, atbalstāmo darbību un uzņēmumu indikatīvu sarakstu un pamatojumu šāda atbalsta nepieciešamībai, izmantojot plaisas analīzi, kas parāda, ka, ja investīciju nebūs, paredzamais zaudēto darbvietu skaits pārsniegs paredzamo jauno darbvietu skaitu: |
| --- | --- |

h)

ja atbalsts tiek sniegts ienesīgām investīcijām uzņēmumos, kas nav MVU, atbalstāmo darbību un uzņēmumu indikatīvu sarakstu un pamatojumu šāda atbalsta nepieciešamībai, izmantojot plaisas analīzi, kas parāda, ka, ja investīciju nebūs, paredzamais zaudēto darbvietu skaits pārsniegs paredzamo jauno darbvietu skaitu:

| i) | ja atbalsts tiek sniegts investīcijām nolūkā samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, ko rada Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā uzskaitītās darbības, atbalstāmo darbību sarakstu un pamatojumu, ka tās veicina pārkārtošanos uz klimatneitrālu ekonomiku un rada ievērojamu siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumu, kas ir ievērojami zemāks par attiecīgajām līmeņatzīmēm, kuras noteiktas bezmaksas kvotu piešķiršanai saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK, un ar noteikumu, ka šīs darbības ir vajadzīgas, lai aizsargātu lielu skaitu darbvietu; |
| --- | --- |

i)

ja atbalsts tiek sniegts investīcijām nolūkā samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, ko rada Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā uzskaitītās darbības, atbalstāmo darbību sarakstu un pamatojumu, ka tās veicina pārkārtošanos uz klimatneitrālu ekonomiku un rada ievērojamu siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumu, kas ir ievērojami zemāks par attiecīgajām līmeņatzīmēm, kuras noteiktas bezmaksas kvotu piešķiršanai saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK, un ar noteikumu, ka šīs darbības ir vajadzīgas, lai aizsargātu lielu skaitu darbvietu;

| j) | sinerģiju un papildināmību ar citām attiecīgām Savienības programmām, lai risinātu identificētās attīstības vajadzības; un |
| --- | --- |

j)

sinerģiju un papildināmību ar citām attiecīgām Savienības programmām, lai risinātu identificētās attīstības vajadzības; un

| k) | sinerģiju un papildināmību ar plānoto atbalstu no citiem Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma pīlāriem. |
| --- | --- |

k)

sinerģiju un papildināmību ar plānoto atbalstu no citiem Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma pīlāriem.

3.   Taisnīgas pārkārtošanās teritoriālo plānu sagatavošanā un īstenošanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 8. pantu iesaista attiecīgos partnerus un attiecīgā gadījumā Eiropas Investīciju banku un Eiropas Investīciju fondu.

4.   Taisnīgas pārkārtošanās teritoriālie plāni atbilst Regulas (ES) 2021/1060 29. pantā minētajām attiecīgajām teritoriālajām stratēģijām un attiecīgajām pārdomātas specializācijas stratēģijām, integrētajiem nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem un Eiropas sociālo tiesību pīlāram.

Ja, saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 14. pantu atjauninot integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu, taisnīgas pārkārtošanās teritoriālais plāns ir jāpārskata, šo pārskatīšanu veic kā daļu no vidusposma pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 18. pantu.

5.   Ja dalībvalstis paredz izmantot iespēju saņemt atbalstu saskaņā ar Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma pārējiem pīlāriem, tās savos taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajos plānos nosaka nozares un tematiskās jomas, kurus paredzēts atbalstīt saskaņā ar šiem pīlāriem.

12. pants

Rādītāji

1.   Kopējos iznākuma un rezultātu rādītājus, kas norādīti III pielikumā, un, ja tas ir pienācīgi pamatots taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajā plānā, programmai raksturīgos iznākuma un rezultātu rādītājus izmanto saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 16. panta 1. punkta otrās daļas a) punktu, 22. panta 3. punkta d) apakšpunkta ii) punktu un 42. panta 2. punkta b) apakšpunktu.

2.   Iznākuma rādītāju sākuma vērtība ir nulle. 2024. gadam noteiktie starpposma rādītāji un 2029. gadam noteiktie mērķi ir kumulatīvi. Pēc tam, kad Komisija ir apstiprinājusi programmas grozījuma pieprasījumu, kas iesniegts saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 18. panta 3. punktu, mērķus nepārskata.

3.   Ja TPF prioritāte atbalsta 8. panta 2. punkta k), l) vai m) apakšpunktā minētās darbības, datus par rādītājiem attiecībā uz dalībniekiem nosūta tikai tad, ja par attiecīgo dalībnieku ir pieejami visi dati, kas prasīti saskaņā ar III pielikumu.

13. pants

Finanšu korekcijas

Pamatojoties uz programmas galīgā snieguma ziņojuma izskatīšanu, Komisija var veikt finanšu korekcijas saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 104. pantu, ja ir sasniegti mazāk nekā 65 % no mērķa, kas noteikts vienam vai vairākiem iznākuma rādītājiem.

Finanšu korekcijas ir proporcionālas sasniegtajam, un tās nepiemēro, ja mērķu nesasniegšanas pamatā ir sociālekonomisko vai vidisko faktoru ietekme, būtiskas izmaiņas attiecīgās dalībvalsts ekonomikas vai vides apstākļos vai force majeure, kas nopietni ietekmē attiecīgo prioritāšu īstenošanu.

force majeure

14. pants

Pārskatīšana

Komisija, līdz 2025. gada 30. jūnijam, pārskata TPF īstenošanu attiecībā uz 2. pantā noteikto konkrēto mērķi, ņemot vērā iespējamās izmaiņas Regulā (ES) 2020/852 un Savienības klimata mērķus, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā, ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”), un Ilgtspējīgas Eiropas investīciju plāna īstenošanas attīstību. Pamatojoties uz to, Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kuram var pievienot leģislatīvu aktu priekšlikumus.

15. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 24. jūnijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

D. M. SASSOLI

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  OV C 290, 1.9.2020., 1. lpp.

1

(2)  
  OV C 311, 18.9.2020., 55. lpp. un OV C 429, 11.12.2020., 240. lpp.

2

(3)  
  OV C 324, 1.10.2020., 74. lpp.

3

(4)  Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2021. gada 7. jūnija lēmums.

4

Oficiālajā Vēstnesī

(5)  
  OV L 282, 19.10.2016., 4. lpp.

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiālā atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 159. lpp.).

6

Oficiālā Vēstneša

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1058 (2021. gada 24. jūnijs) par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 60. lpp.).

7

Oficiālā Vēstneša

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs) ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 21. lpp.).

8

Oficiālā Vēstneša

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/852 (2020. gada 18. jūnijs) par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar ko groza Regulu (ES) 2019/2088 (OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

10

Euratom

(11)  Padomes Regula (ES) 2020/2094 (2020. gada 14. decembris), ar ko izveido Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu ekonomikas atveseļošanas atbalstam pēc Covid-19 krīzes (OV L 433 I, 22.12.2020., 23. lpp.).

11

(12)  Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikums par mikrouzņēmumu, mazo uzņēmumu un vidējo uzņēmumu definīciju (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1059/2003 (2003. gada 26. maijs) par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi (OV L 154, 21.6.2003., 1. lpp.).

14

NUTS

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1999 (2018. gada 11. decembris) par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 663/2009 un (EK) Nr. 715/2009, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/22/EK, 98/70/EK, 2009/31/EK, 2009/73/EK, 2010/31/ES, 2012/27/ES un 2013/30/ES, Padomes Direktīvas 2009/119/EK un (ES) 2015/652 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 328, 21.12.2018., 1. lpp.).

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 166/2006 (2006. gada 18. janvāris) par Eiropas Piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistra ieviešanu un Padomes Direktīvu 91/689/EEK un 96/61/EK grozīšanu (OV L 33, 4.2.2006., 1. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/2001 (2018. gada 11. decembris) par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (OV L 328, 21.12.2018., 82. lpp.).

17

(18)  Komisijas Regula (ES) Nr. 651/2014 (2014. gada 17. jūnijs), ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu (OV L 187, 26.6.2014., 1. lpp.).

18

---

I PIELIKUMS

PIEŠĶĪRUMI DALĪBVALSTĪM

| | Piešķīrumi no Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumenta | Piešķīrumi no DFS resursiem | Kopējie piešķīrumi | Dalībvalstu daļa no kopsummas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 95 | 71 | 166 | 0,95  % |
| Bulgārija | 673 | 505 | 1 178 | 6,73  % |
| Čehija | 853 | 640 | 1 493 | 8,53  % |
| Dānija | 46 | 35 | 81 | 0,46  % |
| Vācija | 1 288 | 966 | 2 254 | 12,88  % |
| Igaunija | 184 | 138 | 322 | 1,84  % |
| Īrija | 44 | 33 | 77 | 0,44  % |
| Grieķija | 431 | 324 | 755 | 4,31  % |
| Spānija | 452 | 339 | 790 | 4,52  % |
| Francija | 535 | 402 | 937 | 5,35  % |
| Horvātija | 97 | 72 | 169 | 0,97  % |
| Itālija | 535 | 401 | 937 | 5,35  % |
| Kipra | 53 | 39 | 92 | 0,53  % |
| Latvija | 100 | 75 | 174 | 1,00  % |
| Lietuva | 142 | 107 | 249 | 1,42  % |
| Luksemburga | 5 | 4 | 8 | 0,05  % |
| Ungārija | 136 | 102 | 237 | 1,36  % |
| Malta | 12 | 9 | 21 | 0,12  % |
| Nīderlande | 324 | 243 | 567 | 3,24  % |
| Austrija | 71 | 53 | 124 | 0,71  % |
| Polija | 2 000 | 1 500 | 3 500 | 20,00  % |
| Portugāle | 116 | 87 | 204 | 1,16  % |
| Rumānija | 1 112 | 834 | 1 947 | 11,12  % |
| Slovēnija | 134 | 101 | 235 | 1,34  % |
| Slovākija | 239 | 179 | 418 | 2,39  % |
| Somija | 242 | 182 | 424 | 2,42  % |
| Zviedrija | 81 | 61 | 142 | 0,81  % |
| ES 27 | 10 000 | 7 500 | 17 500 | 100,00  % |

Piešķīrumi no Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumenta

Piešķīrumi no DFS resursiem

Kopējie piešķīrumi

Dalībvalstu daļa no kopsummas

Beļģija

95

71

166

0,95  %

Bulgārija

673

505

1 178

6,73  %

Čehija

853

640

1 493

8,53  %

Dānija

46

35

81

0,46  %

Vācija

1 288

966

2 254

12,88  %

Igaunija

184

138

322

1,84  %

Īrija

44

33

77

0,44  %

Grieķija

431

324

755

4,31  %

Spānija

452

339

790

4,52  %

Francija

535

402

937

5,35  %

Horvātija

97

72

169

0,97  %

Itālija

535

401

937

5,35  %

Kipra

53

39

92

0,53  %

Latvija

100

75

174

1,00  %

Lietuva

142

107

249

1,42  %

Luksemburga

5

4

8

0,05  %

Ungārija

136

102

237

1,36  %

Malta

12

9

21

0,12  %

Nīderlande

324

243

567

3,24  %

Austrija

71

53

124

0,71  %

Polija

2 000

1 500

3 500

20,00  %

Portugāle

116

87

204

1,16  %

Rumānija

1 112

834

1 947

11,12  %

Slovēnija

134

101

235

1,34  %

Slovākija

239

179

418

2,39  %

Somija

242

182

424

2,42  %

Zviedrija

81

61

142

0,81  %

ES 27

10 000

7 500

17 500

100,00  %

Piešķīrumi miljonos EUR, 2018. gada cenās un pirms atskaitījumiem attiecībā uz tehnisko palīdzību un administratīvajiem izdevumiem (kopsummas var nesakrist noapaļošanas uz augšu vai uz leju dēļ)

---

II PIELIKUMS

TAISNĪGAS PĀRKĀRTOŠANĀS TERITORIĀLO PLĀNU VEIDNE

1.

| Teksta lauks [12000] |
| --- |

Teksta lauks [12000]

Atsauce: 11. panta 2. punkta a) apakšpunkts

| 1.1. | Izklāsts attiecībā uz plānoto pārkārtošanās procesu uz 2030. gadam izvirzītajiem enerģētikas un klimata mērķrādītajiem un uz klimatneitrālu Savienības ekonomiku līdz 2050. gadam atbilstīgi integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu un citu esošo pārkārtošanās plānu mērķiem ar hronoloģisku pārskatu par tādu darbību kā ogļu un lignīta ieguves vai ogļu izmantošanas elektroenerģijas ražošanā izbeigšanu vai samazināšanu. |
| --- | --- |

1.1.

Atsauce: 11. panta 2. punkta b) apakšpunkts

| 1.2. | Norāda, kurās teritorijās gaidāma vissmagākā ietekme, un teritoriju izvēli pamato ar atbilstošo novērtējumu par ietekmi uz ekonomiku un nodarbinātību, pamatojoties uz 1.1. punktā sniegto izklāstu. |
| --- | --- |

1.2.

Atsauce: 6. pants

| 1.3. | Tālāko reģionu un salu, kam ir specifiskas problēmas, noteikšana 1.1. punktā minētajās teritorijās, un šīm teritorijām piešķirtās īpašās summas ar attiecīgu pamatojumu. |
| --- | --- |

1.3.

2.

Pārkārtošanās grūtību novērtējums par katru noteikto teritoriju

2.1.

Atsauce: 11. panta 2. punkta c) apakšpunkts

| Teksta lauks [12000] |
| --- |

Teksta lauks [12000]

| Norāda skartās saimnieciskās darbības un rūpniecības nozares, izšķirot:






  — | sarūkošās nozares, kurās saistībā ar pārkārtošanos ir paredzama darbību izbeigšana vai būtiska samazināšana, iekļaujot atbilstošu hronoloģisku pārskatu, |
| --- | --- |

Norāda skartās saimnieciskās darbības un rūpniecības nozares, izšķirot:

—

sarūkošās nozares, kurās saistībā ar pārkārtošanos ir paredzama darbību izbeigšana vai būtiska samazināšana, iekļaujot atbilstošu hronoloģisku pārskatu,

| — | nozares, kas pārkārtojas un kurās paredzama darbību, procesu un iznākumu pārveide. |
| --- | --- |

—

nozares, kas pārkārtojas un kurās paredzama darbību, procesu un iznākumu pārveide.

Par katru no abiem nozaru veidiem:

| — | paredzētais zaudēto darbvietu skaits un pārkvalificēšanas vajadzības, ņemot vērā prasmju prognozes, |
| --- | --- |

—

paredzētais zaudēto darbvietu skaits un pārkvalificēšanas vajadzības, ņemot vērā prasmju prognozes,

| — | ekonomikas diversificēšanas potenciāls un attīstības iespējas. |
| --- | --- |

—

ekonomikas diversificēšanas potenciāls un attīstības iespējas.

2.2.

Atsauce: 11. panta 2. punkta d) apakšpunkts

| Teksta lauks [6000] |
| --- |

Teksta lauks [6000]

| — | Attīstības vajadzības, lai varētu risināt pārkārtošanās grūtības, |
| --- | --- |

—

Attīstības vajadzības, lai varētu risināt pārkārtošanās grūtības,

| — | mērķi un rezultāti, kas paredzami, īstenojot TPF prioritāti, tostarp paredzamais ieguldījums darbvietu radīšanā un saglabāšanā. |
| --- | --- |

—

mērķi un rezultāti, kas paredzami, īstenojot TPF prioritāti, tostarp paredzamais ieguldījums darbvietu radīšanā un saglabāšanā.

2.3.

Atsauce: 11. panta 2. punkta e) apakšpunkts

| Teksta lauks [6000] |
| --- |

Teksta lauks [6000]

| — | Pārdomātas specializācijas stratēģijas, |
| --- | --- |

—

Pārdomātas specializācijas stratēģijas,

| — | teritoriālas stratēģijas, kas minētas Regulas (ES) 2021/... 29. pantā, |
| --- | --- |

—

teritoriālas stratēģijas, kas minētas Regulas (ES) 2021/... 29. pantā,

| — | citi reģionālie vai nacionālie attīstības plāni. |
| --- | --- |

—

citi reģionālie vai nacionālie attīstības plāni.

2.4.

| Teksta lauks [12000] |
| --- |

Teksta lauks [12000]

Atsauce: 11. panta 2. punkta g) apakšpunkts

| — | Plānoto darbību veidi un to paredzamais devums pārkārtošanās ietekmes mazināšanā. |
| --- | --- |

—

Plānoto darbību veidi un to paredzamais devums pārkārtošanās ietekmes mazināšanā.

Atsauce: 11. panta 2. punkta h) apakšpunkts

| Aizpilda tikai tad, ja atbalsts tiek sniegts ienesīgām investīcijām uzņēmumos, kas nav MVU:






  — | atbalstāmo darbību un uzņēmumu indikatīvs saraksts un par katru no tiem – pamatojums tam, ka šāds atbalsts ir vajadzīgs, sniedzot plaisas analīzi, kas parāda, ka, ja investīciju nebūs, paredzamais zaudēto darbvietu skaits pārsniegs paredzamo jauno darbvietu skaitu |
| --- | --- |

Aizpilda tikai tad, ja atbalsts tiek sniegts ienesīgām investīcijām uzņēmumos, kas nav MVU:

—

atbalstāmo darbību un uzņēmumu indikatīvs saraksts un par katru no tiem – pamatojums tam, ka šāds atbalsts ir vajadzīgs, sniedzot plaisas analīzi, kas parāda, ka, ja investīciju nebūs, paredzamais zaudēto darbvietu skaits pārsniegs paredzamo jauno darbvietu skaitu

Šo punktu atjaunina vai aizpilda, pārskatot teritoriālos taisnīgas pārkārtošanās plānus, atkarībā no lēmuma par šāda atbalsta sniegšanu.

Atsauce: 11. panta 2. punkta i) apakšpunkts

| Aizpilda tikai tad, ja atbalsts tiek sniegts investīcijām, kas vajadzīgas, lai panāktu, ka samazinās siltumnīcefekta gāzu emisijas, ko rada darbības, kuras norādītas Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā:






  — | saraksts ar darbībām, kas tiks atbalstītas, un pamatojums tam, ka tās veicina pārkārtošanos uz klimatneitrālu ekonomiku un palīdz ievērojami samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, panākot tādas līmeņatzīmes, kas ir zemākas par attiecīgajām līmeņatzīmēm, ko izmanto bezmaksas kvotu piešķiršanai saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK, un ar noteikumu, ka šīs darbības ir vajadzīgas, lai varētu aizsargāt ievērojamu skaitu darbvietu |
| --- | --- |

Aizpilda tikai tad, ja atbalsts tiek sniegts investīcijām, kas vajadzīgas, lai panāktu, ka samazinās siltumnīcefekta gāzu emisijas, ko rada darbības, kuras norādītas Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā:

—

saraksts ar darbībām, kas tiks atbalstītas, un pamatojums tam, ka tās veicina pārkārtošanos uz klimatneitrālu ekonomiku un palīdz ievērojami samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, panākot tādas līmeņatzīmes, kas ir zemākas par attiecīgajām līmeņatzīmēm, ko izmanto bezmaksas kvotu piešķiršanai saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK, un ar noteikumu, ka šīs darbības ir vajadzīgas, lai varētu aizsargāt ievērojamu skaitu darbvietu

Šo punktu atjaunina vai aizpilda, pārskatot teritoriālos taisnīgas pārkārtošanās plānus, atkarībā no lēmuma par šāda atbalsta sniegšanu.

Atsauce: 11. panta 2. punkta j) apakšpunkts

| — | plānoto darbību sinerģija un papildināmība ar citām attiecīgām Savienības programmām, kas paredzētas mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” (pārkārtošanās procesa atbalstam), ar citiem finanšu instrumentiem (Savienības Emisiju tirdzniecības modernizācijas fondu), lai risinātu identificētās attīstības vajadzības |
| --- | --- |

—

plānoto darbību sinerģija un papildināmība ar citām attiecīgām Savienības programmām, kas paredzētas mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” (pārkārtošanās procesa atbalstam), ar citiem finanšu instrumentiem (Savienības Emisiju tirdzniecības modernizācijas fondu), lai risinātu identificētās attīstības vajadzības

Atsauce: 11. panta 2. punkta k) apakšpunkts un 11. panta 5. punkts

| — | sinerģija un papildināmība ar plānoto atbalstu no citiem Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma pīlāriem, |
| --- | --- |

—

sinerģija un papildināmība ar plānoto atbalstu no citiem Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma pīlāriem,

| — | nozares un tematiskās jomas, kurus paredzēts atbalstīt saskaņā ar pārējiem pīlāriem. |
| --- | --- |

—

nozares un tematiskās jomas, kurus paredzēts atbalstīt saskaņā ar pārējiem pīlāriem.

3.

Atsauce: 11. panta 2. punkta f) apakšpunkts

| Teksta lauks [5000] |
| --- |

Teksta lauks [5000]

3.1.

| — | Kārtība, kādā partnerus iesaista taisnīgas pārkārtošanās teritoriālā plāna sagatavošanā, īstenošanā, pārraudzībā un izvērtēšanā, |
| --- | --- |

—

Kārtība, kādā partnerus iesaista taisnīgas pārkārtošanās teritoriālā plāna sagatavošanā, īstenošanā, pārraudzībā un izvērtēšanā,

| — | Sabiedriskās apspriešanas iznākums. |
| --- | --- |

—

Sabiedriskās apspriešanas iznākums.

3.2.

| — | Plānotie pārraudzības un izvērtēšanas pasākumi, arī rādītāji, pēc kuriem mēra plāna spēju sasniegt tajā izvirzītos mērķus. |
| --- | --- |

—

Plānotie pārraudzības un izvērtēšanas pasākumi, arī rādītāji, pēc kuriem mēra plāna spēju sasniegt tajā izvirzītos mērķus.

3.3.

| Struktūra vai struktūras, kas atbildīgas par plāna īstenošanas koordinēšanu un pārraudzību, un to attiecīgā loma. |
| --- |

Struktūra vai struktūras, kas atbildīgas par plāna īstenošanas koordinēšanu un pārraudzību, un to attiecīgā loma.

4.

Atsauce: 12. panta 1. punkts

| Aizpilda tikai tad, ja programmām specifiskie rādītāji ir plānoti:






  — | pamatojums tam, ka programmām specifiskie iznākuma vai rezultātu rādītāji ir vajadzīgi, pamatojoties uz plānoto darbību veidiem |
| --- | --- |

Aizpilda tikai tad, ja programmām specifiskie rādītāji ir plānoti:

—

pamatojums tam, ka programmām specifiskie iznākuma vai rezultātu rādītāji ir vajadzīgi, pamatojoties uz plānoto darbību veidiem

1. tabula.

Iznākuma rādītāji

| Konkrētais mērķis | ID [5] | Rādītājs [255] | Mērvienība | Starpposma mērķrādītājs (2024) | Mērķis (2029) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |

Konkrētais mērķis

ID [5]

Rādītājs [255]

Mērvienība

Starpposma mērķrādītājs (2024)

Mērķis (2029)

2. tabula.

Rezultātu rādītāji

| Konkrētais mērķis | ID [5] | Rādītājs [255] | Mērvienība | Sākuma vai atskaites vērtība | Atsauces gads | Mērķis (2029) | Datu avots [200] | Komentāri [200] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | |

Konkrētais mērķis

ID [5]

Rādītājs [255]

Mērvienība

Sākuma vai atskaites vērtība

Atsauces gads

Mērķis (2029)

Datu avots [200]

Komentāri [200]

---

III PIELIKUMS

KOPĒJIE IZNĀKUMA RĀDĪTĀJI UN KOPĒJIE REZULTĀTU RĀDĪTĀJI TAISNĪGAS PĀRKĀRTOŠANĀS FONDAM (1)

| Reģionālās politikas kopējie iznākuma rādītāji (RKI) un reģionālās politikas kopējie rezultātu rādītāji (RKR) |
| --- |
| Iznākumi | Rezultāti |
| RKI 01 – Atbalstītie uzņēmumi (tai skaitā: mikrouzņēmumi, mazie, vidējie, lielie uzņēmumi) (*1)

  RKI 02 – Ar dotācijām atbalstītie uzņēmumi
  RKI 03 – Ar finanšu instrumentiem atbalstītie uzņēmumi
  RKI 04 – Nefinansiālu atbalstu saņēmušie uzņēmumi
  RKI 05 – Atbalstītie jaunuzņēmumi
  RKI 07 – Pētniecības organizācijas, kas piedalās kopīgos pētniecības projektos
  RKI 10 – Uzņēmumi, kas sadarbojas ar pētniecības organizācijām
  RKI 121 – Uzņēmumi, kas tiek atbalstīti, lai palīdzētu samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju, ko rada darbības, kuras norādītas Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā | RKR 01 – Atbalstītajās struktūrās izveidotās darbvietas
  RKR 102 – Atbalstītajās struktūrās izveidotās pētnieku darbvietas
  RKR 02 – Publisko atbalstu (tai skaitā: dotācijas, finanšu instrumentus) papildinošās privātās investīcijas (*1)

  RKR 03 – mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), kuri ievieš produktu vai procesu inovāciju
  RKR 04 – MVU, kuri ievieš tirgvedības vai organizatorisku inovāciju
  RKR 05 – MVU, kuri veic inovācijas savā uzņēmumā
  RKR 06 – Iesniegtie patenta pieteikumi
  RKR 29a – Aplēstās siltumnīcefekta gāzu emisijas, ko atbalstītajos uzņēmumos rada Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā norādītās darbības |
| RKI 13 – Uzņēmumiem izstrādāti digitālie pakalpojumi un produkti | RKR 11 – Jaunu publisko digitālo pakalpojumu un lietotņu lietotāji
  RKR 12 – Uzņēmumu izstrādāto jauno digitālo produktu, pakalpojumu un lietotņu lietotāji |
| RKI 15 – Radītā inkubācijas jauda | RKR 17 – trīs gadus veci uzņēmumi, kas joprojām darbojas tirgū
  RKR 18 – MVU, kuri izmanto inkubatora pakalpojumus gadu pēc inkubatora izveides |
| RKI 101 – MVU, kuri investē prasmju pilnveidē | RKR 97 – Mazajos un vidējos uzņēmumos atbalstītās māceklības
  RKR 98 – MVU darbinieki, kas iegūst tālāko profesionālo izglītību un apmācību (pēc prasmju veida: tehniskas, vadības, uzņēmējdarbības, zaļās un citas prasmes)  (*1) |
| RKI 18 – Mājokļi ar uzlabotu energoefektivitāti
  RKI 19 – Publiskās ēkas ar uzlabotu energoefektivitāti
  RKI 20 – Jaunuzbūvētas vai uzlabotas centralizētas siltumapgādes un aukstumapgādes tīkla līnijas
  RKI 104 – Augstas efektivitātes koģenerācijas iekārtu skaits | RKR 26 – Gada primārās enerģijas patēriņš (tai skaitā: mājokļi, sabiedriskās ēkas, uzņēmumi, citi)  (*1)

  RKR 29 – Aplēstās siltumnīcefekta gāzu emisijas |
| RKI 22 – Atjaunojamās enerģijas (tai skaitā: elektroenerģijas, siltumenerģijas) papildu ražošanas jauda (*1) | RKR 31 – Kopējā saražotā atjaunojamā enerģija (tai skaitā: elektroenerģija, siltumenerģija)  (*1)

  RKR 32 – Atjaunojamā enerģija: tīklam pieslēgtā jauda (kas nodota ekspluatācijā) |
| RKI 34 – Papildu jauda atkritumu reciklēšanai
  RKI 107 – Investīcijas šķirotu atkritumu savākšanas iekārtām
  RKI 119 – Atkārtotai izmantošanai sagatavotie atkritumi | RKR 47 – Reciklētie atkritumi
  RKR 48 – Reciklētie atkritumi, ko izmanto par izejvielām |
| RKI 36 – Zaļā infrastruktūra, kas tiek atbalstīta citiem nolūkiem, nevis lai pielāgotos klimata pārmaiņām
  RKI 38 – Atbalstītā sanētās zemes platība
  RKI 39 – Uzstādītās gaisa piesārņojuma monitoringa sistēmas | RKR 50 – Iedzīvotāji, kuri gūst labumu no gaisa kvalitātes pasākumiem  (*2)

  RKR 52 – Sanētā zeme, ko izmanto apzaļumotām teritorijām, sociālajiem mājokļiem un ekonomiskām vai kopienas darbībām |
| RKI 55 – Jaunbūvēto tramvaja un metro līniju garums
  RKI 56 – Rekonstruētu vai modernizētu tramvaja un metro līniju garums
  RKI 57 – Tāda videi draudzīga ritošā sastāva jauda, ko izmanto kolektīvajā sabiedriskajā transportā
  RKI 58 – Atbalstītā atdalītā riteņbraukšanas infrastruktūra
  RKI 60 – Pilsētas ar jaunām vai modernizētām digitalizētām pilsētvides transporta sistēmām | RKR 62 – Jaunā vai modernizētā sabiedriskā transporta lietotāju skaits gadā
  RKR 63 – Jauno vai modernizēto tramvaja un metro līniju lietotāju skaits gadā
  RKR 64 – Atdalītas riteņbraukšanas infrastruktūras lietotāju skaits gadā |
| RKI 61 – Jaunu vai modernizētu telpu platība nodarbinātības dienestos | RKR 65 – Nodarbinātības dienestos esošo jauno vai modernizēto telpu lietotāju skaits gadā |
| RKI 66 – Jaunu vai modernizētu bērnu aprūpes iestāžu klašu ietilpība
  RKI 67 – Jaunu vai modernizētu izglītības iestāžu klašu telpu ietilpība | RKR 70 – Jauno vai modernizēto bērnu aprūpes iestāžu lietotāju skaits gadā
  RKR 71 – Jauno vai modernizēto izglītības iestāžu lietotāju skaits gadā |
| RKI 113 – Iedzīvotāji, uz kuriem attiecas projekti saistībā ar integrētām darbībām marginalizētu kopienu, mājsaimniecību ar zemiem ienākumiem un nelabvēlīgā situācijā esošu grupu sociālekonomiskajai iekļaušanai (*2) | |
| RKI 69 – Jaunu vai modernizētu veselības aprūpes iestāžu ietilpība
  RKI 70 – Jaunu vai modernizētu sociālās aprūpes iestāžu (kas nav mājokļi) ietilpība | RKR 72 – Jaunu vai modernizētu e-veselības aprūpes dienestu lietotāju skaits gadā
  RKR 73 – Jaunu vai modernizētu veselības aprūpes iestāžu lietotāju skaits gadā
  RKR 74 – Jaunu vai modernizētu sociālās aprūpes iestāžu lietotāju skaits gadā |
| Kopējie tūlītējā iznākuma rādītāji (KTIR) un kopējie tūlītējo rezultātu rādītāji (KTRR), kuri attiecas uz dalībniekiem (2)
   (3) |
| Iznākumi | Rezultāti |
| KTIR 01 – bezdarbnieki, tostarp ilgstošie bezdarbnieki (*2)

  KTIR 02 – ilgstošie bezdarbnieki (*2)

  KTIR 03 – neaktīvas personas (*2)

  KTIR 04 – nodarbinātas personas, tostarp pašnodarbinātas personas (*2)

  KTIR 05 – par 18 gadiem jaunāku bērnu skaits (*2)

  KTIR 06 – 18 līdz 29 gadus vecu jauniešu skaits (*2)

  KTIR 07 – 55 gadus vecu un vecāku dalībnieku skaits (*2)

  KTIR 08 – cilvēki ar pamatizglītības otrā posma vai zemāka līmeņa izglītību (ISCED 0–2) (*2)

  KTIR 09 – cilvēki ar vidējo izglītību (ISCED 3) vai pēcvidējo izglītību (ISCED 4) (*2)

  KTIR 10 – cilvēki ar augstāko izglītību (ISCED 5–8) (*2)

  KTIR 11 – dalībnieku kopējais skaits (4) | KTRR 01 – dalībnieki, kuri pēc dalības pārtraukšanas sākuši meklēt darbu (*2)

  KTRR 02 – dalībnieki, kuri pēc dalības pārtraukšanas iesaistījušies izglītībā vai mācībās (*2)

  KTRR 03 – dalībnieki, kuri pēc dalības pārtraukšanas sākuši iegūt kvalifikāciju (*2)

  KTRR 04 – dalībnieki, kuri pēc dalības pārtraukšanas ir nodarbināti, tai skaitā pašnodarbinātie (*2) |

Reģionālās politikas kopējie iznākuma rādītāji (RKI) un reģionālās politikas kopējie rezultātu rādītāji (RKR)

Iznākumi

Rezultāti

RKI 01 – Atbalstītie uzņēmumi (tai skaitā: mikrouzņēmumi, mazie, vidējie, lielie uzņēmumi) (*1)

RKI 02 – Ar dotācijām atbalstītie uzņēmumi

RKI 03 – Ar finanšu instrumentiem atbalstītie uzņēmumi

RKI 04 – Nefinansiālu atbalstu saņēmušie uzņēmumi

RKI 05 – Atbalstītie jaunuzņēmumi

RKI 07 – Pētniecības organizācijas, kas piedalās kopīgos pētniecības projektos

RKI 10 – Uzņēmumi, kas sadarbojas ar pētniecības organizācijām

RKI 121 – Uzņēmumi, kas tiek atbalstīti, lai palīdzētu samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju, ko rada darbības, kuras norādītas Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā

RKR 01 – Atbalstītajās struktūrās izveidotās darbvietas

RKR 102 – Atbalstītajās struktūrās izveidotās pētnieku darbvietas

RKR 02 – Publisko atbalstu (tai skaitā: dotācijas, finanšu instrumentus) papildinošās privātās investīcijas (*1)

RKR 03 – mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), kuri ievieš produktu vai procesu inovāciju

RKR 04 – MVU, kuri ievieš tirgvedības vai organizatorisku inovāciju

RKR 05 – MVU, kuri veic inovācijas savā uzņēmumā

RKR 06 – Iesniegtie patenta pieteikumi

RKR 29a – Aplēstās siltumnīcefekta gāzu emisijas, ko atbalstītajos uzņēmumos rada Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā norādītās darbības

RKI 13 – Uzņēmumiem izstrādāti digitālie pakalpojumi un produkti

RKR 11 – Jaunu publisko digitālo pakalpojumu un lietotņu lietotāji

RKR 12 – Uzņēmumu izstrādāto jauno digitālo produktu, pakalpojumu un lietotņu lietotāji

RKI 15 – Radītā inkubācijas jauda

RKR 17 – trīs gadus veci uzņēmumi, kas joprojām darbojas tirgū

RKR 18 – MVU, kuri izmanto inkubatora pakalpojumus gadu pēc inkubatora izveides

RKI 101 – MVU, kuri investē prasmju pilnveidē

RKR 97 – Mazajos un vidējos uzņēmumos atbalstītās māceklības

RKR 98 – MVU darbinieki, kas iegūst tālāko profesionālo izglītību un apmācību (pēc prasmju veida: tehniskas, vadības, uzņēmējdarbības, zaļās un citas prasmes)  (*1)

RKI 18 – Mājokļi ar uzlabotu energoefektivitāti

RKI 19 – Publiskās ēkas ar uzlabotu energoefektivitāti

RKI 20 – Jaunuzbūvētas vai uzlabotas centralizētas siltumapgādes un aukstumapgādes tīkla līnijas

RKI 104 – Augstas efektivitātes koģenerācijas iekārtu skaits

RKR 26 – Gada primārās enerģijas patēriņš (tai skaitā: mājokļi, sabiedriskās ēkas, uzņēmumi, citi)  (*1)

RKR 29 – Aplēstās siltumnīcefekta gāzu emisijas

RKI 22 – Atjaunojamās enerģijas (tai skaitā: elektroenerģijas, siltumenerģijas) papildu ražošanas jauda (*1)

RKR 31 – Kopējā saražotā atjaunojamā enerģija (tai skaitā: elektroenerģija, siltumenerģija)  (*1)

RKR 32 – Atjaunojamā enerģija: tīklam pieslēgtā jauda (kas nodota ekspluatācijā)

RKI 34 – Papildu jauda atkritumu reciklēšanai

RKI 107 – Investīcijas šķirotu atkritumu savākšanas iekārtām

RKI 119 – Atkārtotai izmantošanai sagatavotie atkritumi

RKR 47 – Reciklētie atkritumi

RKR 48 – Reciklētie atkritumi, ko izmanto par izejvielām

RKI 36 – Zaļā infrastruktūra, kas tiek atbalstīta citiem nolūkiem, nevis lai pielāgotos klimata pārmaiņām

RKI 38 – Atbalstītā sanētās zemes platība

RKI 39 – Uzstādītās gaisa piesārņojuma monitoringa sistēmas

RKR 50 – Iedzīvotāji, kuri gūst labumu no gaisa kvalitātes pasākumiem  (*2)

RKR 52 – Sanētā zeme, ko izmanto apzaļumotām teritorijām, sociālajiem mājokļiem un ekonomiskām vai kopienas darbībām

RKI 55 – Jaunbūvēto tramvaja un metro līniju garums

RKI 56 – Rekonstruētu vai modernizētu tramvaja un metro līniju garums

RKI 57 – Tāda videi draudzīga ritošā sastāva jauda, ko izmanto kolektīvajā sabiedriskajā transportā

RKI 58 – Atbalstītā atdalītā riteņbraukšanas infrastruktūra

RKI 60 – Pilsētas ar jaunām vai modernizētām digitalizētām pilsētvides transporta sistēmām

RKR 62 – Jaunā vai modernizētā sabiedriskā transporta lietotāju skaits gadā

RKR 63 – Jauno vai modernizēto tramvaja un metro līniju lietotāju skaits gadā

RKR 64 – Atdalītas riteņbraukšanas infrastruktūras lietotāju skaits gadā

RKI 61 – Jaunu vai modernizētu telpu platība nodarbinātības dienestos

RKR 65 – Nodarbinātības dienestos esošo jauno vai modernizēto telpu lietotāju skaits gadā

RKI 66 – Jaunu vai modernizētu bērnu aprūpes iestāžu klašu ietilpība

RKI 67 – Jaunu vai modernizētu izglītības iestāžu klašu telpu ietilpība

RKR 70 – Jauno vai modernizēto bērnu aprūpes iestāžu lietotāju skaits gadā

RKR 71 – Jauno vai modernizēto izglītības iestāžu lietotāju skaits gadā

RKI 113 – Iedzīvotāji, uz kuriem attiecas projekti saistībā ar integrētām darbībām marginalizētu kopienu, mājsaimniecību ar zemiem ienākumiem un nelabvēlīgā situācijā esošu grupu sociālekonomiskajai iekļaušanai (*2)

RKI 69 – Jaunu vai modernizētu veselības aprūpes iestāžu ietilpība

RKI 70 – Jaunu vai modernizētu sociālās aprūpes iestāžu (kas nav mājokļi) ietilpība

RKR 72 – Jaunu vai modernizētu e-veselības aprūpes dienestu lietotāju skaits gadā

RKR 73 – Jaunu vai modernizētu veselības aprūpes iestāžu lietotāju skaits gadā

RKR 74 – Jaunu vai modernizētu sociālās aprūpes iestāžu lietotāju skaits gadā

Kopējie tūlītējā iznākuma rādītāji (KTIR) un kopējie tūlītējo rezultātu rādītāji (KTRR), kuri attiecas uz dalībniekiem (2)
   (3)

Iznākumi

Rezultāti

KTIR 01 – bezdarbnieki, tostarp ilgstošie bezdarbnieki (*2)

KTIR 02 – ilgstošie bezdarbnieki (*2)

KTIR 03 – neaktīvas personas (*2)

KTIR 04 – nodarbinātas personas, tostarp pašnodarbinātas personas (*2)

KTIR 05 – par 18 gadiem jaunāku bērnu skaits (*2)

KTIR 06 – 18 līdz 29 gadus vecu jauniešu skaits (*2)

KTIR 07 – 55 gadus vecu un vecāku dalībnieku skaits (*2)

KTIR 08 – cilvēki ar pamatizglītības otrā posma vai zemāka līmeņa izglītību (ISCED 0–2) (*2)

KTIR 09 – cilvēki ar vidējo izglītību (ISCED 3) vai pēcvidējo izglītību (ISCED 4) (*2)

KTIR 10 – cilvēki ar augstāko izglītību (ISCED 5–8) (*2)

KTIR 11 – dalībnieku kopējais skaits (4)

KTRR 01 – dalībnieki, kuri pēc dalības pārtraukšanas sākuši meklēt darbu (*2)

KTRR 02 – dalībnieki, kuri pēc dalības pārtraukšanas iesaistījušies izglītībā vai mācībās (*2)

KTRR 03 – dalībnieki, kuri pēc dalības pārtraukšanas sākuši iegūt kvalifikāciju (*2)

KTRR 04 – dalībnieki, kuri pēc dalības pārtraukšanas ir nodarbināti, tai skaitā pašnodarbinātie (*2)

---

(1)  Lai izklāstu padarītu skaidrāku, rādītāji tiek sagrupēti, lai tos būtu vieglāk saskaņot ar rādītājiem, kas iekļauti citās regulās, kuras attiecas uz fondiem.

(*1)  Sadalījums nav prasīts plānošanai, bet tikai ziņošanai.

(*2)  Dati, kas tiek paziņoti saistībā ar rādītājiem, ir personas dati saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.) 4. panta 1. punktu.

(2)  Par visiem iznākuma un rezultātu rādītājiem, kuri attiecas uz dalībniekiem, ir jāziņo.

(3)  Visi personas dati ir jāsadala pa dzimumiem (sievietes, vīrieši, nebināras personas, saskaņā ar valsts tiesībām).

Ja kādus rezultātus iegūt nav iespējams, tad dati, kas attiecas uz minētajiem rezultātiem, nav ne jāvāc, ne jāziņo.

Attiecīgā gadījumā kopējos iznākuma rādītājus var ziņot, balstoties uz darbības mērķgrupu.

Ja datus ievāc no reģistriem vai līdzvērtīgiem avotiem, dalībvalstis var izmantot valsts definīcijas.

(4)  Šo rādītāju aprēķina automātiski, par pamatu ņemot kopējos iznākuma rādītājus, kas saistīti ar nodarbinātības statusu.

---

| 30.6.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 231/21 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 231/21

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2021/1057

(2021. gada 24. jūnijs),

ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 46. panta d) punktu, 149. pantu, 153. panta 2. punkta a) apakšpunktu, 164. pantu, 175. panta trešo daļu un 349. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlaments, Padome un Komisija, reaģējot uz sociālajām problēmām Eiropā, 2017. gada 17. novembrī kopīgi izsludināja Eiropas sociālo tiesību pīlāru (“Pīlārs”). Pīlāra 20 pamatprincipi ir strukturēti trijās kategorijās: vienlīdzīgas iespējas un piekļuve darba tirgum, taisnīgi darba nosacījumi, kā arī sociālā aizsardzība un iekļaušana. Darbībās, kādas paredzēts veikt Eiropas Sociālā fonda Plus (ESF+) ietvaros, būtu jāvadās pēc Pīlāra 20 pamatprincipiem. Lai sekmētu Pīlāra īstenošanu, ESF+ būtu jāatbalsta ieguldījumi cilvēkos un sistēmās tādās politikas jomās kā nodarbinātība, izglītība un sociālā iekļaušana, tādējādi sekmējot ekonomisko, teritoriālo un sociālo kohēziju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 174. pantu. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija, reaģējot uz sociālajām problēmām Eiropā, 2017. gada 17. novembrī kopīgi izsludināja Eiropas sociālo tiesību pīlāru (“Pīlārs”). Pīlāra 20 pamatprincipi ir strukturēti trijās kategorijās: vienlīdzīgas iespējas un piekļuve darba tirgum, taisnīgi darba nosacījumi, kā arī sociālā aizsardzība un iekļaušana. Darbībās, kādas paredzēts veikt Eiropas Sociālā fonda Plus (ESF+) ietvaros, būtu jāvadās pēc Pīlāra 20 pamatprincipiem. Lai sekmētu Pīlāra īstenošanu, ESF+ būtu jāatbalsta ieguldījumi cilvēkos un sistēmās tādās politikas jomās kā nodarbinātība, izglītība un sociālā iekļaušana, tādējādi sekmējot ekonomisko, teritoriālo un sociālo kohēziju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 174. pantu.

| (2) | Savienības līmenī Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgads (“Eiropas pusgads”) ir sistēma, kurā nosaka dalībvalstu reformu prioritātes un uzrauga to īstenošanu. Atbalstot minētās reformu prioritātes, dalībvalstis izstrādā savas nacionālās daudzgadu investīciju stratēģijas. Minētās stratēģijas būtu jāiesniedz kopā ar ikgadējām valstu reformu programmām, lai iezīmētu un koordinētu prioritāros investīciju projektus, kuri atbalstāmi ar Savienības vai valsts finansējumu.
  Tām arī vajadzētu palīdzēt saskaņotā veidā izmantot Savienības finansējumu un radīt pēc iespējas lielāku pievienoto vērtību finansiālajam atbalstam, ko paredzēts saņemt, jo īpaši no Savienības atbalstītajām programmām, attiecīgā gadījumā no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) un Kohēzijas fonda, kuru konkrētie mērķi un atbalsta darbības joma izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1058 (4), ESF+, Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fonda (EJZAF), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1305/2013 (5), un programmas InvestEU, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/523 (6) (programma InvestEU). |
| --- | --- |

(2)

Savienības līmenī Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgads (“Eiropas pusgads”) ir sistēma, kurā nosaka dalībvalstu reformu prioritātes un uzrauga to īstenošanu. Atbalstot minētās reformu prioritātes, dalībvalstis izstrādā savas nacionālās daudzgadu investīciju stratēģijas. Minētās stratēģijas būtu jāiesniedz kopā ar ikgadējām valstu reformu programmām, lai iezīmētu un koordinētu prioritāros investīciju projektus, kuri atbalstāmi ar Savienības vai valsts finansējumu.

Tām arī vajadzētu palīdzēt saskaņotā veidā izmantot Savienības finansējumu un radīt pēc iespējas lielāku pievienoto vērtību finansiālajam atbalstam, ko paredzēts saņemt, jo īpaši no Savienības atbalstītajām programmām, attiecīgā gadījumā no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) un Kohēzijas fonda, kuru konkrētie mērķi un atbalsta darbības joma izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1058 (4), ESF+, Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fonda (EJZAF), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1305/2013 (5), un programmas InvestEU, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/523 (6) (programma InvestEU).

| (3) | Ar Padomes Lēmumu (ES) 2020/1512 (7) tika pieņemtas pārskatītās dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnes. Minēto pamatnostādņu teksts ir saskaņots ar Pīlāra principiem, lai tādējādi uzlabotu Eiropas konkurētspēju un veidotu to par labāku vietu investīciju veikšanai, darbvietu izveidei un sociālās kohēzijas stiprināšanai. Lai nodrošinātu pilnīgu ESF+ pielāgošanu minētajās pamatnostādnēs izklāstītajiem mērķiem, jo īpaši attiecībā uz nodarbinātību, izglītību, mācībām un cīņu pret sociālo atstumtību, nabadzību un diskrimināciju, ESF+ būtu jāsniedz atbalsts dalībvalstīm, ņemot vērā attiecīgās integrētās pamatnostādnes un konkrētos attiecīgajai valstij paredzētos ieteikumus, kas pieņemti, ievērojot LESD 121. panta 2. punktu un 148. panta 2. un 4. punktu, kā arī attiecīgā gadījumā valsts līmenī – valstu reformu programmas, kas pamatojas uz valstu stratēģijām. Turklāt ESF+ būtu jāveicina attiecīgie Savienības galveno iniciatīvu un darbību īstenošanas aspekti, jo īpaši Komisijas 2016. gada 10. jūnija paziņojums “Jaunā prasmju programma Eiropai”, 2020. gada 30. septembra paziņojums “Eiropas izglītības telpa” un 2020. gada 7. oktobra paziņojums “Savienība, kurā valda līdztiesība: ES romu līdztiesības, iekļaušanas un līdzdalības stratēģiskais satvars”, kā arī Padomes ieteikumi – 2016. gada 15. februāra Ieteikums par ilgstošo bezdarbnieku integrāciju darba tirgū, 2016. gada 19. decembra Ieteikums par prasmju pilnveides ceļiem, 2020. gada 30. oktobra Ieteikums “Tilts uz nodarbinātību – Garantijas jauniešiem pastiprināšana” un 2021. gada 12. marta Ieteikums par romu līdztiesību, iekļaušanu un līdzdalību. |
| --- | --- |

(3)

Ar Padomes Lēmumu (ES) 2020/1512 (7) tika pieņemtas pārskatītās dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnes. Minēto pamatnostādņu teksts ir saskaņots ar Pīlāra principiem, lai tādējādi uzlabotu Eiropas konkurētspēju un veidotu to par labāku vietu investīciju veikšanai, darbvietu izveidei un sociālās kohēzijas stiprināšanai. Lai nodrošinātu pilnīgu ESF+ pielāgošanu minētajās pamatnostādnēs izklāstītajiem mērķiem, jo īpaši attiecībā uz nodarbinātību, izglītību, mācībām un cīņu pret sociālo atstumtību, nabadzību un diskrimināciju, ESF+ būtu jāsniedz atbalsts dalībvalstīm, ņemot vērā attiecīgās integrētās pamatnostādnes un konkrētos attiecīgajai valstij paredzētos ieteikumus, kas pieņemti, ievērojot LESD 121. panta 2. punktu un 148. panta 2. un 4. punktu, kā arī attiecīgā gadījumā valsts līmenī – valstu reformu programmas, kas pamatojas uz valstu stratēģijām. Turklāt ESF+ būtu jāveicina attiecīgie Savienības galveno iniciatīvu un darbību īstenošanas aspekti, jo īpaši Komisijas 2016. gada 10. jūnija paziņojums “Jaunā prasmju programma Eiropai”, 2020. gada 30. septembra paziņojums “Eiropas izglītības telpa” un 2020. gada 7. oktobra paziņojums “Savienība, kurā valda līdztiesība: ES romu līdztiesības, iekļaušanas un līdzdalības stratēģiskais satvars”, kā arī Padomes ieteikumi – 2016. gada 15. februāra Ieteikums par ilgstošo bezdarbnieku integrāciju darba tirgū, 2016. gada 19. decembra Ieteikums par prasmju pilnveides ceļiem, 2020. gada 30. oktobra Ieteikums “Tilts uz nodarbinātību – Garantijas jauniešiem pastiprināšana” un 2021. gada 12. marta Ieteikums par romu līdztiesību, iekļaušanu un līdzdalību.

| (4) | Padome 2017. gada 20. jūnijā pieņēma Padomes secinājumus “ES atbildes reakcija uz Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam – ilgtspējīga Eiropas nākotne”. Padome uzsvēra, cik svarīgi ir līdzsvaroti un integrēti panākt ilgtspējīgu attīstību trīs (ekonomiskajā, sociālajā un vides) dimensijās. Ir būtiski, lai ilgtspējīga attīstība būtu integrēta visās Savienības iekšējās un ārējās politikas jomās un lai Savienībai būtu augsti mērķi tās politikā, ko tā izmanto pasaules mēroga problēmu risināšanai. Padome atzinīgi novērtēja Komisijas 2016. gada 22. novembra paziņojumu “Turpmākie pasākumi ilgtspējīgai Eiropas nākotnei” kā pirmo soli Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) integrēšanā un ilgtspējīgas attīstības kā būtiska pamatprincipa piemērošanā visām Savienības politikas jomām, tostarp, izmantojot tās finansēšanas instrumentus. ESF+ būtu jāveicina IAM īstenošana, cita starpā izskaužot galējas nabadzības veidus (1. IAM); veicinot kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību (4. IAM); veicinot dzimumu līdztiesību (5. IAM), sekmējot noturīgu, iekļaujošu un ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi, pilnīgu un produktīvu nodarbinātību un pienācīgas kvalitātes nodarbinātību visiem (8. IAM); kā arī mazinot nevienlīdzību (10. IAM). |
| --- | --- |

(4)

Padome 2017. gada 20. jūnijā pieņēma Padomes secinājumus “ES atbildes reakcija uz Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam – ilgtspējīga Eiropas nākotne”. Padome uzsvēra, cik svarīgi ir līdzsvaroti un integrēti panākt ilgtspējīgu attīstību trīs (ekonomiskajā, sociālajā un vides) dimensijās. Ir būtiski, lai ilgtspējīga attīstība būtu integrēta visās Savienības iekšējās un ārējās politikas jomās un lai Savienībai būtu augsti mērķi tās politikā, ko tā izmanto pasaules mēroga problēmu risināšanai. Padome atzinīgi novērtēja Komisijas 2016. gada 22. novembra paziņojumu “Turpmākie pasākumi ilgtspējīgai Eiropas nākotnei” kā pirmo soli Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) integrēšanā un ilgtspējīgas attīstības kā būtiska pamatprincipa piemērošanā visām Savienības politikas jomām, tostarp, izmantojot tās finansēšanas instrumentus. ESF+ būtu jāveicina IAM īstenošana, cita starpā izskaužot galējas nabadzības veidus (1. IAM); veicinot kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību (4. IAM); veicinot dzimumu līdztiesību (5. IAM), sekmējot noturīgu, iekļaujošu un ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi, pilnīgu un produktīvu nodarbinātību un pienācīgas kvalitātes nodarbinātību visiem (8. IAM); kā arī mazinot nevienlīdzību (10. IAM).

| (5) | Nesenās un pašreizējās norises ir saasinājušas strukturālās problēmas, kuras radījusi ekonomikas globalizācija, sociālā nevienlīdzība, migrācijas plūsmu pārvaldība un arvien lielāki draudi drošībai, pārkārtošanās uz tīru enerģiju, tehnoloģiskas pārmaiņas, demogrāfiskā lejupslīde, bezdarbs, jo īpaši jauniešu bezdarbs, un strauji novecojošs darbaspēks, kā arī problēmas, kas izriet no arvien lielākas neatbilstības starp prasmju un darbaspēka pieprasījumu un piedāvājumu dažās nozarēs un reģionos, ar ko īpaši saskaras mazie un vidējie uzņēmumi (MVU). Zaļā un digitālā pārkārtošanās un Eiropas industriālo ekosistēmu pārveide, visticamāk, radīs daudz jaunu iespēju, ja to papildinās pareizais prasmju kopums un nodarbinātība, un politika un sociālā politika. Ņemot vērā mainīgo situāciju darba pasaulē, Savienībai vajadzētu būt gatavai risināt pašreizējās un turpmākās problēmas, investējot attiecīgās prasmēs, izglītībā, mācībās un mūžizglītībā, padarot izaugsmi iekļaujošāku un uzlabojot nodarbinātības politiku un sociālo politiku, vienlaikus ņemot vērā ekonomikas un rūpniecības ilgtspēju, darbaspēka mobilitāti un tiecoties izveidot dzimumu ziņā līdzsvarotu darba tirgu. |
| --- | --- |

(5)

Nesenās un pašreizējās norises ir saasinājušas strukturālās problēmas, kuras radījusi ekonomikas globalizācija, sociālā nevienlīdzība, migrācijas plūsmu pārvaldība un arvien lielāki draudi drošībai, pārkārtošanās uz tīru enerģiju, tehnoloģiskas pārmaiņas, demogrāfiskā lejupslīde, bezdarbs, jo īpaši jauniešu bezdarbs, un strauji novecojošs darbaspēks, kā arī problēmas, kas izriet no arvien lielākas neatbilstības starp prasmju un darbaspēka pieprasījumu un piedāvājumu dažās nozarēs un reģionos, ar ko īpaši saskaras mazie un vidējie uzņēmumi (MVU). Zaļā un digitālā pārkārtošanās un Eiropas industriālo ekosistēmu pārveide, visticamāk, radīs daudz jaunu iespēju, ja to papildinās pareizais prasmju kopums un nodarbinātība, un politika un sociālā politika. Ņemot vērā mainīgo situāciju darba pasaulē, Savienībai vajadzētu būt gatavai risināt pašreizējās un turpmākās problēmas, investējot attiecīgās prasmēs, izglītībā, mācībās un mūžizglītībā, padarot izaugsmi iekļaujošāku un uzlabojot nodarbinātības politiku un sociālo politiku, vienlaikus ņemot vērā ekonomikas un rūpniecības ilgtspēju, darbaspēka mobilitāti un tiecoties izveidot dzimumu ziņā līdzsvarotu darba tirgu.

| (6) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1060 (8) tiek noteikts rīcības pamatplāns ERAF, ESF+, Kohēzijas fondam, Taisnīgas pārkārtošanās fondam (TPK), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1056 (9), EJZAF, Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam (AMIF), Iekšējās drošības fondam (IDF) un Finansiāla atbalsta instrumentam robežu pārvaldībai un vīzu politikai kā daļai no Integrētās robežu pārvaldības fonda un jo īpaši izklāstīti politikas mērķi un noteikumi dalītā pārvaldībā īstenotu Savienības fondu plānošanai, uzraudzīšanai, izvērtēšanai, pārvaldīšanai un kontrolei. Tāpēc ir jāprecizē ESF+ vispārīgie mērķi un jānosaka konkrēti noteikumi par to, kāda veida aktivitātes var finansēt no ESF+. |
| --- | --- |

(6)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1060 (8) tiek noteikts rīcības pamatplāns ERAF, ESF+, Kohēzijas fondam, Taisnīgas pārkārtošanās fondam (TPK), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1056 (9), EJZAF, Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam (AMIF), Iekšējās drošības fondam (IDF) un Finansiāla atbalsta instrumentam robežu pārvaldībai un vīzu politikai kā daļai no Integrētās robežu pārvaldības fonda un jo īpaši izklāstīti politikas mērķi un noteikumi dalītā pārvaldībā īstenotu Savienības fondu plānošanai, uzraudzīšanai, izvērtēšanai, pārvaldīšanai un kontrolei. Tāpēc ir jāprecizē ESF+ vispārīgie mērķi un jānosaka konkrēti noteikumi par to, kāda veida aktivitātes var finansēt no ESF+.

| (7) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) 2018/1046 (10) (“Finanšu regula”) ir paredzēti noteikumi par Savienības vispārējā budžeta (Savienības budžets) izpildi, tostarp noteikumi par visu veidu finanšu iemaksām, tostarp dotācijām, godalgām, iepirkumu, netiešo pārvaldību, finanšu instrumentiem, budžeta garantijām, finanšu palīdzību un ārējo ekspertu izdevumu atlīdzināšanu. Dotācijām paredzēto līdzfinansējumu var sniegt no saņēmēju pašu resursiem, projekta radītiem ienākumiem vai no trešo personu finansiālajiem ieguldījumiem vai ieguldījumiem natūrā. Lai nodrošinātu saskaņotību Savienības programmu īstenošanā, Finanšu regula ir jāpiemēro darbībām, kuras ir īstenojamas tiešā vai netiešā pārvaldībā saskaņā ar ESF+. |
| --- | --- |

(7)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) 2018/1046 (10) (“Finanšu regula”) ir paredzēti noteikumi par Savienības vispārējā budžeta (Savienības budžets) izpildi, tostarp noteikumi par visu veidu finanšu iemaksām, tostarp dotācijām, godalgām, iepirkumu, netiešo pārvaldību, finanšu instrumentiem, budžeta garantijām, finanšu palīdzību un ārējo ekspertu izdevumu atlīdzināšanu. Dotācijām paredzēto līdzfinansējumu var sniegt no saņēmēju pašu resursiem, projekta radītiem ienākumiem vai no trešo personu finansiālajiem ieguldījumiem vai ieguldījumiem natūrā. Lai nodrošinātu saskaņotību Savienības programmu īstenošanā, Finanšu regula ir jāpiemēro darbībām, kuras ir īstenojamas tiešā vai netiešā pārvaldībā saskaņā ar ESF+.

| (8) | Šajā regulā minētie finansējuma veidi un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas, pamatojoties uz iespējām ar tiem sasniegt konkrētos darbību mērķus un gūt rezultātus, jo īpaši, ņemot vērā kontroles pasākumu izmaksas, administratīvo slogu un gaidāmo neatbilstības risku. Attiecībā uz dotācijām būtu jāņem arī vērā vienreizēju maksājumu, vienotu likmju un vienības izmaksu izmantošana, kā arī finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punkta a) apakšpunktā. Lai īstenotu pasākumus, kas saistīti ar trešo valstu valstspiederīgo sociālekonomisko integrāciju, un saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 94. pantu, Komisija var atlīdzināt dalībvalstīm, izmantojot vienkāršoto izmaksu iespējas, tostarp vienreizējus maksājumus. |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā minētie finansējuma veidi un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas, pamatojoties uz iespējām ar tiem sasniegt konkrētos darbību mērķus un gūt rezultātus, jo īpaši, ņemot vērā kontroles pasākumu izmaksas, administratīvo slogu un gaidāmo neatbilstības risku. Attiecībā uz dotācijām būtu jāņem arī vērā vienreizēju maksājumu, vienotu likmju un vienības izmaksu izmantošana, kā arī finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punkta a) apakšpunktā. Lai īstenotu pasākumus, kas saistīti ar trešo valstu valstspiederīgo sociālekonomisko integrāciju, un saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 94. pantu, Komisija var atlīdzināt dalībvalstīm, izmantojot vienkāršoto izmaksu iespējas, tostarp vienreizējus maksājumus.

| (9) | Lai racionalizētu un vienkāršotu finansēšanas situāciju un radītu papildu sinerģijas iespējas, izmantojot integrētas finansēšanas pieejas, darbības, kas tika atbalstītas ar Eiropas atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 223/2014 (11), un Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmu, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (12), būtu jāintegrē ESF+. ESF+ būtu jāsastāv no divām sadaļām: dalīti pārvaldītā sadaļa (dalīti pārvaldītā ESF+ sadaļa), kas īstenojama dalītā pārvaldībā, un Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļa (“EaSI sadaļa”), kas īstenojama tiešā un netiešā pārvaldībā. Tam būtu jāpalīdz samazināt administratīvo slogu, kas saistīts ar dažādu fondu pārvaldību, jo īpaši attiecībā uz dalībvalstīm un saņēmējiem, vienlaikus saglabājot vienkāršākus noteikumus tādām vienkāršākām darbībām kā pārtikas izdalīšana un/vai pamata materiālās palīdzības sniegšana. |
| --- | --- |

(9)

Lai racionalizētu un vienkāršotu finansēšanas situāciju un radītu papildu sinerģijas iespējas, izmantojot integrētas finansēšanas pieejas, darbības, kas tika atbalstītas ar Eiropas atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 223/2014 (11), un Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmu, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (12), būtu jāintegrē ESF+. ESF+ būtu jāsastāv no divām sadaļām: dalīti pārvaldītā sadaļa (dalīti pārvaldītā ESF+ sadaļa), kas īstenojama dalītā pārvaldībā, un Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļa (“EaSI sadaļa”), kas īstenojama tiešā un netiešā pārvaldībā. Tam būtu jāpalīdz samazināt administratīvo slogu, kas saistīts ar dažādu fondu pārvaldību, jo īpaši attiecībā uz dalībvalstīm un saņēmējiem, vienlaikus saglabājot vienkāršākus noteikumus tādām vienkāršākām darbībām kā pārtikas izdalīšana un/vai pamata materiālās palīdzības sniegšana.

| (10) | Ņemot vērā plašāko ESF+ darbības jomu, ir lietderīgi, ka mērķus – uzlabot darba tirgu efektivitāti, veicināt vienlīdzīgu piekļuvi kvalitatīvai nodarbinātībai, uzlabot vienlīdzīgu piekļuvi izglītībai un mācībām un izglītības un mācību kvalitāti, lai palīdzētu atkārtoti integrēties izglītības sistēmās, sekmēt sociālo iekļaušanu, atvieglot neaizsargātu personu piekļuvi veselības aprūpei un sniegt ieguldījumu nabadzības izskaušanā – īsteno ne vien dalītā pārvaldībā dalīti pārvaldītajā ESF+ sadaļā, bet, saistībā ar Savienības līmenī veicamām darbībām, EaSI sadaļā arī tiešā un netiešā pārvaldībā. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā plašāko ESF+ darbības jomu, ir lietderīgi, ka mērķus – uzlabot darba tirgu efektivitāti, veicināt vienlīdzīgu piekļuvi kvalitatīvai nodarbinātībai, uzlabot vienlīdzīgu piekļuvi izglītībai un mācībām un izglītības un mācību kvalitāti, lai palīdzētu atkārtoti integrēties izglītības sistēmās, sekmēt sociālo iekļaušanu, atvieglot neaizsargātu personu piekļuvi veselības aprūpei un sniegt ieguldījumu nabadzības izskaušanā – īsteno ne vien dalītā pārvaldībā dalīti pārvaldītajā ESF+ sadaļā, bet, saistībā ar Savienības līmenī veicamām darbībām, EaSI sadaļā arī tiešā un netiešā pārvaldībā.

| (11) | Ar šo regulu paredz finansējumu visam ESF+ darbības laikposmam, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīguma starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem (13), tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai, 18. punkta nozīmē. Tajā būtu jāprecizē piešķīrums dalīti pārvaldītajai ESF+ sadaļai un piešķīrums darbībām, kuras īsteno EaSI sadaļā. |
| --- | --- |

(11)

Ar šo regulu paredz finansējumu visam ESF+ darbības laikposmam, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīguma starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem (13), tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai, 18. punkta nozīmē. Tajā būtu jāprecizē piešķīrums dalīti pārvaldītajai ESF+ sadaļai un piešķīrums darbībām, kuras īsteno EaSI sadaļā.

| (12) | Lai atvieglotu EaSI sadaļas konkrēto un darbības mērķu īstenošanu, ar ESF+ būtu jāatbalsta aktivitātes, kuras saistītas ar tehnisko un administratīvo palīdzību, piemēram, sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas aktivitātēm, savukārt saziņas un informācijas izplatīšanas aktivitātēm vajadzētu būt daļai no darbībām, kuras ir atbalsttiesīgas EaSI sadaļā. |
| --- | --- |

(12)

Lai atvieglotu EaSI sadaļas konkrēto un darbības mērķu īstenošanu, ar ESF+ būtu jāatbalsta aktivitātes, kuras saistītas ar tehnisko un administratīvo palīdzību, piemēram, sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas aktivitātēm, savukārt saziņas un informācijas izplatīšanas aktivitātēm vajadzētu būt daļai no darbībām, kuras ir atbalsttiesīgas EaSI sadaļā.

| (13) | ESF+ mērķim vajadzētu būt veicināt nodarbinātību, izmantojot aktīvas intervences pasākumus, kas sekmē jo īpaši jauniešu – it sevišķi, īstenojot pastiprināto Garantiju jauniešiem –, ilgstošo bezdarbnieku, darba tirgū nelabvēlīgā situācijā esošu grupu un ekonomiski neaktīvo personu integrēšanu un reintegrēšanu darba tirgū, kā arī veicinot pašnodarbinātību un sociālo ekonomiku. ESF+ mērķim vajadzētu būt – uzlabot darba tirgu darbību, šim nolūkam atbalstot darba tirgus iestāžu, piemēram, valsts nodarbinātības dienestu, modernizēšanu, lai uzlabotu to spēju nodrošināt aktīvākas mērķtiecīgās konsultācijas un profesionālo orientāciju darba meklējumos un pārejas laikā uz nodarbinātību un veicinātu lielāku darba ņēmēju mobilitāti. Ar ESF+ būtu jāveicina līdzsvarota sieviešu un vīriešu dalība darba tirgū, izmantojot pasākumus, kuru mērķis cita starpā ir nodrošināt vienlīdzīgus darba apstākļus, labāku darba un privātās dzīves līdzsvaru un piekļuvi bērnu aprūpei, tostarp pirmsskolas izglītībai un aprūpei. ESF+ mērķim vajadzētu arī būt nodrošināt stabilu un labi pielāgotu darba vidi, lai reaģētu uz risku veselībai, kas saistīts ar pārmaiņām darba veidos un novecojoša darbaspēka vajadzībām. |
| --- | --- |

(13)

ESF+ mērķim vajadzētu būt veicināt nodarbinātību, izmantojot aktīvas intervences pasākumus, kas sekmē jo īpaši jauniešu – it sevišķi, īstenojot pastiprināto Garantiju jauniešiem –, ilgstošo bezdarbnieku, darba tirgū nelabvēlīgā situācijā esošu grupu un ekonomiski neaktīvo personu integrēšanu un reintegrēšanu darba tirgū, kā arī veicinot pašnodarbinātību un sociālo ekonomiku. ESF+ mērķim vajadzētu būt – uzlabot darba tirgu darbību, šim nolūkam atbalstot darba tirgus iestāžu, piemēram, valsts nodarbinātības dienestu, modernizēšanu, lai uzlabotu to spēju nodrošināt aktīvākas mērķtiecīgās konsultācijas un profesionālo orientāciju darba meklējumos un pārejas laikā uz nodarbinātību un veicinātu lielāku darba ņēmēju mobilitāti. Ar ESF+ būtu jāveicina līdzsvarota sieviešu un vīriešu dalība darba tirgū, izmantojot pasākumus, kuru mērķis cita starpā ir nodrošināt vienlīdzīgus darba apstākļus, labāku darba un privātās dzīves līdzsvaru un piekļuvi bērnu aprūpei, tostarp pirmsskolas izglītībai un aprūpei. ESF+ mērķim vajadzētu arī būt nodrošināt stabilu un labi pielāgotu darba vidi, lai reaģētu uz risku veselībai, kas saistīts ar pārmaiņām darba veidos un novecojoša darbaspēka vajadzībām.

| (14) | No ESF+ būtu jāsniedz atbalsts, ar ko uzlabo izglītības un mācību sistēmu kvalitāti, iekļautību, efektivitāti un to atbilstību darba tirgus prasībām, tostarp, veicinot digitālo mācīšanos, neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu un mācībspēku profesionālo attīstību, lai sekmētu pamatkompetenču, jo īpaši pamatprasmju, tostarp veselībpratības, medijpratības, uzņēmējdarbības prasmju, valodas prasmju, digitālo prasmju un ar ilgtspējīgu attīstību saistīto kompetenču, apguvi, kas ikvienam ir nepieciešamas personiskajai izaugsmei un attīstībai, nodarbinātībai, sociālajai iekļautībai un aktīvam pilsoniskumam. Ar ESF+ būtu jāveicina progress izglītībā un mācībās un pāreja uz darba dzīvi, jāatbalsta mūžizglītība un nodarbināmība, lai sekmētu ikviena pilnīgu līdzdalību sabiedrībā, un būtu jāveicina konkurētspēja, tostarp ar absolventu gaitu apzināšanu, un sociālā un ekonomiskā inovācija, atbalstot mērogojamas un ilgtspējīgas iniciatīvas šajās jomās, kuras iespējams pielāgot dažādām mērķgrupām, piemēram, personām ar invaliditāti. Šādu palīdzību, atbalstu un veicināšanu varētu panākt, piemēram, izmantojot mācīšanos tiešsaistē, mācības darbavietā, stažēšanos, duālās izglītības un mācību sistēmas un māceklību, kā noteikts Padomes 2018. gada 15. marta Ieteikumā par Eiropas satvaru kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai, mūžilgu karjeras atbalstu, prasmju prognozēšanu ciešā sadarbībā ar nozares pārstāvjiem, atjauninātus mācību materiālus un mācību nodrošināšanas metodes, prognozēšanu un absolventu gaitu apzināšanu, pedagogu izglītošanu, mācību rezultātu apstiprināšanu, kvalifikāciju atzīšanu un industrijās bāzētu sertifikāciju. |
| --- | --- |

(14)

No ESF+ būtu jāsniedz atbalsts, ar ko uzlabo izglītības un mācību sistēmu kvalitāti, iekļautību, efektivitāti un to atbilstību darba tirgus prasībām, tostarp, veicinot digitālo mācīšanos, neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu un mācībspēku profesionālo attīstību, lai sekmētu pamatkompetenču, jo īpaši pamatprasmju, tostarp veselībpratības, medijpratības, uzņēmējdarbības prasmju, valodas prasmju, digitālo prasmju un ar ilgtspējīgu attīstību saistīto kompetenču, apguvi, kas ikvienam ir nepieciešamas personiskajai izaugsmei un attīstībai, nodarbinātībai, sociālajai iekļautībai un aktīvam pilsoniskumam. Ar ESF+ būtu jāveicina progress izglītībā un mācībās un pāreja uz darba dzīvi, jāatbalsta mūžizglītība un nodarbināmība, lai sekmētu ikviena pilnīgu līdzdalību sabiedrībā, un būtu jāveicina konkurētspēja, tostarp ar absolventu gaitu apzināšanu, un sociālā un ekonomiskā inovācija, atbalstot mērogojamas un ilgtspējīgas iniciatīvas šajās jomās, kuras iespējams pielāgot dažādām mērķgrupām, piemēram, personām ar invaliditāti. Šādu palīdzību, atbalstu un veicināšanu varētu panākt, piemēram, izmantojot mācīšanos tiešsaistē, mācības darbavietā, stažēšanos, duālās izglītības un mācību sistēmas un māceklību, kā noteikts Padomes 2018. gada 15. marta Ieteikumā par Eiropas satvaru kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai, mūžilgu karjeras atbalstu, prasmju prognozēšanu ciešā sadarbībā ar nozares pārstāvjiem, atjauninātus mācību materiālus un mācību nodrošināšanas metodes, prognozēšanu un absolventu gaitu apzināšanu, pedagogu izglītošanu, mācību rezultātu apstiprināšanu, kvalifikāciju atzīšanu un industrijās bāzētu sertifikāciju.

| (15) | Atbalsts no ESF+ būtu jāizmanto, lai visiem, jo īpaši nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, veicinātu vienlīdzīgu piekļuvi kvalitatīvai un iekļaujošai izglītībai un mācībām, kurā nepastāv nošķiršana, - no pirmsskolas izglītības un aprūpes, vienlaikus īpašu uzmanību pievēršot bērniem, kuri nāk no sociālekonomiski nelabvēlīgas vides, izmantojot vispārējo izglītību un profesionālo izglītību un apmācību, jo īpaši māceklības, līdz pat augstākajai izglītībai, kā arī izmantojot pieaugušo izglītību un mācības, tostarp sporta un kultūras aktivitātes. Ar ESF+ būtu jāsniedz mērķtiecīgs atbalsts izglītojamajiem, kam tas ir nepieciešams, un jāsamazina nevienlīdzība izglītības jomā, tostarp digitālā plaisa, jānovērš un jāsamazina priekšlaicīga mācību pārtraukšana, jāveicina iespējas pāriet no vienas izglītības un mācību jomas uz citu, jāstiprina saiknes ar neformālo un ikdienējo mācīšanos, jāveicina mācību mobilitāte visiem un jāatvieglo piekļūstamības iespējas personām ar invaliditāti. Šajā kontekstā būtu jāatbalsta sinerģijas ar Erasmus+, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/817 (14), jo īpaši tādēļ, lai sekmētu nelabvēlīgā situācijā esošu izglītojamo dalību mācību mobilitātē. |
| --- | --- |

(15)

Atbalsts no ESF+ būtu jāizmanto, lai visiem, jo īpaši nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, veicinātu vienlīdzīgu piekļuvi kvalitatīvai un iekļaujošai izglītībai un mācībām, kurā nepastāv nošķiršana, - no pirmsskolas izglītības un aprūpes, vienlaikus īpašu uzmanību pievēršot bērniem, kuri nāk no sociālekonomiski nelabvēlīgas vides, izmantojot vispārējo izglītību un profesionālo izglītību un apmācību, jo īpaši māceklības, līdz pat augstākajai izglītībai, kā arī izmantojot pieaugušo izglītību un mācības, tostarp sporta un kultūras aktivitātes. Ar ESF+ būtu jāsniedz mērķtiecīgs atbalsts izglītojamajiem, kam tas ir nepieciešams, un jāsamazina nevienlīdzība izglītības jomā, tostarp digitālā plaisa, jānovērš un jāsamazina priekšlaicīga mācību pārtraukšana, jāveicina iespējas pāriet no vienas izglītības un mācību jomas uz citu, jāstiprina saiknes ar neformālo un ikdienējo mācīšanos, jāveicina mācību mobilitāte visiem un jāatvieglo piekļūstamības iespējas personām ar invaliditāti. Šajā kontekstā būtu jāatbalsta sinerģijas ar Erasmus+, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/817 (14), jo īpaši tādēļ, lai sekmētu nelabvēlīgā situācijā esošu izglītojamo dalību mācību mobilitātē.

| (16) | Ar ESF+ būtu jāveicina, lai visiem būtu elastīgas iespējas pilnveidot prasmes un apgūt dažādas jaunas prasmes, īpaši uzņēmējdarbības un digitālās prasmes, svarīgām pamattehnoloģijām un zaļajai ekonomikai nepieciešamās prasmes un ar industriālajām ekosistēmām saistītās prasmes atbilstoši Komisijas 2020. gada 10. marta paziņojumam “Jauna Eiropas industriālā stratēģija”. Saskaņā ar Jauno prasmju programmu Eiropai un Padomes Ieteikumu par prasmju pilnveides ceļiem (15) ESF+ būtu jāatbalsta elastīgi risinājumi, tostarp pieejamas, īstermiņa, mērķtiecīgas moduļveida mācības, kas rezultējas akreditācijā, ar mērķi nodrošināt cilvēkiem prasmes, kas pielāgotas darba tirgus un industriālo ekosistēmu vajadzībām, zaļās un digitālās pārkārtošanās jomai, inovācijai un sociālajām un ekonomiskajām pārmaiņām, atvieglot pārkvalifikāciju, prasmju pilnveidi un nodarbināmību, karjeras maiņu, ģeogrāfisko un nozaru mobilitāti un jo īpaši, atbalstīt mazprasmīgas personas, personas ar invaliditāti un mazkvalificētus pieaugušos. ESF+ būtu arī jāatvieglo atbalsta sniegšana personām attiecībā uz integrētām prasmēm, tostarp nodarbinātajiem, pašnodarbinātām personām un bezdarbniekiem, izmantojot tādus instrumentus kā individuālie mācību konti. |
| --- | --- |

(16)

Ar ESF+ būtu jāveicina, lai visiem būtu elastīgas iespējas pilnveidot prasmes un apgūt dažādas jaunas prasmes, īpaši uzņēmējdarbības un digitālās prasmes, svarīgām pamattehnoloģijām un zaļajai ekonomikai nepieciešamās prasmes un ar industriālajām ekosistēmām saistītās prasmes atbilstoši Komisijas 2020. gada 10. marta paziņojumam “Jauna Eiropas industriālā stratēģija”. Saskaņā ar Jauno prasmju programmu Eiropai un Padomes Ieteikumu par prasmju pilnveides ceļiem (15) ESF+ būtu jāatbalsta elastīgi risinājumi, tostarp pieejamas, īstermiņa, mērķtiecīgas moduļveida mācības, kas rezultējas akreditācijā, ar mērķi nodrošināt cilvēkiem prasmes, kas pielāgotas darba tirgus un industriālo ekosistēmu vajadzībām, zaļās un digitālās pārkārtošanās jomai, inovācijai un sociālajām un ekonomiskajām pārmaiņām, atvieglot pārkvalifikāciju, prasmju pilnveidi un nodarbināmību, karjeras maiņu, ģeogrāfisko un nozaru mobilitāti un jo īpaši, atbalstīt mazprasmīgas personas, personas ar invaliditāti un mazkvalificētus pieaugušos. ESF+ būtu arī jāatvieglo atbalsta sniegšana personām attiecībā uz integrētām prasmēm, tostarp nodarbinātajiem, pašnodarbinātām personām un bezdarbniekiem, izmantojot tādus instrumentus kā individuālie mācību konti.

| (17) | Sinerģijām ar pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/695 (16) (“Apvārsnis Eiropa”) būtu jānodrošina, ka ESF+ spēj integrēt un izvērst inovatīvas mācību programmas, ko atbalsta pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa”, lai nodrošinātu cilvēkiem prasmes un kompetences, kādas būs nepieciešamas nākotnes darbvietām. |
| --- | --- |

(17)

Sinerģijām ar pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/695 (16) (“Apvārsnis Eiropa”) būtu jānodrošina, ka ESF+ spēj integrēt un izvērst inovatīvas mācību programmas, ko atbalsta pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa”, lai nodrošinātu cilvēkiem prasmes un kompetences, kādas būs nepieciešamas nākotnes darbvietām.

| (18) | No ESF+ būtu jāatbalsta dalībvalstu centieni sekmēt nabadzības izskaušanu, lai pārtrauktu nelabvēlīgu apstākļu mantošanu no paaudzes paaudzē, un veicināt sociālo iekļaušanu, nodrošinot vienlīdzīgas iespējas visiem, mazinot šķēršļus, apkarojot diskrimināciju un mazinot nevienlīdzību veselības jomā. Šāds atbalsts nozīmē mobilizēt virkni politikas pasākumu, kas paredzēti visnelabvēlīgākajā situācijā esošām personām neatkarīgi no to dzimuma, seksuālās orientācijas, vecuma, reliģijas vai ticības, rases vai etniskās izcelsmes, jo īpaši atstumtām kopienām, piemēram, romiem, personām ar invaliditāti vai hroniskām slimībām, bezpajumtniekiem, bērniem un vecāka gadagājuma cilvēkiem. Ar ESF+ būtu jāpalīdz aktīvi iekļaut no darba tirgus tālu esošus cilvēkus, lai nodrošinātu viņu sociālekonomisko integrāciju. ESF+ būtu arī jāizmanto, lai uzlabotu savlaicīgu un vienlīdzīgu piekļuvi izmaksu ziņā pieejamiem, ilgtspējīgiem un kvalitatīviem pakalpojumiem, ar kuriem veicina piekļuvi mājokļiem un uz personu vērstai aprūpei, piemēram, veselības aprūpei un ilgtermiņa aprūpei, jo īpaši ģimenē un kopienā balstītiem aprūpes pakalpojumiem. ESF+ būtu jādod ieguldījums sociālās aizsardzības sistēmu modernizācijā, īpašu uzmanību pievēršot bērniem un nelabvēlīgā situācijā esošām grupām un jo īpaši, lai veicinātu šādu sistēmu piekļūstamību, tostarp personām ar invaliditāti. |
| --- | --- |

(18)

No ESF+ būtu jāatbalsta dalībvalstu centieni sekmēt nabadzības izskaušanu, lai pārtrauktu nelabvēlīgu apstākļu mantošanu no paaudzes paaudzē, un veicināt sociālo iekļaušanu, nodrošinot vienlīdzīgas iespējas visiem, mazinot šķēršļus, apkarojot diskrimināciju un mazinot nevienlīdzību veselības jomā. Šāds atbalsts nozīmē mobilizēt virkni politikas pasākumu, kas paredzēti visnelabvēlīgākajā situācijā esošām personām neatkarīgi no to dzimuma, seksuālās orientācijas, vecuma, reliģijas vai ticības, rases vai etniskās izcelsmes, jo īpaši atstumtām kopienām, piemēram, romiem, personām ar invaliditāti vai hroniskām slimībām, bezpajumtniekiem, bērniem un vecāka gadagājuma cilvēkiem. Ar ESF+ būtu jāpalīdz aktīvi iekļaut no darba tirgus tālu esošus cilvēkus, lai nodrošinātu viņu sociālekonomisko integrāciju. ESF+ būtu arī jāizmanto, lai uzlabotu savlaicīgu un vienlīdzīgu piekļuvi izmaksu ziņā pieejamiem, ilgtspējīgiem un kvalitatīviem pakalpojumiem, ar kuriem veicina piekļuvi mājokļiem un uz personu vērstai aprūpei, piemēram, veselības aprūpei un ilgtermiņa aprūpei, jo īpaši ģimenē un kopienā balstītiem aprūpes pakalpojumiem. ESF+ būtu jādod ieguldījums sociālās aizsardzības sistēmu modernizācijā, īpašu uzmanību pievēršot bērniem un nelabvēlīgā situācijā esošām grupām un jo īpaši, lai veicinātu šādu sistēmu piekļūstamību, tostarp personām ar invaliditāti.

| (19) | ESF+ būtu jādod ieguldījums nabadzības izskaušanā, atbalstot valstu shēmas, kuru mērķis ir mazināt nenodrošinātību ar pārtiku un materiālo nenodrošinātību, un tādu personu sociālās integrācijas veicināšanā, kurām draud nabadzība vai sociālā atstumtība un kuras ir vistrūcīgākās. Ņemot vērā vispārējo mērķi, proti, panākt to, ka Savienības līmenī kā minimums 4 % no līdzekļiem, kuri ir dalīti pārvaldītajā ESF+ sadaļā, tiek atvēlēti vistrūcīgākajām personām, dalībvalstīm būtu vismaz 3 % no saviem līdzekļiem, kuri ir dalīti pārvaldītajā ESF+ sadaļā, jāpiešķir tam, lai novērstu tos ārkārtējās nabadzības veidus, kuriem ir vislielākā ietekme uz sociālo atstumtību, piemēram, bezpajumtniecība, bērnu nabadzība un nenodrošinātība ar pārtiku. Pārtikas nodrošināšanai un/vai pamata materiālās palīdzības sniegšanai vistrūcīgākajām personām nevajadzētu aizstāt esošos sociālos pabalstus, kurus tām piešķir saskaņā ar valsts sociālajām sistēmām vai ievērojot valsts tiesību aktus. Ņemot vērā darbību raksturu un galīgo saņēmēju veidu, jāpanāk, lai uz atbalstu, ar kuru paredzēts mazināt vistrūcīgāko personu materiālo nenodrošinātību, attiektos vienkāršāki noteikumi. |
| --- | --- |

(19)

ESF+ būtu jādod ieguldījums nabadzības izskaušanā, atbalstot valstu shēmas, kuru mērķis ir mazināt nenodrošinātību ar pārtiku un materiālo nenodrošinātību, un tādu personu sociālās integrācijas veicināšanā, kurām draud nabadzība vai sociālā atstumtība un kuras ir vistrūcīgākās. Ņemot vērā vispārējo mērķi, proti, panākt to, ka Savienības līmenī kā minimums 4 % no līdzekļiem, kuri ir dalīti pārvaldītajā ESF+ sadaļā, tiek atvēlēti vistrūcīgākajām personām, dalībvalstīm būtu vismaz 3 % no saviem līdzekļiem, kuri ir dalīti pārvaldītajā ESF+ sadaļā, jāpiešķir tam, lai novērstu tos ārkārtējās nabadzības veidus, kuriem ir vislielākā ietekme uz sociālo atstumtību, piemēram, bezpajumtniecība, bērnu nabadzība un nenodrošinātība ar pārtiku. Pārtikas nodrošināšanai un/vai pamata materiālās palīdzības sniegšanai vistrūcīgākajām personām nevajadzētu aizstāt esošos sociālos pabalstus, kurus tām piešķir saskaņā ar valsts sociālajām sistēmām vai ievērojot valsts tiesību aktus. Ņemot vērā darbību raksturu un galīgo saņēmēju veidu, jāpanāk, lai uz atbalstu, ar kuru paredzēts mazināt vistrūcīgāko personu materiālo nenodrošinātību, attiektos vienkāršāki noteikumi.

| (20) | Ņemot vērā to, ka ir pastāvīgi jāpastiprina centieni risināt migrācijas plūsmu pārvaldību Savienībā kopumā, un lai nodrošinātu saskaņotu, stingru un konsekventu atbalstu solidaritātes un kopīgas atbildības centieniem, no ESF+ būtu jāsniedz atbalsts trešo valstu valstspiederīgo, tostarp migrantu, sociālekonomiskās integrācijas sekmēšanā, kas var ietvert iniciatīvas vietējā līmenī, papildus darbībām, kuras finansē ar AMIF, ERAF un citiem Savienības fondiem un kurām var būt pozitīva ietekme uz trešo valstu valstspiederīgo iekļaušanu. |
| --- | --- |

(20)

Ņemot vērā to, ka ir pastāvīgi jāpastiprina centieni risināt migrācijas plūsmu pārvaldību Savienībā kopumā, un lai nodrošinātu saskaņotu, stingru un konsekventu atbalstu solidaritātes un kopīgas atbildības centieniem, no ESF+ būtu jāsniedz atbalsts trešo valstu valstspiederīgo, tostarp migrantu, sociālekonomiskās integrācijas sekmēšanā, kas var ietvert iniciatīvas vietējā līmenī, papildus darbībām, kuras finansē ar AMIF, ERAF un citiem Savienības fondiem un kurām var būt pozitīva ietekme uz trešo valstu valstspiederīgo iekļaušanu.

| (21) | Ņemot vērā to, cik nozīmīga ir piekļuve veselības aprūpei, ESF+ būtu jānodrošina sinerģijas un papildināmība ar programmu “ES – veselībai”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/522 (17), un ESF+ darbības jomā būtu jāiekļauj neaizsargātās situācijās esošu cilvēku piekļuve veselības aprūpei. |
| --- | --- |

(21)

Ņemot vērā to, cik nozīmīga ir piekļuve veselības aprūpei, ESF+ būtu jānodrošina sinerģijas un papildināmība ar programmu “ES – veselībai”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/522 (17), un ESF+ darbības jomā būtu jāiekļauj neaizsargātās situācijās esošu cilvēku piekļuve veselības aprūpei.

| (22) | ESF+ būtu jāatbalsta politika un sistēmas reformas tādās jomās kā nodarbinātība, sociālā iekļaušana, neaizsargātu personu piekļuve veselības aprūpei, ilgtermiņa aprūpe, izglītība un mācības, tādējādi sekmējot nabadzības izskaušanu. Lai stiprinātu saskaņotību ar Eiropas pusgadu, dalībvalstīm no saviem līdzekļiem, kuri ir dalīti pārvaldītajā ESF+ sadaļā, būtu pienācīga summa jāpiešķir to attiecīgo konkrētām valstīm adresēto ieteikumu īstenošanai, kuri ir saistīti ar strukturālām problēmām, kā risināšanai ir lietderīgi izmantot daudzgadu investīcijas, kas ietilpst ESF+ darbības jomā, ņemot vērā Pīlāru, rezultātu pārskats par rādītājiem sociālajā jomā, kas pārskatīts pēc Sociālā pīlāra Rīcības plānā izklāstīto mērķrādītāju pieņemšanas, un reģionālās īpatnības.
  Komisijai un dalībvalstīm būtu jānodrošina saskaņotība, koordinācija un papildināmība starp dalīti pārvaldīto ESF+ sadaļu un citiem Savienības fondiem, programmām un instrumentiem, piemēram, TPK, ERAF, programmu “ES – veselībai”, Atveseļošanas un noturības mehānismu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/241 (18), Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu darbu zaudējušiem darba ņēmējiem, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/691 (19), EJZAF, Erasmus+, AMIF, pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, ELFLA, programmu “Digitālā Eiropa”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/694 (20), programmu InvestEU, programmu “Radošā Eiropa”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/818 (21), Eiropas Solidaritātes korpusu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/888 (22), un tehniskā atbalsta instrumentu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/240 (23).
  Jo īpaši Komisijai un dalībvalstīm visos procesa posmos būtu jānodrošina efektīva koordinācija, lai nodrošinātu konsekvenci, saskaņotību, papildināmību un sinerģiju starp finansējuma avotiem, tostarp ar to saistīto tehnisko palīdzību. |
| --- | --- |

(22)

ESF+ būtu jāatbalsta politika un sistēmas reformas tādās jomās kā nodarbinātība, sociālā iekļaušana, neaizsargātu personu piekļuve veselības aprūpei, ilgtermiņa aprūpe, izglītība un mācības, tādējādi sekmējot nabadzības izskaušanu. Lai stiprinātu saskaņotību ar Eiropas pusgadu, dalībvalstīm no saviem līdzekļiem, kuri ir dalīti pārvaldītajā ESF+ sadaļā, būtu pienācīga summa jāpiešķir to attiecīgo konkrētām valstīm adresēto ieteikumu īstenošanai, kuri ir saistīti ar strukturālām problēmām, kā risināšanai ir lietderīgi izmantot daudzgadu investīcijas, kas ietilpst ESF+ darbības jomā, ņemot vērā Pīlāru, rezultātu pārskats par rādītājiem sociālajā jomā, kas pārskatīts pēc Sociālā pīlāra Rīcības plānā izklāstīto mērķrādītāju pieņemšanas, un reģionālās īpatnības.

Komisijai un dalībvalstīm būtu jānodrošina saskaņotība, koordinācija un papildināmība starp dalīti pārvaldīto ESF+ sadaļu un citiem Savienības fondiem, programmām un instrumentiem, piemēram, TPK, ERAF, programmu “ES – veselībai”, Atveseļošanas un noturības mehānismu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/241 (18), Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu darbu zaudējušiem darba ņēmējiem, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/691 (19), EJZAF, Erasmus+, AMIF, pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, ELFLA, programmu “Digitālā Eiropa”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/694 (20), programmu InvestEU, programmu “Radošā Eiropa”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/818 (21), Eiropas Solidaritātes korpusu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/888 (22), un tehniskā atbalsta instrumentu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/240 (23).

Jo īpaši Komisijai un dalībvalstīm visos procesa posmos būtu jānodrošina efektīva koordinācija, lai nodrošinātu konsekvenci, saskaņotību, papildināmību un sinerģiju starp finansējuma avotiem, tostarp ar to saistīto tehnisko palīdzību.

| (23) | Atbalstot šajā regulā izklāstītos konkrētos mērķus, inter alia sekmējot politikas mērķi “sociālāka un iekļaujošāka Eiropa, īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru”, kā minēts Regulā (ES) 2021/1060, ESF+ turpinās dot ieguldījumu teritoriālu un vietēju stratēģiju izstrādē, lai īstenotu Pīlāru. Ar to tiks atbalstīti instrumenti, kas izklāstīti minētās regulas 28. pantā, un tādējādi arī tiks sekmēta virzība uz politikas mērķi “Iedzīvotājiem tuvāka Eiropa, veicinot visu veidu teritoriju un vietējo iniciatīvu ilgtspējīgu un integrētu attīstību”, kā minēts Regulā (ES) 2021/1060, tostarp, īstenojot nabadzības mazināšanas un sociālās iekļaušanas pasākumus, kuros ņem vērā pilsētu, lauku apvidu un piekrastes reģionu īpatnības, lai novērstu sociālekonomisko nevienlīdzību pilsētās un reģionos. |
| --- | --- |

(23)

Atbalstot šajā regulā izklāstītos konkrētos mērķus, inter alia sekmējot politikas mērķi “sociālāka un iekļaujošāka Eiropa, īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru”, kā minēts Regulā (ES) 2021/1060, ESF+ turpinās dot ieguldījumu teritoriālu un vietēju stratēģiju izstrādē, lai īstenotu Pīlāru. Ar to tiks atbalstīti instrumenti, kas izklāstīti minētās regulas 28. pantā, un tādējādi arī tiks sekmēta virzība uz politikas mērķi “Iedzīvotājiem tuvāka Eiropa, veicinot visu veidu teritoriju un vietējo iniciatīvu ilgtspējīgu un integrētu attīstību”, kā minēts Regulā (ES) 2021/1060, tostarp, īstenojot nabadzības mazināšanas un sociālās iekļaušanas pasākumus, kuros ņem vērā pilsētu, lauku apvidu un piekrastes reģionu īpatnības, lai novērstu sociālekonomisko nevienlīdzību pilsētās un reģionos.

| (24) | Lai nodrošinātu, ka Pīlārā izvirzītā Eiropas sociālā dimensija tiek pienācīgi īstenota un ka minimālais līdzekļu apjoms tiek paredzēts tiem, kuriem tas visvairāk ir nepieciešams, dalībvalstīm vismaz 25 % no saviem dalīti pārvaldās ESF+ sadaļas līdzekļiem būtu jāpiešķir, lai veicinātu sociālo iekļaušanu. |
| --- | --- |

(24)

Lai nodrošinātu, ka Pīlārā izvirzītā Eiropas sociālā dimensija tiek pienācīgi īstenota un ka minimālais līdzekļu apjoms tiek paredzēts tiem, kuriem tas visvairāk ir nepieciešams, dalībvalstīm vismaz 25 % no saviem dalīti pārvaldās ESF+ sadaļas līdzekļiem būtu jāpiešķir, lai veicinātu sociālo iekļaušanu.

| (25) | Lai risinātu jautājumu par pastāvīgi augsto bērnu nabadzības līmeni Savienībā un saskaņā ar Pīlāra 11. principu, kurā noteikts, ka bērniem ir tiesības būt pasargātiem no nabadzības un ka bērniem no nelabvēlīgas vides ir tiesības uz īpašiem pasākumiem, lai veicinātu vienlīdzīgas iespējas, dalībvalstīm no saviem dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem būtu jāplāno pienācīga summa Garantijas bērniem īstenošanai attiecībā uz aktivitātēm, kuras bērnu nabadzības problēmu risina saskaņā ar ESF+ konkrētajiem mērķiem, kas ļauj plānot resursus darbībām, ar kurām tieši atbalsta bērnu vienlīdzīgu piekļuvi bērnu aprūpei, izglītībai, veselības aprūpei, pienācīgam mājoklim un pienācīgam uzturam. Dalībvalstīm, kurās saskaņā ar Eurostat datiem nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļauto bērnu, kas jaunāki par 18 gadiem, vidējais skaits 2017.–2019. gadā pārsniedza Savienības vidējo rādītāju, minētajām aktivitātēm būtu jāpiešķir vismaz 5 % no saviem dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem. Darbības, ar kurām sniedz ieguldījumu šajā tematiskās koncentrācijas prasībā, būtu jāņem vērā 25 % tematiskās koncentrācijas prasībā attiecībā uz sociālo iekļaušanu, ja tās plāno saskaņā ar attiecīgajiem konkrētajiem mērķiem. |
| --- | --- |

(25)

Lai risinātu jautājumu par pastāvīgi augsto bērnu nabadzības līmeni Savienībā un saskaņā ar Pīlāra 11. principu, kurā noteikts, ka bērniem ir tiesības būt pasargātiem no nabadzības un ka bērniem no nelabvēlīgas vides ir tiesības uz īpašiem pasākumiem, lai veicinātu vienlīdzīgas iespējas, dalībvalstīm no saviem dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem būtu jāplāno pienācīga summa Garantijas bērniem īstenošanai attiecībā uz aktivitātēm, kuras bērnu nabadzības problēmu risina saskaņā ar ESF+ konkrētajiem mērķiem, kas ļauj plānot resursus darbībām, ar kurām tieši atbalsta bērnu vienlīdzīgu piekļuvi bērnu aprūpei, izglītībai, veselības aprūpei, pienācīgam mājoklim un pienācīgam uzturam. Dalībvalstīm, kurās saskaņā ar Eurostat datiem nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļauto bērnu, kas jaunāki par 18 gadiem, vidējais skaits 2017.–2019. gadā pārsniedza Savienības vidējo rādītāju, minētajām aktivitātēm būtu jāpiešķir vismaz 5 % no saviem dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem. Darbības, ar kurām sniedz ieguldījumu šajā tematiskās koncentrācijas prasībā, būtu jāņem vērā 25 % tematiskās koncentrācijas prasībā attiecībā uz sociālo iekļaušanu, ja tās plāno saskaņā ar attiecīgajiem konkrētajiem mērķiem.

| (26) | Lai veicinātu iekļaujošu ekonomikas atveseļošanos pēc smagas krīzes un lai mainīgā darba pasaulē atbalstītu jauniešu nodarbinātību, kā arī ņemot vērā pastāvīgi augsto jauniešu bezdarba un neaktivitātes līmeni vairākās dalībvalstīs un reģionos, ir nepieciešams, lai dalībvalstis no saviem ESF+ līdzekļiem pienācīgu summu investē pasākumos, kuru mērķis ir atbalstīt jauniešu nodarbinātību un prasmes, tostarp, īstenojot shēmas Garantijas jauniešiem ietvaros. Pamatojoties uz darbībām, kas 2014.–2020. gada plānošanas periodā ir atbalstītas ar Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1304/2013 (24) un kas ir vērstas uz atsevišķām personām, un ņemot vērā gūtās atziņas, dalībvalstīm arī turpmāk būtu jāsekmē ceļš uz reintegrāciju kvalitatīvā nodarbinātībā un izglītībā un būtu jāinvestē līdzekļi agrīnā prevencijā un efektīvā informēšanā, attiecīgā gadījumā par prioritāti izvirzot ilgstošus bezdarbniekus, ekonomiski neaktīvas personas un nelabvēlīgā situācijā esošus jauniešus, tostarp ar jauniešu darbu. Turklāt dalībvalstīm būtu jāinvestē līdzekļi tādos pasākumos, kuru mērķis ir atvieglot pāreju no skolas uz darba dzīvi, kā arī sekmēt pienācīgas nodarbinātības dienestu spējas, lai tādējādi jauniešiem varētu sniegt īpaši pielāgotu un holistisku atbalstu un mērķtiecīgākus piedāvājumus. Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu pilnībā iekļaujot ESF+, mērķtiecīgu darbību īstenošana jauniešu nodarbinātības jomā būs efektīvāka un lietderīgāka, un darbības joma tiks paplašināta, lai tajā ietvertu strukturālus pasākumus un reformas, tādējādi nodrošinot labāku atbilstību starp Savienības finansējuma atbalstu un pastiprinātās Garantijas jauniešiem īstenošanu.
  Prasmju uzlabošanai un dažādu jaunu prasmju apgūšanai būtu jāpalīdz jauniešiem izmantot iespējas, ko sniedz augošās nozares, un palīdz viņiem sagatavoties mainīgajam darba raksturam, vienlaikus izmantojot iespējas, ko sniedz digitālā un zaļā pārkārtošanās un Savienības industriālo ekosistēmu pārveide. Tāpēc dalībvalstīm, kurās saskaņā ar Eurostat datiem tādu 15–29 gadus vecu jauniešu vidējais skaits, kuri nemācās, nestrādā vai neapgūst arodu, 2017.–2019. gadā pārsniedza Savienības vidējo rādītāju, minētajām darbībām būtu jāpiešķir vismaz 12,5 % no saviem dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem. |
| --- | --- |

(26)

Lai veicinātu iekļaujošu ekonomikas atveseļošanos pēc smagas krīzes un lai mainīgā darba pasaulē atbalstītu jauniešu nodarbinātību, kā arī ņemot vērā pastāvīgi augsto jauniešu bezdarba un neaktivitātes līmeni vairākās dalībvalstīs un reģionos, ir nepieciešams, lai dalībvalstis no saviem ESF+ līdzekļiem pienācīgu summu investē pasākumos, kuru mērķis ir atbalstīt jauniešu nodarbinātību un prasmes, tostarp, īstenojot shēmas Garantijas jauniešiem ietvaros. Pamatojoties uz darbībām, kas 2014.–2020. gada plānošanas periodā ir atbalstītas ar Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1304/2013 (24) un kas ir vērstas uz atsevišķām personām, un ņemot vērā gūtās atziņas, dalībvalstīm arī turpmāk būtu jāsekmē ceļš uz reintegrāciju kvalitatīvā nodarbinātībā un izglītībā un būtu jāinvestē līdzekļi agrīnā prevencijā un efektīvā informēšanā, attiecīgā gadījumā par prioritāti izvirzot ilgstošus bezdarbniekus, ekonomiski neaktīvas personas un nelabvēlīgā situācijā esošus jauniešus, tostarp ar jauniešu darbu. Turklāt dalībvalstīm būtu jāinvestē līdzekļi tādos pasākumos, kuru mērķis ir atvieglot pāreju no skolas uz darba dzīvi, kā arī sekmēt pienācīgas nodarbinātības dienestu spējas, lai tādējādi jauniešiem varētu sniegt īpaši pielāgotu un holistisku atbalstu un mērķtiecīgākus piedāvājumus. Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu pilnībā iekļaujot ESF+, mērķtiecīgu darbību īstenošana jauniešu nodarbinātības jomā būs efektīvāka un lietderīgāka, un darbības joma tiks paplašināta, lai tajā ietvertu strukturālus pasākumus un reformas, tādējādi nodrošinot labāku atbilstību starp Savienības finansējuma atbalstu un pastiprinātās Garantijas jauniešiem īstenošanu.

Prasmju uzlabošanai un dažādu jaunu prasmju apgūšanai būtu jāpalīdz jauniešiem izmantot iespējas, ko sniedz augošās nozares, un palīdz viņiem sagatavoties mainīgajam darba raksturam, vienlaikus izmantojot iespējas, ko sniedz digitālā un zaļā pārkārtošanās un Savienības industriālo ekosistēmu pārveide. Tāpēc dalībvalstīm, kurās saskaņā ar Eurostat datiem tādu 15–29 gadus vecu jauniešu vidējais skaits, kuri nemācās, nestrādā vai neapgūst arodu, 2017.–2019. gadā pārsniedza Savienības vidējo rādītāju, minētajām darbībām būtu jāpiešķir vismaz 12,5 % no saviem dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem.

| (27) | Saskaņā ar LESD 349. pantu un 1994. gada Pievienošanās aktam (25) pievienotā 6. protokola par īpašiem noteikumiem attiecībā uz 6. mērķi saistībā ar struktūrfondiem Somijā un Zviedrijā 2. pantu tālākajos reģionos un mazapdzīvotos ziemeļu reģionos ir tiesības izmantot konkrētus pasākumus saskaņā ar kopējo politiku un Savienības programmām. Pastāvīgo ierobežojumu, piemēram, depopulācijas, dēļ šiem reģioniem vajadzīgs īpašs atbalsts. |
| --- | --- |

(27)

Saskaņā ar LESD 349. pantu un 1994. gada Pievienošanās aktam (25) pievienotā 6. protokola par īpašiem noteikumiem attiecībā uz 6. mērķi saistībā ar struktūrfondiem Somijā un Zviedrijā 2. pantu tālākajos reģionos un mazapdzīvotos ziemeļu reģionos ir tiesības izmantot konkrētus pasākumus saskaņā ar kopējo politiku un Savienības programmām. Pastāvīgo ierobežojumu, piemēram, depopulācijas, dēļ šiem reģioniem vajadzīgs īpašs atbalsts.

| (28) | Prasmīga un efektīva ar ESF+ atbalstīto darbību īstenošana ir atkarīga no labas pārvaldības un partnerības starp visiem attiecīgajiem dalībniekiem teritoriālajā līmenī un sociālekonomiskajiem dalībniekiem, jo īpaši sociālajiem partneriem pilsoniskās sabiedrības organizācijām. Tādēļ ir svarīgi, lai dalībvalstis no saviem dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem piešķirtu pienācīgu summu tam, lai nodrošinātu, ka sociālie partneri un pilsoniskās sabiedrības organizācijas jēgpilni piedalās dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas īstenošanā. Minētajai dalībai būtu jāietver attiecīgās struktūras, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību, piemēram, vides partneri, nevalstiskās organizācijas un struktūras, kas atbild par to, ka tiek veicināta sociālā iekļaušana, pamattiesības, personu ar invaliditāti tiesības, dzimumu līdztiesība un nediskriminācija. Dalībvalstīm, uz kurām attiecas konkrētai valstij adresēts ieteikums par sociālo partneru vai pilsoniskās sabiedrības organizāciju spēju veidošanu, vismaz 0,25 % no saviem dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem būtu jāpiešķir minētajam nolūkam, ņemot vērā to īpašās vajadzības konkrētajā jomā. |
| --- | --- |

(28)

Prasmīga un efektīva ar ESF+ atbalstīto darbību īstenošana ir atkarīga no labas pārvaldības un partnerības starp visiem attiecīgajiem dalībniekiem teritoriālajā līmenī un sociālekonomiskajiem dalībniekiem, jo īpaši sociālajiem partneriem pilsoniskās sabiedrības organizācijām. Tādēļ ir svarīgi, lai dalībvalstis no saviem dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem piešķirtu pienācīgu summu tam, lai nodrošinātu, ka sociālie partneri un pilsoniskās sabiedrības organizācijas jēgpilni piedalās dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas īstenošanā. Minētajai dalībai būtu jāietver attiecīgās struktūras, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību, piemēram, vides partneri, nevalstiskās organizācijas un struktūras, kas atbild par to, ka tiek veicināta sociālā iekļaušana, pamattiesības, personu ar invaliditāti tiesības, dzimumu līdztiesība un nediskriminācija. Dalībvalstīm, uz kurām attiecas konkrētai valstij adresēts ieteikums par sociālo partneru vai pilsoniskās sabiedrības organizāciju spēju veidošanu, vismaz 0,25 % no saviem dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem būtu jāpiešķir minētajam nolūkam, ņemot vērā to īpašās vajadzības konkrētajā jomā.

| (29) | Lai politika spētu labāk reaģēt uz sociālām pārmaiņām, kā arī lai sekmētu un atbalstītu inovatīvus risinājumus, būtiski ir atbalstīt sociālo inovāciju. Konkrēti, lai kāpinātu politikas efektivitāti un tādējādi īpaša ESF+ atbalsta saņemšana būtu pamatota, ļoti svarīgi ir testēt un izvērtēt inovatīvos risinājumus pirms to plašākas izmantošanas. Sociālās ekonomikas uzņēmumiem varētu būt svarīga loma sociālās inovācijas īstenošanā un ekonomiskās un sociālās noturības veicināšanā. Sociālās ekonomikas uzņēmuma definīcijai būtu jāatbilst definīcijām, kas sniegtas valstu tiesību aktos un Padomes 2015. gada 7. decembra secinājumos “Veicināt sociālo ekonomiku – vienu no svarīgākajiem ekonomikas un sociālās attīstības virzītājspēkiem Eiropā”. Turklāt, lai uzlabotu savstarpēju mācīšanos un zināšanu un prakses apmaiņu, dalībvalstis būtu jāmudina turpināt savas dalītajā pārvaldībā īstenotās transnacionālās sadarbības darbības nodarbinātības, izglītības un mācību un sociālās iekļaušanas jomā atbilstoši ESF+ konkrētajiem mērķiem. |
| --- | --- |

(29)

Lai politika spētu labāk reaģēt uz sociālām pārmaiņām, kā arī lai sekmētu un atbalstītu inovatīvus risinājumus, būtiski ir atbalstīt sociālo inovāciju. Konkrēti, lai kāpinātu politikas efektivitāti un tādējādi īpaša ESF+ atbalsta saņemšana būtu pamatota, ļoti svarīgi ir testēt un izvērtēt inovatīvos risinājumus pirms to plašākas izmantošanas. Sociālās ekonomikas uzņēmumiem varētu būt svarīga loma sociālās inovācijas īstenošanā un ekonomiskās un sociālās noturības veicināšanā. Sociālās ekonomikas uzņēmuma definīcijai būtu jāatbilst definīcijām, kas sniegtas valstu tiesību aktos un Padomes 2015. gada 7. decembra secinājumos “Veicināt sociālo ekonomiku – vienu no svarīgākajiem ekonomikas un sociālās attīstības virzītājspēkiem Eiropā”. Turklāt, lai uzlabotu savstarpēju mācīšanos un zināšanu un prakses apmaiņu, dalībvalstis būtu jāmudina turpināt savas dalītajā pārvaldībā īstenotās transnacionālās sadarbības darbības nodarbinātības, izglītības un mācību un sociālās iekļaušanas jomā atbilstoši ESF+ konkrētajiem mērķiem.

| (30) | Dalībvalstīm un Komisijai būtu jānodrošina, ka ar ESF+ palīdz veicināt sieviešu un vīriešu vienlīdzību saskaņā ar LESD 8. pantu, lai sekmētu vienlīdzīgu attieksmi un iespējas vīriešiem un sievietēm visās jomās, tostarp dalību darba tirgū, nodarbinātības noteikumus un nosacījumus un profesionālo izaugsmi. Tām arī būtu jānodrošina, ka ESF+ veicina vienlīdzīgas iespējas visiem bez diskriminācijas saskaņā ar LESD 10. pantu, sekmē personu ar invaliditāti iekļaušanu sabiedrībā vienlīdzīgi ar citiem, un palīdz īstenot ANO 2006. gada 13. decembrī Ņujorkā pieņemto Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām. Ar ESF+ būtu jāpalīdz veicināt piekļūstamības iespējas personām ar invaliditāti, lai uzlabotu integrāciju nodarbinātībā, izglītībā un mācībās, tādējādi uzlabojot viņu iekļaušanu visās dzīves jomās. Šādas piekļūstamības veicināšana būtu laikus un saskaņoti jāņem vērā visos aspektos un visos programmu sagatavošanas, uzraudzības, īstenošanas un izvērtēšanas posmos, vienlaikus nodrošinot, ka tiek veiktas īpašas darbības, lai veicinātu dzimumu līdztiesību un vienlīdzīgas iespējas. Ar ESF+ būtu jāveicina arī pāreja no aprūpes iestādē vai aprūpes ilgstošas sociālās aprūpes iestādē uz ģimenē un kopienā balstītu aprūpi, jo īpaši personām, kuras saskaras ar daudzkārtēju diskrimināciju. No ESF+ nebūtu jāatbalsta nekādas darbības, kas sekmē segregāciju vai sociālo atstumtību. Regula (ES) 2021/1060 paredz noteikumus par izdevumu attiecināmību izstrādāt valsts līmenī ar dažiem izņēmumiem, kuru dēļ ir jāparedz konkrēti noteikumi attiecībā uz dalīti pārvaldīto ESF+ sadaļu. |
| --- | --- |

(30)

Dalībvalstīm un Komisijai būtu jānodrošina, ka ar ESF+ palīdz veicināt sieviešu un vīriešu vienlīdzību saskaņā ar LESD 8. pantu, lai sekmētu vienlīdzīgu attieksmi un iespējas vīriešiem un sievietēm visās jomās, tostarp dalību darba tirgū, nodarbinātības noteikumus un nosacījumus un profesionālo izaugsmi. Tām arī būtu jānodrošina, ka ESF+ veicina vienlīdzīgas iespējas visiem bez diskriminācijas saskaņā ar LESD 10. pantu, sekmē personu ar invaliditāti iekļaušanu sabiedrībā vienlīdzīgi ar citiem, un palīdz īstenot ANO 2006. gada 13. decembrī Ņujorkā pieņemto Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām. Ar ESF+ būtu jāpalīdz veicināt piekļūstamības iespējas personām ar invaliditāti, lai uzlabotu integrāciju nodarbinātībā, izglītībā un mācībās, tādējādi uzlabojot viņu iekļaušanu visās dzīves jomās. Šādas piekļūstamības veicināšana būtu laikus un saskaņoti jāņem vērā visos aspektos un visos programmu sagatavošanas, uzraudzības, īstenošanas un izvērtēšanas posmos, vienlaikus nodrošinot, ka tiek veiktas īpašas darbības, lai veicinātu dzimumu līdztiesību un vienlīdzīgas iespējas. Ar ESF+ būtu jāveicina arī pāreja no aprūpes iestādē vai aprūpes ilgstošas sociālās aprūpes iestādē uz ģimenē un kopienā balstītu aprūpi, jo īpaši personām, kuras saskaras ar daudzkārtēju diskrimināciju. No ESF+ nebūtu jāatbalsta nekādas darbības, kas sekmē segregāciju vai sociālo atstumtību. Regula (ES) 2021/1060 paredz noteikumus par izdevumu attiecināmību izstrādāt valsts līmenī ar dažiem izņēmumiem, kuru dēļ ir jāparedz konkrēti noteikumi attiecībā uz dalīti pārvaldīto ESF+ sadaļu.

| (31) | Visas darbības būtu jāatlasa un jāīsteno, ievērojot Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”). Saskaņā ar Komisijas 2017. gada 19. janvāra paziņojumu “ES tiesību akti: labāki rezultāti līdz ar labāku piemērošanu” Komisijai būtu jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu, ka sūdzības, tostarp sūdzības par Hartas pārkāpumiem, tiek izskatītas laikus, un būtu jāinformē sūdzības iesniedzējs par tās veiktās izskatīšanas iznākumu. |
| --- | --- |

(31)

Visas darbības būtu jāatlasa un jāīsteno, ievērojot Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”). Saskaņā ar Komisijas 2017. gada 19. janvāra paziņojumu “ES tiesību akti: labāki rezultāti līdz ar labāku piemērošanu” Komisijai būtu jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu, ka sūdzības, tostarp sūdzības par Hartas pārkāpumiem, tiek izskatītas laikus, un būtu jāinformē sūdzības iesniedzējs par tās veiktās izskatīšanas iznākumu.

| (32) | Lai samazinātu datu vākšanas radīto administratīvo slogu, ziņošanas prasībām vajadzētu būt pēc iespējas vienkāršākām. Ja dati ir pieejami reģistros vai līdzvērtīgos avotos, dalībvalstīm būtu jāspēj atļaut vadošajām iestādēm iegūt datus no reģistriem. |
| --- | --- |

(32)

Lai samazinātu datu vākšanas radīto administratīvo slogu, ziņošanas prasībām vajadzētu būt pēc iespējas vienkāršākām. Ja dati ir pieejami reģistros vai līdzvērtīgos avotos, dalībvalstīm būtu jāspēj atļaut vadošajām iestādēm iegūt datus no reģistriem.

| (33) | Attiecībā uz personas datu apstrādi, ko īsteno šīs regulas ietvaros, valstu datu pārziņiem savi pienākumi šīs regulas nolūkos būtu jāpilda saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (26). Būtu jāgarantē to galīgo saņēmēju cieņa un privātuma ievērošana, uz kuriem attiecas darbības saskaņā ar konkrēto mērķi “mazināt materiālo nenodrošinātību, piešķirot pārtiku un/vai sniedzot pamata materiālo palīdzību vistrūcīgākajām personām, tostarp bērniem, un nodrošinot papildpasākumus, ar kuriem atbalsta viņu sociālo iekļaušanu”. Lai izvairītos no jebkādas stigmatizācijas, nevajadzētu prasīt, lai personas, kas saņem pārtiku un/vai pamata materiālo palīdzību, sevi identificētu, kad saņem atbalstu un piedalās apsekojumos par vistrūcīgākajām personām, kuras ir guvušas labumu no ESF+. |
| --- | --- |

(33)

Attiecībā uz personas datu apstrādi, ko īsteno šīs regulas ietvaros, valstu datu pārziņiem savi pienākumi šīs regulas nolūkos būtu jāpilda saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (26). Būtu jāgarantē to galīgo saņēmēju cieņa un privātuma ievērošana, uz kuriem attiecas darbības saskaņā ar konkrēto mērķi “mazināt materiālo nenodrošinātību, piešķirot pārtiku un/vai sniedzot pamata materiālo palīdzību vistrūcīgākajām personām, tostarp bērniem, un nodrošinot papildpasākumus, ar kuriem atbalsta viņu sociālo iekļaušanu”. Lai izvairītos no jebkādas stigmatizācijas, nevajadzētu prasīt, lai personas, kas saņem pārtiku un/vai pamata materiālo palīdzību, sevi identificētu, kad saņem atbalstu un piedalās apsekojumos par vistrūcīgākajām personām, kuras ir guvušas labumu no ESF+.

| (34) | Sociālie eksperimenti ir neliela mēroga projektu pārbaudes, kurās var iegūt pierādījumus par sociālo inovāciju īstenošanas iespējamību. Vajadzētu būtu iespējai un vajadzētu mudināt izmēģināt idejas vietējā līmenī un tās idejas, kuras ir realizējamas, attiecīgā gadījumā īstenot plašākā mērogā vai novirzīt citos kontekstos dažādos reģionos vai dalībvalstīs, izmantojot finansiālu atbalstu no ESF+ vai apvienojumā ar citiem avotiem. |
| --- | --- |

(34)

Sociālie eksperimenti ir neliela mēroga projektu pārbaudes, kurās var iegūt pierādījumus par sociālo inovāciju īstenošanas iespējamību. Vajadzētu būtu iespējai un vajadzētu mudināt izmēģināt idejas vietējā līmenī un tās idejas, kuras ir realizējamas, attiecīgā gadījumā īstenot plašākā mērogā vai novirzīt citos kontekstos dažādos reģionos vai dalībvalstīs, izmantojot finansiālu atbalstu no ESF+ vai apvienojumā ar citiem avotiem.

| (35) | ESF+ ir paredzēti noteikumi, kuru mērķis ir panākt darba ņēmēju pārvietošanās brīvību bez diskriminācijas, nodrošinot dalībvalstu valsts nodarbinātības dienestu, Komisijas un sociālo partneru ciešu sadarbību. Eiropas Nodarbinātības dienestu tīklam būtu jāveicina labāka darba tirgu darbība, atvieglojot darba ņēmēju mobilitāti pāri robežām, jo īpaši ar pārrobežu partnerību palīdzību, un lielāka pārredzamība attiecībā uz informāciju par darba tirgiem. ESF+ darbības jomā būtu jāietver arī mērķtiecīgas mobilitātes shēmu izstrāde un atbalsts, ar ko palīdz aizpildīt brīvās darbvietas tur, kur ir konstatēts darbaspēka trūkums. |
| --- | --- |

(35)

ESF+ ir paredzēti noteikumi, kuru mērķis ir panākt darba ņēmēju pārvietošanās brīvību bez diskriminācijas, nodrošinot dalībvalstu valsts nodarbinātības dienestu, Komisijas un sociālo partneru ciešu sadarbību. Eiropas Nodarbinātības dienestu tīklam būtu jāveicina labāka darba tirgu darbība, atvieglojot darba ņēmēju mobilitāti pāri robežām, jo īpaši ar pārrobežu partnerību palīdzību, un lielāka pārredzamība attiecībā uz informāciju par darba tirgiem. ESF+ darbības jomā būtu jāietver arī mērķtiecīgas mobilitātes shēmu izstrāde un atbalsts, ar ko palīdz aizpildīt brīvās darbvietas tur, kur ir konstatēts darbaspēka trūkums.

| (36) | Tas, ka mikrouzņēmumiem, sociālajiem uzņēmumiem un sociālajai ekonomikai trūkst piekļuves finansējumam, ir viens no galvenajiem šķēršļiem uzņēmējdarbības sākšanai, īpaši no darba tirgus visattālinātākajām personām. Attiecībā uz EaSI sadaļu šajā regulā būtu jāparedz noteikumi nolūkā radīt tādu tirgus ekosistēmu, ar kuru palielina finansējuma piedāvājumu sociālajiem uzņēmumiem un šo uzņēmumu piekļuvi minētajam finansējumam, kā arī apmierina pieprasījumu no tiem, kam tas visvairāk ir vajadzīgs, jo īpaši bezdarbniekiem, sievietēm un neaizsargātām personām, kas vēlas dibināt vai attīstīt mikrouzņēmumu. Šis mērķis tiks īstenots, arī izmantojot finanšu instrumentus un budžeta garantijas, kas paredzēti fonda InvestEU sociālo investīciju un prasmju politikas sadaļā. Sociālās ekonomikas uzņēmumi, ja tie definēti valsts tiesību aktos, būtu jāuzskata par sociālajiem uzņēmumiem EaSI sadaļas kontekstā neatkarīgi no to juridiskā statusa, ciktāl minētie uzņēmumi atbilst šajā regulā sniegtajai sociālā uzņēmuma definīcijai. |
| --- | --- |

(36)

Tas, ka mikrouzņēmumiem, sociālajiem uzņēmumiem un sociālajai ekonomikai trūkst piekļuves finansējumam, ir viens no galvenajiem šķēršļiem uzņēmējdarbības sākšanai, īpaši no darba tirgus visattālinātākajām personām. Attiecībā uz EaSI sadaļu šajā regulā būtu jāparedz noteikumi nolūkā radīt tādu tirgus ekosistēmu, ar kuru palielina finansējuma piedāvājumu sociālajiem uzņēmumiem un šo uzņēmumu piekļuvi minētajam finansējumam, kā arī apmierina pieprasījumu no tiem, kam tas visvairāk ir vajadzīgs, jo īpaši bezdarbniekiem, sievietēm un neaizsargātām personām, kas vēlas dibināt vai attīstīt mikrouzņēmumu. Šis mērķis tiks īstenots, arī izmantojot finanšu instrumentus un budžeta garantijas, kas paredzēti fonda InvestEU sociālo investīciju un prasmju politikas sadaļā. Sociālās ekonomikas uzņēmumi, ja tie definēti valsts tiesību aktos, būtu jāuzskata par sociālajiem uzņēmumiem EaSI sadaļas kontekstā neatkarīgi no to juridiskā statusa, ciktāl minētie uzņēmumi atbilst šajā regulā sniegtajai sociālā uzņēmuma definīcijai.

| (37) | Sociālo investīciju tirgus dalībniekiem, tostarp labdarības dalībniekiem, varētu būt svarīga nozīme, lai sasniegtu vairākus ESF+ mērķus, jo tie piedāvā finansējumu, kā arī inovatīvas un papildinošas pieejas cīņai pret sociālo atstumtību un nabadzību, bezdarba samazināšanu un ieguldījumu IAM sasniegšanā. Tādēļ labdarības dalībniekiem, piemēram, fondiem un līdzekļu devējiem, attiecīgā gadījumā un ar noteikumu, ka to politikas vai sociālā darba kārtība nav pretrunā Savienības ideāliem, būtu jāiesaistās ESF+ darbībās, jo īpaši tajās darbībās, kuru mērķis ir attīstīt sociālo ieguldījumu tirgus ekosistēmu. |
| --- | --- |

(37)

Sociālo investīciju tirgus dalībniekiem, tostarp labdarības dalībniekiem, varētu būt svarīga nozīme, lai sasniegtu vairākus ESF+ mērķus, jo tie piedāvā finansējumu, kā arī inovatīvas un papildinošas pieejas cīņai pret sociālo atstumtību un nabadzību, bezdarba samazināšanu un ieguldījumu IAM sasniegšanā. Tādēļ labdarības dalībniekiem, piemēram, fondiem un līdzekļu devējiem, attiecīgā gadījumā un ar noteikumu, ka to politikas vai sociālā darba kārtība nav pretrunā Savienības ideāliem, būtu jāiesaistās ESF+ darbībās, jo īpaši tajās darbībās, kuru mērķis ir attīstīt sociālo ieguldījumu tirgus ekosistēmu.

| (38) | Attiecībā uz EaSI sadaļu ir vajadzīgi norādījumi par sociālo infrastruktūru un saistīto pakalpojumu attīstīšanu, jo īpaši attiecībā uz sociālajiem mājokļiem, bērnu aprūpi un izglītību, veselības aprūpi un ilgtermiņa aprūpi, tostarp struktūrām, kas atbalsta pāreju no aprūpes pakalpojumiem ilgstošas sociālās aprūpes iestādē uz ģimenē un kopienā balstītiem aprūpes pakalpojumiem, un ņemot vērā prasības par piekļūstamības iespējām personām ar invaliditāti. |
| --- | --- |

(38)

Attiecībā uz EaSI sadaļu ir vajadzīgi norādījumi par sociālo infrastruktūru un saistīto pakalpojumu attīstīšanu, jo īpaši attiecībā uz sociālajiem mājokļiem, bērnu aprūpi un izglītību, veselības aprūpi un ilgtermiņa aprūpi, tostarp struktūrām, kas atbalsta pāreju no aprūpes pakalpojumiem ilgstošas sociālās aprūpes iestādē uz ģimenē un kopienā balstītiem aprūpes pakalpojumiem, un ņemot vērā prasības par piekļūstamības iespējām personām ar invaliditāti.

| (39) | Ņemot vērā to, cik svarīgi ir pret klimata pārmaiņām cīnīties atbilstoši Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu, kas pieņemts saskaņā ar ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (27), un IAM, šī regula palīdzēs integrēt klimata pasākumus un sasniegt vispārēju mērķrādītāju, proti, ar 30 % no Savienības budžeta izdevumiem atbalstīt klimata mērķu sasniegšanu. Attiecīgās darbības tiks apzinātas sagatavošanas un īstenošanas laikā un atkārtoti izvērtētas vidusposma izvērtējuma kontekstā. |
| --- | --- |

(39)

Ņemot vērā to, cik svarīgi ir pret klimata pārmaiņām cīnīties atbilstoši Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu, kas pieņemts saskaņā ar ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (27), un IAM, šī regula palīdzēs integrēt klimata pasākumus un sasniegt vispārēju mērķrādītāju, proti, ar 30 % no Savienības budžeta izdevumiem atbalstīt klimata mērķu sasniegšanu. Attiecīgās darbības tiks apzinātas sagatavošanas un īstenošanas laikā un atkārtoti izvērtētas vidusposma izvērtējuma kontekstā.

| (40) | Ievērojot Padomes Lēmumu 2013/755/ES (28), aizjūras zemēs un teritorijās iedibinātas personas un subjekti ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar EaSI sadaļas noteikumiem un mērķiem un režīmiem, kas piemērojami dalībvalstī, ar kuru attiecīgās aizjūras zemes un teritorijas ir saistītas. |
| --- | --- |

(40)

Ievērojot Padomes Lēmumu 2013/755/ES (28), aizjūras zemēs un teritorijās iedibinātas personas un subjekti ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar EaSI sadaļas noteikumiem un mērķiem un režīmiem, kas piemērojami dalībvalstī, ar kuru attiecīgās aizjūras zemes un teritorijas ir saistītas.

| (41) | Trešās valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstis, Savienības programmās var piedalīties saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (29) noteiktajā sadarbības satvarā, kas paredz programmu īstenošanu, pamatojoties uz lēmumu, kurš pieņemts saskaņā ar minēto līgumu. Trešās valstis var piedalīties, arī pamatojoties uz citiem juridiskiem instrumentiem. Šajā regulā būtu jāievieš īpašs noteikums, kas prasītu, lai trešās valstis atbildīgajam kredītrīkotājam, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) un Revīzijas palātai piešķirtu vajadzīgās tiesības un piekļuvi, lai tie varētu visaptveroši īstenot savu attiecīgo kompetenci. |
| --- | --- |

(41)

Trešās valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstis, Savienības programmās var piedalīties saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (29) noteiktajā sadarbības satvarā, kas paredz programmu īstenošanu, pamatojoties uz lēmumu, kurš pieņemts saskaņā ar minēto līgumu. Trešās valstis var piedalīties, arī pamatojoties uz citiem juridiskiem instrumentiem. Šajā regulā būtu jāievieš īpašs noteikums, kas prasītu, lai trešās valstis atbildīgajam kredītrīkotājam, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) un Revīzijas palātai piešķirtu vajadzīgās tiesības un piekļuvi, lai tie varētu visaptveroši īstenot savu attiecīgo kompetenci.

| (42) | Ir lietderīgi noteikt rādītājus ziņošanas vajadzībām saskaņā ar EaSI sadaļu. Minētajiem rādītājiem vajadzētu būt balstītiem uz iznākumu, objektīviem, viegli izgūstamiem un samērīgiem ar konkrētās EaSI sadaļas daļu visā ESF+. Tiem būtu jāaptver darbības mērķi un finansēšanas darbības saskaņā ar EaSI sadaļu, neprasot noteikt atbilstošus mērķrādītājus. |
| --- | --- |

(42)

Ir lietderīgi noteikt rādītājus ziņošanas vajadzībām saskaņā ar EaSI sadaļu. Minētajiem rādītājiem vajadzētu būt balstītiem uz iznākumu, objektīviem, viegli izgūstamiem un samērīgiem ar konkrētās EaSI sadaļas daļu visā ESF+. Tiem būtu jāaptver darbības mērķi un finansēšanas darbības saskaņā ar EaSI sadaļu, neprasot noteikt atbilstošus mērķrādītājus.

| (43) | Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (30) un Padomes Regulām (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (31), (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (32) un (ES) 2017/1939 (33) Savienības finanšu intereses ir jāaizsargā ar samērīgiem pasākumiem, tostarp pasākumiem attiecībā uz pārkāpumu, tostarp krāpšanas, novēršanu, atklāšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudētu, kļūdaini izmaksātu vai nepareizi izmantotu līdzekļu atgūšanu. Saskaņā jo īpaši ar Regulām (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un (ES, Euratom) Nr. 883/2013 OLAF ir pilnvaras veikt administratīvu izmeklēšanu, ieskaitot pārbaudes un inspekcijas uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses.
  Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) ir pilnvarota veikt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (34). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, Eiropas Revīzijas palātai un – attiecībā uz tām dalībvalstīm, kas piedalās ciešākā sadarbībā, ievērojot Regulu (ES) 2017/1939, – EPPO nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas. |
| --- | --- |

(43)

Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (30) un Padomes Regulām (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (31), (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (32) un (ES) 2017/1939 (33) Savienības finanšu intereses ir jāaizsargā ar samērīgiem pasākumiem, tostarp pasākumiem attiecībā uz pārkāpumu, tostarp krāpšanas, novēršanu, atklāšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudētu, kļūdaini izmaksātu vai nepareizi izmantotu līdzekļu atgūšanu. Saskaņā jo īpaši ar Regulām (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un (ES, Euratom) Nr. 883/2013 OLAF ir pilnvaras veikt administratīvu izmeklēšanu, ieskaitot pārbaudes un inspekcijas uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses.

Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) ir pilnvarota veikt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (34). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, Eiropas Revīzijas palātai un – attiecībā uz tām dalībvalstīm, kas piedalās ciešākā sadarbībā, ievērojot Regulu (ES) 2017/1939, – EPPO nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas.

| (44) | Šai regulai piemēro horizontālos finanšu noteikumus, ko pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz LESD 322. pantu. Minētie noteikumi ir izklāstīti Finanšu regulā un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei ar dotācijām, godalgām, iepirkumu un netiešo pārvaldību, kā arī paredz finanšu dalībnieku atbildības pārbaudes. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, iekļauj arī vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai. |
| --- | --- |

(44)

Šai regulai piemēro horizontālos finanšu noteikumus, ko pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz LESD 322. pantu. Minētie noteikumi ir izklāstīti Finanšu regulā un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei ar dotācijām, godalgām, iepirkumu un netiešo pārvaldību, kā arī paredz finanšu dalībnieku atbildības pārbaudes. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, iekļauj arī vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai.

| (45) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, uzlabot darba tirgu efektivitāti, veicināt vienlīdzīgu piekļuvi kvalitatīvai nodarbinātībai, uzlabot vienlīdzīgu piekļuvi izglītībai un mācībām un izglītības un mācību kvalitāti, veicināt sociālo iekļautību un sniegt ieguldījumu nabadzības izskaušanā, kā arī EaSI sadaļā izvirzītos mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet darbības mēroga vai iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(45)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, uzlabot darba tirgu efektivitāti, veicināt vienlīdzīgu piekļuvi kvalitatīvai nodarbinātībai, uzlabot vienlīdzīgu piekļuvi izglītībai un mācībām un izglītības un mācību kvalitāti, veicināt sociālo iekļautību un sniegt ieguldījumu nabadzības izskaušanā, kā arī EaSI sadaļā izvirzītos mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet darbības mēroga vai iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (46) | Lai grozītu dažus nebūtiskus šīs regulas elementus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz pielikumu par rādītājiem grozīšanu un papildināšanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (35). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(46)

Lai grozītu dažus nebūtiskus šīs regulas elementus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz pielikumu par rādītājiem grozīšanu un papildināšanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (35). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (47) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Īstenošanas pilnvaras, kas attiecas uz galīgo saņēmēju strukturētā apsekojuma modeli, ņemot vērā šā modeļa raksturu, būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 (36) 4. pantā minēto konsultēšanās procedūru. |
| --- | --- |

(47)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Īstenošanas pilnvaras, kas attiecas uz galīgo saņēmēju strukturētā apsekojuma modeli, ņemot vērā šā modeļa raksturu, būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 (36) 4. pantā minēto konsultēšanās procedūru.

| (48) | Lai varētu ātri reaģēt uz Stabilitātes un izaugsmes paktā minētajiem ārkārtējiem vai neparastiem apstākļiem, kas varētu rasties plānošanas periodā, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai pieņemt pagaidu pasākumus, kuri atvieglotu ESF+ atbalsta izmantošanu reaģēšanai uz šādiem apstākļiem un kuru maksimālais ilgums būtu 18 mēneši. Komisijai būtu jāpieņem pasākumi, kas, ņemot vērā ārkārtējos un neparastos apstākļus, ar kuriem dalībvalsts saskaras, ir vispiemērotākie un vienlaikus saglabā ESF+ mērķus, taču tam nebūtu jāietver grozījumi tematiskās koncentrācijas prasībās. Turklāt, tā kā minēto pasākumu piemērošanas tvērumu nosaka Stabilitātes un izaugsmes pakts un īstenošanas pilnvaras attiecas tikai uz šajā regulā noteiktajiem pasākumiem, minētās pilnvaras attiecībā uz pagaidu pasākumiem ESF+ atbalsta izmantošanai nolūkā reaģēt uz ārkārtējiem vai neparastiem apstākļiem būtu jāpiešķir Komisijai bez komiteju procedūrām. Komisijai būtu arī jāuzrauga pagaidu pasākumu īstenošana un jāizvērtē to piemērotība. Ja Komisija uzskata par nepieciešamu grozīt šo regulu ārkārtēju vai neparastu apstākļu dēļ, grozījumu darbības jomā nebūtu jāiekļauj ne tematiskās koncentrācijas prasības saistībā ar jauniešu nodarbinātību, ne atbalsts vistrūcīgākajām personām tāpēc, ka šādas krīzes situācijas jauniešus un vistrūcīgākās personas bieži vien skar vissmagāk. Tādēļ ir jānodrošina, ka minētās mērķgrupas turpina saņemt pienācīgu atbalsta apjomu. |
| --- | --- |

(48)

Lai varētu ātri reaģēt uz Stabilitātes un izaugsmes paktā minētajiem ārkārtējiem vai neparastiem apstākļiem, kas varētu rasties plānošanas periodā, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai pieņemt pagaidu pasākumus, kuri atvieglotu ESF+ atbalsta izmantošanu reaģēšanai uz šādiem apstākļiem un kuru maksimālais ilgums būtu 18 mēneši. Komisijai būtu jāpieņem pasākumi, kas, ņemot vērā ārkārtējos un neparastos apstākļus, ar kuriem dalībvalsts saskaras, ir vispiemērotākie un vienlaikus saglabā ESF+ mērķus, taču tam nebūtu jāietver grozījumi tematiskās koncentrācijas prasībās. Turklāt, tā kā minēto pasākumu piemērošanas tvērumu nosaka Stabilitātes un izaugsmes pakts un īstenošanas pilnvaras attiecas tikai uz šajā regulā noteiktajiem pasākumiem, minētās pilnvaras attiecībā uz pagaidu pasākumiem ESF+ atbalsta izmantošanai nolūkā reaģēt uz ārkārtējiem vai neparastiem apstākļiem būtu jāpiešķir Komisijai bez komiteju procedūrām. Komisijai būtu arī jāuzrauga pagaidu pasākumu īstenošana un jāizvērtē to piemērotība. Ja Komisija uzskata par nepieciešamu grozīt šo regulu ārkārtēju vai neparastu apstākļu dēļ, grozījumu darbības jomā nebūtu jāiekļauj ne tematiskās koncentrācijas prasības saistībā ar jauniešu nodarbinātību, ne atbalsts vistrūcīgākajām personām tāpēc, ka šādas krīzes situācijas jauniešus un vistrūcīgākās personas bieži vien skar vissmagāk. Tādēļ ir jānodrošina, ka minētās mērķgrupas turpina saņemt pienācīgu atbalsta apjomu.

| (49) | ESF+ pārvaldībā Komisijai būtu jāsaņem palīdzība no komitejas, kā minēts LESD 163. pantā (“ESF+ komiteja”). Lai nodrošinātu, ka ESF+ komitejas rīcībā ir visa vajadzīgā informācija un ka tā var iegūt plašu attiecīgo ieinteresēto personu viedokļu klāstu, ESF+ komitejai vajadzētu spēt uzaicināt pārstāvjus bez balsstiesībām, ar noteikumu, ka viņu līdzdalība ir vajadzīga sanāksmes darba kārtības dēļ, tostarp Eiropas Investīciju bankas un Eiropas Investīciju fonda un attiecīgo pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvjus. |
| --- | --- |

(49)

ESF+ pārvaldībā Komisijai būtu jāsaņem palīdzība no komitejas, kā minēts LESD 163. pantā (“ESF+ komiteja”). Lai nodrošinātu, ka ESF+ komitejas rīcībā ir visa vajadzīgā informācija un ka tā var iegūt plašu attiecīgo ieinteresēto personu viedokļu klāstu, ESF+ komitejai vajadzētu spēt uzaicināt pārstāvjus bez balsstiesībām, ar noteikumu, ka viņu līdzdalība ir vajadzīga sanāksmes darba kārtības dēļ, tostarp Eiropas Investīciju bankas un Eiropas Investīciju fonda un attiecīgo pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvjus.

| (50) | Lai nodrošinātu to, ka tiek turpināts pievērsties katras ESF+ sadaļas specifikai, ESF+ komitejai būtu jāizveido darba grupas katrai ESF+ sadaļai. Minēto darba grupu sastāvu un uzdevumus jānosaka ESF+ komitejai. Darba grupām vajadzētu būt iespējai uz savām sanāksmēm uzaicināt pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, kā arī citas ieinteresētās personas. Darba grupu uzdevumi var ietvert koordinācijas un sadarbības nodrošināšanu starp dalībvalstu iestādēm un Komisiju attiecībā uz ESF+ īstenošanu, tostarp apspriešanos par EaSI sadaļas darba programmu, katras ESF+ sadaļas īstenošanas uzraudzību, pieredzes un labas prakses apmaiņu ESF+ sadaļu ietvaros un starp tām un iespējamo sinerģiju veicināšanu ar citām Savienības programmām. |
| --- | --- |

(50)

Lai nodrošinātu to, ka tiek turpināts pievērsties katras ESF+ sadaļas specifikai, ESF+ komitejai būtu jāizveido darba grupas katrai ESF+ sadaļai. Minēto darba grupu sastāvu un uzdevumus jānosaka ESF+ komitejai. Darba grupām vajadzētu būt iespējai uz savām sanāksmēm uzaicināt pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, kā arī citas ieinteresētās personas. Darba grupu uzdevumi var ietvert koordinācijas un sadarbības nodrošināšanu starp dalībvalstu iestādēm un Komisiju attiecībā uz ESF+ īstenošanu, tostarp apspriešanos par EaSI sadaļas darba programmu, katras ESF+ sadaļas īstenošanas uzraudzību, pieredzes un labas prakses apmaiņu ESF+ sadaļu ietvaros un starp tām un iespējamo sinerģiju veicināšanu ar citām Savienības programmām.

| (51) | Lai nodrošinātu lielāku pārredzamību attiecībā uz šīs regulas īstenošanu, Komisijai būtu jāizveido nepieciešamās saiknes ar attiecīgajām politikas komitejām, kas darbojas sociālajā un nodarbinātības jomā, piemēram, Nodarbinātības komiteju, Sociālās aizsardzības komiteju vai Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēju komiteju. |
| --- | --- |

(51)

Lai nodrošinātu lielāku pārredzamību attiecībā uz šīs regulas īstenošanu, Komisijai būtu jāizveido nepieciešamās saiknes ar attiecīgajām politikas komitejām, kas darbojas sociālajā un nodarbinātības jomā, piemēram, Nodarbinātības komiteju, Sociālās aizsardzības komiteju vai Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēju komiteju.

| (52) | Saskaņā ar Finanšu regulas 193. panta 2. punktu dotāciju var piešķirt par jau uzsāktu pasākumu ar noteikumu, ka pieteikuma iesniedzējs var pierādīt, ka pasākumu nepieciešams uzsākt pirms dotāciju nolīguma parakstīšanas. Tomēr izmaksas, kas radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas dienas, nav attiecināmas, izņemot pienācīgi pamatotus izņēmuma gadījumus. Lai izvairītos no jebkādiem traucējumiem Savienības atbalsta sniegšanā, kuri varētu kaitēt Savienības interesēm, vajadzētu būt iespējai finansēšanas lēmumā – uz ierobežotu laikposmu daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam darbības sākumā un tikai pienācīgi pamatotos gadījumos – paredzēt aktivitāšu un izmaksu attiecināmību no 2021. finanšu gada sākuma pat tad, ja aktivitātes īstenotas un izmaksas radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas. |
| --- | --- |

(52)

Saskaņā ar Finanšu regulas 193. panta 2. punktu dotāciju var piešķirt par jau uzsāktu pasākumu ar noteikumu, ka pieteikuma iesniedzējs var pierādīt, ka pasākumu nepieciešams uzsākt pirms dotāciju nolīguma parakstīšanas. Tomēr izmaksas, kas radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas dienas, nav attiecināmas, izņemot pienācīgi pamatotus izņēmuma gadījumus. Lai izvairītos no jebkādiem traucējumiem Savienības atbalsta sniegšanā, kuri varētu kaitēt Savienības interesēm, vajadzētu būt iespējai finansēšanas lēmumā – uz ierobežotu laikposmu daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam darbības sākumā un tikai pienācīgi pamatotos gadījumos – paredzēt aktivitāšu un izmaksu attiecināmību no 2021. finanšu gada sākuma pat tad, ja aktivitātes īstenotas un izmaksas radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas.

| (53) | Tādēļ Regula (ES) Nr. 1296/2013 būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(53)

Tādēļ Regula (ES) Nr. 1296/2013 būtu jāatceļ.

| (54) | Lai nodrošinātu nepārtrauktību atbalsta sniegšanā attiecīgajā politikas jomā un lai īstenošana varētu notikt no daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam darbības sākuma, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tā būtu – attiecībā uz EaSI sadaļu – jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2021. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

(54)

Lai nodrošinātu nepārtrauktību atbalsta sniegšanā attiecīgajā politikas jomā un lai īstenošana varētu notikt no daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam darbības sākuma, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tā būtu – attiecībā uz EaSI sadaļu – jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2021. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

SATURA RĀDĪTĀJS

| I daļa | Vispārīgie noteikumi |
| --- | --- |

I daļa

| 1. pants | Priekšmets |
| --- | --- |

1. pants

| 2. pants | Definīcijas |
| --- | --- |

2. pants

| 3. pants | ESF+ vispārīgie mērķi un īstenošanas metodes |
| --- | --- |

3. pants

| 4. pants | ESF+ konkrētie mērķi |
| --- | --- |

4. pants

| 5. pants | Budžets |
| --- | --- |

5. pants

| 6. pants | Dzimumu līdztiesība, vienlīdzīgas iespējas un nediskriminēšana |
| --- | --- |

6. pants

| II daļa | Īstenošana dalītā pārvaldībā |
| --- | --- |

II daļa

| I nodaļa | Kopīgie noteikumi, ko piemēro plānošanai |
| --- | --- |

I nodaļa

| 7. pants | Konsekvence un tematiskā koncentrācija |
| --- | --- |

7. pants

| 8. pants | Hartas ievērošana |
| --- | --- |

8. pants

| 9. pants | Partnerība |
| --- | --- |

9. pants

| 10. pants | Atbalsts vistrūcīgākajām personām |
| --- | --- |

10. pants

| 11. pants | Jaunatnes nodarbinātības atbalstīšana |
| --- | --- |

11. pants

| 12. pants | Attiecīgo konkrētām valstīm adresēto ieteikumu atbalstīšana |
| --- | --- |

12. pants

| II nodaļa | Vispārējais atbalsts, ko sniedz no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas |
| --- | --- |

II nodaļa

| 13. pants | Darbības joma |
| --- | --- |

13. pants

| 14. pants | Sociāli inovatīvas darbības |
| --- | --- |

14. pants

| 15. pants | Transnacionālā sadarbība |
| --- | --- |

15. pants

| 16. pants | Attiecināmība |
| --- | --- |

16. pants

| 17. pants | Rādītāji un ziņošana |
| --- | --- |

17. pants

| III nodaļa | ESF+ atbalsts materiālās nenodrošinātības mazināšanai |
| --- | --- |

III nodaļa

| 18. pants | Darbības joma |
| --- | --- |

18. pants

| 19. pants | Principi |
| --- | --- |

19. pants

| 20. pants | Prioritātes saturs |
| --- | --- |

20. pants

| 21. pants | Darbību atbalsttiesīgums |
| --- | --- |

21. pants

| 22. pants | Izdevumu attiecināmība |
| --- | --- |

22. pants

| 23. pants | Rādītāji un ziņošana |
| --- | --- |

23. pants

| 24. pants | Revīzija |
| --- | --- |

24. pants

| III daļa | Īstenošana tiešajā un netiešajā pārvaldībā |
| --- | --- |

III daļa

| I nodaļa | Darbības mērķi |
| --- | --- |

I nodaļa

| 25. pants | Darbības mērķi |
| --- | --- |

25. pants

| II nodaļa | Atbalsttiesīgums |
| --- | --- |

II nodaļa

| 26. pants | Atbalsttiesīgās darbības |
| --- | --- |

26. pants

| 27. pants | Atbalsttiesīgie subjekti |
| --- | --- |

27. pants

| 28. pants | Horizontālie principi |
| --- | --- |

28. pants

| 29. pants | Trešo valstu dalība |
| --- | --- |

29. pants

| III nodaļa | Vispārīgie noteikumi |
| --- | --- |

III nodaļa

| 30. pants | Savienības finansējuma veidi un īstenošanas metodes |
| --- | --- |

30. pants

| 31. pants | Darba programma |
| --- | --- |

31. pants

| 32. pants | Uzraudzība un ziņošana |
| --- | --- |

32. pants

| 33. pants | Savienības finanšu interešu aizsardzība |
| --- | --- |

33. pants

| 34. pants | Izvērtēšana |
| --- | --- |

34. pants

| 35. pants | Revīzijas |
| --- | --- |

35. pants

| 36. pants | Informācija, komunikācija un publicitāte |
| --- | --- |

36. pants

| IV daļa | Nobeiguma noteikumi |
| --- | --- |

IV daļa

| 37. pants | Deleģēšanas īstenošana |
| --- | --- |

37. pants

| 38. pants | Komiteju procedūra, ko piemēro dalīti pārvaldītajai ESF+ sadaļai |
| --- | --- |

38. pants

| 39. pants | Komiteja, kas izveidota saskaņā ar LESD 163. pantu |
| --- | --- |

39. pants

| 40. pants | Pārejas noteikumi, ko piemēro dalīti pārvaldītajai ESF+ sadaļai |
| --- | --- |

40. pants

| 41. pants | Pārejas noteikumi, ko piemēro EaSI sadaļai |
| --- | --- |

41. pants

| 42. pants | Stāšanās spēkā |
| --- | --- |

42. pants

| I PIELIKUMS | Kopējie rādītāji, kas attiecas uz vispārējo atbalstu, kuru sniedz no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas |
| --- | --- |

I PIELIKUMS

| II PIELIKUMS | Kopējie rādītāji, kas attiecas uz ESF+ darbībām, kuru mērķis atbilstoši 7. panta 5. punkta pirmajai daļai ir vistrūcīgāko personu sociālā iekļaušana saskaņā ar 4. panta 1. punkta l) apakšpunktā izklāstīto konkrēto mērķi |
| --- | --- |

II PIELIKUMS

| III PIELIKUMS | Kopējie rādītāji, kas attiecas uz ESF+ atbalstu materiālās nenodrošinātības mazināšanai |
| --- | --- |

III PIELIKUMS

| IV PIELIKUMS | Rādītāji, kas attiecas uz EaSI sadaļu |
| --- | --- |

IV PIELIKUMS

I DAĻA

VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+), kas sastāv no divām sadaļām: dalīti pārvaldītās sadaļas (“dalīti pārvaldītā ESF+ sadaļa”) un Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļas (“EaSI sadaļa”).

EaSI

Šajā regulā ir noteikti ESF+ mērķi, tā budžets laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam, īstenošanas metodes, Savienības finansējuma veidi un šāda finansējuma sniegšanas noteikumi.

2. pants

Definīcijas

1.   Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “mūžizglītība” ir visu veidu mācīšanās, proti, formālā, neformālā un ikdienējā mācīšanās, kas notiek visos dzīves posmos un kā rezultātā uzlabojas vai tiek atjauninātas zināšanas, prasmes, kompetences un attieksme vai līdzdalība sabiedrībā personiskā, pilsoniskā, kultūras, sociālā vai ar nodarbinātību saistītā perspektīvā, tostarp konsultāciju un profesionālās orientācijas pakalpojumu sniegšanu, tostarp pirmsskolas izglītību un aprūpi, vispārējo izglītību, profesionālo izglītību un apmācību, augstāko izglītību, pieaugušo izglītību, darbu ar jaunatni un mācīšanos citās vidēs, kas notiek ārpus formālās izglītības un mācībām, un parasti tā veicina starpnozaru sadarbību un elastīgus mācīšanās veidus; |
| --- | --- |

1)

“mūžizglītība” ir visu veidu mācīšanās, proti, formālā, neformālā un ikdienējā mācīšanās, kas notiek visos dzīves posmos un kā rezultātā uzlabojas vai tiek atjauninātas zināšanas, prasmes, kompetences un attieksme vai līdzdalība sabiedrībā personiskā, pilsoniskā, kultūras, sociālā vai ar nodarbinātību saistītā perspektīvā, tostarp konsultāciju un profesionālās orientācijas pakalpojumu sniegšanu, tostarp pirmsskolas izglītību un aprūpi, vispārējo izglītību, profesionālo izglītību un apmācību, augstāko izglītību, pieaugušo izglītību, darbu ar jaunatni un mācīšanos citās vidēs, kas notiek ārpus formālās izglītības un mācībām, un parasti tā veicina starpnozaru sadarbību un elastīgus mācīšanās veidus;

| 2) | “trešās valsts valstspiederīgais” ir persona, kas nav Savienības pilsonis, tostarp bezvalstnieks un persona bez noteiktas valstspiederības; |
| --- | --- |

2)

“trešās valsts valstspiederīgais” ir persona, kas nav Savienības pilsonis, tostarp bezvalstnieks un persona bez noteiktas valstspiederības;

| 3) | “pamata materiālā palīdzība” ir preces, ar kurām tiek apmierinātas personas pamatvajadzības, lai tā varētu cieņpilni dzīvot, piemēram, apģērbs, higiēnas preces, ieskaitot sieviešu higiēnas preces, un mācībām nepieciešamie priekšmeti; |
| --- | --- |

3)

“pamata materiālā palīdzība” ir preces, ar kurām tiek apmierinātas personas pamatvajadzības, lai tā varētu cieņpilni dzīvot, piemēram, apģērbs, higiēnas preces, ieskaitot sieviešu higiēnas preces, un mācībām nepieciešamie priekšmeti;

| 4) | “nelabvēlīgā situācijā esoša grupa” ir tādu cilvēku grupa, kuri atrodas neaizsargātās situācijās, tostarp cilvēki, kuri saskaras ar nabadzību, sociālo atstumtību vai diskrimināciju tās dažādajās izpausmēs vai ir pakļauti to riskam; |
| --- | --- |

4)

“nelabvēlīgā situācijā esoša grupa” ir tādu cilvēku grupa, kuri atrodas neaizsargātās situācijās, tostarp cilvēki, kuri saskaras ar nabadzību, sociālo atstumtību vai diskrimināciju tās dažādajās izpausmēs vai ir pakļauti to riskam;

| 5) | “pamatkompetences” ir zināšanas, prasmes un kompetences, kuras visiem cilvēkiem ir vajadzīgas jebkurā viņu dzīves posmā personiskai izaugsmei un attīstībai, nodarbinātībai, sociālajai iekļautībai un aktīvam pilsoniskumam, proti, rakstpratība, daudzvalodība, iemaņas matemātikā, dabaszinātnēs, tehnoloģijās, mākslā un inžienierzinātnēs, digitālā pratība, medijpratība, personiskās un sociālās iemaņas un mācīšanās mācīties prasmes, aktīva pilsoniskuma prasmes, spēja veikt uzņēmējdarbību, kultūru un starpkultūru izpratne un izpausme un kritiskā domāšana; |
| --- | --- |

5)

“pamatkompetences” ir zināšanas, prasmes un kompetences, kuras visiem cilvēkiem ir vajadzīgas jebkurā viņu dzīves posmā personiskai izaugsmei un attīstībai, nodarbinātībai, sociālajai iekļautībai un aktīvam pilsoniskumam, proti, rakstpratība, daudzvalodība, iemaņas matemātikā, dabaszinātnēs, tehnoloģijās, mākslā un inžienierzinātnēs, digitālā pratība, medijpratība, personiskās un sociālās iemaņas un mācīšanās mācīties prasmes, aktīva pilsoniskuma prasmes, spēja veikt uzņēmējdarbību, kultūru un starpkultūru izpratne un izpausme un kritiskā domāšana;

| 6) | “vistrūcīgākās personas” ir fiziskas personas – atsevišķi cilvēki, ģimenes, mājsaimniecības vai šādu personu grupas, tostarp bērni neaizsargātās situācijās un bezpajumtnieki, kuru nepieciešamība pēc palīdzības ir noteikta pēc objektīviem kritērijiem, ko, apspriežoties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un vienlaikus izvairoties no interešu konflikta, ir noteikušas valsts kompetentās iestādes un kas var aptvert elementus, kuri ļauj palīdzību mērķtiecīgi novirzīt vistrūcīgākajām personām konkrētos ģeogrāfiskos apgabalos; |
| --- | --- |

6)

“vistrūcīgākās personas” ir fiziskas personas – atsevišķi cilvēki, ģimenes, mājsaimniecības vai šādu personu grupas, tostarp bērni neaizsargātās situācijās un bezpajumtnieki, kuru nepieciešamība pēc palīdzības ir noteikta pēc objektīviem kritērijiem, ko, apspriežoties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un vienlaikus izvairoties no interešu konflikta, ir noteikušas valsts kompetentās iestādes un kas var aptvert elementus, kuri ļauj palīdzību mērķtiecīgi novirzīt vistrūcīgākajām personām konkrētos ģeogrāfiskos apgabalos;

| 7) | “galīgie saņēmēji” ir vistrūcīgākās personas, kuras saņem atbalstu, kā noteikts 4. panta 1. punkta m) apakšpunktā; |
| --- | --- |

7)

“galīgie saņēmēji” ir vistrūcīgākās personas, kuras saņem atbalstu, kā noteikts 4. panta 1. punkta m) apakšpunktā;

| 8) | “sociālā inovācija” ir aktivitāte, kura ir sociāla gan attiecībā uz tās mērķi, gan tās līdzekļiem, un jo īpaši aktivitāte, kura ir saistīta ar tādu jaunu ideju izstrādi un īstenošanu attiecībā uz precēm, pakalpojumiem, paņēmieniem un modeļiem, kas vienlaikus apmierina gan sociālās vajadzības, gan rada jaunas sociālās attiecības vai sadarbības izpausmes starp publiskām, pilsoniskās sabiedrības vai privātām organizācijām, tādējādi sniedzot labumu sabiedrībai un veicinot tās spēju rīkoties; |
| --- | --- |

8)

“sociālā inovācija” ir aktivitāte, kura ir sociāla gan attiecībā uz tās mērķi, gan tās līdzekļiem, un jo īpaši aktivitāte, kura ir saistīta ar tādu jaunu ideju izstrādi un īstenošanu attiecībā uz precēm, pakalpojumiem, paņēmieniem un modeļiem, kas vienlaikus apmierina gan sociālās vajadzības, gan rada jaunas sociālās attiecības vai sadarbības izpausmes starp publiskām, pilsoniskās sabiedrības vai privātām organizācijām, tādējādi sniedzot labumu sabiedrībai un veicinot tās spēju rīkoties;

| 9) | “papildpasākums” ir aktivitāte, kura tiek īstenota papildus pārtikas izdalīšanai un/vai pamata materiālās palīdzības sniegšanai ar mērķi risināt sociālo atstumtību un sniegt ieguldījumu nabadzības izskaušanā, piemēram, iesakot vai nodrošinot sociālos un veselības aprūpes pakalpojumus, tostarp psiholoģisko atbalstu, vai nodrošinot attiecīgu informāciju par publiskajiem pakalpojumiem vai sniedzot ieteikumus par mājsaimniecības budžeta pārvaldīšanu; |
| --- | --- |

9)

“papildpasākums” ir aktivitāte, kura tiek īstenota papildus pārtikas izdalīšanai un/vai pamata materiālās palīdzības sniegšanai ar mērķi risināt sociālo atstumtību un sniegt ieguldījumu nabadzības izskaušanā, piemēram, iesakot vai nodrošinot sociālos un veselības aprūpes pakalpojumus, tostarp psiholoģisko atbalstu, vai nodrošinot attiecīgu informāciju par publiskajiem pakalpojumiem vai sniedzot ieteikumus par mājsaimniecības budžeta pārvaldīšanu;

| 10) | “sociālais eksperiments” ir politikas intervences pasākums, kura mērķis ir nodrošināt inovatīvus risinājumus sociālo vajadzību apmierināšanai un kuru īsteno nelielā mērogā un apstākļos, kas nodrošina iespēju izmērīt tā ietekmi pirms tā atkārtošanas citos kontekstos, tostarp ģeogrāfiskajos un nozaru kontekstos, vai īsteno plašākā mērogā, ja rezultāti izrādās pozitīvi; |
| --- | --- |

10)

“sociālais eksperiments” ir politikas intervences pasākums, kura mērķis ir nodrošināt inovatīvus risinājumus sociālo vajadzību apmierināšanai un kuru īsteno nelielā mērogā un apstākļos, kas nodrošina iespēju izmērīt tā ietekmi pirms tā atkārtošanas citos kontekstos, tostarp ģeogrāfiskajos un nozaru kontekstos, vai īsteno plašākā mērogā, ja rezultāti izrādās pozitīvi;

| 11) | “pārrobežu partnerība” ir valsts nodarbinātības dienestu, sociālo partneru vai pilsoniskās sabiedrības, kas atrodas vismaz divās dalībvalstīs, sadarbības struktūra; |
| --- | --- |

11)

“pārrobežu partnerība” ir valsts nodarbinātības dienestu, sociālo partneru vai pilsoniskās sabiedrības, kas atrodas vismaz divās dalībvalstīs, sadarbības struktūra;

| 12) | “mikrouzņēmums” ir uzņēmums, kurā darbinieku skaits ir mazāks par 10 un kura ikgadējais apgrozījums vai bilance ir mazāka par 2 000 000 EUR; |
| --- | --- |

12)

“mikrouzņēmums” ir uzņēmums, kurā darbinieku skaits ir mazāks par 10 un kura ikgadējais apgrozījums vai bilance ir mazāka par 2 000 000 EUR;

| 13) | “sociālais uzņēmums” ir uzņēmums neatkarīgi no tā juridiskās formas, tostarp sociālās ekonomikas uzņēmumi, vai fiziska persona:






  a) | kurš saskaņā ar tā statūtiem, nolikumu vai jebkādu citu juridisku dokumentu, kas var izraisīt atbildību saskaņā ar tās dalībvalsts noteikumiem, kurā sociālais uzņēmums atrodas, ir panākt pozitīvu un izmērāmu sociālo ietekmi, kas var ietvert ietekmi uz vidi, kā tā galveno sociālo mērķi, nevis nodrošināt citiem nolūkiem paredzētu peļņu, un kurš sniedz pakalpojumus vai ražo preces, kas rada sociālo atdevi, vai izmanto tādas preču ražošanas vai pakalpojumu sniegšanas metodes, ar ko tiek īstenoti sociālie mērķi; |
| --- | --- | --- |

13)

“sociālais uzņēmums” ir uzņēmums neatkarīgi no tā juridiskās formas, tostarp sociālās ekonomikas uzņēmumi, vai fiziska persona:

a)

kurš saskaņā ar tā statūtiem, nolikumu vai jebkādu citu juridisku dokumentu, kas var izraisīt atbildību saskaņā ar tās dalībvalsts noteikumiem, kurā sociālais uzņēmums atrodas, ir panākt pozitīvu un izmērāmu sociālo ietekmi, kas var ietvert ietekmi uz vidi, kā tā galveno sociālo mērķi, nevis nodrošināt citiem nolūkiem paredzētu peļņu, un kurš sniedz pakalpojumus vai ražo preces, kas rada sociālo atdevi, vai izmanto tādas preču ražošanas vai pakalpojumu sniegšanas metodes, ar ko tiek īstenoti sociālie mērķi;

| b) | kurš savu peļņu, pirmkārt un galvenokārt, izmanto sava galvenā sociālā mērķa sasniegšanai un kurš ir ieviesis iepriekš izstrādātas procedūras un noteikumus, kas nodrošina, ka peļņas sadale neapdraud galveno sociālo mērķi; |
| --- | --- |

b)

kurš savu peļņu, pirmkārt un galvenokārt, izmanto sava galvenā sociālā mērķa sasniegšanai un kurš ir ieviesis iepriekš izstrādātas procedūras un noteikumus, kas nodrošina, ka peļņas sadale neapdraud galveno sociālo mērķi;

| c) | kurš tiek pārvaldīts saimnieciskā, līdzdalīgā, atbildīgā un pārredzamā veidā, jo īpaši iesaistot darba ņēmējus, klientus un ieinteresētās personas, kurus ietekmē tā uzņēmējdarbība; |
| --- | --- |

c)

kurš tiek pārvaldīts saimnieciskā, līdzdalīgā, atbildīgā un pārredzamā veidā, jo īpaši iesaistot darba ņēmējus, klientus un ieinteresētās personas, kurus ietekmē tā uzņēmējdarbība;

| 14) | “atsauces vērtība” ir vērtība, kuru izmanto, lai noteiktu mērķrādītājus kopējiem rezultātu rādītājiem un konkrētu programmu rezultātu rādītājiem un kuras pamatā ir pašreizējie vai līdzīgi jau iepriekš veikti intervences pasākumi; |
| --- | --- |

14)

“atsauces vērtība” ir vērtība, kuru izmanto, lai noteiktu mērķrādītājus kopējiem rezultātu rādītājiem un konkrētu programmu rezultātu rādītājiem un kuras pamatā ir pašreizējie vai līdzīgi jau iepriekš veikti intervences pasākumi;

| 15) | “pārtikas iegādes un/vai pamata materiālās palīdzības sniegšanas izmaksas” ir faktiskās izmaksas, kas saistītas ar saņēmēja veiktu pārtikas iegādi un/vai pamata materiālās palīdzības sniegšanu un nav tikai iegādātās pārtikas cena un/vai pamata materiālās palīdzības summa; |
| --- | --- |

15)

“pārtikas iegādes un/vai pamata materiālās palīdzības sniegšanas izmaksas” ir faktiskās izmaksas, kas saistītas ar saņēmēja veiktu pārtikas iegādi un/vai pamata materiālās palīdzības sniegšanu un nav tikai iegādātās pārtikas cena un/vai pamata materiālās palīdzības summa;

| 16) | “mikrofinansējums” ir garantijas, mikrokredīti, pašu kapitāls un kvazikapitāls apvienojumā ar uzņēmējdarbības attīstībai paredzētiem papildu pakalpojumiem, piemēram, tādiem, kurus var sniegt kā individuālas konsultācijas, apmācību un darbaudzināšanu un kurus var saņemt arī fiziskas personas un mikrouzņēmumi, kam ir grūtības saņemt kredītus profesionālām un peļņu nesošām darbībām; |
| --- | --- |

16)

“mikrofinansējums” ir garantijas, mikrokredīti, pašu kapitāls un kvazikapitāls apvienojumā ar uzņēmējdarbības attīstībai paredzētiem papildu pakalpojumiem, piemēram, tādiem, kurus var sniegt kā individuālas konsultācijas, apmācību un darbaudzināšanu un kurus var saņemt arī fiziskas personas un mikrouzņēmumi, kam ir grūtības saņemt kredītus profesionālām un peļņu nesošām darbībām;

| 17) | “finansējuma apvienošanas darbība” ir no Savienības budžeta atbalstīta darbība, tostarp finansējuma apvienošanas mehānismā vai platformā, kā definēts Finanšu regulas 2. panta 6. punktā, kura apvieno no Savienības budžeta finansēta neatmaksājamā atbalsta formas vai finanšu instrumentus ar atmaksājama atbalsta formām no attīstības vai citām publisko finanšu iestādēm, kā arī komerciālām finanšu iestādēm un ieguldītājiem; |
| --- | --- |

17)

“finansējuma apvienošanas darbība” ir no Savienības budžeta atbalstīta darbība, tostarp finansējuma apvienošanas mehānismā vai platformā, kā definēts Finanšu regulas 2. panta 6. punktā, kura apvieno no Savienības budžeta finansēta neatmaksājamā atbalsta formas vai finanšu instrumentus ar atmaksājama atbalsta formām no attīstības vai citām publisko finanšu iestādēm, kā arī komerciālām finanšu iestādēm un ieguldītājiem;

| 18) | “tiesību subjekts” ir fiziska persona vai juridiska persona, kas izveidota saskaņā ar Savienības, valsts vai starptautiskajiem tiesību aktiem un kas minētajos aktos par tādu ir atzīta, un kam ir juridiskās personas statuss un spēja rīkoties savā vārdā, īstenot tiesības un uzņemties pienākumus, vai subjekts, kam nav juridiskās personas statusa, kā minēts Finanšu regulas 197. panta 2. punkta c) apakšpunktā; |
| --- | --- |

18)

“tiesību subjekts” ir fiziska persona vai juridiska persona, kas izveidota saskaņā ar Savienības, valsts vai starptautiskajiem tiesību aktiem un kas minētajos aktos par tādu ir atzīta, un kam ir juridiskās personas statuss un spēja rīkoties savā vārdā, īstenot tiesības un uzņemties pienākumus, vai subjekts, kam nav juridiskās personas statusa, kā minēts Finanšu regulas 197. panta 2. punkta c) apakšpunktā;

| 19) | “kopējais tūlītējo rezultātu rādītājs” ir kopējais rezultātu rādītājs, kas aptver ietekmi četru nedēļu laikposmā no dienas, kad dalībnieks ir pārtraucis dalību darbībā; |
| --- | --- |

19)

“kopējais tūlītējo rezultātu rādītājs” ir kopējais rezultātu rādītājs, kas aptver ietekmi četru nedēļu laikposmā no dienas, kad dalībnieks ir pārtraucis dalību darbībā;

| 20) | “kopējais ilgtermiņa rezultātu rādītājs” ir kopējais rezultātu rādītājs, kas aptver ietekmi sešu mēnešu laikposmā pēc tam, kad dalībnieks ir pārtraucis dalību darbībā. |
| --- | --- |

20)

“kopējais ilgtermiņa rezultātu rādītājs” ir kopējais rezultātu rādītājs, kas aptver ietekmi sešu mēnešu laikposmā pēc tam, kad dalībnieks ir pārtraucis dalību darbībā.

2.   Regulas (ES) 2021/1060 2. pantā izklāstītās definīcijas attiecas arī uz dalīti pārvaldīto ESF+ sadaļu.

3. pants

ESF+ vispārīgie mērķi un īstenošanas metodes

1.   ESF+ mērķis ir palīdzēt dalībvalstīm un reģioniem panākt augstu nodarbinātības līmeni, taisnīgu sociālo aizsardzību un prasmīgu un izturīgu darbaspēku, kas ir sagatavots nākotnes darba pasaulei, kā arī iekļaujošu un saliedētu sabiedrību, nolūkā izskaust nabadzību un īstenot principus, kas izklāstīti Eiropas sociālo tiesību pīlārā.

2.   ESF+ atbalsta, papildina un sniedz pievienoto vērtību dalībvalstu politikai, ar ko paredzēts nodrošināt vienlīdzīgas iespējas, vienlīdzīgu piekļuvi darba tirgum, taisnīgus un kvalitatīvus darba apstākļus, sociālo aizsardzību un iekļaušanu, jo īpaši, pievēršot uzmanību kvalitatīvai un iekļaujošai izglītībai un mācībām, mūžizglītībai, investīcijām bērnos un jauniešos un piekļuvei pamatpakalpojumiem.

3.   ESF+ īsteno:

| a) | dalītā pārvaldībā – attiecībā uz to palīdzības daļu, kas atbilst konkrētajiem mērķiem, kuri izklāstīti 4. panta 1. punktā (“dalīti pārvaldītā ESF+ sadaļa”); un |
| --- | --- |

a)

dalītā pārvaldībā – attiecībā uz to palīdzības daļu, kas atbilst konkrētajiem mērķiem, kuri izklāstīti 4. panta 1. punktā (“dalīti pārvaldītā ESF+ sadaļa”); un

| b) | tiešā un netiešā pārvaldībā – attiecībā uz to palīdzības daļu, kas atbilst mērķiem, kuri izklāstīti 4. panta 1. punktā un 25. pantā (“EaSI sadaļa”). |
| --- | --- |

b)

tiešā un netiešā pārvaldībā – attiecībā uz to palīdzības daļu, kas atbilst mērķiem, kuri izklāstīti 4. panta 1. punktā un 25. pantā (“EaSI sadaļa”).

4. pants

ESF+ konkrētie mērķi

1.   ESF+ atbalsta šādus konkrētos mērķus tādās politikas jomās kā nodarbinātība un darbaspēka mobilitāte, izglītība, sociālā iekļaušana, tostarp ieguldījuma sniegšana nabadzības izskaušanā, un tādējādi arī veicina politikas mērķi “Sociālāka un iekļaujošāka Eiropa – Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošana”, kas minēts Regulas (ES) 2021/1060 5. panta d) punktā:

| a) | uzlabot visu darba meklētāju, jo īpaši jauniešu – it sevišķi, īstenojot Garantiju jauniešiem –, ilgstošo bezdarbnieku un darba tirgū nelabvēlīgā situācijā esošo grupu, un ekonomiski neaktīvo personu piekļuvi nodarbinātībai un aktivizācijas pasākumiem, kā arī veicinot pašnodarbinātību un sociālo ekonomiku; |
| --- | --- |

a)

uzlabot visu darba meklētāju, jo īpaši jauniešu – it sevišķi, īstenojot Garantiju jauniešiem –, ilgstošo bezdarbnieku un darba tirgū nelabvēlīgā situācijā esošo grupu, un ekonomiski neaktīvo personu piekļuvi nodarbinātībai un aktivizācijas pasākumiem, kā arī veicinot pašnodarbinātību un sociālo ekonomiku;

| b) | modernizēt darba tirgus iestādes un dienestus, lai varētu novērtēt un paredzēt prasmju vajadzības un nodrošināt savlaicīgu un individuāli pielāgotu palīdzību un atbalstu saistībā ar atbilstību starp piedāvājumu un pieprasījumu darba tirgū, statusa maiņu darba tirgū un darba tirgus mobilitāti; |
| --- | --- |

b)

modernizēt darba tirgus iestādes un dienestus, lai varētu novērtēt un paredzēt prasmju vajadzības un nodrošināt savlaicīgu un individuāli pielāgotu palīdzību un atbalstu saistībā ar atbilstību starp piedāvājumu un pieprasījumu darba tirgū, statusa maiņu darba tirgū un darba tirgus mobilitāti;

| c) | veicināt sieviešu un vīriešu līdzsvarotu dalību darba tirgū, vienlīdzīgus darba apstākļus un labāku darba un privātās dzīves līdzsvaru, tostarp, nodrošinot piekļuvi cenas ziņā pieejamai bērnu aprūpei un aprūpējamu personu aprūpei; |
| --- | --- |

c)

veicināt sieviešu un vīriešu līdzsvarotu dalību darba tirgū, vienlīdzīgus darba apstākļus un labāku darba un privātās dzīves līdzsvaru, tostarp, nodrošinot piekļuvi cenas ziņā pieejamai bērnu aprūpei un aprūpējamu personu aprūpei;

| d) | veicināt darba ņēmēju, uzņēmumu un uzņēmēju pielāgošanos pārmaiņām, aktīvas un veselīgas vecumdienas un veselīgu un labi pielāgotu darba vidi, kurā tiek novērsti riski veselībai; |
| --- | --- |

d)

veicināt darba ņēmēju, uzņēmumu un uzņēmēju pielāgošanos pārmaiņām, aktīvas un veselīgas vecumdienas un veselīgu un labi pielāgotu darba vidi, kurā tiek novērsti riski veselībai;

| e) | uzlabot izglītības un mācību sistēmu kvalitāti, iekļautību, efektivitāti un nozīmīgumu darba tirgū, tostarp ar neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanas palīdzību, lai atbalstītu pamatkompetenču, tostarp uzņēmējdarbības un digitālo prasmju, apguvi, un sekmējot duālās apmācības sistēmu un māceklības ieviešanu; |
| --- | --- |

e)

uzlabot izglītības un mācību sistēmu kvalitāti, iekļautību, efektivitāti un nozīmīgumu darba tirgū, tostarp ar neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanas palīdzību, lai atbalstītu pamatkompetenču, tostarp uzņēmējdarbības un digitālo prasmju, apguvi, un sekmējot duālās apmācības sistēmu un māceklības ieviešanu;

| f) | sekmēt to, lai – jo īpaši nelabvēlīgā situācijā esošām grupām – būtu vienlīdzīga piekļuve kvalitatīvai un iekļaujošai izglītībai un mācībām un iespēja to iegūt, sākot ar pirmsskolas izglītību un aprūpi un vispārējās izglītības un profesionālās izglītības un apmācības gaitā līdz pat augstākajai izglītībai un pieaugušo izglītībai un mācībām, tostarp veicināt mācību mobilitāti visiem un atvieglot piekļūstamības iespējas personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

f)

sekmēt to, lai – jo īpaši nelabvēlīgā situācijā esošām grupām – būtu vienlīdzīga piekļuve kvalitatīvai un iekļaujošai izglītībai un mācībām un iespēja to iegūt, sākot ar pirmsskolas izglītību un aprūpi un vispārējās izglītības un profesionālās izglītības un apmācības gaitā līdz pat augstākajai izglītībai un pieaugušo izglītībai un mācībām, tostarp veicināt mācību mobilitāti visiem un atvieglot piekļūstamības iespējas personām ar invaliditāti;

| g) | veicināt mūžizglītību, jo īpaši piedāvājot elastīgas prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas iespējas visiem, ņemot vērā uzņēmējdarbības un digitālās prasmes, labāk prognozējot pārmaiņas un vajadzību pēc jaunām prasmēm, pamatojoties uz darba tirgus vajadzībām, atvieglojot karjeras maiņu un sekmējot profesionālo mobilitāti; |
| --- | --- |

g)

veicināt mūžizglītību, jo īpaši piedāvājot elastīgas prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas iespējas visiem, ņemot vērā uzņēmējdarbības un digitālās prasmes, labāk prognozējot pārmaiņas un vajadzību pēc jaunām prasmēm, pamatojoties uz darba tirgus vajadzībām, atvieglojot karjeras maiņu un sekmējot profesionālo mobilitāti;

| h) | veicināt aktīvu iekļaušanu ar mērķi sekmēt vienlīdzīgas iespējas, nediskriminēšanu un aktīvu līdzdalību un uzlabot nodarbināmību, jo īpaši attiecībā uz nelabvēlīgā situācijā esošām grupām; |
| --- | --- |

h)

veicināt aktīvu iekļaušanu ar mērķi sekmēt vienlīdzīgas iespējas, nediskriminēšanu un aktīvu līdzdalību un uzlabot nodarbināmību, jo īpaši attiecībā uz nelabvēlīgā situācijā esošām grupām;

| i) | sekmēt trešo valstu valstspiederīgo, tostarp migrantu, sociālekonomisko integrāciju; |
| --- | --- |

i)

sekmēt trešo valstu valstspiederīgo, tostarp migrantu, sociālekonomisko integrāciju;

| j) | veicināt atstumto kopienu, piemēram, romu, sociālekonomisko integrāciju; |
| --- | --- |

j)

veicināt atstumto kopienu, piemēram, romu, sociālekonomisko integrāciju;

| k) | uzlabot vienlīdzīgu un savlaicīgu piekļuvi kvalitatīviem, ilgtspējīgiem un cenas ziņā pieejamiem pakalpojumiem, tostarp pakalpojumiem, ar kuriem veicina piekļuvi mājokļiem un uz personu vērstai aprūpei, tai skaitā veselības aprūpei; modernizēt sociālās aizsardzības sistēmas, tostarp veicināt piekļuvi sociālajai aizsardzībai, īpašu uzmanību pievēršot bērniem un nelabvēlīgā situācijā esošām grupām; uzlabot, tostarp personām ar invaliditāti, veselības aprūpes sistēmu un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu piekļūstamību, efektivitāti un noturību; |
| --- | --- |

k)

uzlabot vienlīdzīgu un savlaicīgu piekļuvi kvalitatīviem, ilgtspējīgiem un cenas ziņā pieejamiem pakalpojumiem, tostarp pakalpojumiem, ar kuriem veicina piekļuvi mājokļiem un uz personu vērstai aprūpei, tai skaitā veselības aprūpei; modernizēt sociālās aizsardzības sistēmas, tostarp veicināt piekļuvi sociālajai aizsardzībai, īpašu uzmanību pievēršot bērniem un nelabvēlīgā situācijā esošām grupām; uzlabot, tostarp personām ar invaliditāti, veselības aprūpes sistēmu un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu piekļūstamību, efektivitāti un noturību;

| l) | veicināt nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļauto personu, arī vistrūcīgāko personu un bērnu, sociālo integrāciju; |
| --- | --- |

l)

veicināt nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļauto personu, arī vistrūcīgāko personu un bērnu, sociālo integrāciju;

| m) | mazināt materiālo nenodrošinātību, piešķirot pārtiku un/vai sniedzot pamata materiālo palīdzību vistrūcīgākajām personām, tostarp bērniem, un nodrošinot papildpasākumus, ar kuriem atbalsta viņu sociālo iekļaušanu. |
| --- | --- |

m)

mazināt materiālo nenodrošinātību, piešķirot pārtiku un/vai sniedzot pamata materiālo palīdzību vistrūcīgākajām personām, tostarp bērniem, un nodrošinot papildpasākumus, ar kuriem atbalsta viņu sociālo iekļaušanu.

2.   Ar darbībām, ko dalīti pārvaldītajā ESF+ sadaļā veic, lai sasniegtu šā panta 1. punktā minētos konkrētos mērķus, ESF+ tiecas sniegt ieguldījumu citos politikas mērķos, kas uzskaitīti Regulas (ES) 2021/1060 5. pantā, jo īpaši mērķos, kuri attiecas uz:

| a) | viedāku Eiropu, ko panāk, attīstot prasmes pārdomātai specializācijai un svarīgām pamattehnoloģijām, rūpniecības restrukturizāciju, nozaru sadarbību prasmju un uzņēmējdarbības jomā, pētnieku mācības, tīklošanas darbības un partnerības starp augstākās izglītības iestādēm, profesionālās izglītības un apmācības iestādēm, pētniecības un tehnoloģiju centriem, uzņēmumiem un klasteriem, kā arī atbalstu mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem un sociālajai ekonomikai; |
| --- | --- |

a)

viedāku Eiropu, ko panāk, attīstot prasmes pārdomātai specializācijai un svarīgām pamattehnoloģijām, rūpniecības restrukturizāciju, nozaru sadarbību prasmju un uzņēmējdarbības jomā, pētnieku mācības, tīklošanas darbības un partnerības starp augstākās izglītības iestādēm, profesionālās izglītības un apmācības iestādēm, pētniecības un tehnoloģiju centriem, uzņēmumiem un klasteriem, kā arī atbalstu mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem un sociālajai ekonomikai;

| b) | zaļāku, zema oglekļa Eiropu, kas sasniedzama, uzlabojot izglītības un apmācības sistēmas, kuras ir nepieciešamas prasmju un kvalifikāciju pielāgošanai, visu iedzīvotāju, tostarp darbaspēka, kvalifikācijas celšanai, un izveidojot jaunas darbvietas nozarēs, kas saistītas ar vidi, klimatu, enerģētiku, aprites ekonomiku un bioekonomiku. |
| --- | --- |

b)

zaļāku, zema oglekļa Eiropu, kas sasniedzama, uzlabojot izglītības un apmācības sistēmas, kuras ir nepieciešamas prasmju un kvalifikāciju pielāgošanai, visu iedzīvotāju, tostarp darbaspēka, kvalifikācijas celšanai, un izveidojot jaunas darbvietas nozarēs, kas saistītas ar vidi, klimatu, enerģētiku, aprites ekonomiku un bioekonomiku.

3.   Ja tas patiešām ir nepieciešams kā pagaidu pasākums, lai reaģētu uz ārkārtējiem vai neparastiem apstākļiem, kā minēts Regulas (ES) 2021/1060 20. pantā, un uz laiku, kas nepārsniedz 18 mēnešus, ar ESF+ var atbalstīt:

| a) | saīsināta darba laika shēmu finansēšanu bez prasības, ka tās jākombinē ar aktīviem pasākumiem; |
| --- | --- |

a)

saīsināta darba laika shēmu finansēšanu bez prasības, ka tās jākombinē ar aktīviem pasākumiem;

| b) | piekļuvi veselības aprūpei, tostarp to personu piekļuvi, kam nedraud tūlītēja sociālekonomiskā neaizsargātība. |
| --- | --- |

b)

piekļuvi veselības aprūpei, tostarp to personu piekļuvi, kam nedraud tūlītēja sociālekonomiskā neaizsargātība.

4.   Ja pēc attiecīgās dalībvalsts iesniegta lūguma Komisija konstatē, ka 3. punktā paredzētie nosacījumi ir izpildīti, tā pieņem īstenošanas lēmumu, precizējot laikposmu, kurā pagaidu papildu atbalsts no ESF+ ir atļauts.

5.   Komisija uzrauga šā panta 3. punkta īstenošanu un novērtē, vai pagaidu papildu atbalsts no ESF+ ir pietiekams, lai atvieglotu atbalsta no ESF+ izmantošanu, reaģējot uz ārkārtējiem vai neparastiem apstākļiem. Komisija, pamatojoties uz savu novērtējumu, vajadzības gadījumā sagatavo priekšlikumus šīs regulas grozījumiem, tostarp par 7. pantā izklāstītajām tematiskās koncentrācijas prasībām, izņemot tematiskās koncentrācijas prasību, kas norādīta 7. panta 5. un 6. punktā.

5. pants

Budžets

1.   ESF+ īstenošanai atvēlētais finansējums laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam ir 87 995 063 417 EUR 2018. gada cenās.

2.   Finansējuma daļa, kas atvēlēta dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas īstenošanai, lai sekmētu mērķi investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei dalībvalstīs un reģionos, kā minēts Regulas (ES) 2021/1060 5. panta 2. punkta a) apakšpunktā, ir 87 319 331 844 EUR 2018. gada cenās, no kuriem 175 000 000 EUR piešķir transnacionālajai sadarbībai, lai paātrinātu inovatīvu risinājumu pārnesi un veicinātu to izvēršanu, kā minēts šīs regulas 25. panta i) punktā, un papildu finansējumu 472 980 447 EUR 2018. gada cenās piešķir tālākajiem reģioniem, kas noteikti LESD 349. pantā, un NUTS 2. līmeņa reģioniem, kuri atbilst 1994. gada Pievienošanās aktam pievienotā 6. protokola par īpašiem noteikumiem attiecībā uz 6. mērķi saistībā ar struktūrfondiem Somijā un Zviedrijā (6. protokols) 2. pantā noteiktajiem kritērijiem.

3.   Finansējuma daļa, kas atvēlēta EaSI sadaļas īstenošanai laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam, ir 675 731 573 EUR 2018. gada cenās.

4.   Šā panta 3. punktā minēto summu var izmantot arī tehniskajai un administratīvajai palīdzībai, kas vajadzīga EaSI sadaļas īstenošanai, piemēram, sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas aktivitātēm, tostarp korporatīvajām informācijas tehnoloģiju sistēmām.

6. pants

Dzimumu līdztiesība, vienlīdzīgas iespējas un nediskriminēšana

Dalībvalstis un Komisija atbalsta konkrētas mērķtiecīgas darbības, ar kurām ikvienā no ESF+ mērķiem veicina horizontālos principus, kas minēti Regulas (ES) 2021/1060 9. panta 2. un 3. punktā un šīs regulas 28. pantā. Šīs darbības var ietvert darbības, ar kurām nodrošina piekļūstamības iespējas personām ar invaliditāti, tostarp informācijas un komunikācijas tehnoloģiju ziņā, un veicina pāreju no aprūpes iestādē vai ilgstošas sociālās aprūpes iestādē uz ģimenē un kopienā balstītu aprūpi.

Izmantojot ESF+, dalībvalstis un Komisija arī tiecas palielināt sieviešu dalību nodarbinātībā, kā arī uzlabot darba un personīgās dzīves saskaņošanu, cīnoties pret nabadzības feminizāciju un dzimumu diskrimināciju darba tirgū un izglītībā un mācībās.

II DAĻA

ĪSTENOŠANA DALĪTĀ PĀRVALDĪBĀ

I NODAĻA

Kopīgie noteikumi, ko piemēro plānošanai

7. pants

Konsekvence un tematiskā koncentrācija

1.   Dalībvalstis dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļus plāno, par prioritāti izvirzot intervences pasākumus, ar ko tiek risinātas problēmas, kuras ir apzinātas Eiropas pusgadā, tostarp savās valsts reformu programmās, kā arī attiecīgajos konkrētai valstij adresētajos ieteikumos, kas pieņemti saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu, un tās ņem vērā principus un tiesības, kas ir noteikti Eiropas sociālo tiesību pīlārā un ESF+ mērķiem relevantajās valstu un reģionālajās stratēģijās, tādējādi sniedzot ieguldījumu LESD 174. pantā izklāstītajos mērķos.

Dalībvalstis un attiecīgā gadījumā Komisija sekmē sinerģijas un nodrošina koordināciju, papildināmību un saskaņotību starp ESF+ un citiem Savienības fondiem, programmām un instrumentiem gan plānošanas, gan īstenošanas posmā. Dalībvalstis un attiecīgā gadījumā Komisija pilnveido koordinācijas mehānismus, lai izvairītos no darba dublēšanās, un nodrošina ciešu sadarbību starp subjektiem, kas ir atbildīgi par programmu īstenošanu, ar mērķi panākt saskaņotas un racionālas atbalsta sniegšanas darbības.

2.   Dalībvalstis no saviem dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem pienācīgu summu piešķir to problēmu risināšanai, kuras ir apzinātas attiecīgajos konkrētai valstij adresētajos ieteikumos, kas pieņemti saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu, un Eiropas pusgadā un uz kurām attiecas ESF+ konkrēto mērķu darbības joma, kā izklāstīts šīs regulas 4. panta 1. punktā.

3.   Dalībvalstis no saviem dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem pienācīgu summu piešķir Garantijas bērniem īstenošanai ar tādām mērķtiecīgām darbībām un strukturālām reformām, ar kurām paredzēts novērst bērnu nabadzību atbilstoši 4. panta 1. punkta f) un h) līdz l) apakšpunktā izklāstītajiem konkrētajiem mērķiem.

Dalībvalstis, kurās saskaņā ar Eurostat datiem nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļauto bērnu, kas jaunāki par 18 gadiem, vidējais skaits 2017.–2019. gadā pārsniedza Savienības vidējo rādītāju, vismaz 5 % no saviem dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem piešķir, lai atbalstītu pirmajā daļā izklāstītās mērķtiecīgās darbības un strukturālās reformas ar mērķi novērst bērnu nabadzību.

4.   Dalībvalstis vismaz 25 % no saviem dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem piešķir konkrētajiem mērķiem sociālās iekļaušanas politikas jomā, kas izklāstīti 4. panta 1. punkta h) līdz l) apakšpunktā, tostarp trešo valstu valstspiederīgo sociālekonomiskās integrācijas veicināšanai.

5.   Vismaz 3 % no saviem dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem dalībvalstis piešķir vistrūcīgāko personu atbalstam saskaņā ar konkrēto mērķi, kas izklāstīts 4. panta 1. punkta m) apakšpunktā vai – pienācīgi pamatotos gadījumos – vai nu saskaņā ar konkrēto mērķi, kas izklāstīts 4. panta 1. punkta l) apakšpunktā, vai saskaņā ar abiem minētajiem konkrētajiem mērķiem.

Pārbaudot, vai ir ievērota 3. un 4. punktā minētā prasība par minimālajiem piešķīrumiem, minētos līdzekļus neņem vērā.

6.   Pienācīgu summu no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem dalībvalstis piešķir tādām mērķtiecīgām darbībām un strukturālajām reformām, ar kurām atbalsta jauniešu nodarbinātību, profesionālo izglītību un apmācību – jo īpaši māceklību – un pāreju no skolas uz darba dzīvi, veidus, kā atgriezties izglītībā vai mācībās, un otrās iespējas izglītību, jo īpaši īstenojot shēmas Garantijas jauniešiem ietvaros.

Dalībvalstis, kurās saskaņā ar Eurostat datiem tādu 15–29 gadus vecu jauniešu vidējais rādītājs, kuri nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, 2017.–2019. gadā bija lielāks par Savienības vidējo rādītāju, vismaz 12,5 % no saviem dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem 2021.–2027. gadā piešķir pirmajā daļā izklāstīto mērķtiecīgo darbību un strukturālo reformu atbalstam.

Tālākie reģioni, kuri atbilst otrajā daļā izklāstītajiem nosacījumiem, savās programmās vismaz 12,5 % no saviem dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem piešķir mērķtiecīgām darbībām un strukturālajām reformām, kā izklāstīts pirmajā daļā. Attiecīgā gadījumā šo piešķīrumu ņem vērā, kad pārbauda, vai ir ievērota otrajā daļā noteiktā prasība par valsts līmenī piešķiramo minimālo procentuālo daļu.

Kad dalībvalstis īsteno šajā punktā minētās mērķtiecīgās darbības un strukturālās reformas, tās par prioritāti nosaka ekonomiski neaktīvos jauniešus un jauniešus, kas ilgstoši ir bez darba, un īsteno mērķtiecīgus informēšanas pasākumus.

7.   Šā panta 2. līdz 6. punkts neattiecas uz konkrēto papildu piešķīrumu, ko saņem tālākie reģioni un NUTS 2. līmeņa reģioni, kuri atbilst 6. protokola 2. pantā noteiktajiem kritērijiem.

8.   Šā panta 1. līdz 6. punkts neattiecas uz tehnisko palīdzību.

8. pants

Hartas ievērošana

1.   Visas darbības atlasa un īsteno, vienlaikus ievērojot Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”), un saskaņā ar attiecīgajiem Regulas (ES) 2021/1060 noteikumiem.

2.   Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 69. panta 7. punktu dalībvalstis nodrošina sūdzību efektīvu izskatīšanu. Tas neskar iedzīvotājiem un ieinteresētajām personām paredzēto vispārējo iespēju iesniegt sūdzības Komisijai, tostarp par Hartas pārkāpumiem.

3.   Ja Komisija konstatē, ka ir pārkāpta Harta, tā, nosakot korektīvos pasākumus, kuri jāpiemēro saskaņā ar attiecīgajiem Regulas (ES) 2021/1060 noteikumiem, ņem vērā pārkāpuma smagumu.

9. pants

Partnerība

1.   Dalībvalstis nodrošina sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju jēgpilnu dalību nodarbinātības, izglītības un sociālās iekļautības politikas īstenošanā, kam tiek sniegts atbalsts no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas.

2.   Katrā programmā pienācīgu summu no saviem dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem dalībvalstis piešķir sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju spēju veidošanai – tostarp mācībām, tīklošanās pasākumiem un sociālā dialoga stiprināšanai – un kopīgi ar sociālajiem partneriem īstenotajām aktivitātēm.

Ja sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju spēju veidošana ir apzināta attiecīgajā konkrētai valstij adresētajā ieteikumā, kas pieņemts saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu, attiecīgā dalībvalsts minētajam mērķim piešķir pienācīgu summu vismaz 0,25 % apmērā no saviem dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem.

10. pants

Atbalsts vistrūcīgākajām personām

Līdzekļus, kas minēti 7. panta 5. punktā un paredzēti 4. panta 1. punkta l) un m) apakšpunktā izklāstītajiem konkrētajiem mērķiem, plāno konkrētajai prioritātei vai programmai. Šai prioritātei vai programmai līdzfinansējuma daļa ir 90 %.

11. pants

Jaunatnes nodarbinātības atbalstīšana

Atbalstu, kas paredzēts 7. panta 6. punkta otrajā un trešajā daļā, plāno konkrētajai prioritātei vai programmai, un tas ietver vismaz atbalstu konkrētā mērķa, kas izklāstīts 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā, sasniegšanai, un var ietvert atbalstu konkrēto mērķu, kas izklāstīti 4. panta 1. punkta f) un l) apakšpunktā, sasniegšanai.

12. pants

Attiecīgo konkrētām valstīm adresēto ieteikumu atbalstīšana

Darbības, ar kurām paredzēts risināt attiecīgajos konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos un Eiropas pusgadā apzinātās problēmas, kā minēts 7. panta 2. punktā, plāno saskaņā ar jebkuru no 4. panta 1. punktā izklāstītajiem konkrētajiem mērķiem, lai atbalstītu Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanu, un saskaņā ar vienu vai vairākām prioritātēm, kas var būt vairāku fondu prioritātes.

II NODAĻA

Vispārējais atbalsts, ko sniedz no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas

13. pants

Darbības joma

Šī nodaļa attiecas uz atbalstu, ko sniedz no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas, sekmējot konkrētu 4. panta 1. punkta a) līdz l) apakšpunktā izklāstīto mērķu sasniegšanu (“vispārējais atbalsts, ko sniedz no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas”).

14. pants

Sociāli inovatīvas darbības

1.   Dalībvalstis atbalsta sociālās inovācijas un sociālo eksperimentu darbības, tostarp darbības, kurās ir sociāli kulturāls elements, vai pastiprina augšupējas pieejas, kas balstās uz partnerībām, kurās iesaistītas publiskās iestādes, sociālie partneri, sociālie uzņēmumi, privātais sektors un pilsoniskā sabiedrība.

2.   Dalībvalstis var atbalstīt tādu nelielā mērogā testētu inovatīvu pieeju izvēršanu, kuras izstrādātas, saskaņā ar EaSI sadaļu un citām Savienības programmām.

3.   Inovatīvas darbības un pieejas var plānot saskaņā ar jebkuru no 4. panta 1. punkta a) līdz l) apakšpunktā izklāstītajiem konkrētajiem mērķiem.

4.   Dalībvalstis vismaz vienu prioritāti velta 1. vai 2. punkta vai abu šo punktu īstenošanai. Šādām prioritātēm maksimālo līdzfinansējuma daļu var palielināt līdz 95 % attiecībā uz maksimums 5 % no valsts līdzekļiem dalīti pārvaldītajā ESF+ sadaļā .

5.   Dalībvalstis vai nu savās programmās, vai vēlāk īstenošanas posmā nosaka jomas, kurās tiks veiktas sociālās inovācijas un sociālo eksperimentu darbības, kas atbilst dalībvalstu konkrētajām vajadzībām.

6.   Komisija veicina sociālās inovācijas spēju veidošanu, jo īpaši, atbalstot savstarpēju mācīšanos, veidojot tīklus un izplatot un popularizējot labu praksi un metodoloģiju.

15. pants

Transnacionālā sadarbība

Darbības saistībā ar transnacionālo sadarbību dalībvalstis var atbalstīt saskaņā ar jebkuru no 4. panta 1. punkta a) līdz l) apakšpunktā minētajiem konkrētajiem mērķiem.

16. pants

Attiecināmība

1.   Papildus Regulas (ES) 2021/1060 64. pantā minētajām neattiecināmajām izmaksām, nodrošinot vispārējo atbalstu, ko sniedz no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas, par attiecināmām nevar uzskatīt šādas izmaksas:

| a) | zemes un nekustamā īpašuma iegāde un infrastruktūras iegāde; un |
| --- | --- |

a)

zemes un nekustamā īpašuma iegāde un infrastruktūras iegāde; un

| b) | mēbeļu, iekārtu un transportlīdzekļu iegāde, izņemot gadījumus, ja šāda iegāde ir vajadzīga, lai sasniegtu darbības mērķi, vai ja minētie priekšmeti darbības laikā ir pilnībā nolietoti, vai ja minēto priekšmetu iegāde ir visekonomiskākais risinājums. |
| --- | --- |

b)

mēbeļu, iekārtu un transportlīdzekļu iegāde, izņemot gadījumus, ja šāda iegāde ir vajadzīga, lai sasniegtu darbības mērķi, vai ja minētie priekšmeti darbības laikā ir pilnībā nolietoti, vai ja minēto priekšmetu iegāde ir visekonomiskākais risinājums.

2.   Ieguldījumi natūrā kā pabalsti vai alga, ko kāda trešā puse izmaksā darbības dalībniekiem, var pretendēt uz ieguldījumu no vispārējā atbalsta, ko sniedz no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas, ar noteikumu, ka minētie ieguldījumi natūrā ir radušies saskaņā ar valsts noteikumiem, tostarp grāmatvedības noteikumiem, un nepārsniedz izmaksas, kas radušās trešai pusei.

3.   Konkrēto papildu piešķīrumu, ko saņem tālākie reģioni un NUTS 2. līmeņa reģioni, kuri atbilst 6. protokola 2. pantā noteiktajiem kritērijiem, izmanto, lai sasniegtu 4. panta 1. punktā minētos konkrētos mērķus.

4.   Tiešās personāla izmaksas ir attiecināmas ieguldījumam no vispārējā atbalsta, ko sniedz no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas, ja tās atbilst saņēmēja parastajai atalgojuma praksei attiecīgās funkcijas kategorijā vai ja tās atbilst piemērojamajiem valsts tiesību aktiem, koplīgumiem vai oficiālajai statistikai.

17. pants

Rādītāji un ziņošana

1.   Lai uzraudzītu īstenošanas norisi, programmās, kuras saņem vispārējo atbalstu no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas, izmanto kopējus iznākuma rādītājus un kopējus rezultātu rādītājus, kā izklāstīts I pielikumā. Programmās var izmantot arī konkrētu programmu rādītājus.

2.   Ja dalībvalsts, lai palīdzētu vistrūcīgākajām personām, savus līdzekļus piešķir konkrētajam 4. panta 1. punkta l) apakšpunktā izklāstītajam mērķim, tad saskaņā ar 7. panta 5. punkta pirmo daļu izmanto II pielikumā izklāstītos kopējos rādītājus.

3.   Kopējo iznākuma rādītāju un konkrētās programmas iznākuma rādītāju atsauces vērtība ir nulle. Ja tas ir būtiski atbalstīto darbību veidam, minēto rādītāju kumulatīvās skaitliskās starpposma rādītāja vērtības un mērķrādītāja vērtības izsaka absolūtos skaitļos. Paziņojot iznākuma rādītāju vērtības, tās izsaka absolūtos skaitļos.

4.   Kopējiem rezultātu rādītājiem un konkrētās programmas rezultātu rādītājiem, kuriem ir noteikta mērķrādītāja vērtība 2029. gadam, atsauces vērtību nosaka, izmantojot jaunākos pieejamos datus vai citus atbilstošus informācijas avotus. Kopējiem rezultātu rādītājiem mērķrādītājus nosaka absolūtos skaitļos vai procentuāli. Konkrētās programmas rezultātu rādītājus un ar tiem saistītos mērķrādītājus var izteikt vai nu skaitliskā, vai kvalitatīvā izteiksmē. Paziņojot kopējo rezultātu rādītāju vērtības, tās izsaka absolūtos skaitļos.

5.   Datus par rādītājiem, kuri attiecas uz dalībniekiem, nosūta tikai tad, kad ir pieejami visi ar attiecīgo dalībnieku saistītie dati, kas prasīti I pielikuma 1.1. punktā.

6.   Ja dati ir pieejami reģistros vai līdzvērtīgos avotos, tad dalībvalstis vadošajām iestādēm un citām struktūrām, kurām uzticēta vispārējā atbalsta, ko sniedz no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas, uzraudzība un izvērtēšana, var dot iespēju datus iegūt no minētajiem datu reģistriem vai līdzvērtīgiem avotiem saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 6. panta 1. punkta c) un e) apakšpunktu.

7.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 37. pantu, lai grozītu I un II pielikumā minētos rādītājus, ja tas tiek uzskatīts par vajadzīgu programmu īstenošanas norises efektīvai novērtēšanai. Grozījumi ir samērīgi, ņemot vērā dalībvalstu un saņēmēju administratīvo slogu. Ar deleģētajiem aktiem, ko pieņem saskaņā ar šo punktu, nemaina I un II pielikumā noteikto datu vākšanas metodiku.

III NODAĻA

ESF+ atbalsts materiālās nenodrošinātības mazināšanai

18. pants

Darbības joma

Šī nodaļa attiecas uz ESF+ atbalstu, ar ko sekmē 4. panta 1. punkta m) apakšpunktā izklāstītā konkrētā mērķa sasniegšanu.

19. pants

Principi

1.   Materiālās nenodrošinātības mazināšanai paredzēto ESF+ atbalstu izmanto vienīgi tādas pārtikas un preču izdalīšanai, kas atbilst Savienības tiesību aktiem par patēriņa preču nekaitīgumu.

2.   Dalībvalstis un saņēmēji pārtiku un/vai pamata materiālo palīdzību izvēlas pēc objektīviem kritērijiem, ņemot vērā vistrūcīgāko personu vajadzības. Pārtikas un attiecīgā gadījumā preču atlases kritērijos ņem vērā arī ar klimatu saistītos un vides aspektus, jo īpaši nolūkā mazināt pārtikas atkritumu un vienreizlietojamas plastmasas izstrādājumu daudzumu. Attiecīgos gadījumos izdalāmās pārtikas veidu izvēlē ņem vērā, kā ar to palīdzību vistrūcīgākajām personām nodrošināt līdzsvarotu uzturu.

Pārtiku un/vai pamata materiālo palīdzību vistrūcīgākajām personām var nodrošināt vai nu tieši, vai arī netieši – piemēram, izmantojot elektroniskus vai citādus kuponus vai kartes – ar noteikumu, ka tos var izlietot, pretī saņemot tikai pārtiku un/vai pamata materiālo palīdzību. Atbalstu vistrūcīgākajām personām sniedz papildus jebkādiem sociālajiem pabalstiem, kurus galīgajiem saņēmējiem var nodrošināt valsts sociālā sistēmas vai saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

Pārtiku, ko nodrošina vistrūcīgākajām personām, var iegūt, izmantojot, apstrādājot vai pārdodot produktus, kas realizēti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (37) 16. panta 2. punktu, ar noteikumu, ka tā ir ekonomiski vislabākā iespēja un lieki nekavē pārtikas piegādi vistrūcīgākajām personām.

Papildus programmā jau pieejamajām summām visas summas, kas iegūtas šādos darījumos, izmanto vistrūcīgāko personu labā.

3.   Komisija un dalībvalstis nodrošina, ka, sniedzot atbalstu no ESF+ materiālās nenodrošinātības mazināšanai, tiek ievērota vistrūcīgāko personu cieņa un netiek pieļauta šādu personu stigmatizēšana.

4.   Papildus pārtikas un/vai pamata materiālās palīdzības sniegšanai dalībvalstis veic citus papildpasākumus, piemēram, vistrūcīgāko personu novirzīšanu uz kompetentajiem dienestiem, saskaņā ar konkrēto mērķi, kas izklāstīts 4. panta 1. punkta m) apakšpunktā, vai vistrūcīgāko personu sociālās integrācijas veicināšanu saskaņā ar konkrēto mērķi, kas izklāstīts 4. panta 1. punkta l) apakšpunktā.

20. pants

Prioritātes saturs

1.   Prioritātē attiecībā uz atbalstu, ar ko sekmē 4. panta 1. punkta m) apakšpunktā izklāstītā konkrētā mērķa sasniegšanu, izklāsta:

| a) | atbalsta veidu; |
| --- | --- |

a)

atbalsta veidu;

| b) | galvenās mērķgrupas; un |
| --- | --- |

b)

galvenās mērķgrupas; un

| c) | valsts vai reģionālo atbalsta shēmu aprakstu. |
| --- | --- |

c)

valsts vai reģionālo atbalsta shēmu aprakstu.

2.   Ja programmas attiecas tikai uz 1. punktā minēto atbalstu un ar to saistīto tehnisko palīdzību, prioritātē norāda arī darbību atlases kritērijus.

21. pants

Darbību atbalsttiesīgums

1.   Pārtiku un/vai pamata materiālo palīdzību, ko nodrošina vistrūcīgākajām personām, var iegādāties saņēmējs vai kāds cits viņa vārdā, vai arī to saņēmējam var darīt pieejamu bez maksas.

2.   Vistrūcīgākajām personām pārtiku un/vai pamata materiālo palīdzību izdala bez maksas.

22. pants

Izdevumu attiecināmība

1.   Materiālās nenodrošinātības mazināšanai paredzētajā ESF+ atbalstā attiecināmas ir šādas izmaksas:

| a) | pārtikas un/vai pamata materiālās palīdzības iegādes izmaksas, tostarp izmaksas, kas saistītas ar pārtikas un/vai pamata materiālās palīdzības nogādāšanu saņēmējiem, kuri pēc tam pārtiku un/vai pamata materiālo palīdzību nogādā galīgajiem saņēmējiem; |
| --- | --- |

a)

pārtikas un/vai pamata materiālās palīdzības iegādes izmaksas, tostarp izmaksas, kas saistītas ar pārtikas un/vai pamata materiālās palīdzības nogādāšanu saņēmējiem, kuri pēc tam pārtiku un/vai pamata materiālo palīdzību nogādā galīgajiem saņēmējiem;

| b) | ja a) apakšpunkts neattiecas uz pārtikas un/vai pamata materiālās palīdzības nogādāšanu saņēmējiem, kuri to izdala galīgajiem saņēmējiem, – izmaksas, kas saistībā ar pārtikas un/vai pamata materiālās palīdzības transportēšanu uz uzglabāšanas vietām vai pie saņēmējiem ir radušās iestādei, kura veikusi iegādi, un uzglabāšanas izmaksas pēc vienotas likmes 1 % apmērā no a) apakšpunktā minētajām izmaksām, vai pienācīgi pamatotos gadījumos izmaksas, kas ir faktiski radušās un samaksātas; |
| --- | --- |

b)

ja a) apakšpunkts neattiecas uz pārtikas un/vai pamata materiālās palīdzības nogādāšanu saņēmējiem, kuri to izdala galīgajiem saņēmējiem, – izmaksas, kas saistībā ar pārtikas un/vai pamata materiālās palīdzības transportēšanu uz uzglabāšanas vietām vai pie saņēmējiem ir radušās iestādei, kura veikusi iegādi, un uzglabāšanas izmaksas pēc vienotas likmes 1 % apmērā no a) apakšpunktā minētajām izmaksām, vai pienācīgi pamatotos gadījumos izmaksas, kas ir faktiski radušās un samaksātas;

| c) | administratīvās, transporta, uzglabāšanas un sagatavošanas izmaksas, kas radušās saņēmējiem, kuri iesaistīti pārtikas un/vai pamata materiālās palīdzības izdalīšanā vistrūcīgākajām personām, pēc vienotas likmes 7 % apmērā no a) punktā minētajām izmaksām, vai 7 % apmērā no to pārtikas vērtības izmaksām, kas realizētas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 16. pantu; |
| --- | --- |

c)

administratīvās, transporta, uzglabāšanas un sagatavošanas izmaksas, kas radušās saņēmējiem, kuri iesaistīti pārtikas un/vai pamata materiālās palīdzības izdalīšanā vistrūcīgākajām personām, pēc vienotas likmes 7 % apmērā no a) punktā minētajām izmaksām, vai 7 % apmērā no to pārtikas vērtības izmaksām, kas realizētas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 16. pantu;

| d) | pārtikas ziedojumu savākšanas, transportēšanas, uzglabāšanas un izdalīšanas izmaksas un ar to tieši saistītu informētības veicināšanas aktivitāšu izmaksas; un |
| --- | --- |

d)

pārtikas ziedojumu savākšanas, transportēšanas, uzglabāšanas un izdalīšanas izmaksas un ar to tieši saistītu informētības veicināšanas aktivitāšu izmaksas; un

| e) | tādu papildpasākumu izmaksas, kurus veikuši saņēmēji, kas izdala pārtiku un/vai pamata materiālo palīdzību vistrūcīgākajām personām, vai kuri veikti to vārdā un kurus tie deklarējuši, pēc vienotas likmes 7 % apmērā no a) punktā minētajām izmaksām. |
| --- | --- |

e)

tādu papildpasākumu izmaksas, kurus veikuši saņēmēji, kas izdala pārtiku un/vai pamata materiālo palīdzību vistrūcīgākajām personām, vai kuri veikti to vārdā un kurus tie deklarējuši, pēc vienotas likmes 7 % apmērā no a) punktā minētajām izmaksām.

2.   Elektronisku vai citādu kuponu vai karšu shēmu sagatavošanas izmaksas un attiecīgās darbības izmaksas ir attiecināmas kā tehniskais atbalsts, ar noteikumu, ka tās radušās vadošajai iestādei vai citai publiskai iestādei, kas nav saņēmējs, kurš kuponus vai kartes izdala galīgajiem saņēmējiem, vai ar noteikumu, ka šīs izmaksas nav iekļautas 1. punkta c) apakšpunktā noteiktajās izmaksās.

3.   Ja 1. punkta a) apakšpunktā minētās attiecināmās izmaksas tiek samazinātas tāpēc, ka iestāde, kura atbildīga par pārtikas un/vai pamata materiālās palīdzības iegādi, nenodrošināja atbilstību piemērojamiem tiesību aktiem, minētā punkta c) un e) apakšpunktā noteiktās attiecināmās izmaksas netiek samazinātas.

4.   Attiecināmas nav šādas izmaksas:

| a) | aizdevuma atmaksas procenti; |
| --- | --- |

a)

aizdevuma atmaksas procenti;

| b) | infrastruktūras iegāde; un |
| --- | --- |

b)

infrastruktūras iegāde; un

| c) | lietotu preču izmaksas. |
| --- | --- |

c)

lietotu preču izmaksas.

23. pants

Rādītāji un ziņošana

1.   Lai uzraudzītu īstenošanas norisi, prioritātēs, kuru mērķis ir mazināt materiālo nenodrošinātību, izmanto kopējus iznākuma rādītājus un kopējus rezultātu rādītājus, kā izklāstīts III pielikumā. Minētajās prioritātēs var izmantot arī konkrētu programmu rādītājus.

2.   Tiek noteiktas kopējo rezultātu rādītāju un konkrētās programmas rezultātu rādītāju atsauces vērtības.

3.   Vadošās iestādes Komisijai divas reizes paziņo galīgo saņēmēju strukturētā apsekojuma rezultātus attiecībā uz no ESF+ saņemto atbalstu, un kurā uzmanība ir pievērsta arī viņu dzīves apstākļiem un viņu materiālās nenodrošinātības raksturam, kurš veikts iepriekšējā gadā. Minētā apsekojuma pamatā ir modelis, ko ar īstenošanas aktu nosaka Komisija. Pirmā šāda ziņošana notiek līdz 2025. gada 30. jūnijam un otrā – līdz 2028. gada 30. jūnijam.

4.   Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šā panta īstenošanai, Komisija saskaņā ar 38. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru pieņem īstenošanas aktu, ar kuru nosaka modeli, kas izmantojams galīgo saņēmēju strukturētajam apsekojumam.

5.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 37. pantu, lai grozītu III pielikumā minētos rādītājus, ja tas tiek uzskatīts par vajadzīgu programmu īstenošanas norises efektīvai novērtēšanai. Šādi grozījumi ir samērīgi, ņemot vērā dalībvalstu un saņēmēju administratīvo slogu. Ar deleģētajiem aktiem, ko pieņem saskaņā ar šo punktu, nemaina III pielikumā noteikto datu vākšanas metodiku.

24. pants

Revīzija

Darbību revīzija var aptvert visus darbību īstenošanas posmus un visus izdalīšanas ķēdes līmeņus, izņemot vienīgi galīgo saņēmēju kontroli, ja vien riska novērtējumā nav noteikts konkrēts pārkāpumu vai krāpšanas risks.

III DAĻA

ĪSTENOŠANA TIEŠAJĀ UN NETIEŠAJĀ PĀRVALDĪBĀ

I NODAĻA

Darbības mērķi

25. pants

Darbības mērķi

EaSI sadaļas darbības mērķi ir šādi:

EaSI

| a) | izstrādāt augstvērtīgas salīdzinošās analītiskās zināšanas, lai nodrošinātu, ka politika, ar ko paredzēts sasniegt 4. panta 1. punktā izklāstītos konkrētos mērķus, balstās uz pamatotiem pierādījumiem un atbilst vajadzībām, problēmām un vietējiem apstākļiem; |
| --- | --- |

a)

izstrādāt augstvērtīgas salīdzinošās analītiskās zināšanas, lai nodrošinātu, ka politika, ar ko paredzēts sasniegt 4. panta 1. punktā izklāstītos konkrētos mērķus, balstās uz pamatotiem pierādījumiem un atbilst vajadzībām, problēmām un vietējiem apstākļiem;

| b) | veicināt efektīvu un iekļaujošu informācijas apmaiņu, savstarpēju mācīšanos, salīdzinošo izvērtēšanu un dialogu par politiku 4. panta 1. punktā izklāstītajās politikas jomās, lai palīdzētu izstrādāt piemērotus politikas pasākumus; |
| --- | --- |

b)

veicināt efektīvu un iekļaujošu informācijas apmaiņu, savstarpēju mācīšanos, salīdzinošo izvērtēšanu un dialogu par politiku 4. panta 1. punktā izklāstītajās politikas jomās, lai palīdzētu izstrādāt piemērotus politikas pasākumus;

| c) | atbalstīt sociālos eksperimentus 4. panta 1. punktā izklāstītajās politikas jomās un valsts un vietējā līmenī veidot ieinteresēto personu spējas sagatavot, izstrādāt un īstenot, pārnest vai izvērst testētās sociālās politikas inovācijas, jo īpaši attiecībā uz tādu projektu izvēršanu, kurus vietējās ieinteresētās personas izstrādājušas trešo valstu valstspiederīgo sociālekonomiskās integrācijas jomā; |
| --- | --- |

c)

atbalstīt sociālos eksperimentus 4. panta 1. punktā izklāstītajās politikas jomās un valsts un vietējā līmenī veidot ieinteresēto personu spējas sagatavot, izstrādāt un īstenot, pārnest vai izvērst testētās sociālās politikas inovācijas, jo īpaši attiecībā uz tādu projektu izvēršanu, kurus vietējās ieinteresētās personas izstrādājušas trešo valstu valstspiederīgo sociālekonomiskās integrācijas jomā;

| d) | nolūkā izveidot integrētus Eiropas darba tirgus veicināt darba ņēmēju brīvprātīgu ģeogrāfisko mobilitāti un palielināt nodarbinātības iespējas, izstrādājot un sniedzot konkrētus atbalsta pakalpojumus darba devējiem un darba meklētājiem – sākot ar sagatavošanos darbinieku atlases procesam un beidzot ar atbalstu pēc iekārtošanas darbā –, lai aizpildītu vakances noteiktās nozarēs, profesijās, valstīs, pierobežas reģionos vai saistībā ar noteiktām iedzīvotāju grupām, piemēram, cilvēkiem neaizsargātās situācijās; |
| --- | --- |

d)

nolūkā izveidot integrētus Eiropas darba tirgus veicināt darba ņēmēju brīvprātīgu ģeogrāfisko mobilitāti un palielināt nodarbinātības iespējas, izstrādājot un sniedzot konkrētus atbalsta pakalpojumus darba devējiem un darba meklētājiem – sākot ar sagatavošanos darbinieku atlases procesam un beidzot ar atbalstu pēc iekārtošanas darbā –, lai aizpildītu vakances noteiktās nozarēs, profesijās, valstīs, pierobežas reģionos vai saistībā ar noteiktām iedzīvotāju grupām, piemēram, cilvēkiem neaizsargātās situācijās;

| e) | atbalstīt tādas tirgus ekosistēmas izstrādi, kas tiek veidota saistībā ar mikrofinansējuma nodrošināšanu mikrouzņēmumiem darbības uzsākšanas un izvēršanas posmos, jo īpaši tiem mikrouzņēmumiem, kurus izveidojuši cilvēki, kas atrodas neaizsargātās situācijās, vai kuri šādus cilvēkus nodarbina; |
| --- | --- |

e)

atbalstīt tādas tirgus ekosistēmas izstrādi, kas tiek veidota saistībā ar mikrofinansējuma nodrošināšanu mikrouzņēmumiem darbības uzsākšanas un izvēršanas posmos, jo īpaši tiem mikrouzņēmumiem, kurus izveidojuši cilvēki, kas atrodas neaizsargātās situācijās, vai kuri šādus cilvēkus nodarbina;

| f) | atbalstīt tīklošanos Savienības līmenī un dialogu ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un to starpā 4. pantā izklāstītajās politikas jomās un palīdzēt veidot iesaistīto ieinteresēto personu, tostarp valsts nodarbinātības dienestu, valsts sociālā nodrošinājuma un veselības apdrošināšanas iestāžu, pilsoniskās sabiedrības, mikrofinansēšanas iestāžu institucionālās spējas un to iestāžu institucionālās spējas, kuras nodrošina finansējumu sociālajiem uzņēmumiem un sociālajai ekonomikai; |
| --- | --- |

f)

atbalstīt tīklošanos Savienības līmenī un dialogu ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un to starpā 4. pantā izklāstītajās politikas jomās un palīdzēt veidot iesaistīto ieinteresēto personu, tostarp valsts nodarbinātības dienestu, valsts sociālā nodrošinājuma un veselības apdrošināšanas iestāžu, pilsoniskās sabiedrības, mikrofinansēšanas iestāžu institucionālās spējas un to iestāžu institucionālās spējas, kuras nodrošina finansējumu sociālajiem uzņēmumiem un sociālajai ekonomikai;

| g) | atbalstīt sociālo uzņēmumu attīstību un sociālo investīciju tirgu rašanos, veicinot publiskā un privātā sektora mijiedarbību un fondu un labdarības dalībnieku dalību šajā tirgū; |
| --- | --- |

g)

atbalstīt sociālo uzņēmumu attīstību un sociālo investīciju tirgu rašanos, veicinot publiskā un privātā sektora mijiedarbību un fondu un labdarības dalībnieku dalību šajā tirgū;

| h) | sniegt norādījumus tādas sociālās infrastruktūras izveidei, kāda ir vajadzīga Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanai; |
| --- | --- |

h)

sniegt norādījumus tādas sociālās infrastruktūras izveidei, kāda ir vajadzīga Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanai;

| i) | atbalstīt transnacionālo sadarbību, lai paātrinātu inovatīvu risinājumu pārnesi un veicinātu to izvēršanu, jo īpaši 4. panta 1. punktā izklāstītajās politikas jomās; un |
| --- | --- |

i)

atbalstīt transnacionālo sadarbību, lai paātrinātu inovatīvu risinājumu pārnesi un veicinātu to izvēršanu, jo īpaši 4. panta 1. punktā izklāstītajās politikas jomās; un

| j) | atbalstīt attiecīgo starptautisko sociālo un darba standartu ieviešanu saistībā ar globalizācijas iespēju izmantošanu un Savienības politikas ārējo dimensiju 4. panta 1. punktā izklāstītajās politikas jomās. |
| --- | --- |

j)

atbalstīt attiecīgo starptautisko sociālo un darba standartu ieviešanu saistībā ar globalizācijas iespēju izmantošanu un Savienības politikas ārējo dimensiju 4. panta 1. punktā izklāstītajās politikas jomās.

II NODAĻA

Atbalsttiesīgums

26. pants

Atbalsttiesīgās darbības

1.   Tiesības saņemt finansējumu ir vienīgi par darbībām, ar kurām īsteno 3. panta 1. un 2. punktā, 4. panta 1. punktā un 25. pantā minētos mērķus.

2.   
  EaSI sadaļā var atbalstīt šādas darbības:

| a) | analītiskas aktivitātes, tostarp tādas, kas saistītas ar trešām valstīm, jo īpaši:






  i) | apsekojumus, pētījumus, statistikas datus, metodikas, klasifikācijas, mikrosimulācijas, rādītājus, atbalstu Eiropas mēroga novērošanas centriem un salīdzinošai novērtēšanai; |
| --- | --- | --- |

a)

analītiskas aktivitātes, tostarp tādas, kas saistītas ar trešām valstīm, jo īpaši:

i)

apsekojumus, pētījumus, statistikas datus, metodikas, klasifikācijas, mikrosimulācijas, rādītājus, atbalstu Eiropas mēroga novērošanas centriem un salīdzinošai novērtēšanai;

| ii) | sociālos eksperimentus, kuros izvērtē sociālās inovācijas; |
| --- | --- |

ii)

sociālos eksperimentus, kuros izvērtē sociālās inovācijas;

| iii) | Savienības tiesību aktu transponēšanas un piemērošanas uzraudzību un novērtēšanu; |
| --- | --- |

iii)

Savienības tiesību aktu transponēšanas un piemērošanas uzraudzību un novērtēšanu;

| b) | politikas īstenošanu, jo īpaši:






  i) | pārrobežu partnerības, jo īpaši starp valsts nodarbinātības dienestiem, sociālajiem partneriem un pilsonisko sabiedrību, un atbalsta pakalpojumus pārrobežu reģionos; |
| --- | --- | --- |

b)

politikas īstenošanu, jo īpaši:

i)

pārrobežu partnerības, jo īpaši starp valsts nodarbinātības dienestiem, sociālajiem partneriem un pilsonisko sabiedrību, un atbalsta pakalpojumus pārrobežu reģionos;

| ii) | Savienības mēroga mērķtiecīgu darba mobilitātes shēmu Savienības līmenī, kuras nolūks ir aizpildīt brīvās darbvietas tur, kur darba tirgū ir konstatētas nepilnības; |
| --- | --- |

ii)

Savienības mēroga mērķtiecīgu darba mobilitātes shēmu Savienības līmenī, kuras nolūks ir aizpildīt brīvās darbvietas tur, kur darba tirgū ir konstatētas nepilnības;

| iii) | atbalstu mikrofinansēšanas iestādēm un iestādēm, kuras nodrošina finansējumu sociālajiem uzņēmumiem, tostarp, izmantojot finansējuma apvienošanas darbības, piemēram, asimetrisku riska dalīšanu vai darījumu izmaksu samazināšanu, kā arī atbalstu sociālās infrastruktūras un prasmju pilnveidei; |
| --- | --- |

iii)

atbalstu mikrofinansēšanas iestādēm un iestādēm, kuras nodrošina finansējumu sociālajiem uzņēmumiem, tostarp, izmantojot finansējuma apvienošanas darbības, piemēram, asimetrisku riska dalīšanu vai darījumu izmaksu samazināšanu, kā arī atbalstu sociālās infrastruktūras un prasmju pilnveidei;

| iv) | atbalstu transnacionālajai sadarbībai un partnerībai nolūkā pārnest un izvērst inovatīvus risinājumus; |
| --- | --- |

iv)

atbalstu transnacionālajai sadarbībai un partnerībai nolūkā pārnest un izvērst inovatīvus risinājumus;

| c) | spēju veidošanu, jo īpaši:






  i) | tādiem tīkliem Savienības līmenī, kuri saistīti ar 4. panta 1. punktā izklāstītajām politikas jomām; |
| --- | --- | --- |

c)

spēju veidošanu, jo īpaši:

i)

tādiem tīkliem Savienības līmenī, kuri saistīti ar 4. panta 1. punktā izklāstītajām politikas jomām;

| ii) | valstu kontaktpunktiem, kuros sniedz konsultācijas, informāciju un palīdzību saistībā ar EaSI sadaļas īstenošanu; |
| --- | --- |

ii)

valstu kontaktpunktiem, kuros sniedz konsultācijas, informāciju un palīdzību saistībā ar EaSI sadaļas īstenošanu;

| iii) | to dalībvalstu un trešo valstu, kuras ir saistītas ar EaSI sadaļu, ievērojot 29. pantu, pārvaldes iestādēm, sociālā nodrošinājuma iestādēm un nodarbinātības dienestiem, kuri atbildīgi par darbaspēka mobilitātes veicināšanu, mikrofinansēšanas iestādēm un iestādēm, kuras nodrošina finansējumu sociālajiem uzņēmumiem, vai cita veida sociālā ieguldījuma dalībniekiem, kā arī tīklošanās pasākumiem; |
| --- | --- |

iii)

to dalībvalstu un trešo valstu, kuras ir saistītas ar EaSI sadaļu, ievērojot 29. pantu, pārvaldes iestādēm, sociālā nodrošinājuma iestādēm un nodarbinātības dienestiem, kuri atbildīgi par darbaspēka mobilitātes veicināšanu, mikrofinansēšanas iestādēm un iestādēm, kuras nodrošina finansējumu sociālajiem uzņēmumiem, vai cita veida sociālā ieguldījuma dalībniekiem, kā arī tīklošanās pasākumiem;

| iv) | ieinteresētajām personām, tostarp sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, ņemot vērā transnacionālo sadarbību; |
| --- | --- |

iv)

ieinteresētajām personām, tostarp sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, ņemot vērā transnacionālo sadarbību;

| d) | komunikācijas un informācijas izplatīšanas aktivitātes, jo īpaši:






  i) | savstarpēju mācīšanos, ko panāk, apmainoties ar paraugpraksi, inovatīvām pieejām, analītisku aktivitāšu rezultātiem, ar salīdzinošo izvērtēšanu un salīdzinošo novērtēšanu; |
| --- | --- | --- |

d)

komunikācijas un informācijas izplatīšanas aktivitātes, jo īpaši:

i)

savstarpēju mācīšanos, ko panāk, apmainoties ar paraugpraksi, inovatīvām pieejām, analītisku aktivitāšu rezultātiem, ar salīdzinošo izvērtēšanu un salīdzinošo novērtēšanu;

| ii) | rokasgrāmatas, ziņojumus, informatīvo materiālu un iniciatīvu popularizēšanu plašsaziņas līdzekļos saistībā ar 4. panta 1. punktā izklāstītajām politikas jomām; |
| --- | --- |

ii)

rokasgrāmatas, ziņojumus, informatīvo materiālu un iniciatīvu popularizēšanu plašsaziņas līdzekļos saistībā ar 4. panta 1. punktā izklāstītajām politikas jomām;

| iii) | informācijas sistēmas, ar ko izplata pierādījumus saistībā ar 4. panta 1. punktā izklāstītajām politikas jomām; |
| --- | --- |

iii)

informācijas sistēmas, ar ko izplata pierādījumus saistībā ar 4. panta 1. punktā izklāstītajām politikas jomām;

| iv) | Padomes prezidentūras pasākumus, kā arī konferences, seminārus un informētības uzlabošanas aktivitātes. |
| --- | --- |

iv)

Padomes prezidentūras pasākumus, kā arī konferences, seminārus un informētības uzlabošanas aktivitātes.

27. pants

Atbalsttiesīgie subjekti

1.   Ievērojot Finanšu regulas 197. pantā noteiktos kritērijus, atbalsttiesīgi ir šādi subjekti:

| a) | tiesību subjekti, kas ir iedibināti kādā no šādām valstīm vai teritorijām:






  i) | dalībvalstī vai aizjūras zemē vai teritorijā, kas ar to ir saistīta; |
| --- | --- | --- |

a)

tiesību subjekti, kas ir iedibināti kādā no šādām valstīm vai teritorijām:

i)

dalībvalstī vai aizjūras zemē vai teritorijā, kas ar to ir saistīta;

| ii) | trešā valstī, kas ir saistīta ar EaSI sadaļu, ievērojot 29. pantu; |
| --- | --- |

ii)

trešā valstī, kas ir saistīta ar EaSI sadaļu, ievērojot 29. pantu;

| iii) | darba programmā uzskaitītā trešā valstī, ievērojot šā panta 2. un 3. punktā minētos nosacījumus; |
| --- | --- |

iii)

darba programmā uzskaitītā trešā valstī, ievērojot šā panta 2. un 3. punktā minētos nosacījumus;

| b) | jebkurš tiesību subjekts, kas iedibināts saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, vai jebkura starptautiska organizācija. |
| --- | --- |

b)

jebkurš tiesību subjekts, kas iedibināts saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, vai jebkura starptautiska organizācija.

2.   Tiesību subjekti, kas ir iedibināti trešā valstī, kura nav saistīta ar EaSI sadaļu, ievērojot 29. pantu, ir izņēmuma kārtā tiesīgi piedalīties, ja tas ir nepieciešams konkrētās darbības mērķu sasniegšanai.

3.   Tiesību subjekti, kas ir iedibināti trešā valstī, kura nav saistīta ar EaSI sadaļu, ievērojot 29. pantu, principā sedz savas dalības izmaksas.

28. pants

Horizontālie principi

1.   Komisija nodrošina, ka visu to darbību, kas saņem atbalstu no EaSI sadaļas, sagatavošanā, īstenošanā, uzraudzīšanā, ziņošanā par tām un to izvērtēšanā tiek ņemta vērā un veicināta dzimumu līdztiesība, dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana un dzimumperspektīvas integrēšana.

2.   Komisija veic atbilstošus pasākumus, lai to darbību, kas saņem atbalstu no EaSI sadaļas, sagatavošanā, īstenošanā, uzraudzīšanā, ziņošanā par tām un to izvērtēšanā novērstu jebkādu diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai ticības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ. Visā EaSI sadaļas sagatavošanā un īstenošanā jo īpaši ņem vērā nepieciešamību nodrošināt piekļuves iespējas personām ar invaliditāti.

29. pants

Trešo valstu dalība

EaSI sadaļā var piedalīties šādas trešās valstis, noslēdzot nolīgumu ar Savienību:

EaSI

| a) | Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas locekles, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstis, – saskaņā ar nosacījumiem, kuri paredzēti Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu; |
| --- | --- |

a)

Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas locekles, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstis, – saskaņā ar nosacījumiem, kuri paredzēti Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu;

| b) | valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis – saskaņā ar tiem vispārīgajiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem par minēto valstu dalību Savienības programmās, kas noteikti attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos, un saskaņā ar konkrētajiem nosacījumiem, kas paredzēti nolīgumos starp Savienību un minētajām valstīm; |
| --- | --- |

b)

valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis – saskaņā ar tiem vispārīgajiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem par minēto valstu dalību Savienības programmās, kas noteikti attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos, un saskaņā ar konkrētajiem nosacījumiem, kas paredzēti nolīgumos starp Savienību un minētajām valstīm;

| c) | citas trešās valstis saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti konkrētā nolīgumā par attiecīgās trešās valsts dalību EaSI sadaļā ar noteikumu, ka nolīgums:






  i) | nodrošina taisnīgu līdzsvaru starp trešās valsts, kas piedalās Savienības programmās, ieguldījumiem un ieguvumiem; |
| --- | --- | --- |

c)

citas trešās valstis saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti konkrētā nolīgumā par attiecīgās trešās valsts dalību EaSI sadaļā ar noteikumu, ka nolīgums:

EaSI

i)

nodrošina taisnīgu līdzsvaru starp trešās valsts, kas piedalās Savienības programmās, ieguldījumiem un ieguvumiem;

| ii) | izklāsta nosacījumus dalībai programmās, tostarp katras programmas vai sadaļas finansiālo ieguldījumu aprēķinu, un programmu administratīvās izmaksas. |
| --- | --- |

ii)

izklāsta nosacījumus dalībai programmās, tostarp katras programmas vai sadaļas finansiālo ieguldījumu aprēķinu, un programmu administratīvās izmaksas.

| iii) | trešai valstij nepiešķir tiesības pieņemt lēmumus par EaSI sadaļu; |
| --- | --- |

iii)

trešai valstij nepiešķir tiesības pieņemt lēmumus par EaSI sadaļu;

EaSI

| iv) | garantē Savienības tiesības nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un aizsargāt Savienības finanšu intereses. |
| --- | --- |

iv)

garantē Savienības tiesības nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un aizsargāt Savienības finanšu intereses.

Šā panta pirmās daļas c) punkta ii) apakšpunktā minētais ieguldījums ir piešķirtie ieņēmumi saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 5. punktu.

III NODAĻA

Vispārīgie noteikumi

30. pants

Savienības finansējuma veidi un īstenošanas metodes

1.   EaSI sadaļā finansējumu var nodrošināt jebkurā no Finanšu regulā noteiktajiem finansiālo ieguldījumu veidiem, jo īpaši kā dotācijas, godalgas, iepirkumu un brīvprātīgus maksājumus starptautiskām organizācijām, kurās Savienība ir locekle vai kuru darbā tā piedalās.

2.   EaSI sadaļu īsteno tieši, kā paredzēts Finanšu regulas 62. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā, vai netieši – izmantojot struktūras, kas minētas Finanšu regulas 62. panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunktā.

Piešķirot dotācijas, vērtēšanas komisija, kas minēta Finanšu regulas 150. pantā, var sastāvēt no ārējiem ekspertiem.

3.   Finansējuma apvienošanas darbības EaSI sadaļā īsteno saskaņā ar Regulu (ES) 2021/523 un Finanšu regulas X sadaļu.

31. pants

Darba programma

1.   EaSI sadaļu īsteno ar Finanšu regulas 110. pantā minēto darba programmu starpniecību. Minēto darba programmu saturu nosaka, ievērojot šīs regulas 25. pantā izklāstītos darbības mērķus un šīs regulas 26. pantā izklāstītās atbalsttiesīgās darbības. Darba programmās attiecīgā gadījumā norāda kopējo summu, kas atvēlēta finansējuma apvienošanas darbībām.

2.   Komisija uzkrāj zināšanas par darba programmu sagatavošanu, apspriežoties ar 39. panta 8. punktā minēto darba grupu.

3.   Komisija sekmē sinerģiju un nodrošina efektīvu koordināciju starp ESF+ un citiem attiecīgiem Savienības instrumentiem, kā arī starp ESF+ sadaļām.

32. pants

Uzraudzība un ziņošana

Regulas IV pielikumā ir izklāstīti rādītāji, ar kuru palīdzību ziņo par EaSI sadaļas gūtajiem panākumiem virzībā uz 4. panta 1. punktā izklāstīto konkrēto mērķu un 25. pantā izklāstīto darbības mērķu sasniegšanu.

EaSI

Darbības rezultātu ziņošanas sistēma nodrošina, ka EaSI sadaļas īstenošanas un rezultātu uzraudzībai vajadzīgie dati tiek vākti efektīvi, lietderīgi un laikus.

EaSI

Šādā nolūkā Savienības līdzekļu saņēmējiem un attiecīgā gadījumā dalībvalstīm nosaka samērīgas ziņošanas prasības.

33. pants

Savienības finanšu interešu aizsardzība

Ja trešā valsts EaSI sadaļā piedalās ar lēmumu, kas pieņemts, ievērojot starptautisku nolīgumu vai pamatojoties uz kādu citu juridisku instrumentu, šī trešā valsts piešķir vajadzīgās tiesības un piekļuvi, lai atbildīgais kredītrīkotājs, OLAF un Revīzijas palāta varētu visaptveroši īstenot savu attiecīgo kompetenci. OLAF gadījumā šādas tiesības ietver tiesības veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un inspekcijas uz vietas, kā paredzēts Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013.

EaSI

OLAF

OLAF

34. pants

Izvērtēšana

1.   Izvērtēšanu veic savlaicīgi, lai tās rezultātus varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanas procesā.

2.   Līdz 2024. gada 31. decembrim, pamatojoties uz pietiekamu informāciju par sadaļas īstenošanu, Komisija sagatavo EaSI sadaļas vidusposma izvērtējumu.

Komisija novērtē programmas sniegumu, ievērojot Finanšu regulas 34. pantu, un jo īpaši programmas efektivitāti, lietderību, saskaņotību, nozīmīgumu un Savienībai pievienoto vērtību, tostarp saistībā ar šīs regulas 28. pantā minētajiem vispārējiem principiem, un, balstoties uz kvalitatīvu un kvantitatīvu informāciju, nosaka panākumus, kas gūti EaSI sadaļas mērķu sasniegšanā.

Vidusposma izvērtējuma pamatā ir uzraudzības gaitā iegūta informācija un saskaņā ar 32. pantu noteikti rādītāji, lai vajadzības gadījumā pielāgotu politiskās un finansēšanas prioritātes.

3.   Līdz 2031. gada 31. decembrim, īstenošanas perioda beigās, Komisija sagatavo EaSI sadaļas galīgo izvērtējumu.

4.   Vidusposma un galīgo izvērtējumu secinājumus kopā ar saviem apsvērumiem Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.

35. pants

Revīzijas

Saskaņā ar Finanšu regulas 127. pantu vispārēja ticamības apliecinājuma pamatā ir personu vai subjektu, tostarp tādu, kas nav Savienības iestāžu vai struktūru pilnvarotās personas vai subjekti, veiktas revīzijas par Savienības finansējuma izmantošanu.

36. pants

Informācija, komunikācija un publicitāte

1.   Savienības līdzekļu saņēmēji atzīst minēto līdzekļu izcelsmi un nodrošina Savienības līdzekļu redzamību – jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā –, sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga.

2.   Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus saistībā ar EaSI sadaļu, saistībā ar darbībām, ko veic saskaņā ar EaSI sadaļu, un saistībā ar iegūtajiem rezultātiem.

EaSI sadaļai piešķirtie finanšu resursi veicina arī korporatīvo komunikāciju par Savienības politiskajām prioritātēm, ciktāl minētās prioritātes saistītas ar 3. panta 1. un 2. punktā, 4. panta 1. punktā un 25. pantā minētajiem mērķiem.

IV DAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

37. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 17. panta 7. punktā un 23. panta 5. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no 2021. gada 1. jūlija.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 17. panta 7. punktā un 23. panta 5. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 17. panta 7. punktu vai 23. panta 5. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

38. pants

Komiteju procedūra, ko piemēro dalīti pārvaldītajai ESF+ sadaļai

1.   Komisijai palīdz komiteja, kas minēta Regulas (ES) 2021/1060 115. panta 1. punktā. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.

39. pants

Komiteja, kas izveidota saskaņā ar LESD 163. pantu

1.   Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota saskaņā ar LESD 163. pantu (“ESF+ komiteja”).

2.   Katra dalībvalsts uz laikposmu, kas nav ilgāks par septiņiem gadiem, ieceļ vienu valdības pārstāvi, vienu darba ņēmēju organizāciju pārstāvi, vienu darba devēju organizāciju pārstāvi un vienu aizstājēju katram loceklim. Locekļa prombūtnes gadījumā aizstājējs automātiski ir tiesīgs piedalīties sēdē.

3.   ESF+ komitejā ir pa vienam pārstāvim no katras organizācijas, kas Savienības līmenī pārstāv darba ņēmēju organizācijas un darba devēju organizācijas.

4.   ESF+ komiteja var uz savām – tostarp 7. punktā minēto darba grupu – sanāksmēm uzaicināt ieinteresēto personu pārstāvjus, kuri nepiedalās balsošanā. To vidū var būt Eiropas Investīciju bankas un Eiropas Investīciju fonda, kā arī attiecīgo pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvji.

5.   Ja atbalsts tiek sniegts no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas, ar ESF+ komiteju apspriežas par plānoto tehniskās palīdzības izmantošanu, kas minēta Regulas (ES) 2021/1060 35. pantā, kā arī par citiem jautājumiem, kas ietekmē tādu Savienības līmeņa stratēģiju īstenošanu, kuras ir būtiskas ESF+.

6.   ESF+ komiteja var sniegt atzinumus par:

| a) | jautājumiem, kas saistīti ar ESF+ ieguldījumu Eiropas sociālo tiesību pīlāra, tostarp konkrētām valstīm adresēto ieteikumu un ar Eiropas pusgadu saistīto prioritāšu, piemēram, valstu reformu programmu īstenošanā; |
| --- | --- |

a)

jautājumiem, kas saistīti ar ESF+ ieguldījumu Eiropas sociālo tiesību pīlāra, tostarp konkrētām valstīm adresēto ieteikumu un ar Eiropas pusgadu saistīto prioritāšu, piemēram, valstu reformu programmu īstenošanā;

| b) | jautājumiem, kas saistīti ar Regulu (ES) 2021/1060 un ir būtiski ESF+; |
| --- | --- |

b)

jautājumiem, kas saistīti ar Regulu (ES) 2021/1060 un ir būtiski ESF+;

| c) | jautājumiem, kas saistīti ar ESF+ un ko tai iesniegusi Komisija, un kas nav minēti 5. punktā. |
| --- | --- |

c)

jautājumiem, kas saistīti ar ESF+ un ko tai iesniegusi Komisija, un kas nav minēti 5. punktā.

ESF+ komitejas atzinumus pieņem ar balsojumā derīgi nodoto balsu absolūto vairākumu, un tos iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai informācijai. Komisija rakstiski informē ESF+ komiteju par to, kādā veidā tā ir ņēmusi vērā tās atzinumus.

7.   ESF+ komiteja izveido darba grupas katrai ESF+ sadaļai.

8.   Komisija apspriežas ar darba grupu, kura nodarbojas ar darba programmas EaSI sadaļu. Komisija minēto darba grupu informē par to, kādā veidā tā ir ņēmusi vērā šīs apspriešanās rezultātus. Minētā darba grupa nodrošina, ka darba programma tiek apspriesta ar ieinteresētajām personām, tostarp ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem.

40. pants

Pārejas noteikumi, ko piemēro dalīti pārvaldītajai ESF+ sadaļai

Regulu (ES) Nr. 1304/2013, Regulu (ES) Nr. 223/2014 vai jebkuru citu saskaņā ar minētajām regulām pieņemtu aktu turpina piemērot programmām un darbībām, kas saņem atbalstu saskaņā ar minētajām regulām 2014.–2020. gada plānošanas periodā.

41. pants

Pārejas noteikumi, ko piemēro EaSI sadaļai

1.   Regulu (ES) Nr. 1296/2013 atceļ no 2021. gada 1. janvāra. Visas atsauces uz Regulu (ES) Nr. 1296/2013 uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

2.   No EaSI sadaļas īstenošanai paredzētā finansējuma var segt arī tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu pāreju starp ESF+ un pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1296/2013.

3.   Lai varētu pārvaldīt darbības, kas līdz 2027. gada 31. decembrim nebūs pabeigtas, vajadzības gadījumā apropriācijas 5. panta 4. punktā paredzēto izmaksu segšanai var iekļaut Savienības budžetā pēc 2027. gada.

4.   Atmaksājumus no finanšu instrumentiem, kas izveidoti ar Regulu (ES) Nr. 1296/2013, iegulda “sociālo investīciju un prasmju politikas loga” finanšu instrumentos, kas minēts Regulas (ES) 2021/523 8. panta 1. punkta d) apakšpunktā .

5.   Saskaņā ar Finanšu regulas 193. panta 2. punkta otrās daļas a) apakšpunktu pienācīgi pamatotos gadījumos, kas precizēti attiecīgajā finansēšanas lēmumā, un uz noteiktu laiku saskaņā ar šo regulu atbalstītās aktivitātes un ar tām saistītās izmaksas var uzskatīt par atbalsttiesīgām un attiecināmām no 2021. gada 1. janvāra, pat ja tās īstenotas un radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas.

42. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Attiecībā uz EaSI sadaļu to piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

EaSI

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 24. jūnijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

D. M. SASSOLI

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  OV C 429, 11.12.2020., 245. lpp.

1

(2)  
  OV C 86, 7.3.2019., 84. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvāra nostāja (OV C 411, 27.11.2020., 324. lpp.) un Padomes 2021. gada 27. maija nostāja pirmajā lasījumā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta). Eiropas Parlamenta 2021. gada 23. jūnija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

3

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1058 (2021. gada 24. jūnijs) par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 60 lpp.).

4

Oficiālā Vēstneša

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1035/2013 (2013. gada 17. decembris) par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (OV L 347, 20.12.2013., 487. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/523 (2021. gada 24. marts), ar ko izveido programmu InvestEU un groza Regulu (ES) 2015/1017 (OV L 107., 26.3.2021., 30. lpp.).

6

InvestEU

(7)  Padomes Lēmums (ES) 2020/1512 (2020. gada 13. oktobris) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 344, 19.10.2020., 22. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 159 lpp.).

8

Oficiālā Vēstneša

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1056 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 1 lpp.).

9

Oficiālā Vēstneša

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 223/2014 (2014. gada 11. marts) par Eiropas atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām (OV L 72, 12.3.2014., 1. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1296/2013 (2013. gada 11. decembris) par Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmu (“
  EaSI
  ”) un ar kuru groza Lēmumu Nr. 283/2010/ES, ar ko izveido Eiropas progresa mikrofinansēšanas instrumentu nodarbinātībai un sociālajai iekļaušanai (OV L 347, 20.12.2013., 238. lpp.).

12

EaSI

(13)  
  OV L 433 I, 22.12.2020., 28. lpp.

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/817 (2021. gada 20. maijs), ar ko izveido Savienības programmu izglītības un mācību, jaunatnes un sporta jomās Erasmus+ un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1288/2013 (OV L 189, 28.5.2021., 1. lpp.).

14

Erasmus

(15)  Padomes Ieteikums “Prasmju pilnveides ceļi – jaunas iespējas pieaugušajiem” (2016. gada 19. decembris) (OV C 484, 24.12.2016., 1. lpp.).

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/695 (2021. gada 28. aprīlis), ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, nosaka tās dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulas (ES) Nr. 1290/2013 un (ES) Nr. 1291/2013 (OV L 170, 12.5.2021., 1. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/522 (2021. gada 24. marts), ar ko izveido Savienības darbības programmu veselības jomā (“programma “ES – veselībai”
  ”) 2021.–2027. gadam un atceļ Regulu (ES) Nr. 282/2014 (OV L 107, 26.3.2021., 1. lpp.).

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/691 (2021. gada 28. aprīlis) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu darbu zaudējušiem darba ņēmējiem (EGF) un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1309/2013 (OV L 153, 3.5.2021., 48. lpp.).

19

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/694 (2021. gada 29. aprīlis), ar ko izveido programmu “Digitālā Eiropa” un atceļ Lēmumu (ES) 2015/2240 (OV L 166, 11.5.2021., 1. lpp.).

20

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/818 (2021. gada 20. maijs), ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2021.–2027. gads) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1295/2013 (OV L 189, 28.5.2021., 34. lpp.).

21

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/888 (2021. gada 20. maijs), ar ko izveido programmu “Eiropas Solidaritātes korpuss” un atceļ Regulas (ES) 2018/1475 un (ES) Nr. 375/2014 (OV L 202, 8.6.2021., 32. lpp.).

22

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/240 (2021. gada 10. februāris), ar ko izveido tehniskā atbalsta instrumentu (OV L 57, 18.2.2021., 1. lpp.).

23

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1304/2013 (2013. gada 17. decembris) par Eiropas Sociālo fondu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1081/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 470. lpp.).

24

(25)  
  OV C 241, 29.8.1994., 9. lpp.

25

(26)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

26

(27)  
  OV L 282, 19.10.2016., 4. lpp.

27

(28)  Padomes Lēmums 2013/755/ES (2013. gada 25. novembris) par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) (OV L 344, 19.12.2013., 1. lpp.).

28

(29)  
  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

29

(30)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

30

OLAF

(31)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.).

31

(32)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

32

(33)  Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017. 1. lpp.).

33

EPPO

(34)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1371 (2017. gada 5. jūlijs) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.).

34

(35)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

35

(36)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

36

(37)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1308/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.).

37

---

I PIELIKUMS

KOPĒJIE RĀDĪTĀJI, KAS ATTIECAS UZ VISPĀRĒJO ATBALSTU, KURU SNIEDZ NO DALĪTI PĀRVALDĪTĀS ESF+ SADAĻAS

Personas dati ir jāsadala pa dzimumiem (sievietes, vīrieši, nebināras personas (1)).

Ja kādus rezultātus iegūt nav iespējams, tad dati, kas attiecas uz minētajiem rezultātiem, nav jāvāc vai jāziņo.

Attiecīgā gadījumā kopējos iznākuma rādītājus var ziņot, balstoties uz darbības mērķgrupu.

| 1. | Kopējie iznākuma rādītāji, kuri attiecas uz darbībām, kuru mērķgrupa ir cilvēki:






  1.1. | Kopējie iznākuma rādītāji, kuri attiecas uz dalībniekiem, ir:






  — | bezdarbnieki, tostarp ilgstošie bezdarbnieki (*1), |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Kopējie iznākuma rādītāji, kuri attiecas uz darbībām, kuru mērķgrupa ir cilvēki:

1.1.

Kopējie iznākuma rādītāji, kuri attiecas uz dalībniekiem, ir:

—

bezdarbnieki, tostarp ilgstošie bezdarbnieki (*1),

| — | ilgstošie bezdarbnieki (*1), |
| --- | --- |

—

ilgstošie bezdarbnieki (*1),

| — | neaktīvas personas (*1), |
| --- | --- |

—

neaktīvas personas (*1),

| — | nodarbinātas personas, tostarp pašnodarbinātas personas (*1), |
| --- | --- |

—

nodarbinātas personas, tostarp pašnodarbinātas personas (*1),

| — | par 18 gadiem jaunāku bērnu skaits (*1), |
| --- | --- |

—

par 18 gadiem jaunāku bērnu skaits (*1),

| — | 18 līdz 29 gadus vecu jauniešu skaits (*1), |
| --- | --- |

—

18 līdz 29 gadus vecu jauniešu skaits (*1),

| — | 55 gadus vecu un vecāku dalībnieku skaits (*1), |
| --- | --- |

—

55 gadus vecu un vecāku dalībnieku skaits (*1),

| — | cilvēki ar pamatizglītības otrā posma vai zemāka līmeņa izglītību (ISCED 0–2) (*1), |
| --- | --- |

—

cilvēki ar pamatizglītības otrā posma vai zemāka līmeņa izglītību (ISCED 0–2) (*1),

| — | cilvēki ar vidējo izglītību (ISCED 3) vai pēcvidējo izglītību (ISCED 4) (*1), |
| --- | --- |

—

cilvēki ar vidējo izglītību (ISCED 3) vai pēcvidējo izglītību (ISCED 4) (*1),

| — | cilvēki ar augstāko izglītību (ISCED 5–8) (*1), |
| --- | --- |

—

cilvēki ar augstāko izglītību (ISCED 5–8) (*1),

| — | dalībnieku kopējais skaits (2). |
| --- | --- |

—

dalībnieku kopējais skaits (2).

Šajā punktā uzskaitītos rādītājus nepiemēro ESF+ atbalstam, ar ko sekmē 4. panta 1. punkta l) apakšpunktā izklāstītā konkrēto mērķi; izņēmums ir rādītāji “par 18 gadiem jaunāku bērnu skaits”, “18 līdz 29 gadus veci jaunieši” un “55 gadus vecu un vecāku dalībnieku skaits”, kā arī “dalībnieku kopējais skaits”.

Ja datus ievāc no reģistriem vai līdzvērtīgiem avotiem, dalībvalstis var izmantot valsts definīcijas.

| 1.2. | Citi kopējie iznākuma rādītāji, kuri attiecas uz dalībniekiem, ir:






  — | dalībnieki ar invaliditāti (*2), |
| --- | --- | --- |

1.2.

Citi kopējie iznākuma rādītāji, kuri attiecas uz dalībniekiem, ir:

—

dalībnieki ar invaliditāti (*2),

| — | trešo valstu valstspiederīgie (*1), |
| --- | --- |

—

trešo valstu valstspiederīgie (*1),

| — | personas ar ārvalstu izcelsmi (*1), |
| --- | --- |

—

personas ar ārvalstu izcelsmi (*1),

| — | minoritātes (tostarp atstumtas kopienas, piemēram, romi) (*2), |
| --- | --- |

—

minoritātes (tostarp atstumtas kopienas, piemēram, romi) (*2),

| — | bezpajumtnieki vai personas, kuras skar atstumtība mājokļa ziņā (*1), |
| --- | --- |

—

bezpajumtnieki vai personas, kuras skar atstumtība mājokļa ziņā (*1),

| — | dalībnieki no lauku apvidiem (*1)
   (3). |
| --- | --- |

—

dalībnieki no lauku apvidiem (*1)
   (3).

Dati jāvāc tikai atbilstošos un relevantos gadījumos.

1.2. punktā uzskaitīto rādītāju vērtības var noteikt, balstoties uz pamatotām saņēmēja sniegtām aplēsēm.

Attiecībā uz 1.2. punktā uzskaitītajiem rādītājiem dalībvalstis var piemērot valstu definīcijas; izņēmums ir rādītāji “trešo valstu valstspiederīgie” un “dalībnieki no lauku apvidiem”.

| 2. | Kopējie iznākuma rādītāji, kuri attiecas uz subjektiem
  Kopējie iznākuma rādītāji, kuri attiecas uz subjektiem, ir:






  — | atbalstu saņēmušo valsts pārvalžu vai valsts, reģionālā vai vietējā līmeņa sabiedrisko pakalpojumu skaits, |
| --- | --- | --- |

2.

Kopējie iznākuma rādītāji, kuri attiecas uz subjektiem

Kopējie iznākuma rādītāji, kuri attiecas uz subjektiem, ir:

—

atbalstu saņēmušo valsts pārvalžu vai valsts, reģionālā vai vietējā līmeņa sabiedrisko pakalpojumu skaits,

| — | atbalstu saņēmušo mikrouzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu skaits (tai skaitā kooperatīvie uzņēmumi un sociālie uzņēmumi). |
| --- | --- |

—

atbalstu saņēmušo mikrouzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu skaits (tai skaitā kooperatīvie uzņēmumi un sociālie uzņēmumi).

Ja datus ievāc no reģistriem vai līdzvērtīgiem avotiem, dalībvalstis var izmantot valsts definīcijas.

| 3. | Kopējie tūlītējo rezultātu rādītāji, kuri attiecas uz dalībniekiem
  Kopējie tūlītējo rezultātu rādītāji, kuri attiecas uz dalībniekiem, ir:






  — | dalībnieki, kuri pēc dalības pārtraukšanas sākuši meklēt darbu (*1), |
| --- | --- | --- |

3.

Kopējie tūlītējo rezultātu rādītāji, kuri attiecas uz dalībniekiem

Kopējie tūlītējo rezultātu rādītāji, kuri attiecas uz dalībniekiem, ir:

—

dalībnieki, kuri pēc dalības pārtraukšanas sākuši meklēt darbu (*1),

| — | dalībnieki, kuri pēc dalības pārtraukšanas iesaistījušies izglītībā vai mācībās (*1), |
| --- | --- |

—

dalībnieki, kuri pēc dalības pārtraukšanas iesaistījušies izglītībā vai mācībās (*1),

| — | dalībnieki, kuri pēc dalības pārtraukšanas sākuši iegūt kvalifikāciju (*1), |
| --- | --- |

—

dalībnieki, kuri pēc dalības pārtraukšanas sākuši iegūt kvalifikāciju (*1),

| — | dalībnieki, kuri pēc dalības pārtraukšanas ir nodarbināti, tai skaitā pašnodarbinātie (*1). |
| --- | --- |

—

dalībnieki, kuri pēc dalības pārtraukšanas ir nodarbināti, tai skaitā pašnodarbinātie (*1).

Šajā punktā uzskaitītie rādītāji neattiecas uz ESF+ atbalstu, ar ko sekmē 4. panta 1. punkta l) apakšpunktā izklāstīto konkrēto mērķi.

Ja datus ievāc no reģistriem vai līdzvērtīgiem avotiem, dalībvalstis var izmantot valsts definīcijas.

| 4. | Kopējie ilgtermiņa rezultātu rādītāji, kuri attiecas uz dalībniekiem
  Kopējie ilgtermiņa rezultātu rādītāji, kuri attiecas uz dalībniekiem, ir:






  — | dalībnieki, kuri sešus mēnešus pēc aiziešanas ir nodarbināti, tai skaitā pašnodarbinātie (*1), |
| --- | --- | --- |

4.

Kopējie ilgtermiņa rezultātu rādītāji, kuri attiecas uz dalībniekiem

Kopējie ilgtermiņa rezultātu rādītāji, kuri attiecas uz dalībniekiem, ir:

—

dalībnieki, kuri sešus mēnešus pēc aiziešanas ir nodarbināti, tai skaitā pašnodarbinātie (*1),

| — | dalībnieki, kuri sešus mēnešus pēc aiziešanas atrodas labākā darba tirgus situācijā (*1). |
| --- | --- |

—

dalībnieki, kuri sešus mēnešus pēc aiziešanas atrodas labākā darba tirgus situācijā (*1).

Šajā punktā uzskaitītie rādītāji neattiecas uz ESF+ atbalstu, ar ko sekmē 4. panta 1. punkta l) apakšpunktā izklāstīto konkrēto mērķi.

Ja datus ievāc no reģistriem vai līdzvērtīgiem avotiem, dalībvalstis var izmantot valsts definīcijas.

Kopējos ilgtermiņa rādītājus, kuri attiecas uz dalībniekiem, paziņo līdz 2026. gada 31. janvārim saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 42. panta 1. punktu, un tos norāda galīgajā snieguma ziņojumā, kas norādīts minētās regulas 43. pantā.

Minimālā prasība – kopējo ilgtermiņa rādītāju, kuri attiecas uz dalībniekiem, pamatā ir reprezentatīva dalībnieku izlase saistībā ar 4. panta 1. punkta a) līdz k) apakšpunktā minētajiem konkrētajiem mērķiem. Izlasei ir jānodrošina tāds iekšējais derīgums, lai datus varētu vispārināt konkrētā mērķa līmenī.

---

(1)  Saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

(*1)  Dati, kas tiek paziņoti, ir personas dati saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 4. panta 1. punktu.

(2)  Šo rādītāju aprēķina automātiski, par pamatu ņemot kopējos iznākuma rādītājus, kas saistīti ar nodarbinātības statusu; izņēmums ir ESF+ atbalsts, ar ko sekmē 4. panta 1. punkta l) apakšpunktā izklāstīto konkrēto mērķi – šajā gadījumā ir jāziņo dalībnieku kopējais skaits.

(*2)  Dati, kas tiek paziņoti, ietver īpašu personas datu kategoriju, kā minēts Regulas (ES) Regulas (ES) 2016/679 9. pantā.

(3)  Šis rādītājs neattiecas uz ESF+ atbalstu, ar ko sekmē 4. panta 1. punkta l) apakšpunktā izklāstīto konkrēto mērķi.

---

II PIELIKUMS

KOPĒJIE RĀDĪTĀJI, KAS ATTIECAS UZ ESF+ DARBĪBĀM, KURU MĒRĶIS ATBILSTOŠI 7. PANTA 5. PUNKTA PIRMAJAI DAĻAI IR VISTRŪCĪGĀKO PERSONU SOCIĀLĀ IEKĻAUŠANA SASKAŅĀ AR 4. PANTA 1. PUNKTA L) APAKŠPUNKTĀ IZKLĀSTĪTO KONKRĒTO MĒRĶI

Personas dati ir jāsadala pa dzimumiem (sievietes, vīrieši, nebināras personas (1)).

| 1. | Kopējie iznākuma rādītāji, kas saistīti ar darbībām, kuru mērķgrupa ir cilvēki






  1.1. | Kopējie iznākuma rādītāji, kas attiecas uz dalībniekiem, ir:






  — | dalībnieku kopējais skaits, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Kopējie iznākuma rādītāji, kas saistīti ar darbībām, kuru mērķgrupa ir cilvēki

1.1.

Kopējie iznākuma rādītāji, kas attiecas uz dalībniekiem, ir:

—

dalībnieku kopējais skaits,

| — | par 18 gadiem jaunāku bērnu skaits (*1), |
| --- | --- |

—

par 18 gadiem jaunāku bērnu skaits (*1),

| — | 18 līdz 29 gadus vecu jauniešu skaits (*1), |
| --- | --- |

—

18 līdz 29 gadus vecu jauniešu skaits (*1),

| — | 65 gadus vecu un vecāku dalībnieku skaits (*1). |
| --- | --- |

—

65 gadus vecu un vecāku dalībnieku skaits (*1).

1.1. punktā uzskaitīto rādītāju vērtības var noteikt, balstoties uz pamatotām saņēmēju sniegtām aplēsēm.

| 1.2. | Citi kopējie iznākuma rādītāji ir:






  — | dalībnieki ar invaliditāti (*2), |
| --- | --- | --- |

1.2.

Citi kopējie iznākuma rādītāji ir:

—

dalībnieki ar invaliditāti (*2),

| — | trešo valstu valstspiederīgie (*1), |
| --- | --- |

—

trešo valstu valstspiederīgie (*1),

| — | tādu dalībnieku skaits, kam ir ārvalstu izcelsme (*1), minoritātes (tostarp atstumtas kopienas, piemēram, romi) (*2), |
| --- | --- |

—

tādu dalībnieku skaits, kam ir ārvalstu izcelsme (*1), minoritātes (tostarp atstumtas kopienas, piemēram, romi) (*2),

| — | bezpajumtnieki vai personas, kuras skar atstumtība mājokļa ziņā (*1). |
| --- | --- |

—

bezpajumtnieki vai personas, kuras skar atstumtība mājokļa ziņā (*1).

Dati jāvāc tikai atbilstošos un relevantos gadījumos.

1.2. punktā uzskaitīto rādītāju vērtības var noteikt, balstoties uz pamatotām saņēmēja sniegtām aplēsēm.

---

(1)  Saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

(*1)  Dati, kas tiek paziņoti, ir personas dati saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 4. panta 1. punktu.

(*2)  Dati, kas tiek paziņoti, ietver īpašu personas datu kategoriju, kā minēts Regulas (ES) Regulas (ES) 2016/679 9. pantā.

---

III PIELIKUMS

KOPĒJIE RĀDĪTĀJI, KAS ATTIECAS UZ ESF+ ATBALSTU MATERIĀLĀS NENODROŠINĀTĪBAS MAZINĀŠANAI

| 1. | Iznākuma rādītāji






  1.1. | Izdalītās pārtikas un preču kopējā monetārā vērtība:






  1.1.1. | pārtikas atbalsta kopējā vērtība (1);






  1.1.1.1. | bezpajumtniekiem paredzētās pārtikas kopējā monetārā vērtība; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Iznākuma rādītāji

1.1.

Izdalītās pārtikas un preču kopējā monetārā vērtība:

1.1.1.

pārtikas atbalsta kopējā vērtība (1);

1.1.1.1.

bezpajumtniekiem paredzētās pārtikas kopējā monetārā vērtība;

| 1.1.1.2. | citām mērķgrupām paredzētās pārtikas kopējā monetārā vērtība; |
| --- | --- |

1.1.1.2.

citām mērķgrupām paredzētās pārtikas kopējā monetārā vērtība;

| 1.1.2. | izdalīto preču kopējā vērtība (2);






  1.1.2.1. | bērniem paredzēto preču kopējā monetārā vērtība; |
| --- | --- | --- |

1.1.2.

izdalīto preču kopējā vērtība (2);

1.1.2.1.

bērniem paredzēto preču kopējā monetārā vērtība;

| 1.1.2.2. | bezpajumtniekiem paredzēto preču kopējā monetārā vērtība; |
| --- | --- |

1.1.2.2.

bezpajumtniekiem paredzēto preču kopējā monetārā vērtība;

| 1.1.2.3. | citām mērķgrupām paredzēto preču kopējā monetārā vērtība. |
| --- | --- |

1.1.2.3.

citām mērķgrupām paredzēto preču kopējā monetārā vērtība.

| 1.2. | Kopējais izdalītā pārtikas atbalsta daudzums (tonnās) (3):






  1.2.1. | pārtikas daļa, par kuru no programmas tika segtas tikai transportēšanas, izdalīšanas un uzglabāšanas izmaksas (%); |
| --- | --- | --- |

1.2.

Kopējais izdalītā pārtikas atbalsta daudzums (tonnās) (3):

1.2.1.

pārtikas daļa, par kuru no programmas tika segtas tikai transportēšanas, izdalīšanas un uzglabāšanas izmaksas (%);

| 1.2.2. | ESF + līdzfinansētās pārtikas procentuālā daļa saņēmējiem izdalītās pārtikas kopējā apjomā (%). |
| --- | --- |

1.2.2.

ESF + līdzfinansētās pārtikas procentuālā daļa saņēmējiem izdalītās pārtikas kopējā apjomā (%).

1.2.1. un 1.2.2. punktā uzskaitīto rādītāju vērtības nosaka, balstoties uz pamatotām saņēmēja sniegtām aplēsēm.

| 2. | Kopējie rezultātu rādītāji






  2.1. | To galīgo saņēmēju skaits, kuri saņem pārtikas atbalstu






  — | par 18 gadiem jaunāku bērnu skaits, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Kopējie rezultātu rādītāji

2.1.

To galīgo saņēmēju skaits, kuri saņem pārtikas atbalstu

—

par 18 gadiem jaunāku bērnu skaits,

| — | 18 līdz 29 gadus vecu jauniešu skaits, |
| --- | --- |

—

18 līdz 29 gadus vecu jauniešu skaits,

| — | sieviešu skaits, |
| --- | --- |

—

sieviešu skaits,

| — | 65 gadus vecu un vecāku galīgo saņēmēju skaits, |
| --- | --- |

—

65 gadus vecu un vecāku galīgo saņēmēju skaits,

| — | tādu galīgo saņēmēju skaits, kuriem ir invaliditāte (*1), |
| --- | --- |

—

tādu galīgo saņēmēju skaits, kuriem ir invaliditāte (*1),

| — | trešo valstu valstspiederīgo skaits (*1), |
| --- | --- |

—

trešo valstu valstspiederīgo skaits (*1),

| — | tādu galīgo saņēmēju skaits, kam ir ārvalstu izcelsme, un minoritātes (tostarp atstumtas kopienas, piemēram, romi) (*1), |
| --- | --- |

—

tādu galīgo saņēmēju skaits, kam ir ārvalstu izcelsme, un minoritātes (tostarp atstumtas kopienas, piemēram, romi) (*1),

| — | tādu galīgo saņēmēju skaits, kuri ir bezpajumtnieki, vai tādu galīgo saņēmēju skaits, kurus skar atstumtība mājokļa ziņā (*1). |
| --- | --- |

—

tādu galīgo saņēmēju skaits, kuri ir bezpajumtnieki, vai tādu galīgo saņēmēju skaits, kurus skar atstumtība mājokļa ziņā (*1).

| 2.2. | To galīgo saņēmēju skaits, kuri saņem materiālo atbalstu






  — | par 18 gadiem jaunāku bērnu skaits, |
| --- | --- | --- |

2.2.

To galīgo saņēmēju skaits, kuri saņem materiālo atbalstu

—

par 18 gadiem jaunāku bērnu skaits,

| — | 18 līdz 29 gadus vecu jauniešu skaits, |
| --- | --- |

—

18 līdz 29 gadus vecu jauniešu skaits,

| — | sieviešu skaits, |
| --- | --- |

—

sieviešu skaits,

| — | 65 gadus vecu un vecāku galīgo saņēmēju skaits, |
| --- | --- |

—

65 gadus vecu un vecāku galīgo saņēmēju skaits,

| — | tādu galīgo saņēmēju skaits, kuriem ir invaliditāte (*1), |
| --- | --- |

—

tādu galīgo saņēmēju skaits, kuriem ir invaliditāte (*1),

| — | trešo valstu valstspiederīgo skaits (*1), |
| --- | --- |

—

trešo valstu valstspiederīgo skaits (*1),

| — | tādu galīgo saņēmēju skaits, kam ir ārvalstu izcelsme, un minoritātes (tostarp atstumtas kopienas, piemēram, romi) (*1), |
| --- | --- |

—

tādu galīgo saņēmēju skaits, kam ir ārvalstu izcelsme, un minoritātes (tostarp atstumtas kopienas, piemēram, romi) (*1),

| — | tādu galīgo saņēmēju skaits, kuri ir bezpajumtnieki, vai tādu galīgo saņēmēju skaits, kurus skar atstumtība mājokļa ziņā (*1). |
| --- | --- |

—

tādu galīgo saņēmēju skaits, kuri ir bezpajumtnieki, vai tādu galīgo saņēmēju skaits, kurus skar atstumtība mājokļa ziņā (*1).

| 2.3. | Tādu galīgo saņēmēju skaits, kuri izmanto kuponus vai kartes






  — | par 18 gadiem jaunāku bērnu skaits, |
| --- | --- | --- |

2.3.

Tādu galīgo saņēmēju skaits, kuri izmanto kuponus vai kartes

—

par 18 gadiem jaunāku bērnu skaits,

| — | 18 līdz 29 gadus vecu jauniešu skaits, |
| --- | --- |

—

18 līdz 29 gadus vecu jauniešu skaits,

| — | 65 gadus vecu un vecāku galīgo saņēmēju skaits, |
| --- | --- |

—

65 gadus vecu un vecāku galīgo saņēmēju skaits,

| — | sieviešu skaits, |
| --- | --- |

—

sieviešu skaits,

| — | tādu galīgo saņēmēju skaits, kuriem ir invaliditāte (*1), |
| --- | --- |

—

tādu galīgo saņēmēju skaits, kuriem ir invaliditāte (*1),

| — | trešo valstu valstspiederīgo skaits (*1), |
| --- | --- |

—

trešo valstu valstspiederīgo skaits (*1),

| — | tādu galīgo saņēmēju skaits, kam ir ārvalstu izcelsme, un minoritātes (tostarp atstumtas kopienas, piemēram, romi) (*1), |
| --- | --- |

—

tādu galīgo saņēmēju skaits, kam ir ārvalstu izcelsme, un minoritātes (tostarp atstumtas kopienas, piemēram, romi) (*1),

| — | tādu galīgo saņēmēju skaits, kuri ir bezpajumtnieki, vai tādu galīgo saņēmēju skaits, kurus skar atstumtība mājokļa ziņā (*1). |
| --- | --- |

—

tādu galīgo saņēmēju skaits, kuri ir bezpajumtnieki, vai tādu galīgo saņēmēju skaits, kurus skar atstumtība mājokļa ziņā (*1).

2. punktā uzskaitīto rādītāju vērtības nosaka, balstoties uz pamatotām saņēmēja sniegtām aplēsēm.

---

(1)  Šie rādītāji neattiecas uz pārtikas palīdzību, ko sniedz netieši, izmantojot kuponus vai kartes.

(2)  Šie rādītāji neattiecas uz precēm, kuras izsniedz netieši, izmantojot kuponus vai kartes.

(3)  Šie rādītāji neattiecas uz pārtikas palīdzību, ko sniedz netieši, izmantojot kuponus vai kartes.

(*1)  Var izmantot valstu definīcijas.

---

IV PIELIKUMS

RĀDĪTĀJI, KAS ATTIECAS UZ EaSI SADAĻU

Rādītāji, kas attiecas uz EaSI sadaļu

| — | analītisko aktivitāšu skaits, |
| --- | --- |

—

analītisko aktivitāšu skaits,

| — | informācijas apmaiņas un savstarpējas mācīšanās aktivitāšu skaits, |
| --- | --- |

—

informācijas apmaiņas un savstarpējas mācīšanās aktivitāšu skaits,

| — | sociālo eksperimentu skaits, |
| --- | --- |

—

sociālo eksperimentu skaits,

| — | spēju veidošanas un tīklošanās aktivitāšu skaits, |
| --- | --- |

—

spēju veidošanas un tīklošanās aktivitāšu skaits,

| — | mērķtiecīgas mobilitātes shēmas ietvaros nodrošināto darbā iekārtošanas gadījumu skaits. |
| --- | --- |

—

mērķtiecīgas mobilitātes shēmas ietvaros nodrošināto darbā iekārtošanas gadījumu skaits.

Datus par rādītāju “Mērķtiecīgas mobilitātes shēmas ietvaros nodrošināto darbā iekārtošanas gadījumu skaits” vāc tikai katru otro gadu.

---

| 30.6.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 231/60 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 231/60

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2021/1058

(2021. gada 24. jūnijs)

par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 177. panta otro daļu un 178. un 349. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 176. pantā noteikts, ka Eiropas Reģionālās attīstības fonda (“ERAF”) mērķis ir palīdzēt izlīdzināt Savienības reģionu attīstības līmeņa galvenās atšķirības. Saskaņā ar minēto pantu un LESD 174. panta otro un trešo daļu ERAF ir jāpalīdz mazināt atšķirības starp dažādo reģionu attīstības līmeņiem un vismazāk attīstīto reģionu atpalicību, īpašu uzmanību veltot tiem vismazāk attīstītajiem reģioniem, kuros ir būtiski un pastāvīgi dabiski vai demogrāfiski traucēkļi, tostarp jo īpaši traucēkļi, ko rada, demogrāfiska lejupslīde, kā, piemēram, galējiem ziemeļu reģioniem ar mazu iedzīvotāju blīvumu, salām un pārrobežu un kalnu reģioniem. |
| --- | --- |

(1)

Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 176. pantā noteikts, ka Eiropas Reģionālās attīstības fonda (“ERAF”) mērķis ir palīdzēt izlīdzināt Savienības reģionu attīstības līmeņa galvenās atšķirības. Saskaņā ar minēto pantu un LESD 174. panta otro un trešo daļu ERAF ir jāpalīdz mazināt atšķirības starp dažādo reģionu attīstības līmeņiem un vismazāk attīstīto reģionu atpalicību, īpašu uzmanību veltot tiem vismazāk attīstītajiem reģioniem, kuros ir būtiski un pastāvīgi dabiski vai demogrāfiski traucēkļi, tostarp jo īpaši traucēkļi, ko rada, demogrāfiska lejupslīde, kā, piemēram, galējiem ziemeļu reģioniem ar mazu iedzīvotāju blīvumu, salām un pārrobežu un kalnu reģioniem.

| (2) | Kohēzijas fonds tika izveidots, lai palīdzētu sasniegt vispārējo mērķi stiprināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju Savienībā, sniedzot finansiālu ieguldījumu tādās jomās kā vide un Eiropas tīkli transporta infrastruktūrā (“TEN-T”), kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1315/2013 (4). |
| --- | --- |

(2)

Kohēzijas fonds tika izveidots, lai palīdzētu sasniegt vispārējo mērķi stiprināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju Savienībā, sniedzot finansiālu ieguldījumu tādās jomās kā vide un Eiropas tīkli transporta infrastruktūrā (“TEN-T”), kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1315/2013 (4).

| (3) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (5) ir noteikti kopīgi noteikumi, kas piemērojami ERAF, Eiropas Sociālajam fondam Plus (“ESF+”), Kohēzijas fondam, Taisnīgas pārkārtošanās fondam, Eiropas Jūrlietu, zivsaimniecības un akvakultūras fondam (“EJZAF”), Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam (“AMIF”), Iekšējās drošības fondam (“IDF”) un finansiālā atbalsta instruments robežu pārvaldībai un vīzām (“BMVI”), kuri darbojas saskaņā ar vienotu satvaru. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (5) ir noteikti kopīgi noteikumi, kas piemērojami ERAF, Eiropas Sociālajam fondam Plus (“ESF+”), Kohēzijas fondam, Taisnīgas pārkārtošanās fondam, Eiropas Jūrlietu, zivsaimniecības un akvakultūras fondam (“EJZAF”), Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam (“AMIF”), Iekšējās drošības fondam (“IDF”) un finansiālā atbalsta instruments robežu pārvaldībai un vīzām (“BMVI”), kuri darbojas saskaņā ar vienotu satvaru.

| (4) | Lai vienkāršotu noteikumus, kas ERAF un Kohēzijas fondam tika piemēroti 2014.–2020. gada plānošanas periodā, abiem fondiem piemērojamie noteikumi būtu jānosaka vienā regulā. |
| --- | --- |

(4)

Lai vienkāršotu noteikumus, kas ERAF un Kohēzijas fondam tika piemēroti 2014.–2020. gada plānošanas periodā, abiem fondiem piemērojamie noteikumi būtu jānosaka vienā regulā.

| (5) | ERAF un Kohēzijas fonda īstenošanā būtu jāievēro Līguma par Eiropas Savienību (“LES”) 3. pantā un LESD 10. pantā izklāstītie horizontālie principi, tostarp LES 5. pantā noteiktie subsidiaritātes un proporcionalitātes principi, ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu. Dalībvalstīm būtu jāievēro arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par bērna tiesībām un Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD) noteiktie pienākumi, kā arī Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2017. gadā proklamētā Eiropas sociālo tiesību pīlāra principi un jānodrošina pieejamība saskaņā ar UNCRPD 9. pantu un saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, ar kuriem saskaņo produktu un pakalpojumu pieejamības prasības. Šajā sakarā ERAF un Kohēzijas fonds sinerģijā ar ESF+ būtu jāīsteno tā, lai sekmētu pāreju no aprūpes iestādē uz ģimenē un kopienā balstītu aprūpi, un to mērķi būtu jāsasniedz, lai veicinātu kvalitatīvu darbvietu radīšanu, nabadzības izskaušanu un sociālās iekļaušanas veicināšanu. Dalībvalstīm un Komisijai būtu jācenšas novērst nevienlīdzību, veicināt sieviešu un vīriešu līdztiesību un iekļaut dzimumu aspektu, kā arī apkarot diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ. Nevienam fondam nebūtu jāatbalsta darbības, kas veicina jebkāda veida atšķiršanu vai atstumtību, un infrastruktūras finansēšanas gadījumā abiem fondiem būtu jānodrošina pieejamība personām ar invaliditāti. |
| --- | --- |

(5)

ERAF un Kohēzijas fonda īstenošanā būtu jāievēro Līguma par Eiropas Savienību (“LES”) 3. pantā un LESD 10. pantā izklāstītie horizontālie principi, tostarp LES 5. pantā noteiktie subsidiaritātes un proporcionalitātes principi, ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu. Dalībvalstīm būtu jāievēro arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par bērna tiesībām un Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD) noteiktie pienākumi, kā arī Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2017. gadā proklamētā Eiropas sociālo tiesību pīlāra principi un jānodrošina pieejamība saskaņā ar UNCRPD 9. pantu un saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, ar kuriem saskaņo produktu un pakalpojumu pieejamības prasības. Šajā sakarā ERAF un Kohēzijas fonds sinerģijā ar ESF+ būtu jāīsteno tā, lai sekmētu pāreju no aprūpes iestādē uz ģimenē un kopienā balstītu aprūpi, un to mērķi būtu jāsasniedz, lai veicinātu kvalitatīvu darbvietu radīšanu, nabadzības izskaušanu un sociālās iekļaušanas veicināšanu. Dalībvalstīm un Komisijai būtu jācenšas novērst nevienlīdzību, veicināt sieviešu un vīriešu līdztiesību un iekļaut dzimumu aspektu, kā arī apkarot diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ. Nevienam fondam nebūtu jāatbalsta darbības, kas veicina jebkāda veida atšķiršanu vai atstumtību, un infrastruktūras finansēšanas gadījumā abiem fondiem būtu jānodrošina pieejamība personām ar invaliditāti.

| (6) | ERAF un Kohēzijas fonda mērķi būtu jāsasniedz, pamatojoties uz ilgtspējīgu attīstību un Savienībā atbalstot mērķi saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti, kā noteikts LESD 11. pantā un 191. panta 1. punktā, ņemot vērā principu “piesārņotājs maksā”. Ņemot vērā to, cik svarīgi ir pret klimata pārmaiņām cīnīties atbilstoši Savienības saistībām īstenot 2015. gada Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām, kas pieņemts ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 21. sesijā un lai sasniegtu Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus (“ANO ilgtspējīgas attīstības mērķi”), abi fondi palīdzēs integrēt klimata pasākumus un sasniegt vispārēju mērķrādītāju, proti, ar 30 % no Savienības budžeta izdevumiem atbalstīt klimata mērķu sasniegšanu. Šajā nolūkā sagaidāms, ka ERAF darbībās klimata mērķu veicināšanai tiks novirzīti 30 % no visa ERAF finansējuma. Savukārt Kohēzijas fonda darbībās sagaidāms, ka klimata mērķu veicināšanai tiks novirzīti 37 % no visa Kohēzijas fonda finansējuma. Turklāt saskaņā ar šo regulu veicamajām darbībām būtu jāpalīdz panākt mērķi, proti, 2024. gadā 7,5 % no gada izdevumiem saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu (“DFS”) atvēlēt bioloģiskās daudzveidības mērķiem un 2026. un 2027. gadā bioloģiskās daudzveidības mērķiem atvēlēt 10 % no gada izdevumiem saskaņā ar DFS, vienlaikus ņemot vērā starp klimata un bioloģiskās daudzveidības mērķiem pastāvošo pārklāšanos.
  Abiem fondiem būtu jāatbalsta darbības, kurās ievēro Savienības prioritātes un standartus klimata un vides jomā un nerada būtisku kaitējumu vides mērķiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/852 (6) 17. panta nozīmē un ar kurām nodrošina pāreju uz mazoglekļa ekonomiku ceļā uz to, lai līdz 2050. gadam sasniegtu klimatneitralitāti. ERAF un Kohēzijas fonda programmās būtu jāņem vērā Enerģētikas savienības un klimata pasākumu pārvaldības ietvaros pieņemtos integrētos nacionālos enerģētikas un klimata plānus, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2018/1999 (7). |
| --- | --- |

(6)

ERAF un Kohēzijas fonda mērķi būtu jāsasniedz, pamatojoties uz ilgtspējīgu attīstību un Savienībā atbalstot mērķi saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti, kā noteikts LESD 11. pantā un 191. panta 1. punktā, ņemot vērā principu “piesārņotājs maksā”. Ņemot vērā to, cik svarīgi ir pret klimata pārmaiņām cīnīties atbilstoši Savienības saistībām īstenot 2015. gada Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām, kas pieņemts ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 21. sesijā un lai sasniegtu Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus (“ANO ilgtspējīgas attīstības mērķi”), abi fondi palīdzēs integrēt klimata pasākumus un sasniegt vispārēju mērķrādītāju, proti, ar 30 % no Savienības budžeta izdevumiem atbalstīt klimata mērķu sasniegšanu. Šajā nolūkā sagaidāms, ka ERAF darbībās klimata mērķu veicināšanai tiks novirzīti 30 % no visa ERAF finansējuma. Savukārt Kohēzijas fonda darbībās sagaidāms, ka klimata mērķu veicināšanai tiks novirzīti 37 % no visa Kohēzijas fonda finansējuma. Turklāt saskaņā ar šo regulu veicamajām darbībām būtu jāpalīdz panākt mērķi, proti, 2024. gadā 7,5 % no gada izdevumiem saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu (“DFS”) atvēlēt bioloģiskās daudzveidības mērķiem un 2026. un 2027. gadā bioloģiskās daudzveidības mērķiem atvēlēt 10 % no gada izdevumiem saskaņā ar DFS, vienlaikus ņemot vērā starp klimata un bioloģiskās daudzveidības mērķiem pastāvošo pārklāšanos.

Abiem fondiem būtu jāatbalsta darbības, kurās ievēro Savienības prioritātes un standartus klimata un vides jomā un nerada būtisku kaitējumu vides mērķiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/852 (6) 17. panta nozīmē un ar kurām nodrošina pāreju uz mazoglekļa ekonomiku ceļā uz to, lai līdz 2050. gadam sasniegtu klimatneitralitāti. ERAF un Kohēzijas fonda programmās būtu jāņem vērā Enerģētikas savienības un klimata pasākumu pārvaldības ietvaros pieņemtos integrētos nacionālos enerģētikas un klimata plānus, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2018/1999 (7).

| (7) | Lai aizsargātu iekšējā tirgus integritāti, ERAF un Kohēzijas fonda darbībām, no kurām labumu gūst uzņēmumi, ir jāatbilst Savienības valsts atbalsta noteikumiem, kas izklāstīti LESD 107. un 108. pantā. |
| --- | --- |

(7)

Lai aizsargātu iekšējā tirgus integritāti, ERAF un Kohēzijas fonda darbībām, no kurām labumu gūst uzņēmumi, ir jāatbilst Savienības valsts atbalsta noteikumiem, kas izklāstīti LESD 107. un 108. pantā.

| (8) | ERAF un Kohēzijas fonda īstenošanā svarīgs elements ir partnerības princips, kas balstās uz daudzlīmeņu pārvaldības pieeju un nodrošina reģionālo, vietējo, pilsētvides un citu publisko iestāžu, pilsoniskās sabiedrības, sociālekonomisko partneru un attiecīgā gadījumā pētniecības organizāciju un universitāšu iesaisti. Ar abu fondu īstenošanu būtu jānodrošina koordinācija un papildināmība ar ESF+, Taisnīgas pārkārtošanās fondu, EJZAF un Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (“ELFLA”). |
| --- | --- |

(8)

ERAF un Kohēzijas fonda īstenošanā svarīgs elements ir partnerības princips, kas balstās uz daudzlīmeņu pārvaldības pieeju un nodrošina reģionālo, vietējo, pilsētvides un citu publisko iestāžu, pilsoniskās sabiedrības, sociālekonomisko partneru un attiecīgā gadījumā pētniecības organizāciju un universitāšu iesaisti. Ar abu fondu īstenošanu būtu jānodrošina koordinācija un papildināmība ar ESF+, Taisnīgas pārkārtošanās fondu, EJZAF un Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (“ELFLA”).

| (9) | Ir jānosaka noteikumi par ERAF atbalstu mērķiem “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” un “Eiropas teritoriālā sadarbība” (“Interreg”). |
| --- | --- |

(9)

Ir jānosaka noteikumi par ERAF atbalstu mērķiem “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” un “Eiropas teritoriālā sadarbība” (“Interreg”).

| (10) | Lai noskaidrotu, kādu veidu darbības var atbalstīt no ERAF un Kohēzijas fonda līdzekļiem, būtu jānosaka konkrēti politikas mērķi, saskaņā ar kuriem sniedz atbalstu no abiem fondiem, un tādējādi tiks nodrošināts, ka tie palīdz sasniegt vienu vai vairākus kopīgos politikas mērķus, kas izklāstīti Regulas (ES) 2021/1060 5. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(10)

Lai noskaidrotu, kādu veidu darbības var atbalstīt no ERAF un Kohēzijas fonda līdzekļiem, būtu jānosaka konkrēti politikas mērķi, saskaņā ar kuriem sniedz atbalstu no abiem fondiem, un tādējādi tiks nodrošināts, ka tie palīdz sasniegt vienu vai vairākus kopīgos politikas mērķus, kas izklāstīti Regulas (ES) 2021/1060 5. panta 1. punktā.

| (11) | Tā kā mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) ir Eiropas ekonomikas balsts, ERAF arī turpmāk būtu jāatbalsta MVU attīstība, veicinot to ilgtspējīgu izaugsmi un konkurētspēju. Turklāt, ņemot vērā Covid-19 pandēmijas vai jebkādas citas nākotnē iespējamas krīzes situācijas potenciāli smagās sekas, kas var ietekmēt uzņēmējdarbību un nodarbinātību, ERAF būtu jāatbalsta atveseļošana no šādām krīzes situācijām, atbalstot darbvietu radīšanu MVU, tostarp ar produktīvām investīcijām. |
| --- | --- |

(11)

Tā kā mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) ir Eiropas ekonomikas balsts, ERAF arī turpmāk būtu jāatbalsta MVU attīstība, veicinot to ilgtspējīgu izaugsmi un konkurētspēju. Turklāt, ņemot vērā Covid-19 pandēmijas vai jebkādas citas nākotnē iespējamas krīzes situācijas potenciāli smagās sekas, kas var ietekmēt uzņēmējdarbību un nodarbinātību, ERAF būtu jāatbalsta atveseļošana no šādām krīzes situācijām, atbalstot darbvietu radīšanu MVU, tostarp ar produktīvām investīcijām.

| (12) | ERAF investīcijām būtu jāpalīdz izveidot visaptverošu ātrdarbīgu digitālo infrastruktūru tīklu un veicināt nepiesārņojošu un ilgtspējīgu multimodālo mobilitāti, galveno uzmanību pievēršot sabiedriskajam transportam, koplietošanas mobilitātei, iešanai kājām un riteņbraukšanai, kas ir daļa no pārejas uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē. |
| --- | --- |

(12)

ERAF investīcijām būtu jāpalīdz izveidot visaptverošu ātrdarbīgu digitālo infrastruktūru tīklu un veicināt nepiesārņojošu un ilgtspējīgu multimodālo mobilitāti, galveno uzmanību pievēršot sabiedriskajam transportam, koplietošanas mobilitātei, iešanai kājām un riteņbraukšanai, kas ir daļa no pārejas uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē.

| (13) | Lai izmantotu digitālā laikmeta sniegtās iespējas, ERAF būtu jāsniedz ieguldījums tādas iekļaujošas digitālās sabiedrības izveidē, kurā iedzīvotāji, pētniecības organizācijas, uzņēmumi un valsts pārvaldes iestādes pilnībā izmantotu digitalizācijas piedāvātās iespējas. Efektīva e-pārvalde valsts, reģionālā vai vietējā līmenī ietver rīku izstrādi, kā arī organizācijas un procesu pārdomāšanu, lai sabiedriskos pakalpojumus varētu sniegt efektīvāk, vienkāršāk, ātrāk un par zemāku cenu. Jo īpaši būtu jāizmanto digitālās un telesakaru tehnoloģijas, lai – ar tādu projektu izstrādi kā viedās pilsētas un ciemati – vietējo kopienu labā uzlabotu tradicionālos tīklus un pakalpojumus. |
| --- | --- |

(13)

Lai izmantotu digitālā laikmeta sniegtās iespējas, ERAF būtu jāsniedz ieguldījums tādas iekļaujošas digitālās sabiedrības izveidē, kurā iedzīvotāji, pētniecības organizācijas, uzņēmumi un valsts pārvaldes iestādes pilnībā izmantotu digitalizācijas piedāvātās iespējas. Efektīva e-pārvalde valsts, reģionālā vai vietējā līmenī ietver rīku izstrādi, kā arī organizācijas un procesu pārdomāšanu, lai sabiedriskos pakalpojumus varētu sniegt efektīvāk, vienkāršāk, ātrāk un par zemāku cenu. Jo īpaši būtu jāizmanto digitālās un telesakaru tehnoloģijas, lai – ar tādu projektu izstrādi kā viedās pilsētas un ciemati – vietējo kopienu labā uzlabotu tradicionālos tīklus un pakalpojumus.

| (14) | ERAF atbalstam saskaņā ar politikas mērķi Nr. 1 (PM Nr. 1) būtu jābalstās uz spēju veidošanu pārdomātas specializācijas stratēģijām, kas nosaka prioritātes valsts vai reģionālā līmenī, vai abos līmeņos, lai palielinātu konkurences priekšrocības, proti, uzņēmējdarbības potenciāla atklāšanas procesā veidojot pētniecības un inovācijas stiprās puses un pielāgojot tās uzņēmumu vajadzībām un nepieciešamajām zināšanām. Šim procesam būtu jāļauj uzņēmējdarbības dalībniekiem, tostarp rūpniecības, izglītības un pētniecības organizācijām, valsts pārvaldes iestādēm un pilsoniskajai sabiedrībai, pamatojoties uz reģionu atšķirīgajām struktūrām un zināšanu bāzi, noteikt daudzsološākās jomas ilgtspējīgai ekonomikas attīstībai. Tā kā pārdomātas specializācijas pārvaldības process ir ļoti būtisks aspekts stratēģijas kvalitātes nodrošināšanai, ERAF būtu jāsniedz atbalsts tādu spēju attīstīšanai un uzlabošanai, kas nepieciešamas efektīva uzņēmējdarbības potenciāla atklāšanas procesā un pārdomātas specializācijas stratēģiju sagatavošanā vai aktualizēšanā. |
| --- | --- |

(14)

ERAF atbalstam saskaņā ar politikas mērķi Nr. 1 (PM Nr. 1) būtu jābalstās uz spēju veidošanu pārdomātas specializācijas stratēģijām, kas nosaka prioritātes valsts vai reģionālā līmenī, vai abos līmeņos, lai palielinātu konkurences priekšrocības, proti, uzņēmējdarbības potenciāla atklāšanas procesā veidojot pētniecības un inovācijas stiprās puses un pielāgojot tās uzņēmumu vajadzībām un nepieciešamajām zināšanām. Šim procesam būtu jāļauj uzņēmējdarbības dalībniekiem, tostarp rūpniecības, izglītības un pētniecības organizācijām, valsts pārvaldes iestādēm un pilsoniskajai sabiedrībai, pamatojoties uz reģionu atšķirīgajām struktūrām un zināšanu bāzi, noteikt daudzsološākās jomas ilgtspējīgai ekonomikas attīstībai. Tā kā pārdomātas specializācijas pārvaldības process ir ļoti būtisks aspekts stratēģijas kvalitātes nodrošināšanai, ERAF būtu jāsniedz atbalsts tādu spēju attīstīšanai un uzlabošanai, kas nepieciešamas efektīva uzņēmējdarbības potenciāla atklāšanas procesā un pārdomātas specializācijas stratēģiju sagatavošanā vai aktualizēšanā.

| (15) | Lai veicinātu Savienības klimatneitralitātes sasniegšanu līdz 2050. gadam, pienācīgi ņemot vērā ar to saistītās sociālās un ekonomiskās sekas, ERAF un Kohēzijas fondam būtu jāsniedz ieguldījums siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanā un enerģētiskās nabadzības problēmas risināšanā. Šajā sakarā īpaši svarīgas būtu investīcijas energoefektivitātē, tostarp enerģijas ietaupījumu shēmās, ilgtspējīgā atjaunojamo energoresursu enerģijā saskaņā ar ilgtspējas kritērijiem, kā izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2018/2001 (8), viedās energosistēmās, kā arī investīcijas, kuru mērķis ir novērst katastrofas, sekmēt bioloģisko daudzveidību un zaļo infrastruktūru, tostarp saglabāt, valorizēt un izcelt aizsargājamas dabas teritorijas un samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, piemēram, saglabāt un atjaunot aizsargājamas dabas teritorijas, kurām ir liels oglekļa piesaistes un uzglabāšanas potenciāls, tostarp, ar purvu mitruma atjaunošanu, poligonu gāzes uztveršanu vai emisiju samazināšanu rūpnieciskos procesos vai produktos. Turklāt būtu jāatbalsta investīcijas, kuru mērķis ir samazināt jebkāda veida piesārņojumu, piemēram, gaisa, ūdens, augsnes, trokšņa un gaismas piesārņojumu. |
| --- | --- |

(15)

Lai veicinātu Savienības klimatneitralitātes sasniegšanu līdz 2050. gadam, pienācīgi ņemot vērā ar to saistītās sociālās un ekonomiskās sekas, ERAF un Kohēzijas fondam būtu jāsniedz ieguldījums siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanā un enerģētiskās nabadzības problēmas risināšanā. Šajā sakarā īpaši svarīgas būtu investīcijas energoefektivitātē, tostarp enerģijas ietaupījumu shēmās, ilgtspējīgā atjaunojamo energoresursu enerģijā saskaņā ar ilgtspējas kritērijiem, kā izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2018/2001 (8), viedās energosistēmās, kā arī investīcijas, kuru mērķis ir novērst katastrofas, sekmēt bioloģisko daudzveidību un zaļo infrastruktūru, tostarp saglabāt, valorizēt un izcelt aizsargājamas dabas teritorijas un samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, piemēram, saglabāt un atjaunot aizsargājamas dabas teritorijas, kurām ir liels oglekļa piesaistes un uzglabāšanas potenciāls, tostarp, ar purvu mitruma atjaunošanu, poligonu gāzes uztveršanu vai emisiju samazināšanu rūpnieciskos procesos vai produktos. Turklāt būtu jāatbalsta investīcijas, kuru mērķis ir samazināt jebkāda veida piesārņojumu, piemēram, gaisa, ūdens, augsnes, trokšņa un gaismas piesārņojumu.

| (16) | Gatavojot programmas, ko līdzfinansē ERAF un Kohēzijas fonds, ir jāņem vērā integrētie nacionālie enerģētikas un klimata plāni, kuros izklāstītas rīcībpolitikas un pasākumi un kuru nolūks ir risināt enerģētisko nabadzību un siltumnīcefekta gāzu emisijas. Attiecībā uz ieguldījumu nolūkā sasniegt valstu mērķus, proti, samazināt enerģētisko nabadzību, kā noteikts integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos, ERAF jo īpaši būtu jāatbalsta energoefektivitātes uzlabošana mājokļos un ēkās saskaņā ar grozīto Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/844 (9), lai līdz 2050. gadam palīdzētu izveidot dekarbonizētu ēku fondu, tādējādi samazinot enerģijas patēriņu un radot ietaupījumus mājsaimniecībām, ko skar enerģētiskā nabadzība. |
| --- | --- |

(16)

Gatavojot programmas, ko līdzfinansē ERAF un Kohēzijas fonds, ir jāņem vērā integrētie nacionālie enerģētikas un klimata plāni, kuros izklāstītas rīcībpolitikas un pasākumi un kuru nolūks ir risināt enerģētisko nabadzību un siltumnīcefekta gāzu emisijas. Attiecībā uz ieguldījumu nolūkā sasniegt valstu mērķus, proti, samazināt enerģētisko nabadzību, kā noteikts integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos, ERAF jo īpaši būtu jāatbalsta energoefektivitātes uzlabošana mājokļos un ēkās saskaņā ar grozīto Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/844 (9), lai līdz 2050. gadam palīdzētu izveidot dekarbonizētu ēku fondu, tādējādi samazinot enerģijas patēriņu un radot ietaupījumus mājsaimniecībām, ko skar enerģētiskā nabadzība.

| (17) | Lai uzlabotu transporta savienojamību, ERAF un Kohēzijas fondam būtu jāsekmē Eiropas transporta tīkla izveide, kā minēts Regulā (ES) Nr. 1315/2013, investējot dzelzceļa transporta, iekšējo ūdensceļu transporta, autotransporta, jūras transporta un multimodālā transporta infrastruktūrā, tostarp trokšņa vājināšanas pasākumos. ERAF un Kohēzijas fondam būtu arī jāatbalsta mobilitāte valstu, reģionu un vietējā līmenī, kā arī pārrobežu mobilitāte un mobilitāte pilsētvidēs. To darot, abiem fondiem būtu jāpievērš uzmanība drošības uzlabošanai, jo īpaši attiecībā uz esošajiem tiltiem un tuneļiem. |
| --- | --- |

(17)

Lai uzlabotu transporta savienojamību, ERAF un Kohēzijas fondam būtu jāsekmē Eiropas transporta tīkla izveide, kā minēts Regulā (ES) Nr. 1315/2013, investējot dzelzceļa transporta, iekšējo ūdensceļu transporta, autotransporta, jūras transporta un multimodālā transporta infrastruktūrā, tostarp trokšņa vājināšanas pasākumos. ERAF un Kohēzijas fondam būtu arī jāatbalsta mobilitāte valstu, reģionu un vietējā līmenī, kā arī pārrobežu mobilitāte un mobilitāte pilsētvidēs. To darot, abiem fondiem būtu jāpievērš uzmanība drošības uzlabošanai, jo īpaši attiecībā uz esošajiem tiltiem un tuneļiem.

| (18) | Pasaule kļūst aizvien vairāk savstarpēji saistīta, un, ņemot vērā demogrāfisko un migrācijas dinamiku, ir skaidrs, ka Savienības migrācijas politikai ir vajadzīga vienota pieeja, kas balstīta dažādo finansēšanas instrumentu sinerģijās un savstarpējā papildināmībā. Tāpēc, sagatavojot un īstenojot ERAF programmas, būtu jāņem vērā demogrāfiskās problēmas. Lai nodrošinātu saskaņotu, stingru un konsekventu atbalstu dalībvalstu solidaritātes un atbildības dalīšanas centieniem migrācijas pārvaldībā, no ERAF būtu jāatbalsta vispiemērotākajā teritoriālajā līmenī trešo valstu valstspiederīgo, tostarp migrantu, ilgtermiņa iekļaujošas integrācijas sekmēšana sociālās un ekonomiskās attīstības labā, pieņemot pieeju, kuras mērķis ir aizsargāt viņu cieņu un tiesības. |
| --- | --- |

(18)

Pasaule kļūst aizvien vairāk savstarpēji saistīta, un, ņemot vērā demogrāfisko un migrācijas dinamiku, ir skaidrs, ka Savienības migrācijas politikai ir vajadzīga vienota pieeja, kas balstīta dažādo finansēšanas instrumentu sinerģijās un savstarpējā papildināmībā. Tāpēc, sagatavojot un īstenojot ERAF programmas, būtu jāņem vērā demogrāfiskās problēmas. Lai nodrošinātu saskaņotu, stingru un konsekventu atbalstu dalībvalstu solidaritātes un atbildības dalīšanas centieniem migrācijas pārvaldībā, no ERAF būtu jāatbalsta vispiemērotākajā teritoriālajā līmenī trešo valstu valstspiederīgo, tostarp migrantu, ilgtermiņa iekļaujošas integrācijas sekmēšana sociālās un ekonomiskās attīstības labā, pieņemot pieeju, kuras mērķis ir aizsargāt viņu cieņu un tiesības.

| (19) | Lai sekmētu sociālo inovāciju un iekļaujošo piekļuvi augstas kvalitātes darbvietām, ERAF būtu jāatbalsta tādas “sociālās ekonomikas” vienības kā kooperatīvi, savstarpējas sabiedrības, bezpeļņas asociācijas un sociālie uzņēmumi. |
| --- | --- |

(19)

Lai sekmētu sociālo inovāciju un iekļaujošo piekļuvi augstas kvalitātes darbvietām, ERAF būtu jāatbalsta tādas “sociālās ekonomikas” vienības kā kooperatīvi, savstarpējas sabiedrības, bezpeļņas asociācijas un sociālie uzņēmumi.

| (20) | Lai sekmētu sociālo iekļaušanu un apkarotu nabadzību, jo īpaši atstumtu kopienu vidū, ir jāuzlabo, tostarp ar infrastruktūras palīdzību, piekļuve sociālajiem, izglītības, kultūras un atpūtas pakalpojumiem, tostarp sporta jomā, ņemot vērā personu ar invaliditāti, bērnu un vecāka gadagājuma cilvēku īpašās vajadzības. |
| --- | --- |

(20)

Lai sekmētu sociālo iekļaušanu un apkarotu nabadzību, jo īpaši atstumtu kopienu vidū, ir jāuzlabo, tostarp ar infrastruktūras palīdzību, piekļuve sociālajiem, izglītības, kultūras un atpūtas pakalpojumiem, tostarp sporta jomā, ņemot vērā personu ar invaliditāti, bērnu un vecāka gadagājuma cilvēku īpašās vajadzības.

| (21) | ERAF un Kohēzijas fondam būtu jāsekmē atstumtu kopienu sociālekonomiskā iekļaušana, īpašu uzmanību pievēršot Valsts stratēģiskās politikas satvaram romu iekļaušanai, kā minēts IV pielikumā Regulā (ES) 2021/1060, kurā noteikti integrācijas pasākumi; mājsaimniecību ar zemiem ienākumiem, tostarp nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļautu mājsaimniecību, sociālekonomiskā iekļaušana un nelabvēlīgākā situācijā esošu grupu, tostarp cilvēku ar īpašām vajadzībām, sociālekonomiskā iekļaušana. Jo īpaši saskaņā ar Eiropas sociālo tiesību pīlāra 19. principu ERAF un Kohēzijas fondam vajadzētu būt iespējai atbalstīt sociālo mājokļu nodrošināšanu. Ņemot vērā problēmas, ar kurām saskaras atstumtās romu kopienas attiecībā uz piekļuvi pamatpakalpojumiem, ERAF un Kohēzijas fondam būtu jāpalīdz uzlabot viņu dzīves apstākļus un attīstības perspektīvas. |
| --- | --- |

(21)

ERAF un Kohēzijas fondam būtu jāsekmē atstumtu kopienu sociālekonomiskā iekļaušana, īpašu uzmanību pievēršot Valsts stratēģiskās politikas satvaram romu iekļaušanai, kā minēts IV pielikumā Regulā (ES) 2021/1060, kurā noteikti integrācijas pasākumi; mājsaimniecību ar zemiem ienākumiem, tostarp nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļautu mājsaimniecību, sociālekonomiskā iekļaušana un nelabvēlīgākā situācijā esošu grupu, tostarp cilvēku ar īpašām vajadzībām, sociālekonomiskā iekļaušana. Jo īpaši saskaņā ar Eiropas sociālo tiesību pīlāra 19. principu ERAF un Kohēzijas fondam vajadzētu būt iespējai atbalstīt sociālo mājokļu nodrošināšanu. Ņemot vērā problēmas, ar kurām saskaras atstumtās romu kopienas attiecībā uz piekļuvi pamatpakalpojumiem, ERAF un Kohēzijas fondam būtu jāpalīdz uzlabot viņu dzīves apstākļus un attīstības perspektīvas.

| (22) | Lai sociāli iekļaujošā veidā stiprinātu sagatavotību izglītošanai un apmācībai attālinātā un tiešsaistes režīmā, ERAF, pildot uzdevumu uzlabot vienlīdzīgu piekļuvi iekļaujošiem un kvalitatīviem pakalpojumiem izglītības, apmācības un mūžizglītības jomā, jo īpaši būtu jāpalīdz veicināt noturību attiecībā uz mācībām attālinātā un tiešsaistes režīmā. Centieni Covid-19 pandēmijas laikā nodrošināt izglītošanas un apmācības nepārtrauktību ir iezīmējuši būtiskus trūkumus no nelabvēlīgas vides nākošu un attālos reģionos dzīvojošu apmācāmo piekļuvē nepieciešamajam informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) aprīkojumam un savienojamībai. Šajā sakarā ERAF būtu jāatbalsta vajadzīgā IKT aprīkojuma un savienojamības pieejamība, tādējādi veicinot izglītības un apmācības sistēmu noturību attiecībā uz mācībām attālinātā vai tiešsaistes režīmā. |
| --- | --- |

(22)

Lai sociāli iekļaujošā veidā stiprinātu sagatavotību izglītošanai un apmācībai attālinātā un tiešsaistes režīmā, ERAF, pildot uzdevumu uzlabot vienlīdzīgu piekļuvi iekļaujošiem un kvalitatīviem pakalpojumiem izglītības, apmācības un mūžizglītības jomā, jo īpaši būtu jāpalīdz veicināt noturību attiecībā uz mācībām attālinātā un tiešsaistes režīmā. Centieni Covid-19 pandēmijas laikā nodrošināt izglītošanas un apmācības nepārtrauktību ir iezīmējuši būtiskus trūkumus no nelabvēlīgas vides nākošu un attālos reģionos dzīvojošu apmācāmo piekļuvē nepieciešamajam informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) aprīkojumam un savienojamībai. Šajā sakarā ERAF būtu jāatbalsta vajadzīgā IKT aprīkojuma un savienojamības pieejamība, tādējādi veicinot izglītības un apmācības sistēmu noturību attiecībā uz mācībām attālinātā vai tiešsaistes režīmā.

| (23) | Lai stiprinātu sabiedrības veselības sistēmu spēju novērst ārkārtas situācijas veselības jomā, ātri reaģēt uz tām un no tām atgūties, ERAF būtu jāveicina arī veselības sistēmu noturība. Turklāt līdz šim vēl nepieredzētā Covid-19 pandēmija ir parādījusi, ka, lai sekmīgi reaģētu uz ārkārtas situāciju, ir svarīga tūlītēja kritiski svarīgu preču pieejamība, tāpēc ERAF atbalsta darbības joma būtu jāpaplašina, lai ļautu iegādāties preces, kas vajadzīgas, lai stiprinātu noturību pret katastrofām un veselības sistēmu, tostarp primārās veselības aprūpes, noturību un sekmētu pāreju no aprūpes iestādē uz ģimenē un kopienā balstītu aprūpi. Ja preces tiek iegādātas ar mērķi stiprināt veselības sistēmu noturību, to iepirkumam vajadzētu būt saskanīgam ar nacionālo veselības stratēģiju un tam nevajadzētu pārsniegt tās tvērumu, kā arī būtu jānodrošina papildināmība ar programmu “ES – veselībai”, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/522 (10), un rescEU krājumiem Savienības civilās aizsardzības mehānisma, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1313/2013/ES (11), satvarā. |
| --- | --- |

(23)

Lai stiprinātu sabiedrības veselības sistēmu spēju novērst ārkārtas situācijas veselības jomā, ātri reaģēt uz tām un no tām atgūties, ERAF būtu jāveicina arī veselības sistēmu noturība. Turklāt līdz šim vēl nepieredzētā Covid-19 pandēmija ir parādījusi, ka, lai sekmīgi reaģētu uz ārkārtas situāciju, ir svarīga tūlītēja kritiski svarīgu preču pieejamība, tāpēc ERAF atbalsta darbības joma būtu jāpaplašina, lai ļautu iegādāties preces, kas vajadzīgas, lai stiprinātu noturību pret katastrofām un veselības sistēmu, tostarp primārās veselības aprūpes, noturību un sekmētu pāreju no aprūpes iestādē uz ģimenē un kopienā balstītu aprūpi. Ja preces tiek iegādātas ar mērķi stiprināt veselības sistēmu noturību, to iepirkumam vajadzētu būt saskanīgam ar nacionālo veselības stratēģiju un tam nevajadzētu pārsniegt tās tvērumu, kā arī būtu jānodrošina papildināmība ar programmu “ES – veselībai”, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/522 (10), un rescEU krājumiem Savienības civilās aizsardzības mehānisma, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1313/2013/ES (11), satvarā.

| (24) | ERAF būtu jāatbalsta un jāsekmē pāreja no aprūpes iestādē uz ģimenē vai kopienā balstītu aprūpi, proti, atbalstot iestādes, kas tiektos izvairīties no atšķiršanas no kopienas, sekmētu cilvēku integrāciju sabiedrībā un nodrošinātu apstākļus neatkarīgai dzīvei. |
| --- | --- |

(24)

ERAF būtu jāatbalsta un jāsekmē pāreja no aprūpes iestādē uz ģimenē vai kopienā balstītu aprūpi, proti, atbalstot iestādes, kas tiektos izvairīties no atšķiršanas no kopienas, sekmētu cilvēku integrāciju sabiedrībā un nodrošinātu apstākļus neatkarīgai dzīvei.

| (25) | Reģionālo ekonomiku, kuras ir ļoti atkarīgas no tūrisma un kultūras nozarēm, atbalstam būtu jānosaka īpaši tām paredzēts konkrēts mērķis. Tas ļautu pilnībā realizēt kultūras un ilgtspējīga tūrisma potenciālu ekonomikas atveseļošanā, sociālajā iekļaušanā un sociālajā inovācijā, neskarot iespējas minētajām nozarēm atbalstu no ERAF sniegt arī citu konkrēto mērķu satvarā. |
| --- | --- |

(25)

Reģionālo ekonomiku, kuras ir ļoti atkarīgas no tūrisma un kultūras nozarēm, atbalstam būtu jānosaka īpaši tām paredzēts konkrēts mērķis. Tas ļautu pilnībā realizēt kultūras un ilgtspējīga tūrisma potenciālu ekonomikas atveseļošanā, sociālajā iekļaušanā un sociālajā inovācijā, neskarot iespējas minētajām nozarēm atbalstu no ERAF sniegt arī citu konkrēto mērķu satvarā.

| (26) | Ieguldījumi radošo un kultūras nozaru, kultūras pakalpojumu un kultūras mantojuma objektu atbalstam varētu tikt finansēti visu politikas mērķu ietvaros ar noteikumu, ka tie sniedz ieguldījumu konkrēto mērķu sasniegšanu un atbilst ERAF atbalsta darbības ietvaram. |
| --- | --- |

(26)

Ieguldījumi radošo un kultūras nozaru, kultūras pakalpojumu un kultūras mantojuma objektu atbalstam varētu tikt finansēti visu politikas mērķu ietvaros ar noteikumu, ka tie sniedz ieguldījumu konkrēto mērķu sasniegšanu un atbilst ERAF atbalsta darbības ietvaram.

| (27) | Ilgtspējīgam tūrismam ir vajadzīgs līdzsvars starp ekonomikas, sociālo, kultūras un vidisko ilgtspēju. Pieejai, saskaņā ar kuru atbalsta ilgtspējīgu tūrismu, vajadzētu atbilst Komisijas 2007. gada 19. oktobra paziņojumam “Noturīgas un konkurētspējīgas Eiropas tūrisma nozares programma”. Tajā jo īpaši – ar integrētu un holistisku politikas pieeju – būtu jāņem vērā tūristu labklājība, jārespektē daba un kultūras vide un jānodrošina galamērķu un uzņēmumu sociālekonomiskā attīstība un konkurētspēja. |
| --- | --- |

(27)

Ilgtspējīgam tūrismam ir vajadzīgs līdzsvars starp ekonomikas, sociālo, kultūras un vidisko ilgtspēju. Pieejai, saskaņā ar kuru atbalsta ilgtspējīgu tūrismu, vajadzētu atbilst Komisijas 2007. gada 19. oktobra paziņojumam “Noturīgas un konkurētspējīgas Eiropas tūrisma nozares programma”. Tajā jo īpaši – ar integrētu un holistisku politikas pieeju – būtu jāņem vērā tūristu labklājība, jārespektē daba un kultūras vide un jānodrošina galamērķu un uzņēmumu sociālekonomiskā attīstība un konkurētspēja.

| (28) | Lai atbalstītu dalībvalstu un reģionu centienus stāties pretī jaunajiem pārbaudījumiem un nodrošināt augstu drošības līmeni saviem iedzīvotājiem, kā arī atstumšanas un radikalizācijas novēršanu, vienlaikus izmantojot sinerģijas un papildināmību ar citām Savienības rīcībpolitikām, ar ERAF investīcijām būtu jāpalīdz uzturēt drošību jomās, kurās ir nepieciešams nodrošināt drošu un aizsargātu publisko telpu un kritisko infrastruktūru (piemēram, transports un enerģētika), tādējādi veicinot iekļaujošākas un drošākas sabiedrības veidošanu. |
| --- | --- |

(28)

Lai atbalstītu dalībvalstu un reģionu centienus stāties pretī jaunajiem pārbaudījumiem un nodrošināt augstu drošības līmeni saviem iedzīvotājiem, kā arī atstumšanas un radikalizācijas novēršanu, vienlaikus izmantojot sinerģijas un papildināmību ar citām Savienības rīcībpolitikām, ar ERAF investīcijām būtu jāpalīdz uzturēt drošību jomās, kurās ir nepieciešams nodrošināt drošu un aizsargātu publisko telpu un kritisko infrastruktūru (piemēram, transports un enerģētika), tādējādi veicinot iekļaujošākas un drošākas sabiedrības veidošanu.

| (29) | Lai nodrošinātu harmonisku attīstību gan pilsētvides teritorijās, gan ārpus pilsētvides teritorijām, ERAF, pamatojoties uz pārrobežu teritoriālām stratēģijām un izmantojot integrētas teritoriālās attīstības rīkus, saskaņā ar politikas mērķi Nr. 5 (PM Nr.5) integrētā veidā būtu jāsniedz atbalsts ekonomiskai, sociālai un vides attīstībai. Turklāt, attīstot pilsētvides teritorijas, īpaša uzmanība būtu jāpievērš funkcionālo pilsētvides teritoriju atbalstam, jo tām ir liela nozīme sadarbības rosināšanā starp vietējām iestādēm un partneriem pāri administratīvajām robežām, kā arī pilsētvides un lauku teritoriju savstarpējo saikņu stiprināšanā. |
| --- | --- |

(29)

Lai nodrošinātu harmonisku attīstību gan pilsētvides teritorijās, gan ārpus pilsētvides teritorijām, ERAF, pamatojoties uz pārrobežu teritoriālām stratēģijām un izmantojot integrētas teritoriālās attīstības rīkus, saskaņā ar politikas mērķi Nr. 5 (PM Nr.5) integrētā veidā būtu jāsniedz atbalsts ekonomiskai, sociālai un vides attīstībai. Turklāt, attīstot pilsētvides teritorijas, īpaša uzmanība būtu jāpievērš funkcionālo pilsētvides teritoriju atbalstam, jo tām ir liela nozīme sadarbības rosināšanā starp vietējām iestādēm un partneriem pāri administratīvajām robežām, kā arī pilsētvides un lauku teritoriju savstarpējo saikņu stiprināšanā.

| (30) | ERAF integrētā veidā būtu jāatbalsta ilgtspējīgs tūrisms, jo īpaši, stiprinot sadarbību funkcionālajās teritorijās. Lai ilgtspējīga tūrisma ietekme uz ekonomiku būtu lielāka, uzņēmumiem un publiskajām iestādēm būtu sistemātiski jāsadarbojas, lai teritorijās, kurās ir liels tūrisma potenciāls, nodrošinātu kvalitatīvus pakalpojumus efektīvā veidā, vienlaikus attiecīgi gādājot par to, lai tiktu izveidoti stabili juridiskie un administratīvie apstākļi, kas būtu labvēlīgi šo teritoriju ilgtspējīgai izaugsmei. Veicot atbalsta darbības ilgtspējīga tūrisma jomā, varētu ņemt vērā šīs jomas paraugpraksi, piemēram, “tūrisma apgabala” pieeju. |
| --- | --- |

(30)

ERAF integrētā veidā būtu jāatbalsta ilgtspējīgs tūrisms, jo īpaši, stiprinot sadarbību funkcionālajās teritorijās. Lai ilgtspējīga tūrisma ietekme uz ekonomiku būtu lielāka, uzņēmumiem un publiskajām iestādēm būtu sistemātiski jāsadarbojas, lai teritorijās, kurās ir liels tūrisma potenciāls, nodrošinātu kvalitatīvus pakalpojumus efektīvā veidā, vienlaikus attiecīgi gādājot par to, lai tiktu izveidoti stabili juridiskie un administratīvie apstākļi, kas būtu labvēlīgi šo teritoriju ilgtspējīgai izaugsmei. Veicot atbalsta darbības ilgtspējīga tūrisma jomā, varētu ņemt vērā šīs jomas paraugpraksi, piemēram, “tūrisma apgabala” pieeju.

| (31) | No LESD noteiktā Kohēzijas fonda vispārējā mērķa izriet, ka ir jānosaka un jāierobežo politikas mērķi, kuru sasniegšana ir jāatbalsta no Kohēzijas fonda līdzekļiem. |
| --- | --- |

(31)

No LESD noteiktā Kohēzijas fonda vispārējā mērķa izriet, ka ir jānosaka un jāierobežo politikas mērķi, kuru sasniegšana ir jāatbalsta no Kohēzijas fonda līdzekļiem.

| (32) | Lai uzlabotu iestāžu vispārējās administratīvās spējas un pārvaldību dalībvalstīs, kuras īsteno mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” programmas, ir nepieciešams paredzēt atbalsta pasākumus programmu iestādēm un nozaru vai teritoriālajiem dalībniekiem, kas ir atbildīgi par to, lai tiktu veiktas darbības, kuras ir būtiskas ERAF un Kohēzijas fonda īstenošanai visu to konkrēto mērķu ietvaros, ko tiecas panākt, ņemot vērā Regulā (ES) 2021/1060 minētos horizontālos principus, tostarp ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus. |
| --- | --- |

(32)

Lai uzlabotu iestāžu vispārējās administratīvās spējas un pārvaldību dalībvalstīs, kuras īsteno mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” programmas, ir nepieciešams paredzēt atbalsta pasākumus programmu iestādēm un nozaru vai teritoriālajiem dalībniekiem, kas ir atbildīgi par to, lai tiktu veiktas darbības, kuras ir būtiskas ERAF un Kohēzijas fonda īstenošanai visu to konkrēto mērķu ietvaros, ko tiecas panākt, ņemot vērā Regulā (ES) 2021/1060 minētos horizontālos principus, tostarp ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus.

| (33) | Lai veicinātu un sekmētu sadarbības pasākumus programmās, ko īsteno saskaņā ar mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, ir jāuzlabo sadarbības pasākumi ar partneriem, tostarp ar vietējā un reģionālā līmeņa partneriem, kādā dalībvalstī vai starp dažādām dalībvalstīm attiecībā uz visu konkrēto mērķu sakarā sniegto atbalstu. Šāda uzlabota sadarbība papildina sadarbību saskaņā ar Interreg, un tai jo īpaši būtu jāatbalsta sadarbība starp strukturētām partnerībām nolūkā īstenot Komisijas 2017. gada 18. jūlija paziņojumā “Inovācijas nostiprināšana Eiropas reģionos: stratēģijas izturētspējīgai, iekļaujošai un ilgtspējīgai izaugsmei” minētās reģionālās stratēģijas. Tāpēc partneri varētu būt no jebkura Savienības reģiona, tai skaitā arī no pārrobežu reģioniem un reģioniem, kurus pilnībā aptver saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1082/2006 (12) izveidotā Eiropas teritoriālās sadarbības grupa, makroreģionāla vai jūras baseina stratēģija vai šo abu stratēģiju kombinācija. |
| --- | --- |

(33)

Lai veicinātu un sekmētu sadarbības pasākumus programmās, ko īsteno saskaņā ar mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, ir jāuzlabo sadarbības pasākumi ar partneriem, tostarp ar vietējā un reģionālā līmeņa partneriem, kādā dalībvalstī vai starp dažādām dalībvalstīm attiecībā uz visu konkrēto mērķu sakarā sniegto atbalstu. Šāda uzlabota sadarbība papildina sadarbību saskaņā ar Interreg, un tai jo īpaši būtu jāatbalsta sadarbība starp strukturētām partnerībām nolūkā īstenot Komisijas 2017. gada 18. jūlija paziņojumā “Inovācijas nostiprināšana Eiropas reģionos: stratēģijas izturētspējīgai, iekļaujošai un ilgtspējīgai izaugsmei” minētās reģionālās stratēģijas. Tāpēc partneri varētu būt no jebkura Savienības reģiona, tai skaitā arī no pārrobežu reģioniem un reģioniem, kurus pilnībā aptver saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1082/2006 (12) izveidotā Eiropas teritoriālās sadarbības grupa, makroreģionāla vai jūras baseina stratēģija vai šo abu stratēģiju kombinācija.

| (34) | ERAF būtu jāpalīdz izlīdzināt Savienības reģionu attīstības līmeņu galvenās atšķirības un mazināt nevienlīdzību starp dažādu reģionu attīstības līmeņiem, kā arī atpalicību vismazāk attīstītajos reģionos, tostarp reģionos, kas saskaras ar grūtībām dekarbonizācijas saistību dēļ, un tādējādi būtu jāveicina reģionālā noturība. Tāpēc ERAF atbalsts saskaņā ar mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” būtu jākoncentrē uz galvenajām Savienības prioritātēm, ievērojot Regulā (ES) 2021/1060 noteiktos politikas mērķus. Tādēļ ERAF atbalsts būtu jākoncentrē uz politikas mērķiem “Konkurētspējīgāka un viedāka Eiropa, veicinot inovatīvas un viedas ekonomiskās pārmaiņas un reģionālo IKT savienojamību” un “Zaļāka un noturīgāka Eiropa ar zemām oglekļa emisijām, kurā notiek pāreja uz no oglekļa brīvu ekonomiku neto izteiksmē, veicinot taisnīgu pārkārtošanos uz tīru enerģiju, “zaļās” un “zilās” investīcijas, aprites ekonomiku, klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām, risku novēršanu un pārvaldību un ilgtspējīgu mobilitāti pilsētās”. Līdzekļus, kas paredzēti ilgtspējīgai pilsētvides mobilitātei un investīcijām platjoslā, varētu daļēji ņemt vērā, aprēķinot atbilstību tematiskās koncentrācijas prasībām. Dalībvalstīm savos partnerības nolīgumos būtu jāizlemj, vai nodrošināt atbilstību tematiskās koncentrācijas prasībām reģionu kategoriju līmenī vai valsts līmenī visam plānošanas periodam. Tematiskās koncentrācijas valsts līmenis būtu jānosaka izmantojot trīs dalībvalstu grupas, kas izveidotas atbilstoši to attiecīgajam valsts nacionālajam kopienākumam, un vajadzētu būt iespējamam elastīgumam atsevišķu programmu līmenī. Tā kā atbalsts no Kohēzijas fonda varētu veicināt arī tematisko koncentrāciju, būtu jāparedz šāda ieguldījuma nosacījumi. Turklāt būtu sīki jānosaka metodika dalībvalstu klasificēšanai, ņemot vērā tālāko reģionu un mazapdzīvoto ziemeļu reģionu īpašo situāciju. |
| --- | --- |

(34)

ERAF būtu jāpalīdz izlīdzināt Savienības reģionu attīstības līmeņu galvenās atšķirības un mazināt nevienlīdzību starp dažādu reģionu attīstības līmeņiem, kā arī atpalicību vismazāk attīstītajos reģionos, tostarp reģionos, kas saskaras ar grūtībām dekarbonizācijas saistību dēļ, un tādējādi būtu jāveicina reģionālā noturība. Tāpēc ERAF atbalsts saskaņā ar mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” būtu jākoncentrē uz galvenajām Savienības prioritātēm, ievērojot Regulā (ES) 2021/1060 noteiktos politikas mērķus. Tādēļ ERAF atbalsts būtu jākoncentrē uz politikas mērķiem “Konkurētspējīgāka un viedāka Eiropa, veicinot inovatīvas un viedas ekonomiskās pārmaiņas un reģionālo IKT savienojamību” un “Zaļāka un noturīgāka Eiropa ar zemām oglekļa emisijām, kurā notiek pāreja uz no oglekļa brīvu ekonomiku neto izteiksmē, veicinot taisnīgu pārkārtošanos uz tīru enerģiju, “zaļās” un “zilās” investīcijas, aprites ekonomiku, klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām, risku novēršanu un pārvaldību un ilgtspējīgu mobilitāti pilsētās”. Līdzekļus, kas paredzēti ilgtspējīgai pilsētvides mobilitātei un investīcijām platjoslā, varētu daļēji ņemt vērā, aprēķinot atbilstību tematiskās koncentrācijas prasībām. Dalībvalstīm savos partnerības nolīgumos būtu jāizlemj, vai nodrošināt atbilstību tematiskās koncentrācijas prasībām reģionu kategoriju līmenī vai valsts līmenī visam plānošanas periodam. Tematiskās koncentrācijas valsts līmenis būtu jānosaka izmantojot trīs dalībvalstu grupas, kas izveidotas atbilstoši to attiecīgajam valsts nacionālajam kopienākumam, un vajadzētu būt iespējamam elastīgumam atsevišķu programmu līmenī. Tā kā atbalsts no Kohēzijas fonda varētu veicināt arī tematisko koncentrāciju, būtu jāparedz šāda ieguldījuma nosacījumi. Turklāt būtu sīki jānosaka metodika dalībvalstu klasificēšanai, ņemot vērā tālāko reģionu un mazapdzīvoto ziemeļu reģionu īpašo situāciju.

| (35) | Lai atbalstu koncentrētu uz galvenajām Savienības prioritātēm, ir arī lietderīgi, lai tematiskās koncentrācijas prasības tiktu ievērotas visā plānošanas periodā, tostarp, ja pārvieto līdzekļus starp kādas programmas prioritātēm vai starp programmām. |
| --- | --- |

(35)

Lai atbalstu koncentrētu uz galvenajām Savienības prioritātēm, ir arī lietderīgi, lai tematiskās koncentrācijas prasības tiktu ievērotas visā plānošanas periodā, tostarp, ja pārvieto līdzekļus starp kādas programmas prioritātēm vai starp programmām.

| (36) | Lai no ERAF līdzekļiem Interreg ietvaros ar investīcijām infrastruktūrā un ar saistītajām investīcijām, kas attiecas uz to, varētu atbalstīt apmācības un integrācijas pasākumus, ir jāparedz, ka no ERAF līdzekļiem būtu jāatbalsta arī darbības saskaņā ar ESF+, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (13), konkrētajiem mērķiem. |
| --- | --- |

(36)

Lai no ERAF līdzekļiem Interreg ietvaros ar investīcijām infrastruktūrā un ar saistītajām investīcijām, kas attiecas uz to, varētu atbalstīt apmācības un integrācijas pasākumus, ir jāparedz, ka no ERAF līdzekļiem būtu jāatbalsta arī darbības saskaņā ar ESF+, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (13), konkrētajiem mērķiem.

| (37) | Lai pēc iespējas efektīvāk koncentrētu ierobežoto līdzekļu izmantošanu, ja attiecīgā konkrētā mērķa ietvaros no ERAF līdzekļiem tiek atbalstītas produktīvas investīcijas, šāds atbalsts būtu jāpiešķir mikrouzņēmumiem un maziem un vidējiem uzņēmumiem Komisijas Ieteikuma 2003/361/EK (14) nozīmē, izņemot šajā regulā noteiktās īpašās investīcijas. |
| --- | --- |

(37)

Lai pēc iespējas efektīvāk koncentrētu ierobežoto līdzekļu izmantošanu, ja attiecīgā konkrētā mērķa ietvaros no ERAF līdzekļiem tiek atbalstītas produktīvas investīcijas, šāds atbalsts būtu jāpiešķir mikrouzņēmumiem un maziem un vidējiem uzņēmumiem Komisijas Ieteikuma 2003/361/EK (14) nozīmē, izņemot šajā regulā noteiktās īpašās investīcijas.

| (38) | Saistībā ar ERAF atbalstu produktīvām investīcijām ir lietderīgi precizēt, ka ar produktīvām investīcijām būtu jāsaprot investīcijas uzņēmumu pamatkapitālā vai nemateriālos aktīvos preču ražošanai un pakalpojumu sniegšanai, tādējādi veicinot bruto kapitāla veidošanu un nodarbinātību. Būtu arī jāparedz, ka, ievērojot konkrētus nosacījumus, ERAF un Kohēzijas fonds var atbalstīt investīcijas uzņēmumos, kas nav MVU. Turklāt, balstoties uz pieredzi, kas gūta iepriekšējos plānošanas periodos, ERAF un Kohēzijas fondam būtu jāatbalsta arī investīcijas uzņēmumos, kuri nav MVU, tostarp konkrētos pakalpojumu sniedzējos, ja tās ir investīcijas infrastruktūrā, ar ko nodrošina piekļuvi sabiedriskajiem pakalpojumiem tādās jomās kā enerģija, vide un bioloģiskā daudzveidība, kā arī transports un digitālā savienojamība. |
| --- | --- |

(38)

Saistībā ar ERAF atbalstu produktīvām investīcijām ir lietderīgi precizēt, ka ar produktīvām investīcijām būtu jāsaprot investīcijas uzņēmumu pamatkapitālā vai nemateriālos aktīvos preču ražošanai un pakalpojumu sniegšanai, tādējādi veicinot bruto kapitāla veidošanu un nodarbinātību. Būtu arī jāparedz, ka, ievērojot konkrētus nosacījumus, ERAF un Kohēzijas fonds var atbalstīt investīcijas uzņēmumos, kas nav MVU. Turklāt, balstoties uz pieredzi, kas gūta iepriekšējos plānošanas periodos, ERAF un Kohēzijas fondam būtu jāatbalsta arī investīcijas uzņēmumos, kuri nav MVU, tostarp konkrētos pakalpojumu sniedzējos, ja tās ir investīcijas infrastruktūrā, ar ko nodrošina piekļuvi sabiedriskajiem pakalpojumiem tādās jomās kā enerģija, vide un bioloģiskā daudzveidība, kā arī transports un digitālā savienojamība.

| (39) | Šajā regulā būtu jānosaka dažādu veidu darbības, kuru izmaksas varētu atbalstīt ar investīcijām no ERAF un Kohēzijas fonda atbilstoši to attiecīgajiem mērķiem, kas noteikti LESD, tostarp kolektīvā finansēšana. Kohēzijas fondam būtu jāspēj atbalstīt investīcijas TEN-T un vides jomā, tostarp investīcijas, kuras saistītas ar ilgtspējīgu attīstību un enerģētiku un dod ieguvumus videi. Šajā sakarā Kohēzijas fonds varētu arī atbalstīt kombinēto enerģiju un seismisko pielāgošanu. ERAF gadījumā darbību sarakstā būtu jāņem vērā konkrētas valsts un reģionālās attīstības vajadzības, kā arī vietējais potenciāls un šis saraksts būtu jāvienkāršo. ERAF būtu jāspēj atbalstīt investīcijas infrastruktūrā, tostarp pētniecības un inovāciju uzņēmējdarbības infrastruktūrā MVU, mājokļu pieejamībā atstumtām kopienām un nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem un migrantiem, kultūras un mantojuma infrastruktūrā, ilgtspējīga tūrisma infrastruktūrā un uzņēmumiem paredzētos pakalpojumos, investīcijas attiecībā uz piekļuvi pakalpojumiem, īpašu uzmanību pievēršot nelabvēlīgā situācijā esošām, atstumtām un nošķirtām kopienām, produktīvas investīcijas MVU, aprīkojumā, programmatūrā un nemateriālajos aktīvos, kā arī pasākumus, kas attiecas uz informāciju, komunikāciju, pētījumiem, tīklošanu, sadarbību un pieredzes apmaiņu partneru starpā, un darbības, kas saistītas ar klasteriem. Lai atbalstītu programmu īstenošanu, būtu jāatļauj no abu fondu līdzekļiem atbalstīt arī tehniskās palīdzības darbības. Visbeidzot, lai atbalstītu plašāku Interreg programmu intervences darbību loku, būtu jāpaplašina darbības joma, iekļaujot tajā arī kopīgu plaša iekārtu klāsta un cilvēkresursu izmantošanu, kā arī ar ESF+ darbības jomā ietilpstošajiem pasākumiem saistītās izmaksas. |
| --- | --- |

(39)

Šajā regulā būtu jānosaka dažādu veidu darbības, kuru izmaksas varētu atbalstīt ar investīcijām no ERAF un Kohēzijas fonda atbilstoši to attiecīgajiem mērķiem, kas noteikti LESD, tostarp kolektīvā finansēšana. Kohēzijas fondam būtu jāspēj atbalstīt investīcijas TEN-T un vides jomā, tostarp investīcijas, kuras saistītas ar ilgtspējīgu attīstību un enerģētiku un dod ieguvumus videi. Šajā sakarā Kohēzijas fonds varētu arī atbalstīt kombinēto enerģiju un seismisko pielāgošanu. ERAF gadījumā darbību sarakstā būtu jāņem vērā konkrētas valsts un reģionālās attīstības vajadzības, kā arī vietējais potenciāls un šis saraksts būtu jāvienkāršo. ERAF būtu jāspēj atbalstīt investīcijas infrastruktūrā, tostarp pētniecības un inovāciju uzņēmējdarbības infrastruktūrā MVU, mājokļu pieejamībā atstumtām kopienām un nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem un migrantiem, kultūras un mantojuma infrastruktūrā, ilgtspējīga tūrisma infrastruktūrā un uzņēmumiem paredzētos pakalpojumos, investīcijas attiecībā uz piekļuvi pakalpojumiem, īpašu uzmanību pievēršot nelabvēlīgā situācijā esošām, atstumtām un nošķirtām kopienām, produktīvas investīcijas MVU, aprīkojumā, programmatūrā un nemateriālajos aktīvos, kā arī pasākumus, kas attiecas uz informāciju, komunikāciju, pētījumiem, tīklošanu, sadarbību un pieredzes apmaiņu partneru starpā, un darbības, kas saistītas ar klasteriem. Lai atbalstītu programmu īstenošanu, būtu jāatļauj no abu fondu līdzekļiem atbalstīt arī tehniskās palīdzības darbības. Visbeidzot, lai atbalstītu plašāku Interreg programmu intervences darbību loku, būtu jāpaplašina darbības joma, iekļaujot tajā arī kopīgu plaša iekārtu klāsta un cilvēkresursu izmantošanu, kā arī ar ESF+ darbības jomā ietilpstošajiem pasākumiem saistītās izmaksas.

| (40) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1316/2013 (15) no Kohēzijas fonda līdzekļiem ir jāturpina finansēt Eiropas transporta tīklu projekti, izmantojot gan dalītu pārvaldību, gan tiešas īstenošanas režīmu saskaņā ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (“EISI regula no 2021.-2027. gadam”). |
| --- | --- |

(40)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1316/2013 (15) no Kohēzijas fonda līdzekļiem ir jāturpina finansēt Eiropas transporta tīklu projekti, izmantojot gan dalītu pārvaldību, gan tiešas īstenošanas režīmu saskaņā ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (“EISI regula no 2021.-2027. gadam”).

| (41) | Vienlaikus ir svarīgi precizēt ERAF un Kohēzijas fonda darbības jomā neietilpstošās darbības, tostarp investīcijas ar mērķi panākt to siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, kuras rodas no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK (16) I pielikumā uzskaitītajām darbībām, lai nepieļautu, ka tiek dublēts finansējums, kas jau ir pieejams ar minēto direktīvu un lai nepieļautu ieguldījumus grūtībās nonākušos uzņēmumos, kā definēts Komisijas Regulā (ES) Nr. 651/2014 (17), ja vien tas nav atļauts saskaņā ar de minimis atbalsta vai pagaidu valsts atbalsta noteikumiem, kas izveidoti ārkārtas apstākļu sakarā. Tāpat ERAF un Kohēzijas fonda līdzekļus nevajadzētu izmantot, lai atbalstītu noteiktas investīcijas lidostās, atkritumu apglabāšanas poligonos un atkritumu atliku apstrādes iekārtās vai fosilajā kurināmajā. Tāpēc ERAF būtu jāspēj atbalstīt mērķtiecīgus pasākumus, ar kuriem tiek mazināta ietekme uz vidi, un drošības un drošuma pasākumus reģionālajās lidostās, ciktāl investīciju primārais mērķis attiecībā uz Savienības vides, drošības un drošuma standartiem būtu skaidri noteikts un atbilstu valsts atbalsta noteikumiem.
  Attiecībā uz investīcijām, ar ko palielina atkritumu atliku apstrādes iekārtu jaudu, ar atkritumu atlikām galvenokārt būtu jāsaprot nešķiroti sadzīves atkritumi un atkritumu apstrādes pārpalikumi. Varētu atbalstīt centralizētās siltumapgādes tīklu modernizāciju, lai uzlabotu efektīvu centralizētās siltumapgādes sistēmu energoefektivitāti, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2012/27/ES (18), ievērojot integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos noteiktos mērķus. Lai veicinātu atjaunojamo energoresursu enerģiju, atbalstu varētu sniegt centralizētās siltumapgādes katliem, kam tiek piegādāta gāze apvienojumā ar enerģiju no atjaunojamās enerģijas avotiem. Šādos gadījumos abu fondu atbalstam būtu jāatbilst proporcionāli atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaram šādos katlos. Turklāt būtu skaidri jānosaka, ka LESD II pielikumā uzskaitītās aizjūras zemes un teritorijas nav tiesīgas pretendēt uz atbalstu no ERAF vai Kohēzijas fonda. |
| --- | --- |

(41)

Vienlaikus ir svarīgi precizēt ERAF un Kohēzijas fonda darbības jomā neietilpstošās darbības, tostarp investīcijas ar mērķi panākt to siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, kuras rodas no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK (16) I pielikumā uzskaitītajām darbībām, lai nepieļautu, ka tiek dublēts finansējums, kas jau ir pieejams ar minēto direktīvu un lai nepieļautu ieguldījumus grūtībās nonākušos uzņēmumos, kā definēts Komisijas Regulā (ES) Nr. 651/2014 (17), ja vien tas nav atļauts saskaņā ar de minimis atbalsta vai pagaidu valsts atbalsta noteikumiem, kas izveidoti ārkārtas apstākļu sakarā. Tāpat ERAF un Kohēzijas fonda līdzekļus nevajadzētu izmantot, lai atbalstītu noteiktas investīcijas lidostās, atkritumu apglabāšanas poligonos un atkritumu atliku apstrādes iekārtās vai fosilajā kurināmajā. Tāpēc ERAF būtu jāspēj atbalstīt mērķtiecīgus pasākumus, ar kuriem tiek mazināta ietekme uz vidi, un drošības un drošuma pasākumus reģionālajās lidostās, ciktāl investīciju primārais mērķis attiecībā uz Savienības vides, drošības un drošuma standartiem būtu skaidri noteikts un atbilstu valsts atbalsta noteikumiem.

Attiecībā uz investīcijām, ar ko palielina atkritumu atliku apstrādes iekārtu jaudu, ar atkritumu atlikām galvenokārt būtu jāsaprot nešķiroti sadzīves atkritumi un atkritumu apstrādes pārpalikumi. Varētu atbalstīt centralizētās siltumapgādes tīklu modernizāciju, lai uzlabotu efektīvu centralizētās siltumapgādes sistēmu energoefektivitāti, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2012/27/ES (18), ievērojot integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos noteiktos mērķus. Lai veicinātu atjaunojamo energoresursu enerģiju, atbalstu varētu sniegt centralizētās siltumapgādes katliem, kam tiek piegādāta gāze apvienojumā ar enerģiju no atjaunojamās enerģijas avotiem. Šādos gadījumos abu fondu atbalstam būtu jāatbilst proporcionāli atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaram šādos katlos. Turklāt būtu skaidri jānosaka, ka LESD II pielikumā uzskaitītās aizjūras zemes un teritorijas nav tiesīgas pretendēt uz atbalstu no ERAF vai Kohēzijas fonda.

| (42) | Dalībvalstīm būtu regulāri jānosūta Komisijai informācija par panākto progresu, par pamatu izmantojot I pielikumā noteiktos kopīgos izlaides un rezultātu rādītājus. Kopīgos izlaides un rezultātu rādītājus attiecīgā gadījumā varētu papildināt ar programmām specifiskiem izlaides un rezultātu rādītājiem. Komisijai dalībvalstu sniegtā informācija būtu jāizmanto par pamatu, ziņojot par panākto progresu konkrēto mērķu sasniegšanā visā plānošanas periodā, un šim nolūkam tai būtu jāizmanto II pielikumā noteiktie pamatrādītāji. |
| --- | --- |

(42)

Dalībvalstīm būtu regulāri jānosūta Komisijai informācija par panākto progresu, par pamatu izmantojot I pielikumā noteiktos kopīgos izlaides un rezultātu rādītājus. Kopīgos izlaides un rezultātu rādītājus attiecīgā gadījumā varētu papildināt ar programmām specifiskiem izlaides un rezultātu rādītājiem. Komisijai dalībvalstu sniegtā informācija būtu jāizmanto par pamatu, ziņojot par panākto progresu konkrēto mērķu sasniegšanā visā plānošanas periodā, un šim nolūkam tai būtu jāizmanto II pielikumā noteiktie pamatrādītāji.

| (43) | Ievērojot 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (19) 22. un 23. punktu, ERAF un Kohēzijas fonds būtu jāizvērtē, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota, saskaņā ar īpašām uzraudzības prasībām, bet vienlaikus izvairoties no administratīva sloga, jo īpaši dalībvalstīm, un no pārmērīga regulējuma. Minētajās prasībās vajadzības gadījumā būtu jāiekļauj izmērāmi rādītāji, ko izmanto par pamatu, lai novērtētu abu fondu ietekmi uz vietas. |
| --- | --- |

(43)

Ievērojot 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (19) 22. un 23. punktu, ERAF un Kohēzijas fonds būtu jāizvērtē, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota, saskaņā ar īpašām uzraudzības prasībām, bet vienlaikus izvairoties no administratīva sloga, jo īpaši dalībvalstīm, un no pārmērīga regulējuma. Minētajās prasībās vajadzības gadījumā būtu jāiekļauj izmērāmi rādītāji, ko izmanto par pamatu, lai novērtētu abu fondu ietekmi uz vietas.

| (44) | Saistībā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta atbilstīgajiem noteikumiem, kā precizēts Rīcības kodeksā, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai iesniegt pienācīgi pamatotu pieprasījumu pēc papildu elastīguma attiecībā uz publiskajiem vai līdzvērtīgiem strukturālajiem izdevumiem, ko atbalsta valsts pārvalde, līdzfinansējot investīcijas, kuras aktivizē kā daļu no ERAF un Kohēzijas fonda. Komisijai šāds pieprasījums būtu jāizvērtē saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu un Rīcības kodeksu. |
| --- | --- |

(44)

Saistībā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta atbilstīgajiem noteikumiem, kā precizēts Rīcības kodeksā, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai iesniegt pienācīgi pamatotu pieprasījumu pēc papildu elastīguma attiecībā uz publiskajiem vai līdzvērtīgiem strukturālajiem izdevumiem, ko atbalsta valsts pārvalde, līdzfinansējot investīcijas, kuras aktivizē kā daļu no ERAF un Kohēzijas fonda. Komisijai šāds pieprasījums būtu jāizvērtē saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu un Rīcības kodeksu.

| (45) | ERAF būtu jārisina problēmas mazāk labvēlīgās teritorijās, proti, lauku apvidos un apvidos, kuros ir būtiski un pastāvīgi dabiski vai demogrāfiski traucēkļi, tostarp demogrāfiskā lejupslīde, saistībā ar piekļuvi pamatpakalpojumiem, tostarp digitālajiem pakalpojumiem, uzlabojot investīciju pievilcīgumu, tostarp ar investīcijām uzņēmumos, kā arī savienojamību ar lieliem tirgiem. To darot, ERAF būtu jāpievērš uzmanība konkrētiem attīstības izaicinājumiem, ar kuriem saskaras atsevišķi salu, pierobežas vai kalnu reģioni. Turklāt īpaša uzmanība ERAF būtu jāpievērš konkrētām grūtībām NUTS 3. līmeņa un vietējās administratīvās vienības teritorijās, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1059/2003 (20), kuras ir mazapdzīvotas, saskaņā ar kritērijiem, kas izklāstīti 161. punktā Reģionālā atbalsta pamatnostādnēs 2014.–2020. gadam, proti, teritorijās, kurās iedzīvotāju blīvums ir mazāks par 12,5 iedzīvotājiem uz vienu kvadrātkilometru, vai teritorijās, kurās gada vidējā iedzīvotāju skaita samazināšanās laikposmā no 2007. līdz 2017. gadam ir bijusi vismaz 1 %. Dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja vietējā līmenī izstrādāt specifiskus brīvprātīgus rīcības plānus šādām teritorijām, lai risinātu šīs iedzīvotāju skaita samazināšanās problēmas. |
| --- | --- |

(45)

ERAF būtu jārisina problēmas mazāk labvēlīgās teritorijās, proti, lauku apvidos un apvidos, kuros ir būtiski un pastāvīgi dabiski vai demogrāfiski traucēkļi, tostarp demogrāfiskā lejupslīde, saistībā ar piekļuvi pamatpakalpojumiem, tostarp digitālajiem pakalpojumiem, uzlabojot investīciju pievilcīgumu, tostarp ar investīcijām uzņēmumos, kā arī savienojamību ar lieliem tirgiem. To darot, ERAF būtu jāpievērš uzmanība konkrētiem attīstības izaicinājumiem, ar kuriem saskaras atsevišķi salu, pierobežas vai kalnu reģioni. Turklāt īpaša uzmanība ERAF būtu jāpievērš konkrētām grūtībām NUTS 3. līmeņa un vietējās administratīvās vienības teritorijās, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1059/2003 (20), kuras ir mazapdzīvotas, saskaņā ar kritērijiem, kas izklāstīti 161. punktā Reģionālā atbalsta pamatnostādnēs 2014.–2020. gadam, proti, teritorijās, kurās iedzīvotāju blīvums ir mazāks par 12,5 iedzīvotājiem uz vienu kvadrātkilometru, vai teritorijās, kurās gada vidējā iedzīvotāju skaita samazināšanās laikposmā no 2007. līdz 2017. gadam ir bijusi vismaz 1 %. Dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja vietējā līmenī izstrādāt specifiskus brīvprātīgus rīcības plānus šādām teritorijām, lai risinātu šīs iedzīvotāju skaita samazināšanās problēmas.

| (46) | Lai maksimāli palielinātu ieguldījumu ar mērķi efektīvāk risināt ekonomiskās, demogrāfiskās, vides un sociālās problēmas, jo īpaši teritorijās ar nelabvēlīgiem dabas vai demogrāfiskajiem apstākļiem, kā paredzēts LESD 174. pantā, darbības teritoriālās attīstības jomā būtu jābalsta integrētās teritoriālajās stratēģijās, tai skaitā pilsētvides un lauku teritorijās, pievēršot uzmanību saiknei starp pilsētvides un lauku teritorijām. Tādēļ ERAF atbalsts būtu jāsniedz Regulas (ES) 2021/1060 28. pantā noteiktajos veidos, ar ko nodrošina vietējo, reģionālo un pilsētvides pašvaldību, sociālekonomisko partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju un nevalstisko organizāciju pārstāvju pienācīgu iesaisti. Arī teritoriālām stratēģijām vajadzētu būt iespējai gūt labumu no vairāku fondu un integrētas pieejas, kas ietver ERAF, ESF +, EJZAF un ELFLA. |
| --- | --- |

(46)

Lai maksimāli palielinātu ieguldījumu ar mērķi efektīvāk risināt ekonomiskās, demogrāfiskās, vides un sociālās problēmas, jo īpaši teritorijās ar nelabvēlīgiem dabas vai demogrāfiskajiem apstākļiem, kā paredzēts LESD 174. pantā, darbības teritoriālās attīstības jomā būtu jābalsta integrētās teritoriālajās stratēģijās, tai skaitā pilsētvides un lauku teritorijās, pievēršot uzmanību saiknei starp pilsētvides un lauku teritorijām. Tādēļ ERAF atbalsts būtu jāsniedz Regulas (ES) 2021/1060 28. pantā noteiktajos veidos, ar ko nodrošina vietējo, reģionālo un pilsētvides pašvaldību, sociālekonomisko partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju un nevalstisko organizāciju pārstāvju pienācīgu iesaisti. Arī teritoriālām stratēģijām vajadzētu būt iespējai gūt labumu no vairāku fondu un integrētas pieejas, kas ietver ERAF, ESF +, EJZAF un ELFLA.

| (47) | Lai uzlabotu lauku apvidu kopienu noturību un to ekonomiskos, sociālos un vides apstākļus, ERAF atbalsts būtu jāizmanto, lai izstrādātu tādus projektus kā viedie ciemati, kā minēts Eiropas Parlamenta 2018. gada 3. oktobra rezolūcijā par pievēršanos lauku, kalnu un attālo apvidu īpašām vajadzībām, jo īpaši, izstrādājot jaunas iespējas, piemēram, decentralizētus pakalpojumus un enerģētikas risinājumus, digitālās tehnoloģijas un inovācijas. |
| --- | --- |

(47)

Lai uzlabotu lauku apvidu kopienu noturību un to ekonomiskos, sociālos un vides apstākļus, ERAF atbalsts būtu jāizmanto, lai izstrādātu tādus projektus kā viedie ciemati, kā minēts Eiropas Parlamenta 2018. gada 3. oktobra rezolūcijā par pievēršanos lauku, kalnu un attālo apvidu īpašām vajadzībām, jo īpaši, izstrādājot jaunas iespējas, piemēram, decentralizētus pakalpojumus un enerģētikas risinājumus, digitālās tehnoloģijas un inovācijas.

| (48) | Tiek uzskatīts, ka ilgtspējīgas pilsētvides attīstības ietvarā ir jāatbalsta integrēta teritoriālā attīstība, lai sekmīgāk risinātu ekonomiskās, vidiskās, klimatiskās, demogrāfiskās un sociālās problēmas, kas skar pilsētvides teritorijas, tostarp funkcionālās pilsētvides teritorijas, turklāt vienlaikus jāņem vērā vajadzība veicināt saiknes starp pilsētvides un lauku teritorijām. Atbalsts pilsētvides teritorijām varētu būt kā atsevišķa programma vai atsevišķa prioritāte un tam vajadzētu būt iespējai gūt labumu no vairāku fondu finansējuma pieejas. Principi, pēc kuriem atlasīs tās pilsētvides teritorijas, kurās īstenojamas integrētas darbības ilgtspējīgai pilsētvides attīstībai, un minēto darbību finansējuma indikatīvās summas būtu jānosaka mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” programmās, un šim nolūkam valstu līmenī būtu jāpiešķir vismaz 8 % no ERAF līdzekļiem. Būtu arī jānosaka, ka šī procentuālā daļa būtu jāievēro visā plānošanas periodā, ja līdzekļus pārvieto starp prioritātēm programmā vai starp programmām, tostarp vidusposma pārskatīšanā. |
| --- | --- |

(48)

Tiek uzskatīts, ka ilgtspējīgas pilsētvides attīstības ietvarā ir jāatbalsta integrēta teritoriālā attīstība, lai sekmīgāk risinātu ekonomiskās, vidiskās, klimatiskās, demogrāfiskās un sociālās problēmas, kas skar pilsētvides teritorijas, tostarp funkcionālās pilsētvides teritorijas, turklāt vienlaikus jāņem vērā vajadzība veicināt saiknes starp pilsētvides un lauku teritorijām. Atbalsts pilsētvides teritorijām varētu būt kā atsevišķa programma vai atsevišķa prioritāte un tam vajadzētu būt iespējai gūt labumu no vairāku fondu finansējuma pieejas. Principi, pēc kuriem atlasīs tās pilsētvides teritorijas, kurās īstenojamas integrētas darbības ilgtspējīgai pilsētvides attīstībai, un minēto darbību finansējuma indikatīvās summas būtu jānosaka mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” programmās, un šim nolūkam valstu līmenī būtu jāpiešķir vismaz 8 % no ERAF līdzekļiem. Būtu arī jānosaka, ka šī procentuālā daļa būtu jāievēro visā plānošanas periodā, ja līdzekļus pārvieto starp prioritātēm programmā vai starp programmām, tostarp vidusposma pārskatīšanā.

| (49) | Lai apzinātu vai sniegtu ilgtspējīgas pilsētvides attīstības problēmu risinājumus Savienības līmenī, Inovatīvas pilsētvides darbības ilgtspējīgas pilsētvides attīstības jomā būtu jāaizstāj ar Eiropas pilsētiniciatīvu, kas jāīsteno tiešā vai netiešā pārvaldībā. Šai iniciatīvai būtu jāaptver visas pilsētvides teritorijas, tostarp funkcionālās pilsētvides teritorijas, un jāatbalsta Eiropas Savienības pilsētvides attīstības programma. Lai veicinātu vietējo iestāžu dalību tematiskajās partnerībās atbilstoši pilsētvides attīstības programmai, ERAF būtu jāsniedz atbalsts attiecībā uz organizatoriskām izmaksām, kas ir saistītas ar šādu dalību. Iniciatīva varētu ietvert starpvaldību sadarbību pilsētvides jautājumos, jo īpaši sadarbību, kuras mērķis ir spēju veidošana vietējā līmenī, lai sasniegtu ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus. Eiropas pilsētiniciatīvas pārvaldībā un īstenošanā būtu aktīvi jāiesaista dalībvalstis, reģionālās un vietējās iestādes. Darbības, par kurām panākta vienošanās ar šādu pārvaldības modeli, varētu ietvert reģionālā un vietējā līmeņa pārstāvju apmaiņu. Ar darbībām, kas tiek veiktas Eiropas pilsētiniciatīvas ietvaros, būtu jāsekmē saiknes starp pilsētvides un lauku teritorijām funkcionālās pilsētvides teritorijās. Šajā sakarā īpaša nozīme ir sadarbībai ar Eiropas tīklu lauku attīstībai. |
| --- | --- |

(49)

Lai apzinātu vai sniegtu ilgtspējīgas pilsētvides attīstības problēmu risinājumus Savienības līmenī, Inovatīvas pilsētvides darbības ilgtspējīgas pilsētvides attīstības jomā būtu jāaizstāj ar Eiropas pilsētiniciatīvu, kas jāīsteno tiešā vai netiešā pārvaldībā. Šai iniciatīvai būtu jāaptver visas pilsētvides teritorijas, tostarp funkcionālās pilsētvides teritorijas, un jāatbalsta Eiropas Savienības pilsētvides attīstības programma. Lai veicinātu vietējo iestāžu dalību tematiskajās partnerībās atbilstoši pilsētvides attīstības programmai, ERAF būtu jāsniedz atbalsts attiecībā uz organizatoriskām izmaksām, kas ir saistītas ar šādu dalību. Iniciatīva varētu ietvert starpvaldību sadarbību pilsētvides jautājumos, jo īpaši sadarbību, kuras mērķis ir spēju veidošana vietējā līmenī, lai sasniegtu ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus. Eiropas pilsētiniciatīvas pārvaldībā un īstenošanā būtu aktīvi jāiesaista dalībvalstis, reģionālās un vietējās iestādes. Darbības, par kurām panākta vienošanās ar šādu pārvaldības modeli, varētu ietvert reģionālā un vietējā līmeņa pārstāvju apmaiņu. Ar darbībām, kas tiek veiktas Eiropas pilsētiniciatīvas ietvaros, būtu jāsekmē saiknes starp pilsētvides un lauku teritorijām funkcionālās pilsētvides teritorijās. Šajā sakarā īpaša nozīme ir sadarbībai ar Eiropas tīklu lauku attīstībai.

| (50) | Ar jaunām starpreģionālām investīcijām inovācijā, ko pārvalda Komisija, visā Savienības teritorijā būtu jāveicina starpreģionālo inovācijas projektu komercializācija un izvēršana. Ar atbalstu inovācijas projektiem pārdomātas specializācijas jomās, tostarp izmēģinājuma projektos un spēju veidošanas pasākumos, no šīm investīcijām jo īpaši labumu gūs mazāk attīstītie reģioni, kuru inovācijas ekosistēmas un to spējas integrēties lielākās Savienības vērtības ķēdēs palielināsies. Turklāt šīm investīcijām būtu jāpalīdz īstenot Komisijas 2017. gada 18. jūlija paziņojumu “Inovācijas nostiprināšana Eiropas reģionos: stratēģijas izturētspējīgai, iekļaujošai un ilgtspējīgai izaugsmei”, jo īpaši saistībā ar atbalstu tematiskām pārdomātas specializācijas platformām kritiski svarīgās jomās. |
| --- | --- |

(50)

Ar jaunām starpreģionālām investīcijām inovācijā, ko pārvalda Komisija, visā Savienības teritorijā būtu jāveicina starpreģionālo inovācijas projektu komercializācija un izvēršana. Ar atbalstu inovācijas projektiem pārdomātas specializācijas jomās, tostarp izmēģinājuma projektos un spēju veidošanas pasākumos, no šīm investīcijām jo īpaši labumu gūs mazāk attīstītie reģioni, kuru inovācijas ekosistēmas un to spējas integrēties lielākās Savienības vērtības ķēdēs palielināsies. Turklāt šīm investīcijām būtu jāpalīdz īstenot Komisijas 2017. gada 18. jūlija paziņojumu “Inovācijas nostiprināšana Eiropas reģionos: stratēģijas izturētspējīgai, iekļaujošai un ilgtspējīgai izaugsmei”, jo īpaši saistībā ar atbalstu tematiskām pārdomātas specializācijas platformām kritiski svarīgās jomās.

| (51) | Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tālākajiem reģioniem, proti, būtu jāpieņem LESD 349. pantā paredzētie pasākumi, ar kuriem tālākajiem reģioniem piešķir papildu finansējumu, lai kompensētu papildu izmaksas, kas šajos reģionos rodas sakarā ar vienu vai vairākiem no LESD 349. pantā minētajiem pastāvīgajiem apgrūtinājumiem (attālums, tas, ka tās ir salas, maza teritorija, sarežģīts reljefs un klimats, tautsaimniecības atkarība no dažiem ražojumiem), kas nemainoties un cits citu papildinot nopietni kavē to attīstību. Ar šiem piešķīrumiem vajadzētu būt iespējai finansēt investīcijas, darbības izmaksas un sabiedrisko pakalpojumu saistības, un to mērķis ir kompensēt papildu izmaksas, ko rada šādi apgrūtinājumi. Ar darbības atbalstu vajadzētu būt iespējai segt izdevumus par kravas pārvadājumu pakalpojumiem un uzsākšanas palīdzību pārvadājumu pakalpojumiem, kā arī izdevumus par darbībām, kas saistītas ar uzglabāšanas ierobežojumiem, pārmērīgu ražošanas rīku apjomu un apkopi, kā arī cilvēkresursu trūkumu vietējā tirgū. Uz šo piešķīrumu nebūtu jāattiecina tematiskās koncentrācijas prasības. Lai aizsargātu iekšējā tirgus integritāti, ERAF atbalstam, ar kuru palīdz finansēt darbības un investīciju atbalstu tālākajos reģionos, vajadzētu būt saderīgam ar LESD 107. un 108. pantā izklāstītajiem valsts atbalsta noteikumiem, un tas attiecas uz visām ERAF un Kohēzijas fondu līdzfinansētajām darbībām. |
| --- | --- |

(51)

Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tālākajiem reģioniem, proti, būtu jāpieņem LESD 349. pantā paredzētie pasākumi, ar kuriem tālākajiem reģioniem piešķir papildu finansējumu, lai kompensētu papildu izmaksas, kas šajos reģionos rodas sakarā ar vienu vai vairākiem no LESD 349. pantā minētajiem pastāvīgajiem apgrūtinājumiem (attālums, tas, ka tās ir salas, maza teritorija, sarežģīts reljefs un klimats, tautsaimniecības atkarība no dažiem ražojumiem), kas nemainoties un cits citu papildinot nopietni kavē to attīstību. Ar šiem piešķīrumiem vajadzētu būt iespējai finansēt investīcijas, darbības izmaksas un sabiedrisko pakalpojumu saistības, un to mērķis ir kompensēt papildu izmaksas, ko rada šādi apgrūtinājumi. Ar darbības atbalstu vajadzētu būt iespējai segt izdevumus par kravas pārvadājumu pakalpojumiem un uzsākšanas palīdzību pārvadājumu pakalpojumiem, kā arī izdevumus par darbībām, kas saistītas ar uzglabāšanas ierobežojumiem, pārmērīgu ražošanas rīku apjomu un apkopi, kā arī cilvēkresursu trūkumu vietējā tirgū. Uz šo piešķīrumu nebūtu jāattiecina tematiskās koncentrācijas prasības. Lai aizsargātu iekšējā tirgus integritāti, ERAF atbalstam, ar kuru palīdz finansēt darbības un investīciju atbalstu tālākajos reģionos, vajadzētu būt saderīgam ar LESD 107. un 108. pantā izklāstītajiem valsts atbalsta noteikumiem, un tas attiecas uz visām ERAF un Kohēzijas fondu līdzfinansētajām darbībām.

| (52) | Lai varētu ātri reaģēt uz Stabilitātes un izaugsmes paktā minētajiem ārkārtējiem un neparastiem apstākļiem, kas varētu rasties plānošanas periodā, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai pieņemt pagaidu pasākumus, kuri atvieglotu ERAF atbalsta izmantošanu reaģēšanai uz šādiem apstākļiem. Komisijai būtu jāpieņem pasākumi, kas, ņemot vērā ārkārtējos un neparastos apstākļus, ar kuriem dalībvalsts saskaras, ir vispiemērotākie un vienlaikus saglabā fonda mērķi. Turklāt, īstenošanas lēmumi attiecībā uz pagaidu pasākumu ERAF līdzekļu izmantošanai nolūkā reaģēt uz ārkārtējiem vai neparastiem apstākļiem būtu jāpieņem bez komiteju procedūras, ņemot vērā to, ka piemērošanas tvērumu nosaka Stabilitātes un izaugsmes pakts un piemērošanas tvērums attiecas tikai uz šajā regulā noteikto pasākumu. Komisijai būtu arī jāuzrauga pasākumu īstenošana un jāizvērtē to piemērotība. |
| --- | --- |

(52)

Lai varētu ātri reaģēt uz Stabilitātes un izaugsmes paktā minētajiem ārkārtējiem un neparastiem apstākļiem, kas varētu rasties plānošanas periodā, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai pieņemt pagaidu pasākumus, kuri atvieglotu ERAF atbalsta izmantošanu reaģēšanai uz šādiem apstākļiem. Komisijai būtu jāpieņem pasākumi, kas, ņemot vērā ārkārtējos un neparastos apstākļus, ar kuriem dalībvalsts saskaras, ir vispiemērotākie un vienlaikus saglabā fonda mērķi. Turklāt, īstenošanas lēmumi attiecībā uz pagaidu pasākumu ERAF līdzekļu izmantošanai nolūkā reaģēt uz ārkārtējiem vai neparastiem apstākļiem būtu jāpieņem bez komiteju procedūras, ņemot vērā to, ka piemērošanas tvērumu nosaka Stabilitātes un izaugsmes pakts un piemērošanas tvērums attiecas tikai uz šajā regulā noteikto pasākumu. Komisijai būtu arī jāuzrauga pasākumu īstenošana un jāizvērtē to piemērotība.

| (53) | Lai grozītu atsevišķus nebūtiskus šīs regulas elementus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz pamatoti vajadzīgu korekciju izdarīšanu II pielikumā, kurā ir to rādītāju saraksts, kurus izmanto par pamatu, sniedzot informāciju Eiropas Parlamentam un Padomei par programmu sniegumu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(53)

Lai grozītu atsevišķus nebūtiskus šīs regulas elementus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz pamatoti vajadzīgu korekciju izdarīšanu II pielikumā, kurā ir to rādītāju saraksts, kurus izmanto par pamatu, sniedzot informāciju Eiropas Parlamentam un Padomei par programmu sniegumu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (54) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi – proti, stiprināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, izlīdzinot galvenās reģionālās atšķirības Savienībā – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, taču, ņemot vērā apjomīgās atšķirības dažādu reģionu attīstības līmenī un vismazāk attīstīto reģionu atpalicību, kā arī ierobežotos dalībvalstu un reģionu finanšu līdzekļus, minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(54)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi – proti, stiprināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, izlīdzinot galvenās reģionālās atšķirības Savienībā – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, taču, ņemot vērā apjomīgās atšķirības dažādu reģionu attīstības līmenī un vismazāk attīstīto reģionu atpalicību, kā arī ierobežotos dalībvalstu un reģionu finanšu līdzekļus, minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (55) | Ņemot vērā to, ka šo regulu pieņem pēc plānošanas perioda sākuma un ņemot vērā nepieciešamību koordinētā un saskaņotā veidā īstenot gan ERAF, gan Kohēzijas fondu, uz kuriem attiecas šī regula, un lai būtu iespējams to nekavējoties īstenot, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(55)

Ņemot vērā to, ka šo regulu pieņem pēc plānošanas perioda sākuma un ņemot vērā nepieciešamību koordinētā un saskaņotā veidā īstenot gan ERAF, gan Kohēzijas fondu, uz kuriem attiecas šī regula, un lai būtu iespējams to nekavējoties īstenot, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

SATURA RĀDĪTĀJS

| I NODAĻA | KOPĪGIE NOTEIKUMI | 71 |
| --- | --- | --- |

I NODAĻA

| 1. pants | Priekšmets | 71 |
| --- | --- | --- |

1. pants

| 2. pants | ERAF un Kohēzijas fonda uzdevumi | 71 |
| --- | --- | --- |

2. pants

| 3. pants | ERAF un Kohēzijas fonda konkrētie mērķi | 71 |
| --- | --- | --- |

3. pants

| 4. pants | ERAF atbalsta tematiskā koncentrācija | 73 |
| --- | --- | --- |

4. pants

| 5. pants | ERAF atbalsta darbības joma | 75 |
| --- | --- | --- |

5. pants

| 6. pants | Kohēzijas fonda atbalsta darbības joma | 76 |
| --- | --- | --- |

6. pants

| 7. pants | No ERAF un Kohēzijas fonda darbības jomas izslēgtās darbības | 76 |
| --- | --- | --- |

7. pants

| 8. pants | Rādītāji | 78 |
| --- | --- | --- |

8. pants

| II NODAĻA | KONKRĒTI NOTEIKUMI, KAS ATTIECAS UZ ĪPAŠĀM TERITORIĀLAJĀM IEZĪMĒM UN STARPREĢIONĀLĀM INVESTĪCIJĀM INOVĀCIJĀ | 78 |
| --- | --- | --- |

II NODAĻA

| 9. pants | Integrēta teritoriālā attīstība | 78 |
| --- | --- | --- |

9. pants

| 10. pants | Atbalsts mazāk labvēlīgām teritorijām | 78 |
| --- | --- | --- |

10. pants

| 11. pants | Ilgtspējīga pilsētvides attīstība | 79 |
| --- | --- | --- |

11. pants

| 12. pants | Eiropas pilsētiniciatīva | 79 |
| --- | --- | --- |

12. pants

| 13. pants | Starpreģionālas investīcijas inovācijā | 80 |
| --- | --- | --- |

13. pants

| 14. pants | Tālākie reģioni | 80 |
| --- | --- | --- |

14. pants

| III NODAĻA | PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI | 81 |
| --- | --- | --- |

III NODAĻA

| 15. pants | Pārejas noteikumi | 81 |
| --- | --- | --- |

15. pants

| 16. pants | Deleģēšanas īstenošana | 81 |
| --- | --- | --- |

16. pants

| 17. pants | Pārskatīšana | 82 |
| --- | --- | --- |

17. pants

| 18. pants | Stāšanās spēkā | 82 |
| --- | --- | --- |

18. pants

| I PIELIKUMS | KOPĪGIE ERAF UN KOHĒZIJAS FONDA IZNĀKUMA UN REZULTĀTU RĀDĪTĀJI – 8. PANTA 1. PUNKTS | 83 |
| --- | --- | --- |

I PIELIKUMS

| II PIELIKUMS | 8. PANTA 3. PUNKTĀ MINĒTIE ERAF UN KOHĒZIJAS FONDA SNIEGUMA PAMATRĀDĪTĀJI, KO KOMISIJA IZMANTOS SASKAŅĀ AR ZIŅOŠANAS PRASĪBU, KAS TAI NOTEIKTA, IEVĒROJOT FINANŠU REGULAS 41. PANTA 3. PUNKTA H) APAKŠPUNKTA III) PUNKTU | 32 |
| --- | --- | --- |

II PIELIKUMS

I NODAĻA

KOPĪGIE NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

1.   Šajā regulā ir noteikti konkrēti mērķi un darbības joma atbalstam no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (“ERAF”) attiecībā uz mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” un mērķi “Eiropas teritoriālā sadarbība” (“Interreg”), kas minēti Regulas (ES) 2021/1060 5. panta 2. punktā.

2.   Šajā regulā ir arī noteikti konkrēti mērķi un darbības joma atbalstam no Kohēzijas fonda attiecībā uz mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, kas minēts Regulas (ES) 2021/1060 5. panta 2. punkta a) apakšpunktā.

2. pants

ERAF un Kohēzijas fonda uzdevumi

1.   ERAF un Kohēzijas fonds palīdz sasniegt vispārējo mērķi stiprināt Savienības ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju.

2.   ERAF, piedaloties to reģionu strukturālā pielāgošanā, kuru attīstība atpaliek, un to rūpniecības rajonu pārprofilēšanā, kur sākusies lejupslīde, tostarp, sekmējot ilgtspējīgu attīstību un risinot vidiskās problēmas, palīdz mazināt atšķirības starp dažādo Savienības reģionu attīstības līmeņiem un vismazāk attīstīto reģionu atpalicību.

3.   Kohēzijas fonds atbalsta tādus projektus vides un Eiropas komunikāciju tīklu jomā, kas attiecas uz transporta infrastruktūru (TEN-T).

3. pants

ERAF un Kohēzijas fonda konkrētie mērķi

1.   Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 5. panta 1. punktā noteiktajiem politikas mērķiem ERAF atbalsta šādus konkrētus mērķus:

| a) | konkurētspējīgāka un viedāka Eiropa, veicinot inovatīvas un viedas ekonomiskās pārmaiņas un reģionālo IKT savienojamību (PM Nr. 1), ko panāk:






  i) | izstrādājot un uzlabojot pētniecības un inovācijas spējas un progresīvo tehnoloģiju ieviešanu; |
| --- | --- | --- |

a)

konkurētspējīgāka un viedāka Eiropa, veicinot inovatīvas un viedas ekonomiskās pārmaiņas un reģionālo IKT savienojamību (PM Nr. 1), ko panāk:

i)

izstrādājot un uzlabojot pētniecības un inovācijas spējas un progresīvo tehnoloģiju ieviešanu;

| ii) | izmantojot digitalizācijas sniegtās priekšrocības iedzīvotājiem, uzņēmumiem, pētniecības organizācijām un publiskajām iestādēm; |
| --- | --- |

ii)

izmantojot digitalizācijas sniegtās priekšrocības iedzīvotājiem, uzņēmumiem, pētniecības organizācijām un publiskajām iestādēm;

| iii) | veicinot ilgtspējīgu MVU izaugsmi un konkurētspēju un darbvietu radīšanu MVU, tostarp ar produktīvām investīcijām; |
| --- | --- |

iii)

veicinot ilgtspējīgu MVU izaugsmi un konkurētspēju un darbvietu radīšanu MVU, tostarp ar produktīvām investīcijām;

| iv) | attīstot prasmes pārdomātai specializācijai, rūpniecības restrukturizācijai un uzņēmējdarbībai; |
| --- | --- |

iv)

attīstot prasmes pārdomātai specializācijai, rūpniecības restrukturizācijai un uzņēmējdarbībai;

| v) | uzlabojot digitālo savienojamību; |
| --- | --- |

v)

uzlabojot digitālo savienojamību;

| b) | zaļāka un noturīgāka Eiropa ar zemām oglekļa emisijām, kurā notiek pāreja uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē, veicinot taisnīgu pārkārtošanos uz tīru enerģiju, “zaļās” un “zilās” investīcijas, aprites ekonomiku, klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām, risku novēršanu un pārvaldību un ilgtspējīgu mobilitāti pilsētvidēs (PM Nr. 2), ko panāk:






  i) | veicinot energoefektivitāti un samazinot siltumnīcefekta gāzu emisijas; |
| --- | --- | --- |

b)

zaļāka un noturīgāka Eiropa ar zemām oglekļa emisijām, kurā notiek pāreja uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē, veicinot taisnīgu pārkārtošanos uz tīru enerģiju, “zaļās” un “zilās” investīcijas, aprites ekonomiku, klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām, risku novēršanu un pārvaldību un ilgtspējīgu mobilitāti pilsētvidēs (PM Nr. 2), ko panāk:

i)

veicinot energoefektivitāti un samazinot siltumnīcefekta gāzu emisijas;

| ii) | veicinot atjaunojamo energoresursu enerģiju saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/2001, tostarp tajā izklāstītos ilgtspējas kritērijus; |
| --- | --- |

ii)

veicinot atjaunojamo energoresursu enerģiju saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/2001, tostarp tajā izklāstītos ilgtspējas kritērijus;

| iii) | attīstot viedas energosistēmas, tīklus un enerģijas akumulāciju ārpus Eiropas enerģētikas tīkla (TEN-E); |
| --- | --- |

iii)

attīstot viedas energosistēmas, tīklus un enerģijas akumulāciju ārpus Eiropas enerģētikas tīkla (TEN-E);

| iv) | veicinot pielāgošanos klimata pārmaiņām, katastrofu riska novēršanu un noturību, ņemot vērā uz ekosistēmām balstītas pieejas; |
| --- | --- |

iv)

veicinot pielāgošanos klimata pārmaiņām, katastrofu riska novēršanu un noturību, ņemot vērā uz ekosistēmām balstītas pieejas;

| v) | veicinot piekļuvi ūdenim un ūdens resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu; |
| --- | --- |

v)

veicinot piekļuvi ūdenim un ūdens resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu;

| vi) | veicinot pāreju uz aprites un resursu ziņā efektīvu ekonomiku; |
| --- | --- |

vi)

veicinot pāreju uz aprites un resursu ziņā efektīvu ekonomiku;

| vii) | uzlabojot dabas, bioloģiskās daudzveidības un zaļās infrastruktūras, tostarp pilsētvides teritorijās, aizsardzību un saglabāšanu un samazinot visu veidu piesārņojumu; |
| --- | --- |

vii)

uzlabojot dabas, bioloģiskās daudzveidības un zaļās infrastruktūras, tostarp pilsētvides teritorijās, aizsardzību un saglabāšanu un samazinot visu veidu piesārņojumu;

| viii) | veicinot ilgtspējīgu multimodālu mobilitāti pilsētvidēs kā daļu no pārejas uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē; |
| --- | --- |

viii)

veicinot ilgtspējīgu multimodālu mobilitāti pilsētvidēs kā daļu no pārejas uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē;

| c) | ciešāk savienota Eiropa, uzlabojot mobilitāti (PM Nr. 3), ko panāk:






  i) | izveidojot klimatnoturīgu, intelektisku, drošu, ilgtspējīgu un intermodālu TEN-T; |
| --- | --- | --- |

c)

ciešāk savienota Eiropa, uzlabojot mobilitāti (PM Nr. 3), ko panāk:

i)

izveidojot klimatnoturīgu, intelektisku, drošu, ilgtspējīgu un intermodālu TEN-T;

| ii) | attīstot un izvēršot ilgtspējīgu, klimatnoturīgu, intelektisku un intermodālu mobilitāti valsts, reģionālā un vietējā līmenī, tostarp uzlabotu piekļuvi TEN-T un pārrobežu mobilitāti; |
| --- | --- |

ii)

attīstot un izvēršot ilgtspējīgu, klimatnoturīgu, intelektisku un intermodālu mobilitāti valsts, reģionālā un vietējā līmenī, tostarp uzlabotu piekļuvi TEN-T un pārrobežu mobilitāti;

| d) | sociālāka un iekļaujošāka Eiropa, īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru (PM Nr. 4), ko panāk:






  i) | uzlabojot darba tirgu efektivitāti un iekļaujošo raksturu, un piekļuvi kvalitatīvām darbvietām ar sociālās infrastruktūras attīstības un sociālās ekonomikas veicināšanas starpniecību; |
| --- | --- | --- |

d)

sociālāka un iekļaujošāka Eiropa, īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru (PM Nr. 4), ko panāk:

i)

uzlabojot darba tirgu efektivitāti un iekļaujošo raksturu, un piekļuvi kvalitatīvām darbvietām ar sociālās infrastruktūras attīstības un sociālās ekonomikas veicināšanas starpniecību;

| ii) | uzlabojot vienlīdzīgu piekļuvi iekļaujošiem un kvalitatīviem pakalpojumiem izglītības, apmācības un mūžizglītības jomā, attīstot pieejamu infrastruktūru, tostarp, veicinot noturību izglītošanā un apmācībā attālinātā un tiešsaistes režīmā; |
| --- | --- |

ii)

uzlabojot vienlīdzīgu piekļuvi iekļaujošiem un kvalitatīviem pakalpojumiem izglītības, apmācības un mūžizglītības jomā, attīstot pieejamu infrastruktūru, tostarp, veicinot noturību izglītošanā un apmācībā attālinātā un tiešsaistes režīmā;

| iii) | veicinot atstumtu kopienu, mājsaimniecību ar zemiem ienākumiem un nelabvēlīgākā situācijā esošu grupu, tostarp cilvēku ar īpašām vajadzībām, sociālekonomisko iekļaušanu, īstenojot integrētas darbības, tostarp, nodrošinot mājokli un sociālos pakalpojumus; |
| --- | --- |

iii)

veicinot atstumtu kopienu, mājsaimniecību ar zemiem ienākumiem un nelabvēlīgākā situācijā esošu grupu, tostarp cilvēku ar īpašām vajadzībām, sociālekonomisko iekļaušanu, īstenojot integrētas darbības, tostarp, nodrošinot mājokli un sociālos pakalpojumus;

| iv) | veicinot trešo valstu valstspiederīgo, tostarp migrantu, sociālekonomisko iekļaušanu, īstenojot integrētas darbības, tostarp, nodrošinot mājokli un sociālos pakalpojumus; |
| --- | --- |

iv)

veicinot trešo valstu valstspiederīgo, tostarp migrantu, sociālekonomisko iekļaušanu, īstenojot integrētas darbības, tostarp, nodrošinot mājokli un sociālos pakalpojumus;

| v) | nodrošinot vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei un veicinot veselības sistēmu, tostarp primārās veselības aprūpes, noturību, un sekmējot pāreju no aprūpes iestādē uz ģimenē un kopienā balstītu aprūpi; |
| --- | --- |

v)

nodrošinot vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei un veicinot veselības sistēmu, tostarp primārās veselības aprūpes, noturību, un sekmējot pāreju no aprūpes iestādē uz ģimenē un kopienā balstītu aprūpi;

| vi) | palielinot kultūras un ilgtspējīga tūrisma lomu ekonomikas attīstībā, sociālajā iekļaušanā un sociālajā inovācijā; |
| --- | --- |

vi)

palielinot kultūras un ilgtspējīga tūrisma lomu ekonomikas attīstībā, sociālajā iekļaušanā un sociālajā inovācijā;

| e) | iedzīvotājiem tuvāka Eiropa, veicinot visu veidu teritoriju un vietējo iniciatīvu ilgtspējīgu un integrētu attīstību un (PM Nr. 5), ko panāk:






  i) | veicinot integrētu un iekļaujošu sociālo, ekonomisko un vides attīstību, kultūru, vides mantojumu, ilgtspējīgu tūrismu un drošību pilsētvides teritorijās; |
| --- | --- | --- |

e)

iedzīvotājiem tuvāka Eiropa, veicinot visu veidu teritoriju un vietējo iniciatīvu ilgtspējīgu un integrētu attīstību un (PM Nr. 5), ko panāk:

i)

veicinot integrētu un iekļaujošu sociālo, ekonomisko un vides attīstību, kultūru, vides mantojumu, ilgtspējīgu tūrismu un drošību pilsētvides teritorijās;

| ii) | veicinot integrētu un iekļaujošu sociālo, ekonomisko un vietējo vides attīstību, kultūru, vides mantojumu, ilgtspējīgu tūrismu un drošību teritorijās, kas nav pilsētvides teritorijas. |
| --- | --- |

ii)

veicinot integrētu un iekļaujošu sociālo, ekonomisko un vietējo vides attīstību, kultūru, vides mantojumu, ilgtspējīgu tūrismu un drošību teritorijās, kas nav pilsētvides teritorijas.

Atbalstu saskaņā ar PM Nr. 5 sniedz, teritoriālās un vietējās attīstības stratēģijas īstenojot Regulas (ES) 2021/1060 28. panta a), b) un c) punktā noteiktajos veidos.

2.   Sniedzot atbalstu 1. punkta e) apakšpunktā izklāstītajiem diviem konkrētajiem mērķiem dalībvalstis var atbalstīt arī darbības, kuras var finansēt saskaņā ar minētā punkta a)–d) apakšpunktā noteiktajiem konkrētajiem mērķiem.

3.   No Kohēzijas fonda atbalsta PM Nr. 2 un PM Nr. 3.

4.   Ievērojot konkrētos mērķus, kas izklāstīti 1. punktā, attiecīgi no ERAF vai Kohēzijas fonda var atbalstīt arī darbības saskaņā ar mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, ja ar tām:

| a) | uzlabo programmas iestāžu spējas; |
| --- | --- |

a)

uzlabo programmas iestāžu spējas;

| b) | uzlabo to nozaru vai teritoriālo dalībnieku spējas, kas ir atbildīgi par to, lai tiktu veiktas darbības, kuras ir būtiskas ERAF un Kohēzijas fonda īstenošanai, ar noteikumu, ka tas palīdz sasniegt programmas mērķus; vai |
| --- | --- |

b)

uzlabo to nozaru vai teritoriālo dalībnieku spējas, kas ir atbildīgi par to, lai tiktu veiktas darbības, kuras ir būtiskas ERAF un Kohēzijas fonda īstenošanai, ar noteikumu, ka tas palīdz sasniegt programmas mērķus; vai

| c) | uzlabo sadarbību ar partneriem gan kādā dalībvalstī, gan arī ārpus tās. |
| --- | --- |

c)

uzlabo sadarbību ar partneriem gan kādā dalībvalstī, gan arī ārpus tās.

Sadarbība, kas minēta c) apakšpunktā, aptver sadarbību ar partneriem no pārrobežu reģioniem, no blakus neesošiem reģioniem vai no reģioniem teritorijā, uz ko attiecas Eiropas teritoriālās sadarbības grupa, makroreģionāla vai jūras baseina stratēģija vai to kombinācija.

4. pants

ERAF atbalsta tematiskā koncentrācija

1.   Attiecībā uz programmām, kuras īsteno saskaņā ar mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, kopējos ERAF līdzekļus, kas nav paredzēti tehniskai palīdzībai, katrā dalībvalstī koncentrē valsts līmenī vai reģionu kategorijas līmenī saskaņā ar 3.līdz 9. punktu.

2.   Attiecībā uz tā atbalsta tematisko koncentrāciju, kas piešķirts dalībvalstīm, kuru sastāvā ietilpst tālākie reģioni, ERAF līdzekļus, kas ir konkrēti piešķirti tālāko reģionu programmām, un visiem pārējiem reģioniem piešķirtos līdzekļus administrē atsevišķi.

3.   Dalībvalstis var nolemt nodrošināt atbilstību tematiskajai koncentrācijai valsts līmenī vai reģionu kategorijas līmenī. Katra dalībvalsts savu izvēli norāda partnerības nolīgumā, kas minēts Regulas (ES) 2021/1060 10. pantā. Minēto izvēli piemēro konkrētās dalībvalsts kopējiem ERAF līdzekļiem, kā minēts šā panta 1. punktā, visam plānošanas periodam.

4.   Tematiskajai koncentrācijai valsts līmenī dalībvalstis pēc to nacionālā kopienākuma rādītāja klasificē šādi:

| a) | dalībvalstis ar nacionālā kopienākuma rādītāju, kas ir vienāds ar vai ir lielāks par 100 % no ES vidējā rādītāja (“1. grupa”); |
| --- | --- |

a)

dalībvalstis ar nacionālā kopienākuma rādītāju, kas ir vienāds ar vai ir lielāks par 100 % no ES vidējā rādītāja (“1. grupa”);

| b) | dalībvalstis ar nacionālā kopienākuma rādītāju, kas ir vienāds ar vai ir lielāks par 75 %, bet mazāks par 100 % no ES vidējā rādītāja (“2. grupa”); |
| --- | --- |

b)

dalībvalstis ar nacionālā kopienākuma rādītāju, kas ir vienāds ar vai ir lielāks par 75 %, bet mazāks par 100 % no ES vidējā rādītāja (“2. grupa”);

| c) | dalībvalstis ar nacionālā kopienākuma rādītāju, kas ir mazāks par 75 % no ES vidējā rādītāja (“3. grupa”). |
| --- | --- |

c)

dalībvalstis ar nacionālā kopienākuma rādītāju, kas ir mazāks par 75 % no ES vidējā rādītāja (“3. grupa”).

Šajā pantā nacionālā kopienākuma rādītājs ir dalībvalsts nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju, un to mēra pēc pirktspējas līmeņa un aprēķina pēc Savienības rādītājiem par laikposmu no 2015. līdz 2017. gadam, un vidējo nacionālo kopienākumu uz vienu iedzīvotāju pēc pirktspējas līmeņa 27 dalībvalstīs tajā pašā pārskata periodā.

Mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” programmas tālākajos reģionos klasificē 3. grupā.

Attiecībā uz mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” programmām dalībvalstīs, kas atrodas uz salām un kas saņem atbalstu no Kohēzijas fonda, tās klasificē 3. grupā.

5.   Tematiskajai koncentrācijai reģionu kategorijas līmenī reģionus saskaņā Regulas (ES) 2021/1060 108. panta 2. punktu pēc reģionu kategorijām klasificē šādi:

| a) | vairāk attīstīti reģioni; |
| --- | --- |

a)

vairāk attīstīti reģioni;

| b) | pārejas reģioni; |
| --- | --- |

b)

pārejas reģioni;

| c) | mazāk attīstīti reģioni. |
| --- | --- |

c)

mazāk attīstīti reģioni.

6.   Dalībvalstis valsts līmenī ievēro šādas tematiskās koncentrācijas prasības:

| a) | 1. grupas dalībvalstis vai vairāk attīstīti reģioni vismaz 85 % no saviem 1. punktā minētajiem ERAF līdzekļiem piešķir PM Nr. 1 un PM Nr. 2 un vismaz 30 % – PM Nr. 2; |
| --- | --- |

a)

1. grupas dalībvalstis vai vairāk attīstīti reģioni vismaz 85 % no saviem 1. punktā minētajiem ERAF līdzekļiem piešķir PM Nr. 1 un PM Nr. 2 un vismaz 30 % – PM Nr. 2;

| b) | 2. grupas dalībvalstis vai pārejas reģioni vismaz 40 % no saviem 1. punktā minētajiem ERAF līdzekļiem piešķir PM Nr. 1 un vismaz 30 % – PM Nr. 2; |
| --- | --- |

b)

2. grupas dalībvalstis vai pārejas reģioni vismaz 40 % no saviem 1. punktā minētajiem ERAF līdzekļiem piešķir PM Nr. 1 un vismaz 30 % – PM Nr. 2;

| c) | 3. grupas dalībvalstis vai mazāk attīstīti reģioni vismaz 25 % no saviem 1. punktā minētajiem ERAF līdzekļiem piešķir PM Nr. 1 un vismaz 30 % – PM Nr. 2. |
| --- | --- |

c)

3. grupas dalībvalstis vai mazāk attīstīti reģioni vismaz 25 % no saviem 1. punktā minētajiem ERAF līdzekļiem piešķir PM Nr. 1 un vismaz 30 % – PM Nr. 2.

Ja dalībvalsts nolemj nodrošināt atbilstību tematiskajai koncentrācijai reģionu kategorijas līmenī, šā punkta pirmajā daļā minētās sliekšņa vērtības piemēro 1. punktā minētajiem ERAF līdzekļiem, kas apkopoti attiecībā uz visiem attiecīgās reģionu kategorijas reģioniem.

7.   Ja dalībvalsts PM Nr. 2 piešķir vairāk nekā 50 % no saviem Kohēzijas fonda līdzekļiem, kas nav paredzēti tehniskai palīdzībai, kā aprēķināts pēc Regulas (ES) 2021/1060 110. panta 4. punktā minētās pārvietošanas, neieskaitot līdzekļus šīs regulas 3. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta viii) punktā minētajam konkrētajam mērķim, piešķīrumu, kurš pārsniedz 50 %, var ņemt vērā, aprēķinot atbilstību šā panta 6. punktā minētajām tematiskās koncentrācijas prasībām.

Ja dalībvalsts nolemj nodrošināt atbilstību tematiskajai koncentrācijai reģionu kategoriju līmenī, Kohēzijas fonda līdzekļus, kas ir ņemti vērā tematiskās koncentrācijas prasībām saskaņā ar pirmo daļu, dažādajām reģionu kategorijām piešķir proporcionāli, pamatojoties uz attiecīgās dalībvalsts iedzīvotāju kopskaita relatīvo daļu.

Dalībvalstis savā Regulas (ES) 2021/1060 10. pantā minētajā partnerības nolīgumā izklāsta, vai Kohēzijas fonda līdzekļi tiks ņemti vērā tematiskās koncentrācijas prasībām attiecībā uz PM Nr. 2.

8.   Līdzekļus 3. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta v) punktā minētajam konkrētajam mērķim plāno, ņemot vērā konkrēto prioritāti.

Atkāpjoties no 6. punkta, 40 % no šādiem līdzekļiem ņem vērā, aprēķinot atbilstību tematiskās koncentrācijas prasībām attiecībā uz PM Nr. 1, kā izklāstīts 6. punktā.

Līdzekļi, kas ņemti vērā tematiskās koncentrācijas prasībām saskaņā ar šā punkta otro daļu, nepārsniedz 40 % no minimālajām tematiskās koncentrācijas prasībām attiecībā uz PM Nr. 1, kā izklāstīts 6. punktā.

9.   Līdzekļus 3. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta viii) punktā minētajam konkrētajam mērķim plāno, ņemot vērā konkrēto prioritāti.

Atkāpjoties no 6. punkta, 50 % no šādiem ERAF līdzekļiem ņem vērā, aprēķinot atbilstību tematiskās koncentrācijas prasībām attiecībā uz PM Nr. 2, kā izklāstīts 6. punktā.

Līdzekļi, kas ņemti vērā tematiskās koncentrācijas prasībām saskaņā ar šā punkta otro daļu, nepārsniedz 50 % no minimālajām tematiskās koncentrācijas prasībām attiecībā uz PM Nr. 2, kā izklāstīts 6. punktā.

10.   Tematiskās koncentrācijas prasības, kas izklāstītas šā panta 6. punktā, ievēro visā plānošanas periodā, tostarp, ja ERAF piešķīrumus pārvieto starp programmas prioritātēm vai starp programmām, un starpposma pārskatīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 18. pantu.

11.   Ja ERAF līdzekļus, kas kādai programmai piešķirti attiecībā uz PM Nr. 1 vai PM Nr. 2, vai attiecībā uz abiem, samazina pēc saistību atcelšanas saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 105. pantu vai finanšu korekciju dēļ, kuras Komisija piemēro saskaņā ar minētās regulas 104. pantu, nav atkārtoti jānovērtē atbilstība šā panta 6. punktā noteiktajām tematiskās koncentrācijas prasībām.

12.   Šo pantu nepiemēro papildu finansējumam mazapdzīvotiem ziemeļu reģioniem, kā minēts Regulas (ES) 2021/1060
  +
  110. panta 1. punkta e) apakšpunktā.

5. pants

ERAF atbalsta darbības joma

1.   No ERAF atbalsta:

| a) | investīcijas infrastruktūrā; |
| --- | --- |

a)

investīcijas infrastruktūrā;

| b) | darbības lietišķajai pētniecībai un inovācijai, tostarp rūpnieciskai pētniecībai, eksperimentālai izstrādei un priekšizpētes pasākumiem; |
| --- | --- |

b)

darbības lietišķajai pētniecībai un inovācijai, tostarp rūpnieciskai pētniecībai, eksperimentālai izstrādei un priekšizpētes pasākumiem;

| c) | investīcijas piekļuvē pakalpojumiem; |
| --- | --- |

c)

investīcijas piekļuvē pakalpojumiem;

| d) | produktīvas investīcijas MVU un investīcijas, kuru mērķis ir saglabāt esošās darbvietas un radīt jaunas darbvietas; |
| --- | --- |

d)

produktīvas investīcijas MVU un investīcijas, kuru mērķis ir saglabāt esošās darbvietas un radīt jaunas darbvietas;

| e) | aprīkojumu, programmatūru un nemateriālos aktīvus; |
| --- | --- |

e)

aprīkojumu, programmatūru un nemateriālos aktīvus;

| f) | tīklošanu, sadarbību, pieredzes apmaiņu un darbības, kas saistītas ar inovācijas kopām, tai skaitā starp uzņēmumiem, pētniecības organizācijām un publiskajām iestādēm; |
| --- | --- |

f)

tīklošanu, sadarbību, pieredzes apmaiņu un darbības, kas saistītas ar inovācijas kopām, tai skaitā starp uzņēmumiem, pētniecības organizācijām un publiskajām iestādēm;

| g) | informāciju, komunikāciju un pētījumus; un |
| --- | --- |

g)

informāciju, komunikāciju un pētījumus; un

| h) | tehnisko palīdzību. |
| --- | --- |

h)

tehnisko palīdzību.

2.   Produktīvas investīcijas uzņēmumos, kas nav MVU, var atbalstīt:

| a) | ja tās ir saistītas ar sadarbību ar MVU pētniecības un inovācijas darbībās, ko atbalsta saskaņā ar 3. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta i) punktu; |
| --- | --- |

a)

ja tās ir saistītas ar sadarbību ar MVU pētniecības un inovācijas darbībās, ko atbalsta saskaņā ar 3. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta i) punktu;

| b) | ja galvenokārt atbalsta energoefektivitātes pasākumus un atjaunojamo energoresursu enerģiju saskaņā ar 3. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta i) un ii) punktu; |
| --- | --- |

b)

ja galvenokārt atbalsta energoefektivitātes pasākumus un atjaunojamo energoresursu enerģiju saskaņā ar 3. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta i) un ii) punktu;

| c) | ja tās ir investīcijas mazās vidējas kapitalizācijas sabiedrībās un vidējas kapitalizācijas sabiedrībās, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/1017 (21) 2. panta 6) un 7) punktā, izmantojot finanšu instrumentus; vai |
| --- | --- |

c)

ja tās ir investīcijas mazās vidējas kapitalizācijas sabiedrībās un vidējas kapitalizācijas sabiedrībās, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/1017 (21) 2. panta 6) un 7) punktā, izmantojot finanšu instrumentus; vai

| d) | ja tās ir investīcijas mazās vidējas kapitalizācijas sabiedrībās saistībā ar pētniecības un inovācijas darbībām, ko atbalsta saskaņā ar 3. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta i) punktu. |
| --- | --- |

d)

ja tās ir investīcijas mazās vidējas kapitalizācijas sabiedrībās saistībā ar pētniecības un inovācijas darbībām, ko atbalsta saskaņā ar 3. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta i) punktu.

3.   Lai palīdzētu sasniegt 3. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta iv) punktā noteikto PM Nr. 1 konkrēto mērķi, no ERAF atbalsta arī apmācības, mūžizglītības, pārkvalifikācijas un izglītības darbības.

4.   Lai palīdzētu sasniegt 3. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta iv) punktā noteikto PM Nr. 2 konkrēto mērķi un minētās daļas d) apakšpunkta v) punktā noteikto PM Nr. 4 konkrēto mērķi, no ERAF atbalsta arī tādu preču iegādi, kas vajadzīgas veselības sistēmu noturības stiprināšanai un noturības pret katastrofām stiprināšanai.

5.   Saskaņā ar Interreg no ERAF var atbalstīt arī:

| a) | kopīgu iekārtu un cilvēkresursu izmantošanu; un |
| --- | --- |

a)

kopīgu iekārtu un cilvēkresursu izmantošanu; un

| b) | saistītās nemateriālās investīcijas un citas darbības, kas saistītas ar PM Nr. 4 un ko paredz Eiropas Sociālais fonds Plus, kā noteikts Regulā (ES) 2021/1057. |
| --- | --- |

b)

saistītās nemateriālās investīcijas un citas darbības, kas saistītas ar PM Nr. 4 un ko paredz Eiropas Sociālais fonds Plus, kā noteikts Regulā (ES) 2021/1057.

6.   ERAF dotāciju veidā var atbalstīt finansējumu MVU apgrozāmajam kapitālam, ja tas patiešām ir nepieciešams kā pagaidu pasākums, lai reaģētu uz Regulas (ES) 2021/1060 20. pantā minētajiem ārkārtējiem vai neparastiem apstākļiem.

7.   Ja pēc attiecīgās dalībvalsts iesniegta lūguma Komisija konstatē, ka 6. punktā izklāstītās prasības ir izpildītas, tā pieņem īstenošanas lēmumu, precizējot laikposmu, kurā pagaidu papildu atbalsts no ERAF ir atļauts.

8.   Komisija regulāri informē Eiropas Parlamentu un Padomi par 6. punkta īstenošanu un novērtē, vai pagaidu papildu atbalsts no ERAF ir pietiekams, lai atvieglotu fonda izmantošanu reaģēšanā uz ārkārtējiem vai neparastiem apstākļiem. Komisija, pamatojoties uz savu novērtējumu, ja tas tiek uzskatīts par lietderīgu, sagatavo priekšlikumus šīs regulas grozījumiem, tostarp par 4. pantā minētajām tematiskās koncentrācijas prasībām.

9.   Eiropas Parlaments vai Padome var aicināt Komisiju iesaistīties strukturētā dialogā par šā panta 6., 7. un 8. punkta piemērošanu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 20. panta 3. punktu.

6. pants

Kohēzijas fonda atbalsta darbības joma

1.   No Kohēzijas fonda atbalsta:

| a) | investīcijas vides jomā, tostarp investīcijas, kuras saistītas ar ilgtspējīgu attīstību un enerģētiku un dod ieguvumus videi, īpašu uzmanību pievēršot atjaunojamo energoresursu enerģijai; |
| --- | --- |

a)

investīcijas vides jomā, tostarp investīcijas, kuras saistītas ar ilgtspējīgu attīstību un enerģētiku un dod ieguvumus videi, īpašu uzmanību pievēršot atjaunojamo energoresursu enerģijai;

| b) | investīcijas TEN-T; |
| --- | --- |

b)

investīcijas TEN-T;

| c) | tehnisko palīdzību; |
| --- | --- |

c)

tehnisko palīdzību;

| d) | informāciju, komunikāciju un pētījumus. |
| --- | --- |

d)

informāciju, komunikāciju un pētījumus.

Dalībvalstis, pamatojoties uz katras valsts investīciju un infrastruktūras vajadzībām, starp a) un b) apakšpunktā minētajām investīcijām nodrošina pienācīgu līdzsvaru.

2.   Kohēzijas fonda līdzekļus, kas pārvietoti uz Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, izmanto TEN-T projektiem.

7. pants

No ERAF un Kohēzijas fonda darbības jomas izslēgtās darbības

1.   No ERAF un Kohēzijas fonda neatbalsta:

| a) | kodolelektrostaciju dezekspluatāciju vai būvniecību; |
| --- | --- |

a)

kodolelektrostaciju dezekspluatāciju vai būvniecību;

| b) | investīcijas ar mērķi panākt to siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, kuras rodas no Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā uzskaitītajām darbībām; |
| --- | --- |

b)

investīcijas ar mērķi panākt to siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, kuras rodas no Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā uzskaitītajām darbībām;

| c) | tabakas un tabakas izstrādājumu ražošanu, apstrādi un reklāmu; |
| --- | --- |

c)

tabakas un tabakas izstrādājumu ražošanu, apstrādi un reklāmu;

| d) | grūtībās nonākušus uzņēmumus, kā definēts Regulas (ES) Nr. 651/2014 2. panta 18) punktā, ja vien tas nav atļauts saskaņā ar de minimis atbalsta vai pagaidu valsts atbalsta noteikumiem, kas izveidoti ārkārtas apstākļu sakarā; |
| --- | --- |

d)

grūtībās nonākušus uzņēmumus, kā definēts Regulas (ES) Nr. 651/2014 2. panta 18) punktā, ja vien tas nav atļauts saskaņā ar de minimis atbalsta vai pagaidu valsts atbalsta noteikumiem, kas izveidoti ārkārtas apstākļu sakarā;

| e) | investīcijas lidostu infrastruktūrā, izņemot tālākajos reģionos vai esošās reģionālās lidostās, kā definēts Komisijas Regulas (ES) Nr. 651/2014 2. panta 153. punktā, šādos gadījumos:






  i) | ietekmes uz vidi mazināšanas pasākumos; vai |
| --- | --- | --- |

e)

investīcijas lidostu infrastruktūrā, izņemot tālākajos reģionos vai esošās reģionālās lidostās, kā definēts Komisijas Regulas (ES) Nr. 651/2014 2. panta 153. punktā, šādos gadījumos:

i)

ietekmes uz vidi mazināšanas pasākumos; vai

| ii) | drošības, drošuma un gaisa satiksmes pārvaldības sistēmās, kas izriet no Eiropas vienotās gaisa telpas ATM (gaisa satiksmes pārvaldības) pētniecības; |
| --- | --- |

ii)

drošības, drošuma un gaisa satiksmes pārvaldības sistēmās, kas izriet no Eiropas vienotās gaisa telpas ATM (gaisa satiksmes pārvaldības) pētniecības;

| f) | investīcijas atkritumu apglabāšanai poligonos, izņemot:






  i) | tālākajos reģionos, bet vienīgi pienācīgi pamatotos gadījumos; vai |
| --- | --- | --- |

f)

investīcijas atkritumu apglabāšanai poligonos, izņemot:

i)

tālākajos reģionos, bet vienīgi pienācīgi pamatotos gadījumos; vai

| ii) | investīcijas esošo poligonu dezekspluatācijā, pārveidošanā vai to drošuma panākšanā, ar noteikumu, ka šādas investīcijas nepalielina to jaudu; |
| --- | --- |

ii)

investīcijas esošo poligonu dezekspluatācijā, pārveidošanā vai to drošuma panākšanā, ar noteikumu, ka šādas investīcijas nepalielina to jaudu;

| g) | investīcijas atkritumu atliku apstrādes iekārtu jaudas palielināšanā, izņemot:






  i) | tālākajos reģionos, bet vienīgi pienācīgi pamatotos gadījumos; |
| --- | --- | --- |

g)

investīcijas atkritumu atliku apstrādes iekārtu jaudas palielināšanā, izņemot:

i)

tālākajos reģionos, bet vienīgi pienācīgi pamatotos gadījumos;

| ii) | investīcijas tehnoloģijās, ar ko aprites ekonomikas nolūkos no atkritumu atlikām reģenerē materiālus; |
| --- | --- |

ii)

investīcijas tehnoloģijās, ar ko aprites ekonomikas nolūkos no atkritumu atlikām reģenerē materiālus;

| h) | investīcijas, kas saistītas ar fosilo kurināmo ražošanu, transportēšanu, apstrādi, izplatīšanu, glabāšanu vai sadedzināšanu, izņemot:






  i) | tādu apkures sistēmu, kas tiek kurinātas ar cietu fosilo kurināmo, proti, oglēm, kūdru, lignītu un degslānekli, aizstāšanu ar gāzes apkures sistēmām, nolūkā:






  — | jaunināt centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmas uz efektīvas centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes statusu, kā definēts Direktīvas 2012/27/ES 2. panta 41. punktā, |
| --- | --- | --- | --- |

h)

investīcijas, kas saistītas ar fosilo kurināmo ražošanu, transportēšanu, apstrādi, izplatīšanu, glabāšanu vai sadedzināšanu, izņemot:

i)

tādu apkures sistēmu, kas tiek kurinātas ar cietu fosilo kurināmo, proti, oglēm, kūdru, lignītu un degslānekli, aizstāšanu ar gāzes apkures sistēmām, nolūkā:

—

jaunināt centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmas uz efektīvas centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes statusu, kā definēts Direktīvas 2012/27/ES 2. panta 41. punktā,

| — | jaunināt koģenerācijas stacijas uz augstas efektivitātes koģenerācijas statusu, kā definēts Direktīvas 2012/27/ES 2. panta 34. punktā, |
| --- | --- |

—

jaunināt koģenerācijas stacijas uz augstas efektivitātes koģenerācijas statusu, kā definēts Direktīvas 2012/27/ES 2. panta 34. punktā,

| — | investēt dabasgāzes katlos un apkures sistēmās mājokļos un ēkās, ar tiem aizstājot iekārtas, kurās izmanto ogles, kūdru, lignītu vai degslānekli; |
| --- | --- |

—

investēt dabasgāzes katlos un apkures sistēmās mājokļos un ēkās, ar tiem aizstājot iekārtas, kurās izmanto ogles, kūdru, lignītu vai degslānekli;

| ii) | investīcijas gāzes pārvades un sadales tīklu paplašināšanā un pārprofilēšanā, pārveidē vai pielāgošanā, ar noteikumu, ka ar šādu investīciju palīdzību tīkli sistēmai varētu pievadīt tādas atjaunojamas un mazoglekļa gāzes kā ūdeņradi, biometānu un sintēzes gāzi, kā arī aizstāt cieta fosilā kurināmā iekārtas; |
| --- | --- |

ii)

investīcijas gāzes pārvades un sadales tīklu paplašināšanā un pārprofilēšanā, pārveidē vai pielāgošanā, ar noteikumu, ka ar šādu investīciju palīdzību tīkli sistēmai varētu pievadīt tādas atjaunojamas un mazoglekļa gāzes kā ūdeņradi, biometānu un sintēzes gāzi, kā arī aizstāt cieta fosilā kurināmā iekārtas;

| iii) | investīcijas:






  — | tīrajos transportlīdzekļos, kā tie definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/33/EK (22), sabiedriskiem mērķiem; un |
| --- | --- | --- |

iii)

investīcijas:

—

tīrajos transportlīdzekļos, kā tie definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/33/EK (22), sabiedriskiem mērķiem; un

| — | transportlīdzekļos, gaisa kuģos un kuģos, kas ir konstruēti un izgatavoti vai pielāgoti civilās aizsardzības dienestu un ugunsdzēsības dienestu vajadzībām. |
| --- | --- |

—

transportlīdzekļos, gaisa kuģos un kuģos, kas ir konstruēti un izgatavoti vai pielāgoti civilās aizsardzības dienestu un ugunsdzēsības dienestu vajadzībām.

2.   Savienības atbalsta kopējā summa Savienības investīcijām, kā minēts 1. punkta h) apakšpunkta i) un ii) punktā, no kopējā programmām sniegtā atbalsta, ko attiecīgajai dalībvalstij piešķir no ERAF un Kohēzijas fonda saskaņā ar mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, nepārsniedz šādas robežvērtības:

| a) | dalībvalstīm, kuru nacionālais kopienākums (NKI) uz vienu iedzīvotāju ir mazāks nekā 60 % no ES vidējā NKI uz vienu iedzīvotāju, vai dalībvalstīm, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju ir mazāks nekā 90 % no ES vidējā NKI uz vienu iedzīvotāju un kurās bruto iekšzemes enerģijas patēriņa cietā fosilā kurināmā daļa ir 25 % vai vairāk, robežvērtība ir 1,55 %; |
| --- | --- |

a)

dalībvalstīm, kuru nacionālais kopienākums (NKI) uz vienu iedzīvotāju ir mazāks nekā 60 % no ES vidējā NKI uz vienu iedzīvotāju, vai dalībvalstīm, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju ir mazāks nekā 90 % no ES vidējā NKI uz vienu iedzīvotāju un kurās bruto iekšzemes enerģijas patēriņa cietā fosilā kurināmā daļa ir 25 % vai vairāk, robežvērtība ir 1,55 %;

| b) | dalībvalstīm, kuras neatbilst a) apakšpunkta prasībām un kuru NKI uz vienu iedzīvotāju ir mazāks nekā 90 % no ES vidējā NKI uz vienu iedzīvotāju, robežvērtība ir 1 %; |
| --- | --- |

b)

dalībvalstīm, kuras neatbilst a) apakšpunkta prasībām un kuru NKI uz vienu iedzīvotāju ir mazāks nekā 90 % no ES vidējā NKI uz vienu iedzīvotāju, robežvērtība ir 1 %;

| c) | dalībvalstīm, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju ir 90 % vai vairāk no ES vidējā NKI uz vienu iedzīvotāju, robežvērtība ir 0,2 %. |
| --- | --- |

c)

dalībvalstīm, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju ir 90 % vai vairāk no ES vidējā NKI uz vienu iedzīvotāju, robežvērtība ir 0,2 %.

3.   Šajā pantā nacionālo kopienākumu uz vienu iedzīvotāju attiecīgā dalībvalstī mēra pēc pirktspējas līmeņa un aprēķina pēc Savienības rādītājiem par laikposmu no 2015. līdz 2017. gadam, un izsaka procentos no vidējā nacionālā kopienākuma uz vienu iedzīvotāju pēc pirktspējas līmeņa 27 dalībvalstīs tajā pašā pārskata periodā.

Šajā pantā enerģijas patēriņa cietā fosilā kurināmā daļa ir 2018. gadā mērītā ogļu, lignīta, kūdras un degslānekļa daļa.

4.   Šā panta 1. punkta h) apakšpunkta i) un ii) punktā izklāstītās darbības, ko atbalsta ERAF un Kohēzijas fonds, vadošā iestāde atlasa līdz 2025. gada 31. decembrim. Šādas darbības nevar pakāpeniski pārnest uz nākamo plānošanas periodu.

5.   No Kohēzijas fonda neatbalsta investīcijas mājokļos, ja vien tās nav saistītas ar energoefektivitātes vai atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanu.

6.   Aizjūras zemes un teritorijas nav tiesīgas pretendēt uz atbalstu no ERAF vai Kohēzijas fonda, taču tās var piedalīties Interreg programmās saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1059 (23).

8. pants

Rādītāji

1.   Kopīgos iznākuma un rezultātu rādītājus, kas ERAF un Kohēzijas fondam noteikti I pielikumā, un attiecīgā gadījumā programmām raksturīgos iznākuma un rezultātu rādītājus izmanto saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 16. panta 1. punkta otrās daļas a) apakšpunktu, 22. panta 3. punkta d) apakšpunkta ii) punktu un 42. panta 2. punkta b) apakšpunktu.

2.   Iznākuma rādītāju atskaites vērtība ir nulle. 2024. gadam noteiktie starpposma mērķrādītāji un 2029. gadam noteiktie galīgie mērķrādītāji ir kumulatīvi.

3.   Saskaņā ar ziņošanas prasību, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (Finanšu regula) (24) 41. panta 3. punkta h) apakšpunktu, Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei informāciju par sniegumu saskaņā ar II pielikumu.

4.   Komisija saskaņā ar 16. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu II pielikumu nolūkā veikt attiecīgos pielāgojumus Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedzamajā informācijā par sniegumu.

5.   Komisija novērtē, kā ERAF un Kohēzijas fonda līdzfinansēto investīciju stratēģiskais nozīmīgums ir ņemts vērā saistībā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu, un iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei.

II NODAĻA

KONKRĒTI NOTEIKUMI, KAS ATTIECAS UZ ĪPAŠĀM TERITORIĀLAJĀM IEZĪMĒM UN STARPREĢIONĀLĀM INVESTĪCIJĀM INOVĀCIJĀ

9. pants

Integrēta teritoriālā attīstība

1.   No ERAF var atbalstīt integrētu teritoriālo attīstību abu Regulas (ES) 2021/1060 5. panta 2. punktā minēto mērķu programmās saskaņā ar minētās regulas III sadaļas II nodaļu.

2.   Integrētu teritoriālo attīstību, ko atbalsta no ERAF, dalībvalstis īsteno vienīgi tādos veidos, kas minēti Regulas (ES) 2021/1060 28. pantā.

10. pants

Atbalsts mazāk labvēlīgām teritorijām

Saskaņā ar LESD 174. pantu, ERAF pievērš īpašu uzmanību, lai risinātu problēmas mazāk labvēlīgos reģionos un teritorijās, jo īpaši lauku apvidos un apvidos, kuros ir būtiski un pastāvīgi dabiski vai demogrāfiski traucēkļi. Dalībvalstis attiecīgā gadījumā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 11. panta 1. punkta pirmās daļas i) apakšpunktu savos partnerības nolīgumos izklāsta integrētu pieeju demogrāfisko problēmu risināšanai un reaģēšanai uz konkrētām vajadzībām šādos reģionos un teritorijās. Šāda integrētā pieeja var ietvert attiecīga finansējuma saistības šim nolūkam.

11. pants

Ilgtspējīga pilsētvides attīstība

1.   Lai risinātu ekonomiskās, vidiskās, klimatiskās, demogrāfiskās un sociālās problēmas, ERAF atbalsta integrētu teritoriālo attīstību, par pamatu izmantojot teritoriālās stratēģijas vai sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģijas saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 29. vai attiecīgi 32. pantu, kurās galvenā uzmanība veltīta pilsētvides teritorijām, tostarp funkcionālām pilsētvides teritorijām (“ilgtspējīga pilsētvides attīstība”), abu minētās regulas 5. panta 2. punktā minēto mērķu programmu ietvaros.

Īpašu uzmanību pievērš vidisko un klimatisko problēmu risināšanai, jo īpaši pārejai uz klimatneitrālu ekonomiku līdz 2050. gadam, digitālo tehnoloģiju potenciāla izmantošanai inovācijas nolūkos un funkcionālo pilsētvides teritoriju attīstības atbalstam. Šajā sakarā ilgtspējīgas pilsētvides attīstības līdzekļus, kas ieplānoti prioritātēm, kuras atbilst PM Nr. 1 un Nr. 2, ieskaita 4. pantā minēto tematiskās koncentrācijas prasību nolūkā.

2.   Valsts līmenī vismaz 8 % no ERAF līdzekļiem mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, neieskaitot tehnisko palīdzību, piešķir ilgtspējīgai pilsētvides attīstībai vienā vai vairākos Regulas (ES) 2021/1060 28. pantā minētajos veidos.

Attiecīgās teritoriālas iestādes vai struktūras atlasa darbības saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 29. panta 3. punktu un 32. panta 3. punkta d) apakšpunktu vai ir iesaistītas šo darbību atlasē.

Attiecīgajās programmās šim nolūkam plānotās summas norāda saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 22. panta 3. punkta d) apakšpunkta viii) punktu.

3.   Ilgtspējīgai pilsētvides attīstībai saskaņā ar šā panta 2. punktu piešķirto līdzekļu procentuālo daļu ievēro visā plānošanas periodā, ja ERAF piešķīrumus pārvieto starp programmas prioritātēm vai starp programmām, tostarp starpposma pārskatīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 18. pantu.

4.   Ja ERAF piešķīrumus samazina pēc saistību atcelšanas saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 105. pantu vai to finanšu korekciju dēļ, ko Komisija piemēro saskaņā ar minētās regulas 104. pantu, nav atkārtoti jānovērtē atbilstība šā panta 2. punktam.

12. pants

Eiropas pilsētiniciatīva

1.   No ERAF atbalsta Eiropas pilsētiniciatīvu, ko tiešā un netiešā pārvaldībā īsteno Komisija.

Šī iniciatīva aptver visas pilsētvides teritorijas, tostarp funkcionālas pilsētvides teritorijas, un atbalsta ES pilsētprogrammu, tostarp vietējo iestāžu dalību ES pilsētprogrammas izstrādātajās tematiskajās partnerībās.

2.   Eiropas pilsētiniciatīvai ir šādas divas sadaļas attiecībā uz ilgtspējīgu pilsētvides attīstību:

| a) | atbalsts inovatīvām darbībām; |
| --- | --- |

a)

atbalsts inovatīvām darbībām;

| b) | atbalsts spēju un zināšanu veidošanai, teritoriālajiem ietekmes novērtējumiem, politikas izstrādei un komunikācijai. |
| --- | --- |

b)

atbalsts spēju un zināšanu veidošanai, teritoriālajiem ietekmes novērtējumiem, politikas izstrādei un komunikācijai.

Pēc vienas vai vairāku dalībvalstu pieprasījuma ar Eiropas pilsētiniciatīvu var atbalstīt arī starpvaldību sadarbību pilsētvides jautājumos. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš sadarbībai, kuras mērķis ir spēju veidošana vietējā līmenī, lai sasniegtu ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus.

Komisija reizi divos gados Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz ziņojumu par norisēm saistībā ar Eiropas pilsētiniciatīvu.

3.   Eiropas pilsētiniciatīvas pārvaldības modelī ietilpst dalībvalstu, reģionālo un vietējo iestāžu un pilsētu iesaistīšanās, un ar to nodrošina pienācīgu koordinēšanu un papildināmību ar īpašo programmu, kura saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1059 3. panta 3. punkta b) apakšpunktu attiecas uz ilgtspējīgu pilsētvides attīstību.

13. pants

Starpreģionālas investīcijas inovācijā

1.   No ERAF atbalsta instrumentu starpreģionālajām investīcijām inovācijā.

2.   Ar instrumentu starpreģionālajām investīcijām inovācijā atbalsta to starpreģionālo inovācijas projektu komercializāciju un izvēršanu, kuriem ir potenciāls sekmēt Eiropas vērtību ķēžu attīstību.

3.   Instrumentā starpreģionālajām investīcijām inovācijā ietilpst šādas divas sadaļas, ar ko līdzvērtīgi atbalsta:

| a) | finansiālo un konsultatīvo atbalstu investīcijām starpreģionālos inovācijas projektos kopīgās pārdomātas specializācijas jomās; |
| --- | --- |

a)

finansiālo un konsultatīvo atbalstu investīcijām starpreģionālos inovācijas projektos kopīgās pārdomātas specializācijas jomās;

| b) | finansiālo un konsultatīvo atbalstu un spēju veidošanu vērtību ķēžu attīstīšanai mazāk attīstītajos reģionos. |
| --- | --- |

b)

finansiālo un konsultatīvo atbalstu un spēju veidošanu vērtību ķēžu attīstīšanai mazāk attīstītajos reģionos.

4.   Līdz 2 % no līdzekļiem var veltīt mācību un izvērtēšanas darbībām, lai izmantotu un izplatītu rezultātus, kas gūti abās sadaļās atbalstītajos projektos.

5.   Komisija šīs investīcijas īsteno saskaņā ar tiešu vai netiešu pārvaldību.

6.   Komisiju šajā darbā atbalsta ekspertu grupa.

Ekspertu grupas sastāvā ir pārstāvji no dalībvalstīm, reģionālām iestādēm un pilsētām, un uzņēmumu, pētniecības un pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvji. Ekspertu grupas sastāvā tiecas nodrošināt dzimumu līdzsvarotību.

Ekspertu grupa atbalsta Komisiju ilgtermiņa darba programmu noteikšanā un uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus sagatavošanā.

7.   Īstenojot šo instrumentu, Komisija nodrošina koordināciju un sinerģiju ar citām Savienības finansējuma programmām un instrumentiem, un jo īpaši ar Regulas (ES) 2021/1059 3. panta 3. punktā definēto sadaļu “Interreg C”.

8.   Instruments starpreģionālajām investīcijām inovācijā aptver visu Savienības teritoriju.

Trešās valstis var piedalīties šajā instrumentā saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/695 (regula “Apvārsnis Eiropa”) (25) 16. un 23. pantā.

14. pants

Tālākie reģioni

1.   Konkrēti tālākajiem reģioniem paredzēto papildu līdzekļu piešķīrumam nepiemēro 4. pantu. Šos konkrēti tālākajiem reģioniem papildus piešķirtos līdzekļus izmanto, lai kompensētu papildu izmaksas, kuras šajos reģionos rodas sakarā ar vienu vai vairākiem no LESD 349. pantā minētajiem pastāvīgajiem apgrūtinājumiem to attīstībai.

2.   No šā panta 1. punktā minētajiem līdzekļiem atbalsta:

| a) | darbības, kas ietilpst šīs regulas 5. pantā noteiktajā darbības jomā; |
| --- | --- |

a)

darbības, kas ietilpst šīs regulas 5. pantā noteiktajā darbības jomā;

| b) | atkāpjoties no šīs regulas 5. panta, pasākumus, ar ko sedz darbības izmaksas, lai kompensētu papildu izmaksas, kuras tālākajos reģionos rodas sakarā ar vienu vai vairākiem no LESD 349. pantā minētajiem pastāvīgajiem apgrūtinājumiem to attīstībai. |
| --- | --- |

b)

atkāpjoties no šīs regulas 5. panta, pasākumus, ar ko sedz darbības izmaksas, lai kompensētu papildu izmaksas, kuras tālākajos reģionos rodas sakarā ar vienu vai vairākiem no LESD 349. pantā minētajiem pastāvīgajiem apgrūtinājumiem to attīstībai.

No šā panta 1. punktā minētā piešķīruma var atbalstīt arī izdevumus, kas sedz kompensāciju, kura piešķirta par sabiedrisko pakalpojumu saistību un līgumu izpildi tālākajos reģionos.

3.   No šā panta 1. punktā minētā piešķīruma neatbalsta:

| a) | darbības, kas saistītas ar LESD I pielikumā uzskatītajiem produktiem; |
| --- | --- |

a)

darbības, kas saistītas ar LESD I pielikumā uzskatītajiem produktiem;

| b) | atbalstu pasažieru pārvadājumiem, kas atļauts saskaņā ar LESD 107. panta 2. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

b)

atbalstu pasažieru pārvadājumiem, kas atļauts saskaņā ar LESD 107. panta 2. punkta a) apakšpunktu;

| c) | atbrīvojumus no nodokļiem un atbrīvojumus no sociālajiem maksājumiem; |
| --- | --- |

c)

atbrīvojumus no nodokļiem un atbrīvojumus no sociālajiem maksājumiem;

| d) | sabiedrisko pakalpojumu saistības, ja tās neizpilda uzņēmumi un ja valsts rīkojas, īstenojot valsts varu. |
| --- | --- |

d)

sabiedrisko pakalpojumu saistības, ja tās neizpilda uzņēmumi un ja valsts rīkojas, īstenojot valsts varu.

4.   Atkāpjoties no 5. panta 1. punkta c) apakšpunkta, no ERAF var atbalstīt produktīvas investīcijas tālāko reģionu uzņēmumos neatkarīgi no minēto uzņēmumu lieluma.

III NODALA

PAREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

15. pants

Pārejas noteikumi

Programmām un darbībām, kas saņem atbalstu no ERAF vai Kohēzijas fonda 2014.–2020. gada plānošanas periodā, turpina piemērot Regulas (ES) Nr. 1300/2013 un (ES) Nr. 1301/2013 vai jebkuru citu aktu, kas pieņemts saskaņā ar minētajām regulām.

16. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 8. panta 4. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no 2021. gada 1. jūlija.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 8. panta 4. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 8. panta 4. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

17. pants

Pārskatīšana

Eiropas Parlaments un Padome pārskata šo regulu līdz 2027. gada 31. decembrim saskaņā ar LESD 177. pantu.

18. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 24. jūnijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

D. M. SASSOLI

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  OV C 62, 15.2.2019., 90. lpp.

1

(2)  
  OV C 86, 7.3.2019., 115. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta nostāja (OV C 108, 26.3.2021., 566. lpp.) un Padomes 2021. gada 27. maija nostāja pirmajā lasījumā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta). Eiropas Parlamenta 2021. gada 23. jūnija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

3

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1315/2013 (2013. gada 11. decembris) par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 661/2010/ES (OV L 348, 20.12.2013., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zivsaimniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 159. lappusi).

5

Oficiālā Vēstneša

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/852 (2020. gada 18. jūnijs) par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar ko groza Regulu (ES) 2019/2088 (OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1999 (2018. gada 11. decembris) par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 663/2009 un (EK) Nr. 715/2009, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/22/EK, 98/70/EK, 2009/31/EK, 2009/73/EK, 2010/31/ES, 2012/27/ES un 2013/30/ES, Padomes Direktīvas 2009/119/EK un (ES) 2015/652 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 328, 21.12.2018., 1. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/2001 (2018. gada 11. decembris) par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (OV L 328, 21.12.2018., 82. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/844 (2018. gada 30. maijs), ar ko groza Direktīvu 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti un Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti (OV L 156, 19.6.2018., 75. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/522 (2021. gada 24. marts), ar ko izveido Savienības darbības programmu veselības jomā (“programma “ES – Veselībai”
  ”) (2021.–2027. gads) un atceļ Regulu (ES) Nr. 282/2014 , (OV L 107, 26.3.2021., 1. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1313/2013/ES (2013. gada 17. decembris) par Savienības civilās aizsardzības mehānismu (OV L 347, 20.12.2013., 924. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1082/2006 (2006. gada 5. jūlijs) par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) (OV L 210, 31.7.2006., 19. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 21. lappusi).

13

Oficiālā Vēstneša

(14)  Komisijas Ieteikums 2003/361/EK (2003. gada 6. maijs) par mikrouzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1316/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, groza Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010 (OV L 348, 20.12.2013., 129. lpp.).

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).

16

(17)  Komisijas Regula (ES) Nr. 651/2014 (2014. gada 17. jūnijs), ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu (OV L 187, 26.6.2014., 1. lpp.).

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/27/ES (2012. gada 25. oktobris) par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES un atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK (OV L 315, 14.11.2012., 1. lpp.).

18

(19)  Iestāžu nolīgums starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par labāku likumdošanas procesu (OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.).

19

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1059/2003 (2003. gada 26. maijs) par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi (OV L 154, 21.6.2003., 1. lpp.).

20

NUTS

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/1017 (2015. gada 25. jūnijs) par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu, Eiropas Investīciju konsultāciju centru un Eiropas Investīciju projektu portālu, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un (ES) Nr. 1316/2013 – Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (OV L 169, 1.7.2015., 1. lpp.).

21

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/33/EK (2009. gada 23. aprīlis) par tīro un energoefektīvo autotransporta līdzekļu izmantošanas veicināšanu (OV L 120, 15.5.2009., 5. lpp.).

22

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1059 (2021. gada 24. jūnijs) par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg), kas saņem atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un ārējās finansēšanas instrumentiem (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 94. lappusi).

23

Interreg

Oficiālā Vēstneša

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

24

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/695 (2021. gada 28. aprīlis), ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, nosaka tās dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulas (ES) Nr. 1290/2013 un (ES) Nr. 1291/2013 (OV L 170, 12.5.2021., 1. lpp.).

25

---

I PIELIKUMS

KOPĪGIE ERAF UN KOHĒZIJAS FONDA IZNĀKUMA UN REZULTĀTU RĀDĪTĀJI – 8. PANTA 1. PUNKTS (1)

1. tabula

Kopīgie ERAF (Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei un Interreg) un Kohēzijas fonda iznākuma un rezultātu rādītāji
   (**)

| Politikas mērķis | Konkrētais mērķis | Iznākumi | Rezultāti |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 1. | Konkurētspējīgāka un viedāka Eiropa, veicinot inovatīvas un viedas ekonomiskās pārmaiņas un reģionālo IKT savienojamību (PM Nr. 1) |

Politikas mērķis

Konkrētais mērķis

Iznākumi

Rezultāti

(1)

(2)

(3)

(4)

1.

Konkurētspējīgāka un viedāka Eiropa, veicinot inovatīvas un viedas ekonomiskās pārmaiņas un reģionālo IKT savienojamību (PM Nr. 1)

| i) | Izstrādāt un uzlabot pētniecības un inovācijas spējas un progresīvo tehnoloģiju ieviešanu |
| --- | --- |

i)

Izstrādāt un uzlabot pētniecības un inovācijas spējas un progresīvo tehnoloģiju ieviešanu

RKI  (2)01 – Atbalstītie uzņēmumi (tai skaitā: mikrouzņēmumi, mazi, vidēji un lieli uzņēmumi)*
   (3)

RKI 02 – Ar dotācijām atbalstītie uzņēmumi*

RKR  (4) 01 – Atbalstītajās struktūrās izveidotās darbvietas*

RKR 102 – Atbalstītajās struktūrās izveidotās pētniecības darbvietas*

RKI 03 – Ar finanšu instrumentiem atbalstītie uzņēmumi*

RKI 04 – Nefinansiālu atbalstu saņēmušie uzņēmumi*

RKI 05 – Atbalstītie jaunie uzņēmumi*

RKI 06 – Atbalstītajos pētniecības objektos strādājošie pētnieki

RKI 07 – Pētniecības organizācijas, kas piedalās kopīgos pētniecības projektos

RKR 02 – Publisko atbalstu papildinošās privātās investīcijas (tai skaitā: dotācijas, finanšu instrumenti)*
   (3)

RKR 03 – Mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), kas ievieš produktu vai procesu inovāciju*

RKR 04 – MVU, kas ievieš tirgvedības vai organizatorisku inovāciju*

RKI 08 – Pētniecības un inovācijas aprīkojuma nominālā vērtība

RKI 10 – Uzņēmumi, kas sadarbojas ar pētniecības organizācijām

RKI 96 – Starpreģionu investīcijas inovācijā Savienības projektos*

RKR 05 – MVU, kas veic inovācijas sava uzņēmuma iekšienē*

RKR 06 – Iesniegtie patentu pieteikumi*

RKR 07 – Preču zīmju un dizainparaugu pieteikumi*

RKR 08 – Atbalstītu projektu publikācijas

| ii) | Izmantot digitalizācijas sniegtās priekšrocības iedzīvotājiem, uzņēmumiem, pētniecības organizācijām un publiskajām iestādēm |
| --- | --- |

ii)

Izmantot digitalizācijas sniegtās priekšrocības iedzīvotājiem, uzņēmumiem, pētniecības organizācijām un publiskajām iestādēm

RKI 13 – Uzņēmumiem izstrādāto digitālo pakalpojumu, produktu un procesu vērtība*

RKI 14 – Publiskā sektora iestādes, kas atbalstītas digitālo pakalpojumu, produktu un procesu izstrādei*

RKR 11 – Jaunu un jauninātu publisko digitālo pakalpojumu, produktu un procesu lietotāji*

RKR 12 – Uzņēmumu izstrādāto jauno un jaunināto digitālo pakalpojumu, produktu un procesu lietotāji*

RKR 13 – Uzņēmumi, kas panākuši augstu digitālo intensitāti*

| iii) | Veicināt ilgtspējīgu MVU izaugsmi un konkurētspēju un darbvietu radīšanu MVU, tostarp ar produktīvām investīcijām |
| --- | --- |

iii)

Veicināt ilgtspējīgu MVU izaugsmi un konkurētspēju un darbvietu radīšanu MVU, tostarp ar produktīvām investīcijām

RKI 15 – Radītā inkubācijas spēja*

RKI 103 – Atbalstītie straujas izaugsmes uzņēmumi*

RKR 17 – Jauni uzņēmumi, kas joprojām darbojas tirgū*

RKR 18 – MVU, kuri izmanto inkubatora pakalpojumus pēc inkubatora izveides*

RKR 19 – Uzņēmumi ar lielāku apgrozījumu*

RKR 25 – MVU ar augstāku pievienoto vērtību uz vienu darbinieku*

| iv) | Attīstīt prasmes pārdomātai specializācijai, rūpniecības restrukturizācijai un uzņēmējdarbībai |
| --- | --- |

iv)

Attīstīt prasmes pārdomātai specializācijai, rūpniecības restrukturizācijai un uzņēmējdarbībai

RKI 16 – Ieinteresēto personu no iestādēm dalība uzņēmējdarbības potenciāla atklāšanas procesā

RKI 101 – MVU, kas investē prasmēs pārdomātai specializācijai, rūpniecības restrukturizācijai un uzņēmējdarbībai*

RKR 97 – Atbalstītās māceklības MVU

RKR 98 – MVU darbinieki, kuri iziet apmācību prasmju pilnveidei pārdomātas specializācijas, rūpniecības restrukturizācijas un uzņēmējdarbības nolūkā (pēc prasmju veida: tehniskas, vadības, uzņēmējdarbības, zaļās un citas prasmes)  (3)
  *

| v) | Uzlabot digitālo savienojamību |
| --- | --- |

v)

Uzlabot digitālo savienojamību

RKI 41 – Papildu mājokļi ar piekļuvi ļoti augstas veiktspējas platjoslas tīklam

RKI 42 – Papildu uzņēmumi ar piekļuvi ļoti augstas veiktspējas platjoslas tīklam

RKR 53 – Mājokļi, kas abonē platjoslas pieslēgumu ļoti augstas veiktspējas tīklam

RKR 54 – Uzņēmumi, kas abonē platjoslas pieslēgumu ļoti augstas veiktspējas tīklam

| 2. | Zaļāka un noturīgāka Eiropa ar zemām oglekļa emisijām, kurā notiek pāreja uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē, veicinot taisnīgu pārkārtošanos uz tīru enerģiju, “zaļās” un “zilās” investīcijas, aprites ekonomiku, klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām, risku novēršanu un pārvaldību un ilgtspējīgu mobilitāti pilsētvidēs (PM Nr. 2) |
| --- | --- |

2.

Zaļāka un noturīgāka Eiropa ar zemām oglekļa emisijām, kurā notiek pāreja uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē, veicinot taisnīgu pārkārtošanos uz tīru enerģiju, “zaļās” un “zilās” investīcijas, aprites ekonomiku, klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām, risku novēršanu un pārvaldību un ilgtspējīgu mobilitāti pilsētvidēs (PM Nr. 2)

| i) | Veicināt energoefektivitāti un samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas |
| --- | --- |

i)

Veicināt energoefektivitāti un samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas

RKI 18 – Mājokļi ar uzlabotu energoefektivitāti

RKI 19 – Publiskās ēkas ar uzlabotu energoefektivitāti

RKI 20 – Jaunuzbūvētas vai uzlabotas centralizētās siltumapgādes un dzesēšanas tīkla līnijas

RKI 104 – Augstas efektivitātes koģenerācijas iekārtu skaits

RKI 123 – Mājokļi, kuros izmanto dabasgāzes katlus un apkures sistēmas, kas aizstāj iekārtas, kuru pamatā ir cietais fosilais kurināmais

RKR 26 – Gada primārās enerģijas patēriņš (tai skaitā: mājokļi, sabiedriskās ēkas, uzņēmumi, citi)  (3)

RKR 29 – Aplēstās siltumnīcefekta gāzu emisijas*

RKR 105 – Aplēstās siltumnīcefekta gāzu emisijas no katliem un apkures sistēmām, kurās cietais fosilais kurināmais aizstāts ar gāzi

| ii) | Veicināt atjaunojamo energoresursu enerģiju saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/2001, tostarp tajā izklāstītos ilgtspējas kritērijus |
| --- | --- |

ii)

Veicināt atjaunojamo energoresursu enerģiju saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/2001, tostarp tajā izklāstītos ilgtspējas kritērijus

RKI 22 – Atjaunojamo energoresursu enerģijas papildu ražošanas jauda (tai skaitā: elektroenerģija, siltumenerģija)  (3)
  *

RKI 97 – Atbalstītās atjaunojamo energoresursu energokopienas*

RKR 31 – Kopējā saražotā atjaunojamā enerģija (tai skaitā: elektroenerģija, siltumenerģija)  (3)*

RKR 32 – Papildu darbības jauda, kas uzstādīta atjaunojamo energoresursu enerģijas vajadzībām*

| iii) | Attīstīt viedas energosistēmas, tīklus un enerģijas akumulāciju ārpus Eiropas enerģētikas tīkla (TEN-E) |
| --- | --- |

iii)

Attīstīt viedas energosistēmas, tīklus un enerģijas akumulāciju ārpus Eiropas enerģētikas tīkla (TEN-E)

RKI 23 – Viedo energosistēmu digitālās vadības sistēmas

RKI 105 – Risinājumi elektroenerģijas uzkrāšanai

RKI 124 – Jaunizbūvētas vai uzlabotas gāzes pārvades un sadales tīkla līnijas

RKR 33 – Viedajām energosistēmām pieslēgtie lietotāji

RKR 34 – Viedo energosistēmu projektu izvēršana

| iv) | Veicināt pielāgošanos klimata pārmaiņām, katastrofu riska novēršanu un noturību, ņemot vērā uz ekosistēmām balstītas pieejas |
| --- | --- |

iv)

Veicināt pielāgošanos klimata pārmaiņām, katastrofu riska novēršanu un noturību, ņemot vērā uz ekosistēmām balstītas pieejas

RKI 24 – Investīcijas jaunās vai jauninātās katastrofu monitoringa, gatavības, brīdinājuma un reaģēšanas sistēmās attiecībā uz dabas katastrofām*

RKI 122 – Investīcijas jaunās vai jauninātās katastrofu monitoringa, gatavības, brīdinājuma un reaģēšanas sistēmās attiecībā uz dabas riskiem, kas nav saistīti ar klimatu, un riskiem, kas saistīti ar cilvēka darbībām

RKI 25 – Jaunizveidota vai nostiprināta piekrastes joslas un upju un ezeru krastu aizsardzība pret plūdiem

RKI 106 – Jaunizveidota vai nostiprināta aizsardzība pret zemes nogruvumiem

RKI 26 – Zaļā infrastruktūra, kas izveidota vai jaunināta nolūkā pielāgoties klimata pārmaiņām*

RKI 27 – Valsts un pašvaldību līmeņa stratēģijas, kas koncentrējas uz pielāgošanos klimata pārmaiņām*

RKI 28 – Teritorija, uz ko attiecas aizsardzības pasākumi pret dabas ugunsgrēkiem

RKI 121 – Teritorija, uz ko attiecas aizsardzības pasākumi pret klimatiskām dabas katastrofām (kas nav plūdi un dabas ugunsgrēki)

RKR 35 – Iedzīvotāji, kuri gūst labumu no pretplūdu pasākumiem

RKR 36 – Iedzīvotāji, kuri gūst labumu no pasākumiem aizsardzībai pret dabas ugunsgrēkiem

RKR 37 – Iedzīvotāji, kuri gūst labumu no pasākumiem aizsardzībai pret klimatiskām dabas katastrofām (kas nav plūdi vai dabas ugunsgrēki)

RKR 96 – Iedzīvotāji, kuri gūst labumu no pasākumiem aizsardzībai pret dabas riskiem, kas nav saistīti ar klimatu, un ar cilvēka darbību saistītiem riskiem*

| v) | Veicināt piekļuvi ūdenim un ūdens resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu |
| --- | --- |

v)

Veicināt piekļuvi ūdenim un ūdens resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu

RKI 30 – Publiskās ūdensapgādes sadales sistēmām vajadzīgo jauno vai jaunināto cauruļvadu garums

RKI 31 – Notekūdeņu savākšanas publiskajam tīklam vajadzīgo jauno vai jaunināto cauruļvadu garums

RKI 32 – Jaunās vai jauninātās notekūdeņu attīrīšanas jaudas

RKR 41 – Iedzīvotāji, kuriem ir pieslēgumi uzlabotai publiskai ūdensapgādei

RKR 42 – Iedzīvotāji, kuri ir pieslēgti vismaz sekundārajai publisko notekūdeņu attīrīšanai

RKR 43 – Ūdens zudumi publiskās ūdensapgādes sadales sistēmās

| vi) | Veicināt pāreju uz aprites un resursu ziņā efektīvu ekonomiku |
| --- | --- |

vi)

Veicināt pāreju uz aprites un resursu ziņā efektīvu ekonomiku

RKI 34 – Papildu jauda atkritumu reciklēšanai

RKI 107 – Investīcijas šķirotu atkritumu savākšanas iekārtām

RKI 119 – Atkārtotai izmantošanai sagatavotie atkritumi

RKR 103 – Šķiroti savākti atkritumi

RKR 47 – Reciklētie atkritumi

RKR 48 – Atkritumi, ko izmanto par izejmateriāliem

| vii) | Uzlabot dabas, bioloģiskās daudzveidības un zaļās infrastruktūras, tostarp pilsētvides teritorijās, aizsardzību un saglabāšanu un samazināt visu veidu piesārņojumu |
| --- | --- |

vii)

Uzlabot dabas, bioloģiskās daudzveidības un zaļās infrastruktūras, tostarp pilsētvides teritorijās, aizsardzību un saglabāšanu un samazināt visu veidu piesārņojumu

RKI 36 – Zaļā infrastruktūra, kas tiek atbalstīta citiem nolūkiem, nevis lai pielāgotos klimata pārmaiņām

RKI 37 – Natura 2000 teritoriju platība, uz ko attiecas aizsardzības un atjaunošanas pasākumi

RKI 38 – Atbalstītā sanētās zemes platība

RKI 39 – Teritorija, uz ko attiecas uzstādītās gaisa piesārņojuma monitoringa sistēmas

RKR 50 – Iedzīvotāji, kuri gūst labumu no gaisa kvalitātes pasākumiem*

RKR 95 – Iedzīvotāji, kuriem ir piekļuve jaunai vai modernizētai zaļajai infrastruktūrai*

RKR 52 – Atjaunotā zeme, ko izmanto apzaļumotām teritorijām, sociālajiem mājokļiem un ekonomiskām vai citām vajadzībām

| viii) | Veicināt ilgtspējīgu multimodālu mobilitāti pilsētvidē kā daļu no pārejas uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē |
| --- | --- |

viii)

Veicināt ilgtspējīgu multimodālu mobilitāti pilsētvidē kā daļu no pārejas uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē

RKI 55 – Jaunbūvēto tramvaja un metro līniju garums

RKI 56 – Rekonstruētu vai modernizētu tramvaja un metro līniju garums

RKI 57 – Tāda videi draudzīga ritošā sastāva jauda, ko izmanto kolektīvajā sabiedriskajā transportā*

RKI 58 – Atbalstītā atdalītā riteņbraukšanas infrastruktūra*

RKI 59 – Alternatīvo degvielu infrastruktūra (uzpildes/uzlādes punkti)*

RKI 60 – Pilsētas ar jaunām vai modernizētām digitalizētām pilsētvides transporta sistēmām

RKR 62 – Jaunā vai modernizētā sabiedriskā transporta lietotāju skaits gadā

RKR 63 – Jauno vai modernizēto tramvaja un metro līniju lietotāju skaits gadā

RKR 64 – Atdalītas riteņbraukšanas infrastruktūras lietotāju skaits gadā

| 3. | Ciešāk savienota Eiropa, uzlabojot mobilitāti (PM Nr. 3) |
| --- | --- |

3.

Ciešāk savienota Eiropa, uzlabojot mobilitāti (PM Nr. 3)

| ii) | Izveidot klimatnoturīgu, intelektisku, drošu, ilgtspējīgu un intermodālu TEN-T |
| --- | --- |

ii)

Izveidot klimatnoturīgu, intelektisku, drošu, ilgtspējīgu un intermodālu TEN-T

RKI 43 – Jauno vai jaunināto autoceļu garums – TEN-T
   (5)

RKI 45 – Rekonstruēto vai modernizēto autoceļu garums – TEN-T

RKI 108 – Tādu autoceļu garums, kuriem ir jaunas vai modernizētas satiksmes pārvaldības sistēmas, – TEN-T

RKI 47 – Jauno vai jaunināto sliežu ceļu garums – TEN-T

RKI 49 – Rekonstruēto vai modernizēto sliežu ceļu garums – TEN-T

RKI 51 – Jauno, jaunināto vai modernizēto iekšējo ūdensceļu garums – TEN-T

RKI 109 – Ekspluatācijā esošo Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēmas standartiem atbilstošo sliežu ceļu garums – TEN-T

RKR 55 – Jaunuzbūvēto, rekonstruēto, jaunināto vai modernizēto autoceļu lietotāju skaits gadā

RKR 56 – Laika ietaupījums no uzlabotas autoceļu infrastruktūras

RKR 101 – Laika ietaupījums no uzlabotas dzelzceļa infrastruktūras

RKR 58 – Jaunuzbūvēto, jaunināto, rekonstruēto vai modernizēto sliežu ceļu lietotāju skaits gadā

RKR 59 – Pa dzelzceļu pārvadātās kravas

RKR 60 – Pa iekšējiem ūdensceļiem pārvadātās kravas

| ii) | Attīstīt un izvērst ilgtspējīgu, klimatnoturīgu, intelektisku un intermodālu mobilitāti valsts, reģionālā un vietējā līmenī, tostarp uzlabotu piekļuvi TEN-T un pārrobežu mobilitāti |
| --- | --- |

ii)

Attīstīt un izvērst ilgtspējīgu, klimatnoturīgu, intelektisku un intermodālu mobilitāti valsts, reģionālā un vietējā līmenī, tostarp uzlabotu piekļuvi TEN-T un pārrobežu mobilitāti

RKI 44 – Jauno vai jaunināto autoceļu garums – ārpus TEN-T

RKI 46 – Rekonstruēto vai modernizēto autoceļu garums – ārpus TEN-T

RKI 110 – Tādu autoceļu garums, kuriem ir jaunas vai modernizētas satiksmes pārvaldības sistēmas, – ārpus TEN-T

RKI 48 – Jauno vai jaunināto sliežu ceļu garums – ārpus TEN-T

RKI 50 – Rekonstruēto vai modernizēto sliežu ceļu garums – ārpus TEN-T

RKI 111 – Ekspluatācijā esošo Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēmas standartiem atbilstošo sliežu ceļu garums – ārpus TEN-T

RKI 52 – Jauno, jaunināto vai modernizēto iekšējo ūdensceļu garums – ārpus TEN-T

RKI 53 – Jaunas vai modernizētas dzelzceļa stacijas un pieturas*

RKI 54 – Jauni vai modernizēti intermodālie savienojumi*

| 4. | Sociālāka un iekļaujošāka Eiropa, īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru (PM Nr. 4) |
| --- | --- |

4.

Sociālāka un iekļaujošāka Eiropa, īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru (PM Nr. 4)

| i) | Uzlabot darba tirgu efektivitāti un iekļaujošo raksturu un piekļuvi kvalitatīvām darbvietām ar sociālās infrastruktūras attīstības un sociālās ekonomikas veicināšanas starpniecību |
| --- | --- |

i)

Uzlabot darba tirgu efektivitāti un iekļaujošo raksturu un piekļuvi kvalitatīvām darbvietām ar sociālās infrastruktūras attīstības un sociālās ekonomikas veicināšanas starpniecību

RKI 61 – Jaunu vai modernizētu telpu platība nodarbinātības dienestos

RKR 65 – Nodarbinātības dienestos esošo jauno vai modernizēto telpu lietotāju skaits gadā

| ii) | Uzlabot vienlīdzīgu piekļuvi iekļaujošiem un kvalitatīviem pakalpojumiem izglītības, apmācības un mūžizglītības jomā, attīstot pieejamu infrastruktūru, tostarp, veicinot noturību izglītošanā un apmācībā attālinātā un tiešsaistes režīmā |
| --- | --- |

ii)

Uzlabot vienlīdzīgu piekļuvi iekļaujošiem un kvalitatīviem pakalpojumiem izglītības, apmācības un mūžizglītības jomā, attīstot pieejamu infrastruktūru, tostarp, veicinot noturību izglītošanā un apmācībā attālinātā un tiešsaistes režīmā

RKI 66 – Jaunu vai modernizētu bērnu aprūpes iestāžu klašu ietilpība

RKI 67 – Jaunu vai modernizētu izglītības iestāžu klašu telpu ietilpība

RKR 70 – Jauno vai modernizēto bērnu aprūpes iestāžu lietotāju skaits gadā

RKR 71 – Jauno vai modernizēto izglītības iestāžu lietotāju skaits gadā

| iii) | Veicināt atstumtu kopienu, mājsaimniecību ar zemiem ienākumiem un nelabvēlīgākā situācijā esošu grupu, tostarp cilvēku ar īpašām vajadzībām, sociālekonomisko iekļaušanu, īstenojot integrētas darbības, tostarp, nodrošinot mājokli un sociālos pakalpojumus |
| --- | --- |

iii)

Veicināt atstumtu kopienu, mājsaimniecību ar zemiem ienākumiem un nelabvēlīgākā situācijā esošu grupu, tostarp cilvēku ar īpašām vajadzībām, sociālekonomisko iekļaušanu, īstenojot integrētas darbības, tostarp, nodrošinot mājokli un sociālos pakalpojumus

RKI 65 – Jaunu vai modernizētu sociālo mājokļu ietilpība*

RKI 113 – Iedzīvotāji, uz kuriem attiecas projekti saistībā ar integrētām darbībām atstumtu kopienu, mājsaimniecību ar zemiem ienākumiem un nelabvēlīgā situācijā esošu grupu sociālekonomiskajai iekļaušanai*

RKR 67 – Jaunu vai modernizētu sociālo mājokļu lietotāju skaits gadā

| iv) | Veicināt trešo valstu valstspiederīgo, tostarp migrantu, sociālekonomisko iekļaušanu, īstenojot integrētas darbības, tostarp, nodrošinot mājokli un sociālos pakalpojumus |
| --- | --- |

iv)

Veicināt trešo valstu valstspiederīgo, tostarp migrantu, sociālekonomisko iekļaušanu, īstenojot integrētas darbības, tostarp, nodrošinot mājokli un sociālos pakalpojumus

RKI 63 – Jaunu vai modernizētu pagaidu izmitināšanas struktūru ietilpība

RKR 66 – Jaunu vai modernizētu pagaidu izmitināšanas struktūru lietotāju skaits gadā

| v) | Nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei un veicināt veselības sistēmu, tostarp primārās veselības aprūpes, noturību, un sekmēt pāreju no aprūpes iestādē uz ģimenē balstītu un kopienā balstītu aprūpi |
| --- | --- |

v)

Nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei un veicināt veselības sistēmu, tostarp primārās veselības aprūpes, noturību, un sekmēt pāreju no aprūpes iestādē uz ģimenē balstītu un kopienā balstītu aprūpi

RKI 69 – Jaunu vai modernizētu veselības aprūpes iestāžu ietilpība

RKI 70 – Jaunu vai modernizētu sociālās aprūpes iestāžu (kas nav mājokļi) ietilpība

RKR 72 – Jaunu vai modernizētu e-veselības aprūpes dienestu lietotāju skaits gadā

RKR 73 – Jaunu vai modernizētu veselības aprūpes iestāžu lietotāju skaits gadā

RKR 74 – Jaunu vai modernizētu sociālās aprūpes iestāžu lietotāju skaits gadā

| vi) | Palielināt kultūras un ilgtspējīga tūrisma lomu ekonomikas attīstībā, sociālajā iekļaušanā un sociālajā inovācijā |
| --- | --- |

vi)

Palielināt kultūras un ilgtspējīga tūrisma lomu ekonomikas attīstībā, sociālajā iekļaušanā un sociālajā inovācijā

RKI 77 – Atbalstīto kultūras un tūrisma objektu skaits*

RKR 77 – Atbalstīto kultūras un tūrisma objektu apmeklētāji*

| 5. | Iedzīvotājiem tuvāka Eiropa, veicinot visu veidu teritoriju un vietējo iniciatīvu ilgtspējīgu un integrētu attīstību (PM Nr. 5) |
| --- | --- |

5.

Iedzīvotājiem tuvāka Eiropa, veicinot visu veidu teritoriju un vietējo iniciatīvu ilgtspējīgu un integrētu attīstību (PM Nr. 5)

| i) | Veicināt integrētu un iekļaujošu sociālo, ekonomisko un vides attīstību, kultūru, vides mantojumu, ilgtspējīgu tūrismu un drošību pilsētvides teritorijās |
| --- | --- |

i)

Veicināt integrētu un iekļaujošu sociālo, ekonomisko un vides attīstību, kultūru, vides mantojumu, ilgtspējīgu tūrismu un drošību pilsētvides teritorijās

RKI 74 – Iedzīvotāji, uz kuriem attiecas projekti saistībā ar integrētas teritoriālās attīstības stratēģijām*

RKI 75 – Atbalstītas integrētās teritoriālās attīstības stratēģijas*

RKI 76 – Integrēti projekti teritoriālajai attīstībai

RKI 80 – Atbalstītās sabiedrības virzītās vietējās attīstības stratēģijas*

RKI 112 – Integrētas teritoriālās attīstības stratēģiju sagatavošanā un īstenošanā iesaistītās ieinteresētās personas

RKI 114 – Jaunizveidotas vai atjaunotas atvērtās zonas pilsētvidēs*

| ii) | Veicināt integrētu un iekļaujošu sociālo, ekonomisko un vietējo vides attīstību, kultūru, vides mantojumu, ilgtspējīgu tūrismu un drošību teritorijās, kas nav pilsētvides teritorijas |
| --- | --- |

ii)

Veicināt integrētu un iekļaujošu sociālo, ekonomisko un vietējo vides attīstību, kultūru, vides mantojumu, ilgtspējīgu tūrismu un drošību teritorijās, kas nav pilsētvides teritorijas

2. tabula

Īpaši Interreg paredzētie papildu kopīgie ERAF iznākuma un rezultātu rādītāji

| Interreg specifiskie rādītāji | RKI 81 – Dalība pārrobežu kopīgajās darbībās
  RKI 115 – Kopīgi organizēti pārrobežu sabiedriskie pasākumi
  RKI 82 – Dalība kopīgās darbībās, kas veicina dzimumu līdztiesību, vienādas iespējas un sociālo iekļaušanu
  RKI 83 – Kopīgi izstrādātās stratēģijas un rīcības plāni
  RKI 84 – Projektos īstenotās kopīgi izstrādātās izmēģinājuma darbības
  RKI 116 – Kopīgi izstrādātie risinājumi
  RKI 85 – Dalība kopīgās apmācību shēmās
  RKI 117 – Risinājumi apzinātajiem juridiskajiem vai administratīvajiem pārrobežu šķēršļiem
  RKI 86 – Parakstītās kopīgās administratīvās vai juridiskās vienošanās
  RKI 87 – Organizācijas, kas sadarbojas pāri robežām
  RKI 118 – Organizācijas, kas sadarbojas makroreģionālo stratēģiju daudzlīmeņu pārvaldības nolūkos
  RKI 90 – Projekti inovāciju tīkliem pāri robežām
  RKI 120 – Projekti, kas atbalsta pārrobežu sadarbību, lai attīstītu saikni starp pilsētvidēm un lauku apvidiem | RKR 79 – Kopīgas stratēģijas un rīcības plāni, ko organizācijas uzsākušas
  RKR 104 – Risinājumi, ko organizācijas uzsākušas vai kāpinājušas mērogā
  RKR 81 – Kopīgo apmācību shēmu pabeigšana
  RKR 82 – Samazinātie vai novērstie juridiskie vai administratīvie pārrobežu šķēršļi
  RKR 83 – Personas, uz kurām attiecas parakstītās kopīgās administratīvās vai juridiskās vienošanās
  RKR 84 – Organizācijas, kas sadarbojas pāri robežām pēc projekta pabeigšanas
  RKR 85 – Dalība kopīgās darbībās pāri robežām pēc projekta pabeigšanas |
| --- | --- | --- |

Interreg specifiskie rādītāji

RKI 81 – Dalība pārrobežu kopīgajās darbībās

RKI 115 – Kopīgi organizēti pārrobežu sabiedriskie pasākumi

RKI 82 – Dalība kopīgās darbībās, kas veicina dzimumu līdztiesību, vienādas iespējas un sociālo iekļaušanu

RKI 83 – Kopīgi izstrādātās stratēģijas un rīcības plāni

RKI 84 – Projektos īstenotās kopīgi izstrādātās izmēģinājuma darbības

RKI 116 – Kopīgi izstrādātie risinājumi

RKI 85 – Dalība kopīgās apmācību shēmās

RKI 117 – Risinājumi apzinātajiem juridiskajiem vai administratīvajiem pārrobežu šķēršļiem

RKI 86 – Parakstītās kopīgās administratīvās vai juridiskās vienošanās

RKI 87 – Organizācijas, kas sadarbojas pāri robežām

RKI 118 – Organizācijas, kas sadarbojas makroreģionālo stratēģiju daudzlīmeņu pārvaldības nolūkos

RKI 90 – Projekti inovāciju tīkliem pāri robežām

RKI 120 – Projekti, kas atbalsta pārrobežu sadarbību, lai attīstītu saikni starp pilsētvidēm un lauku apvidiem

RKR 79 – Kopīgas stratēģijas un rīcības plāni, ko organizācijas uzsākušas

RKR 104 – Risinājumi, ko organizācijas uzsākušas vai kāpinājušas mērogā

RKR 81 – Kopīgo apmācību shēmu pabeigšana

RKR 82 – Samazinātie vai novērstie juridiskie vai administratīvie pārrobežu šķēršļi

RKR 83 – Personas, uz kurām attiecas parakstītās kopīgās administratīvās vai juridiskās vienošanās

RKR 84 – Organizācijas, kas sadarbojas pāri robežām pēc projekta pabeigšanas

RKR 85 – Dalība kopīgās darbībās pāri robežām pēc projekta pabeigšanas

---

(1)  Izmanto saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 (KNR) 16. panta 1. punkta otrās daļās a) apakšpunktu un 41. panta 2. punkta b) apakšpunktu mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” un Interreg mērķim un saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 (KNR) 22. panta 3. punkta d) apakšpunkta ii) punktu mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” un saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1059 (Interreg) 22. panta 4. punkta e) apakšpunkta ii) punktu Interreg mērķim.

(**)  Uzskatāmības labad kopīgie iznākuma un rezultātu rādītāji ir sagrupēti pēc konkrēta mērķa politikas mērķa ietvaros, taču tie var attiekties arī uz citu mērķi. Jo īpaši saistībā ar PM Nr. 5 var izmantot attiecīgos kopīgos rādītājus, kas uzskaitīti saistībā ar PM Nr. 1–4. Turklāt, lai iegūtu pilnīgu priekšstatu par programmu prognozēto un faktisko sniegumu, kopīgos rādītājus, kas apzīmēti ar zvaigznīti (*), attiecīgā gadījumā var izmantot attiecībā uz konkrētajiem mērķiem jebkuram PM Nr. 1.–4.

(2)  RKI: Reģionālās politikas kopīgais iznākuma rādītājs.

(3)  Sadalījums nav vajadzīgs plānošanai, bet tikai ziņošanai.

(4)  RKR: Reģionālās politikas kopīgais rezultātu rādītājs.

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1315/2013 (2013. gada 11. decembris) par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 661/2010/ES (OV L 348, 20.12.2013., 1. lpp.).

---

II PIELIKUMS

8. PANTA 3. PUNKTĀ MINĒTIE ERAF UN KOHĒZIJAS FONDA SNIEGUMA PAMATRĀDĪTĀJI, KURUS IZMANTOS KOMISIJA ATBILSTĪGI ZIŅOŠANAS PRASĪBĀM, IEVĒROJOT FINANŠU REGULAS 41. PANTA 3. PUNKTA H) APAKŠPUNKTA III) PUNKTU

| Politikas mērķis | Konkrētais mērķis | Iznākumi | Rezultāti |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 1. | Konkurētspējīgāka un viedāka Eiropa, veicinot inovatīvas un viedas ekonomiskās pārmaiņas un reģionālo IKT savienojamību (PM Nr. 1) |

Politikas mērķis

Konkrētais mērķis

Iznākumi

Rezultāti

(1)

(2)

(3)

(4)

1.

Konkurētspējīgāka un viedāka Eiropa, veicinot inovatīvas un viedas ekonomiskās pārmaiņas un reģionālo IKT savienojamību (PM Nr. 1)

| i) | Izstrādāt un uzlabot pētniecības un inovācijas spējas un progresīvo tehnoloģiju ieviešanu |
| --- | --- |

i)

Izstrādāt un uzlabot pētniecības un inovācijas spējas un progresīvo tehnoloģiju ieviešanu

PKI (1)01 – Inovācijas nolūkā atbalstītie uzņēmumi

PKI 02 – Atbalstītajās pētniecības struktūrās strādājošie pētnieki

PKR (2)01 – Mazie un vidējie uzņēmumi (3) (MVU), kas ievieš produktu, procesu, tirgvedības vai organizatorisku inovāciju

| ii) | Izmantot digitalizācijas sniegtās priekšrocības iedzīvotājiem, uzņēmumiem, pētniecības organizācijām un publiskajām iestādēm |
| --- | --- |

ii)

Izmantot digitalizācijas sniegtās priekšrocības iedzīvotājiem, uzņēmumiem, pētniecības organizācijām un publiskajām iestādēm

PKI 03 – Uzņēmumi un publiskā sektora iestādes, kas atbalstītas digitālo produktu, pakalpojumu un procesu izstrādei

PKR 02 – Jaunizstrādāto vai jaunināto digitālo produktu, pakalpojumu un procesu lietotāju skaits gadā

| iii) | Veicināt ilgtspējīgu MVU izaugsmi un konkurētspēju un darbvietu radīšanu MVU, tostarp ar produktīvām investīcijām |
| --- | --- |

iii)

Veicināt ilgtspējīgu MVU izaugsmi un konkurētspēju un darbvietu radīšanu MVU, tostarp ar produktīvām investīcijām

PKI 04 – MVU, kas atbalstīti nolūkā palielināt izaugsmi un konkurētspēju

PKR 03 – Atbalstītajos uzņēmumos radītās darbvietas

| iv) | Attīstīt prasmes pārdomātai specializācijai, rūpniecības restrukturizācijai un uzņēmējdarbībai |
| --- | --- |

iv)

Attīstīt prasmes pārdomātai specializācijai, rūpniecības restrukturizācijai un uzņēmējdarbībai

PKI 05 – MVU, kas investē prasmēs pārdomātai specializācijai, rūpniecības restrukturizācijai un uzņēmējdarbībai

PKR 04 – MVU darbinieki, kas iziet apmācību par prasmēm pārdomātai specializācijai, rūpniecības restrukturizācijai un uzņēmējdarbībai

| v) | Uzlabot digitālo savienojamību |
| --- | --- |

v)

Uzlabot digitālo savienojamību

PKI 13 – Papildu mājokļi un uzņēmumi ar ļoti augstas veiktspējas platjoslas pieslēgumu

PKR 12 – Papildu mājokļi un uzņēmumi, kas abonē platjoslas pieslēgumu ļoti augstas veiktspējas tīklam

| 2. | Zaļāka un noturīgāka Eiropa ar zemām oglekļa emisijām, kurā notiek pāreja uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē, veicinot taisnīgu pārkārtošanos uz tīru enerģiju, “zaļās” un “zilās” investīcijas, aprites ekonomiku, klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām, risku novēršanu un pārvaldību un ilgtspējīgu mobilitāti pilsētvidēs (PM Nr. 2) |
| --- | --- |

2.

Zaļāka un noturīgāka Eiropa ar zemām oglekļa emisijām, kurā notiek pāreja uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē, veicinot taisnīgu pārkārtošanos uz tīru enerģiju, “zaļās” un “zilās” investīcijas, aprites ekonomiku, klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām, risku novēršanu un pārvaldību un ilgtspējīgu mobilitāti pilsētvidēs (PM Nr. 2)

| i) | Veicināt energoefektivitātes pasākumus un samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas |
| --- | --- |

i)

Veicināt energoefektivitātes pasākumus un samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas

PKI 06 – Investīcijas energoefektivitātes uzlabošanas pasākumos

PKR 05 – Gada primārās enerģijas patēriņa ietaupījums

| ii) | Veicināt atjaunojamo energoresursu enerģiju saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/2001, tostarp tajā izklāstītos ilgtspējas kritērijus |
| --- | --- |

ii)

Veicināt atjaunojamo energoresursu enerģiju saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/2001, tostarp tajā izklāstītos ilgtspējas kritērijus

PKI 07 – Atjaunojamo energoresursu enerģijas papildu ražošanas jauda

PKR 06 – Papildu saražotā atjaunojamo energoresursu enerģija

| iii) | Attīstīt viedas energosistēmas, tīklus un enerģijas akumulāciju ārpus Eiropas tīkliem transporta infrastruktūrā (TEN-E) |
| --- | --- |

iii)

Attīstīt viedas energosistēmas, tīklus un enerģijas akumulāciju ārpus Eiropas tīkliem transporta infrastruktūrā (TEN-E)

PKI 08 – Viedo energosistēmu digitālās vadības sistēmas

PKR 07 – Viedajām energosistēmām pieslēgtie papildu lietotāji

| iv) | Veicināt pielāgošanos klimata pārmaiņām, katastrofu riska novēršanu un noturību, ņemot vērā uz ekosistēmām balstītas pieejas |
| --- | --- |

iv)

Veicināt pielāgošanos klimata pārmaiņām, katastrofu riska novēršanu un noturību, ņemot vērā uz ekosistēmām balstītas pieejas

PKI 09 – Investīcijas jaunās vai jauninātās katastrofu monitoringa, gatavības, brīdinājuma un reaģēšanas sistēmās

PKR 08 – Papildu iedzīvotāji, kuri gūst labumu no aizsardzības pasākumiem pret plūdiem, dabas ugunsgrēkiem un citām ar klimatu saistītām dabas katastrofām

| v) | Veicināt piekļuvi ūdenim un ūdens resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu |
| --- | --- |

v)

Veicināt piekļuvi ūdenim un ūdens resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu

PKI 10 – Jaunas vai jauninātas notekūdeņu attīrīšanas jaudas

PKR 09 – Papildu iedzīvotāji, kas pieslēgti vismaz sekundārajai notekūdeņu attīrīšanai

| vi) | Veicināt pāreju uz aprites un resursu ziņā efektīvu ekonomiku |
| --- | --- |

vi)

Veicināt pāreju uz aprites un resursu ziņā efektīvu ekonomiku

PKI 11 – Jaunas vai jauninātas atkritumu reciklēšanas jaudas

PKR 10 – Papildu reciklētie atkritumi

| vii) | Uzlabot dabas, bioloģiskās daudzveidības un zaļās infrastruktūras, tostarp pilsētvides teritorijās, aizsardzību un saglabāšanu un samazināt visu veidu piesārņojumu |
| --- | --- |

vii)

Uzlabot dabas, bioloģiskās daudzveidības un zaļās infrastruktūras, tostarp pilsētvides teritorijās, aizsardzību un saglabāšanu un samazināt visu veidu piesārņojumu

PKI 12 – Zaļās infrastruktūras platība

PKR 11 – Iedzīvotāji, kuri gūst labumu no gaisa kvalitātes pasākumiem

| viii) | Veicināt ilgtspējīgu multimodālu mobilitāti pilsētvidēs kā daļu no pārejas uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē |
| --- | --- |

viii)

Veicināt ilgtspējīgu multimodālu mobilitāti pilsētvidēs kā daļu no pārejas uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē

PKI 16 – Tramvaja un metro līniju paplašināšana un modernizācija

PKR 15 – Jauno un modernizēto tramvaja un metro līniju apkalpotie lietotāji gadā

| 3. | Ciešāk savienota Eiropa, uzlabojot mobilitāti (PM Nr. 3) |
| --- | --- |

3.

Ciešāk savienota Eiropa, uzlabojot mobilitāti (PM Nr. 3)

| i) | Izveidot klimatnoturīgu, intelektisku, drošu, ilgtspējīgu un intermodālu TEN-T |
| --- | --- |

i)

Izveidot klimatnoturīgu, intelektisku, drošu, ilgtspējīgu un intermodālu TEN-T

PKI 14 – Autoceļu TEN-T: jauni, uzlaboti, rekonstruēti vai modernizēti ceļi

PKI 15 – Dzelzceļa TEN-T: jauni, jaunināti, rekonstruēti vai modernizēti sliežu ceļi

PKR 13 – Laika ietaupījums no uzlabotas autoceļu infrastruktūras

PKR 14 – Uzlabotā dzelzceļa transporta apkalpotie pasažieri gadā

| ii) | Attīstīt un izvērst ilgtspējīgu, klimatnoturīgu, intelektisku un intermodālu mobilitāti valsts, reģionālā un vietējā līmenī, tostarp uzlabotu piekļuvi TEN-T un pārrobežu mobilitāti |
| --- | --- |

ii)

Attīstīt un izvērst ilgtspējīgu, klimatnoturīgu, intelektisku un intermodālu mobilitāti valsts, reģionālā un vietējā līmenī, tostarp uzlabotu piekļuvi TEN-T un pārrobežu mobilitāti

PKI 22 – Autoceļi ārpus TEN-T: jauni, uzlaboti, rekonstruēti vai modernizēti ceļi

PKI 23 – Sliežu ceļi ārpus TEN-T: jauni, uzlaboti, rekonstruēti vai modernizēti sliežu ceļi

| 4. | Sociālāka un iekļaujošāka Eiropa, īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru (PM Nr. 4) |
| --- | --- |

4.

Sociālāka un iekļaujošāka Eiropa, īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru (PM Nr. 4)

| i) | Uzlabot darba tirgu efektivitāti un iekļaujošo raksturu un piekļuvi kvalitatīvām darbvietām ar sociālās infrastruktūras attīstības un sociālās ekonomikas veicināšanas starpniecību |
| --- | --- |

i)

Uzlabot darba tirgu efektivitāti un iekļaujošo raksturu un piekļuvi kvalitatīvām darbvietām ar sociālās infrastruktūras attīstības un sociālās ekonomikas veicināšanas starpniecību

PKI 17 – Jaunu vai modernizētu telpu platība nodarbinātības dienestos

PKR 16 – Nodarbinātības dienestos esošo jauno vai modernizēto telpu lietotāju skaits gadā

| ii) | Uzlabot vienlīdzīgu piekļuvi iekļaujošiem un kvalitatīviem pakalpojumiem izglītības, apmācības un mūžizglītības jomā, attīstot pieejamu infrastruktūru, tostarp, veicinot noturību izglītošanā un apmācībā attālinātā un tiešsaistes režīmā |
| --- | --- |

ii)

Uzlabot vienlīdzīgu piekļuvi iekļaujošiem un kvalitatīviem pakalpojumiem izglītības, apmācības un mūžizglītības jomā, attīstot pieejamu infrastruktūru, tostarp, veicinot noturību izglītošanā un apmācībā attālinātā un tiešsaistes režīmā

PKI 18 – Jauno vai modernizēto bērnu aprūpes un izglītības iestāžu ietilpība

PKR 17 – Jauno vai modernizēto bērnu aprūpes un izglītības iestāžu apkalpoto lietotāju skaits gadā

| iii) | Veicināt atstumtu kopienu, mājsaimniecību ar zemiem ienākumiem un nelabvēlīgākā situācijā esošu grupu, tostarp cilvēku ar īpašām vajadzībām, sociālekonomisko iekļaušanu, īstenojot integrētas darbības, tostarp, nodrošinot mājokli un sociālos pakalpojumus |
| --- | --- |

iii)

Veicināt atstumtu kopienu, mājsaimniecību ar zemiem ienākumiem un nelabvēlīgākā situācijā esošu grupu, tostarp cilvēku ar īpašām vajadzībām, sociālekonomisko iekļaušanu, īstenojot integrētas darbības, tostarp, nodrošinot mājokli un sociālos pakalpojumus

PKI 19 – Jaunu vai modernizētu pagaidu sociālo mājokļu ietilpība

PKI 25 – Iedzīvotāji, uz kuriem attiecas projekti saistībā ar integrētām darbībām atstumtu kopienu, mājsaimniecību ar zemiem ienākumiem un nelabvēlīgā situācijā esošu grupu sociālekonomiskajai iekļaušanai

PKR 18 – Jaunu vai modernizētu sociālo mājokļu lietotāju skaits gadā

| iv) | Veicināt trešo valstu valstspiederīgo, tostarp migrantu, sociālekonomisko iekļaušanu, īstenojot integrētas darbības, tostarp, nodrošinot mājokli un sociālos pakalpojumus |
| --- | --- |

iv)

Veicināt trešo valstu valstspiederīgo, tostarp migrantu, sociālekonomisko iekļaušanu, īstenojot integrētas darbības, tostarp, nodrošinot mājokli un sociālos pakalpojumus

PKI 26 – Jaunu vai modernizētu pagaidu izmitināšanas struktūru ietilpība

PKR 20 – Jaunu vai modernizētu pagaidu izmitināšanas struktūru lietotāju skaits gadā

| v) | Nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei un veicināt veselības sistēmu, tostarp primārās veselības aprūpes, noturību, un sekmēt pāreju no aprūpes iestādē uz ģimenē un kopienā balstītu aprūpi |
| --- | --- |

v)

Nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei un veicināt veselības sistēmu, tostarp primārās veselības aprūpes, noturību, un sekmēt pāreju no aprūpes iestādē uz ģimenē un kopienā balstītu aprūpi

PKI 20 – Jaunu vai modernizētu veselības aprūpes iestāžu ietilpība

PKR 19 – Jaunu vai modernizētu veselības aprūpes dienestu lietotāju skaits gadā

| vi) | Palielināt kultūras un ilgtspējīga tūrisma lomu ekonomikas attīstībā, sociālajā iekļaušanā un sociālajā inovācijā |
| --- | --- |

vi)

Palielināt kultūras un ilgtspējīga tūrisma lomu ekonomikas attīstībā, sociālajā iekļaušanā un sociālajā inovācijā

PKI 24 – Atbalstītie kultūras un tūrisma objekti

PKR 21 – Atbalstīto kultūras un tūrisma objektu apmeklētāji

| 5. | Iedzīvotājiem tuvāka Eiropa, veicinot visu veidu teritoriju un vietējo iniciatīvu ilgtspējīgu un integrētu attīstību (PM Nr. 5) |
| --- | --- |

5.

Iedzīvotājiem tuvāka Eiropa, veicinot visu veidu teritoriju un vietējo iniciatīvu ilgtspējīgu un integrētu attīstību (PM Nr. 5)

| i) | Veicināt integrētu un iekļaujošu sociālo, ekonomisko un vides attīstību, kultūru, vides mantojumu, ilgtspējīgu tūrismu un drošību pilsētvides teritorijās |
| --- | --- |

i)

Veicināt integrētu un iekļaujošu sociālo, ekonomisko un vides attīstību, kultūru, vides mantojumu, ilgtspējīgu tūrismu un drošību pilsētvides teritorijās

PKI 21 – Iedzīvotāji, uz kuriem attiecas integrētas teritoriju attīstības stratēģijas

| ii) | Veicināt integrētu un iekļaujošu sociālo, ekonomisko un vietējo vides attīstību, kultūru, vides mantojumu, ilgtspējīgu tūrismu un drošību teritorijās, kas nav pilsētvides teritorijas |
| --- | --- |

ii)

Veicināt integrētu un iekļaujošu sociālo, ekonomisko un vietējo vides attīstību, kultūru, vides mantojumu, ilgtspējīgu tūrismu un drošību teritorijās, kas nav pilsētvides teritorijas

---

(1)  PKI: Reģionālās politikas kopīgais iznākums.

(2)  PKR: Reģionālās politikas kopīgais rezultāts.

(3)  
  2003. gada 6. maija Komisijas Ieteikums par mikrouzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).

---

| 30.6.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 231/94 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 231/94

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2021/1059

(2021. gada 24. jūnijs)

par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg), kas saņem atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un ārējās finansēšanas instrumentiem

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 178. pantu, 209. panta 1. punktu, 212. panta 2. punktu un 349. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 176. pantā noteikts, ka Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) mērķis ir palīdzēt izlīdzināt Savienības reģionu attīstības līmeņu galvenās atšķirības. Ievērojot minēto pantu un LESD 174. panta otro un trešo daļu, ERAF ir jāpalīdz mazināt būtiskas dažādu reģionu attīstības līmeņa atšķirības un vismazāk attīstīto reģionu atpalicību, īpašu uzmanību veltot konkrētām reģionu kategorijām, tostarp īpaši pieminot pārrobežu reģionus. |
| --- | --- |

(1)

Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 176. pantā noteikts, ka Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) mērķis ir palīdzēt izlīdzināt Savienības reģionu attīstības līmeņu galvenās atšķirības. Ievērojot minēto pantu un LESD 174. panta otro un trešo daļu, ERAF ir jāpalīdz mazināt būtiskas dažādu reģionu attīstības līmeņa atšķirības un vismazāk attīstīto reģionu atpalicību, īpašu uzmanību veltot konkrētām reģionu kategorijām, tostarp īpaši pieminot pārrobežu reģionus.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (4) ir izklāstīti kopīgi noteikumi attiecībā uz ERAF un dažiem citiem fondiem, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1058 (5) ir izklāstīti noteikumi attiecībā uz ERAF atbalsta konkrētajiem mērķiem un tvērumu. Ir arī nepieciešams pieņemt specifiskus noteikumus par Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg), kura ietvaros viena vai vairākas dalībvalstis un to reģioni, un attiecīgā gadījumā partnervalstis un trešās valstis, sadarbojas pārrobežu mērogā, attiecībā uz efektīvu plānošanu, tostarp noteikumus par tehnisko palīdzību, uzraudzību, izvērtēšanu, komunikāciju, attiecināmību, pārvaldību un kontroli un finansiālo pārvaldību. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (4) ir izklāstīti kopīgi noteikumi attiecībā uz ERAF un dažiem citiem fondiem, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1058 (5) ir izklāstīti noteikumi attiecībā uz ERAF atbalsta konkrētajiem mērķiem un tvērumu. Ir arī nepieciešams pieņemt specifiskus noteikumus par Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg), kura ietvaros viena vai vairākas dalībvalstis un to reģioni, un attiecīgā gadījumā partnervalstis un trešās valstis, sadarbojas pārrobežu mērogā, attiecībā uz efektīvu plānošanu, tostarp noteikumus par tehnisko palīdzību, uzraudzību, izvērtēšanu, komunikāciju, attiecināmību, pārvaldību un kontroli un finansiālo pārvaldību.

| (3) | Interreg veicināšana ir svarīga Savienības kohēzijas politikas prioritāte. Atbalstam maziem un vidējiem uzņēmumiem ar Eiropas teritoriālās sadarbības (ETS) projektiem saistīto izmaksu segšanai jau tiek piemērots grupu atbrīvojums, ievērojot Komisijas Regulu (ES) Nr. 651/2014 (6), un arī minētās regulas iedaļā par reģionālo atbalstu un Komisijas Reģionālā atbalsta pamatnostādnēs 2014.–2020. gadam ir iekļauti īpaši noteikumi attiecībā uz reģionālo atbalstu investīcijām, ko veic visu lielumu uzņēmumi. Ņemot vērā 30 gados gūto pieredzi un tā kā, no vienas puses, projektu finansiālā vērtība ir zema un tā kā ir maz ticams, ka tiem varētu būt negatīva ietekme uz tirdzniecību un konkurenci, bet, no otras puses, tā kā Eiropas teritoriālās kohēzijas jomā pastāvošās programmas rada augstu pievienoto vērtību, ir paredzams, ka valsts atbalsta noteikumu piemērošanas joma attiecībā uz ETS projektu publisko finansējumu tiks vēl sīkāk paskaidrota ar Regulas (ES) Nr. 651/2014 gaidāmajiem grozījumiem, tādā veidā no iepriekšējas paziņošanas pienākuma lielā mērā atbrīvojot Interreg projektu publisko finansējumu un būtiski atvieglinot minēto projektu īstenošanu. |
| --- | --- |

(3)

Interreg veicināšana ir svarīga Savienības kohēzijas politikas prioritāte. Atbalstam maziem un vidējiem uzņēmumiem ar Eiropas teritoriālās sadarbības (ETS) projektiem saistīto izmaksu segšanai jau tiek piemērots grupu atbrīvojums, ievērojot Komisijas Regulu (ES) Nr. 651/2014 (6), un arī minētās regulas iedaļā par reģionālo atbalstu un Komisijas Reģionālā atbalsta pamatnostādnēs 2014.–2020. gadam ir iekļauti īpaši noteikumi attiecībā uz reģionālo atbalstu investīcijām, ko veic visu lielumu uzņēmumi. Ņemot vērā 30 gados gūto pieredzi un tā kā, no vienas puses, projektu finansiālā vērtība ir zema un tā kā ir maz ticams, ka tiem varētu būt negatīva ietekme uz tirdzniecību un konkurenci, bet, no otras puses, tā kā Eiropas teritoriālās kohēzijas jomā pastāvošās programmas rada augstu pievienoto vērtību, ir paredzams, ka valsts atbalsta noteikumu piemērošanas joma attiecībā uz ETS projektu publisko finansējumu tiks vēl sīkāk paskaidrota ar Regulas (ES) Nr. 651/2014 gaidāmajiem grozījumiem, tādā veidā no iepriekšējas paziņošanas pienākuma lielā mērā atbrīvojot Interreg projektu publisko finansējumu un būtiski atvieglinot minēto projektu īstenošanu.

| (4) | Lai atbalstītu harmonisku Savienības teritorijas attīstību dažādos līmeņos, ERAF saskaņā ar Interreg mērķi būtu jāatbalsta pārrobežu sadarbība, transnacionālā sadarbība, starpreģionālā sadarbība un tālāko reģionu sadarbība. Procesā būtu jāņem vērā partnerības un daudzlīmeņu pārvaldības principi, vienlaikus nodrošinot, ka partnerības mērogs programmai turpina būt efektīvs. |
| --- | --- |

(4)

Lai atbalstītu harmonisku Savienības teritorijas attīstību dažādos līmeņos, ERAF saskaņā ar Interreg mērķi būtu jāatbalsta pārrobežu sadarbība, transnacionālā sadarbība, starpreģionālā sadarbība un tālāko reģionu sadarbība. Procesā būtu jāņem vērā partnerības un daudzlīmeņu pārvaldības principi, vienlaikus nodrošinot, ka partnerības mērogs programmai turpina būt efektīvs.

| (5) | Atspoguļojot to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām, kā to apliecina Savienības saistības īstenot Parīzes nolīgumu, kas pieņemts Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros, un apņemšanās sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, fondi palīdzēs integrēt klimata pasākumus un panākt, ka no Savienības budžeta kopumā 30 % izdevumu palīdz sasniegt klimata mērķus. Šajā ziņā fondiem būtu jāatbalsta darbības, kuras ievēro klimata un vides standartus un kuras nenodarītu būtisku kaitējumu vides mērķiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/852 (7) 17. panta nozīmē. |
| --- | --- |

(5)

Atspoguļojot to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām, kā to apliecina Savienības saistības īstenot Parīzes nolīgumu, kas pieņemts Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros, un apņemšanās sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, fondi palīdzēs integrēt klimata pasākumus un panākt, ka no Savienības budžeta kopumā 30 % izdevumu palīdz sasniegt klimata mērķus. Šajā ziņā fondiem būtu jāatbalsta darbības, kuras ievēro klimata un vides standartus un kuras nenodarītu būtisku kaitējumu vides mērķiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/852 (7) 17. panta nozīmē.

| (6) | Pārrobežu sadarbības sadaļai būtu jātiecas risināt pierobežas reģionos kopīgi apzinātās kopīgās problēmas un izmantot neapgūto izaugsmes potenciālu pierobežas apgabalos, kā tas norādīts Komisijas 2017. gada 20. septembra paziņojumā “Izaugsmes un kohēzijas veicināšana ES pierobežas reģionos” (“Pierobežas reģionu paziņojums”). Attiecīgi būtu jānosaka, ka programmas darbības teritorijas pārrobežu sadarbībai ir tie reģioni un apgabali, kas atrodas uz robežas vai ko ne vairāk kā 150 km garumā nodala jūra un kur faktiski var notikt pārrobežu mijiedarbība vai kur var identificēt funkcionālos apgabalus, neskarot iespējamus pielāgojumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu sadarbības programmu darbības teritoriju saskaņotību un nepārtrauktību. |
| --- | --- |

(6)

Pārrobežu sadarbības sadaļai būtu jātiecas risināt pierobežas reģionos kopīgi apzinātās kopīgās problēmas un izmantot neapgūto izaugsmes potenciālu pierobežas apgabalos, kā tas norādīts Komisijas 2017. gada 20. septembra paziņojumā “Izaugsmes un kohēzijas veicināšana ES pierobežas reģionos” (“Pierobežas reģionu paziņojums”). Attiecīgi būtu jānosaka, ka programmas darbības teritorijas pārrobežu sadarbībai ir tie reģioni un apgabali, kas atrodas uz robežas vai ko ne vairāk kā 150 km garumā nodala jūra un kur faktiski var notikt pārrobežu mijiedarbība vai kur var identificēt funkcionālos apgabalus, neskarot iespējamus pielāgojumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu sadarbības programmu darbības teritoriju saskaņotību un nepārtrauktību.

| (7) | Pārrobežu sadarbības sadaļā vajadzētu būt ietvertai arī sadarbībai starp vienu vai vairākām dalībvalstīm vai to reģioniem un vienu vai vairākām valstīm vai reģioniem, vai citām teritorijām ārpus Savienības. Šīs regulas attiecināšanai uz iekšējo un ārējo pārrobežu sadarbību būtu jāļauj salīdzinājumā ar 2014.–2020. gada plānošanas periodu ievērojami vienkāršot un optimizēt noteikumus, kas piemērojami programmas iestādēm dalībvalstīs un partneriestādēm un saņēmējiem ārpus Savienības. |
| --- | --- |

(7)

Pārrobežu sadarbības sadaļā vajadzētu būt ietvertai arī sadarbībai starp vienu vai vairākām dalībvalstīm vai to reģioniem un vienu vai vairākām valstīm vai reģioniem, vai citām teritorijām ārpus Savienības. Šīs regulas attiecināšanai uz iekšējo un ārējo pārrobežu sadarbību būtu jāļauj salīdzinājumā ar 2014.–2020. gada plānošanas periodu ievērojami vienkāršot un optimizēt noteikumus, kas piemērojami programmas iestādēm dalībvalstīs un partneriestādēm un saņēmējiem ārpus Savienības.

| (8) | Transnacionālās sadarbības sadaļai būtu jātiecas sadarbību stiprināt ar tādiem pasākumiem, kas veicina integrētu teritoriālo attīstību saistībā ar Savienības prioritātēm, pilnībā respektējot subsidiaritāti. Transnacionālajai sadarbībai būtu maksimāli elastīgi jāaptver plašākas teritorijas Savienības kontinentālajā daļā un ap jūras baseiniem, lai nodrošinātu sadarbības programmu saskaņotību un nepārtrauktību, tostarp iepriekšējo ārējo jūrlietu pārrobežu sadarbību plašākas jūrlietu sadarbības ietvaros, jo īpaši, definējot aptverto teritoriju, šādai sadarbībai izvirzītos konkrētos mērķus, prasības projekta partnerībai, kā arī iespēju izveidot apakšprogrammas un īpašas koordinācijas komitejas. |
| --- | --- |

(8)

Transnacionālās sadarbības sadaļai būtu jātiecas sadarbību stiprināt ar tādiem pasākumiem, kas veicina integrētu teritoriālo attīstību saistībā ar Savienības prioritātēm, pilnībā respektējot subsidiaritāti. Transnacionālajai sadarbībai būtu maksimāli elastīgi jāaptver plašākas teritorijas Savienības kontinentālajā daļā un ap jūras baseiniem, lai nodrošinātu sadarbības programmu saskaņotību un nepārtrauktību, tostarp iepriekšējo ārējo jūrlietu pārrobežu sadarbību plašākas jūrlietu sadarbības ietvaros, jo īpaši, definējot aptverto teritoriju, šādai sadarbībai izvirzītos konkrētos mērķus, prasības projekta partnerībai, kā arī iespēju izveidot apakšprogrammas un īpašas koordinācijas komitejas.

| (9) | Pamatojoties uz 2014.–2020. gada plānošanas periodā gūto pieredzi ar pārrobežu un transnacionālo sadarbību tālākajos reģionos, kur abu sadaļu apvienošana vienā programmā katrā sadarbības teritorijā nav nesusi pietiekamu vienkāršošanu programmas iestādēm un saņēmējiem, būtu jāizveido īpaša tālāko reģionu sadaļas, lai tālākie reģioni varētu pēc iespējas efektīvāk un vienkāršāk sadarboties ar kaimiņvalstīm un teritorijām. Saskaņā ar minēto sadaļu varētu izsludināt uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus kombinētam finansējumam saskaņā ar ERAF, Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu (“KASSI”), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/947 (8) un Lēmumu par aizjūras asociāciju (“OAD”), kas izveidota ar Padomes Lēmumu 2013/755/ES (9), izmantojot tādus pārvaldības veidus, par kuriem savā starpā vienojas iesaistītās dalībvalstis un reģioni, un trešās valstis. |
| --- | --- |

(9)

Pamatojoties uz 2014.–2020. gada plānošanas periodā gūto pieredzi ar pārrobežu un transnacionālo sadarbību tālākajos reģionos, kur abu sadaļu apvienošana vienā programmā katrā sadarbības teritorijā nav nesusi pietiekamu vienkāršošanu programmas iestādēm un saņēmējiem, būtu jāizveido īpaša tālāko reģionu sadaļas, lai tālākie reģioni varētu pēc iespējas efektīvāk un vienkāršāk sadarboties ar kaimiņvalstīm un teritorijām. Saskaņā ar minēto sadaļu varētu izsludināt uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus kombinētam finansējumam saskaņā ar ERAF, Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu (“KASSI”), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/947 (8) un Lēmumu par aizjūras asociāciju (“OAD”), kas izveidota ar Padomes Lēmumu 2013/755/ES (9), izmantojot tādus pārvaldības veidus, par kuriem savā starpā vienojas iesaistītās dalībvalstis un reģioni, un trešās valstis.

| (10) | Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta starpreģionu sadarbības programmās saskaņā ar Interreg, starpreģionu sadarbības sadaļas uzmanības centrā vajadzētu būt kohēzijas politikas efektivitātes palielināšanai ar četrām īpašām programmām: programmu, kas dod iespēju pieredzes apmaiņai, inovatīvām pieejām un spēju veidošanai, koncentrējoties uz politikas mērķiem un Interreg konkrēto mērķi “Labāka sadarbības pārvaldība”, saistībā ar labas prakses apzināšanu, izplatīšanu un nodošanu reģionālās attīstības politikas jomās, tostarp programmās ar mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”; programmu, kas veltīta pieredzes apmaiņai un spēju veidošanai saistībā ar labas prakses apzināšanu, nodošanu un kapitalizāciju integrētā un ilgtspējīgā pilsētattīstībā, ņemot vērā saiknes starp pilsētu un lauku teritorijām, tostarp atbalstu pasākumiem, kas izstrādāti saistībā Regulas (ES) 2021/1058 11. pantu un kas papildina tās 12. pantā izklāstīto iniciatīvu un ir ar to saskaņoti; programmu, kuras mērķis būtu pieredzes apmaiņa, inovatīvas pieejas un spēju veidošana nolūkā saskaņot un vienkāršot Interreg programmu īstenošanu, saskaņot un vienkāršot sadarbības pasākumus, kas minēti Regulas (ES) 2021/1060 22. panta 3. punkta d) apakšpunkta vi) punktā; un atbalstīt Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) izveidi, darbību un izmantošanu, kuras jau ir izveidotas vai vēl izveidojamas, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1082/2006 (10), kā arī makroreģionālās stratēģijas; un programmu, kas būtu veltīta attīstības tendenču analīzes uzlabošanai. Minētajām četrām programmām starpreģionālās sadarbības sadaļā vajadzētu aptvert visu Savienību, un tajās vajadzētu būt iespējai piedalīties arī trešām valstīm. |
| --- | --- |

(10)

Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta starpreģionu sadarbības programmās saskaņā ar Interreg, starpreģionu sadarbības sadaļas uzmanības centrā vajadzētu būt kohēzijas politikas efektivitātes palielināšanai ar četrām īpašām programmām: programmu, kas dod iespēju pieredzes apmaiņai, inovatīvām pieejām un spēju veidošanai, koncentrējoties uz politikas mērķiem un Interreg konkrēto mērķi “Labāka sadarbības pārvaldība”, saistībā ar labas prakses apzināšanu, izplatīšanu un nodošanu reģionālās attīstības politikas jomās, tostarp programmās ar mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”; programmu, kas veltīta pieredzes apmaiņai un spēju veidošanai saistībā ar labas prakses apzināšanu, nodošanu un kapitalizāciju integrētā un ilgtspējīgā pilsētattīstībā, ņemot vērā saiknes starp pilsētu un lauku teritorijām, tostarp atbalstu pasākumiem, kas izstrādāti saistībā Regulas (ES) 2021/1058 11. pantu un kas papildina tās 12. pantā izklāstīto iniciatīvu un ir ar to saskaņoti; programmu, kuras mērķis būtu pieredzes apmaiņa, inovatīvas pieejas un spēju veidošana nolūkā saskaņot un vienkāršot Interreg programmu īstenošanu, saskaņot un vienkāršot sadarbības pasākumus, kas minēti Regulas (ES) 2021/1060 22. panta 3. punkta d) apakšpunkta vi) punktā; un atbalstīt Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) izveidi, darbību un izmantošanu, kuras jau ir izveidotas vai vēl izveidojamas, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1082/2006 (10), kā arī makroreģionālās stratēģijas; un programmu, kas būtu veltīta attīstības tendenču analīzes uzlabošanai. Minētajām četrām programmām starpreģionālās sadarbības sadaļā vajadzētu aptvert visu Savienību, un tajās vajadzētu būt iespējai piedalīties arī trešām valstīm.

| (11) | Būtu jānosaka kopīgi objektīvi kritēriji, kā izraudzīties atbalsttiesīgos reģionus un teritorijas. Tālab atbalsttiesīgo reģionu un teritoriju apzināšanā Savienības mērogā būtu jābalstās uz kopīgo reģionu klasifikācijas sistēmu, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 (11). |
| --- | --- |

(11)

Būtu jānosaka kopīgi objektīvi kritēriji, kā izraudzīties atbalsttiesīgos reģionus un teritorijas. Tālab atbalsttiesīgo reģionu un teritoriju apzināšanā Savienības mērogā būtu jābalstās uz kopīgo reģionu klasifikācijas sistēmu, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 (11).

| (12) | Jāturpina atbalstīt vai vajadzības gadījumā jāizveido visu dimensiju sadarbība ar trešām valstīm Savienības kaimiņos, jo šāda sadarbība ir svarīgs reģionālās attīstības politikas instruments, no kā labums būtu jāgūst dalībvalstu reģioniem, kas robežojas ar trešām valstīm. Tālab ERAF un Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem, Pirmspievienošanās palīdzības instrumentam (“IPA III”), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (“IPA III”) (“IPA III regula”), KASSI un OAD būtu jāatbalsta pārrobežu sadarbībai, transnacionālajai sadarbībai, starpreģionālajai sadarbībai un tālāko reģionu sadarbībai veltītas programmas. Atbalstam no ERAF un Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem būtu jābalstās un savstarpīguma un proporcionalitātes principiem. Tomēr attiecībā uz IPA III līdzekļiem, kas piešķirti pārrobežu sadarbībai (“IPA III-PRS”), un KASSI līdzekļiem, kas piešķirti pārrobežu sadarbībai “Kaimiņattiecību ģeogrāfiskajam apgabalam” (“KASSI-PRS”), atbalsts no ERAF būtu jāpapildina ar vismaz līdzvērtīgām summām no IPA III-PRS un KASSI-PRS, ievērojot attiecīgajā tiesību aktā noteiktos maksimālos apjomus. |
| --- | --- |

(12)

Jāturpina atbalstīt vai vajadzības gadījumā jāizveido visu dimensiju sadarbība ar trešām valstīm Savienības kaimiņos, jo šāda sadarbība ir svarīgs reģionālās attīstības politikas instruments, no kā labums būtu jāgūst dalībvalstu reģioniem, kas robežojas ar trešām valstīm. Tālab ERAF un Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem, Pirmspievienošanās palīdzības instrumentam (“IPA III”), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (“IPA III”) (“IPA III regula”), KASSI un OAD būtu jāatbalsta pārrobežu sadarbībai, transnacionālajai sadarbībai, starpreģionālajai sadarbībai un tālāko reģionu sadarbībai veltītas programmas. Atbalstam no ERAF un Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem būtu jābalstās un savstarpīguma un proporcionalitātes principiem. Tomēr attiecībā uz IPA III līdzekļiem, kas piešķirti pārrobežu sadarbībai (“IPA III-PRS”), un KASSI līdzekļiem, kas piešķirti pārrobežu sadarbībai “Kaimiņattiecību ģeogrāfiskajam apgabalam” (“KASSI-PRS”), atbalsts no ERAF būtu jāpapildina ar vismaz līdzvērtīgām summām no IPA III-PRS un KASSI-PRS, ievērojot attiecīgajā tiesību aktā noteiktos maksimālos apjomus.

| (13) | IPA III palīdzībai galvenokārt jākoncentrējas uz šādiem uzdevumiem – palīdzēt IPA III saņēmējiem stiprināt demokrātijas institūcijas un tiesiskumu, reformēt tiesu sistēmu un publisko pārvaldi, ievērot pamattiesības un veicināt dzimumu līdztiesību, iecietību, sociālo iekļautību un nediskriminēšanu, kā arī reģionālo un vietējo attīstību. Sniedzot IPA III palīdzību, jāturpina atbalstīt IPA III saņēmēju centieni sekmēt reģionālu, makroreģionālu un pārrobežu sadarbību, kāarī teritoriālo attīstību, tostarp, īstenojot Savienības makroreģionālās stratēģijas. Turklāt IPA III palīdzībai jāpievēršas arī drošībai, migrācijai un robežu pārvaldībai, proti, tādiem aspektiem kā piekļuve starptautiskajai aizsardzībai, nozīmīgas informācijas koplietošana, robežkontroles stiprināšana un kopīgi centieni cīņā pret nelikumīgu migrāciju un migrantu kontrabandu. |
| --- | --- |

(13)

IPA III palīdzībai galvenokārt jākoncentrējas uz šādiem uzdevumiem – palīdzēt IPA III saņēmējiem stiprināt demokrātijas institūcijas un tiesiskumu, reformēt tiesu sistēmu un publisko pārvaldi, ievērot pamattiesības un veicināt dzimumu līdztiesību, iecietību, sociālo iekļautību un nediskriminēšanu, kā arī reģionālo un vietējo attīstību. Sniedzot IPA III palīdzību, jāturpina atbalstīt IPA III saņēmēju centieni sekmēt reģionālu, makroreģionālu un pārrobežu sadarbību, kāarī teritoriālo attīstību, tostarp, īstenojot Savienības makroreģionālās stratēģijas. Turklāt IPA III palīdzībai jāpievēršas arī drošībai, migrācijai un robežu pārvaldībai, proti, tādiem aspektiem kā piekļuve starptautiskajai aizsardzībai, nozīmīgas informācijas koplietošana, robežkontroles stiprināšana un kopīgi centieni cīņā pret nelikumīgu migrāciju un migrantu kontrabandu.

| (14) | Kas attiecas uz KASSI palīdzību, Savienībai būtu jāiedibina īpašas attiecības ar kaimiņvalstīm, lai izveidotu labklājības un labu kaimiņattiecību telpu, kuras pamatā ir Savienības vērtības un kuru raksturo ciešas un mierīgas, uz sadarbību balstītas attiecības. Tāpēc ar šo regulu būtu jāatbalsta attiecīgo makroreģionālo stratēģiju iekšējie un ārējie aspekti. Minētās iniciatīvas ir stratēģiski svarīgas un nodrošina jēgpilnus politiskos satvarus attiecību padziļināšanai ar partnervalstīm un to starpā, pamatojoties uz savstarpējas pārskatatbildības, kopīgas dalības un atbildības principiem. |
| --- | --- |

(14)

Kas attiecas uz KASSI palīdzību, Savienībai būtu jāiedibina īpašas attiecības ar kaimiņvalstīm, lai izveidotu labklājības un labu kaimiņattiecību telpu, kuras pamatā ir Savienības vērtības un kuru raksturo ciešas un mierīgas, uz sadarbību balstītas attiecības. Tāpēc ar šo regulu būtu jāatbalsta attiecīgo makroreģionālo stratēģiju iekšējie un ārējie aspekti. Minētās iniciatīvas ir stratēģiski svarīgas un nodrošina jēgpilnus politiskos satvarus attiecību padziļināšanai ar partnervalstīm un to starpā, pamatojoties uz savstarpējas pārskatatbildības, kopīgas dalības un atbildības principiem.

| (15) | Ir svarīgi arī turpmāk respektēt Padomes Lēmumā 2010/427/ES (12) noteikto Eiropas Ārējās darbības dienesta lomu un Komisijas lomu stratēģiskajā plānošanā un no ERAF un KASSI atbalstīto Interreg programmu sagatavošanā. |
| --- | --- |

(15)

Ir svarīgi arī turpmāk respektēt Padomes Lēmumā 2010/427/ES (12) noteikto Eiropas Ārējās darbības dienesta lomu un Komisijas lomu stratēģiskajā plānošanā un no ERAF un KASSI atbalstīto Interreg programmu sagatavošanā.

| (16) | Ņemot vērā specifisko situāciju Savienības tālākajos reģionos, ir jāpieņem pasākumi par to nosacījumu uzlabošanu, ar kādiem minētie reģioni var piekļūt struktūrfondiem. Tāpēc daži šīs regulas noteikumi būtu jāpielāgo Savienības tālāko reģionu specifikai, lai vienkāršotu un veicinātu to sadarbību ar aizjūras zemes un teritorijām (“AZT”) un trešām valstīm, tajā pašā laikā ņemot vērā Komisijas 2017. gada 24. oktobra paziņojumu “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem”. Vajadzētu būt iespējai minēto sadarbību veikt ciešā partnerībā ar reģionālās integrācijas un sadarbības organizācijām. |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā specifisko situāciju Savienības tālākajos reģionos, ir jāpieņem pasākumi par to nosacījumu uzlabošanu, ar kādiem minētie reģioni var piekļūt struktūrfondiem. Tāpēc daži šīs regulas noteikumi būtu jāpielāgo Savienības tālāko reģionu specifikai, lai vienkāršotu un veicinātu to sadarbību ar aizjūras zemes un teritorijām (“AZT”) un trešām valstīm, tajā pašā laikā ņemot vērā Komisijas 2017. gada 24. oktobra paziņojumu “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem”. Vajadzētu būt iespējai minēto sadarbību veikt ciešā partnerībā ar reģionālās integrācijas un sadarbības organizācijām.

| (17) | Šajā regulā būtu jāparedz iespēja, ka Interreg programmās var piedalīties AZT. Lai atvieglinātu AZT efektīvu piekļuvi un dalību, būtu jāņem vērā to specifika un problēmas. |
| --- | --- |

(17)

Šajā regulā būtu jāparedz iespēja, ka Interreg programmās var piedalīties AZT. Lai atvieglinātu AZT efektīvu piekļuvi un dalību, būtu jāņem vērā to specifika un problēmas.

| (18) | Ir jānosaka, kādi resursi piešķirami katrai atsevišķai Interreg sadaļai, tostarp katras dalībvalsts daļa no pārrobežu sadarbībai, transnacionālajai sadarbībai, tālāko reģionu sadarbībai atvēlētās kopējās summas, un dalībvalstu iespējas saistībā ar elastīgumu starp minētajām sadaļām. |
| --- | --- |

(18)

Ir jānosaka, kādi resursi piešķirami katrai atsevišķai Interreg sadaļai, tostarp katras dalībvalsts daļa no pārrobežu sadarbībai, transnacionālajai sadarbībai, tālāko reģionu sadarbībai atvēlētās kopējās summas, un dalībvalstu iespējas saistībā ar elastīgumu starp minētajām sadaļām.

| (19) | Lai atbalsts no ERAF un no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem tiktu izmantots pēc iespējas lietderīgāk, būtu jāizveido mehānisms, ar ko panāk šāda atbalsta atmaksāšanu atpakaļ gadījumos, kad ārējās sadarbības programmas – tostarp ar trešām valstīm, kas nesaņem atbalstu ne no viena Savienības finansēšanas instrumenta – nav iespējams pieņemt vai tās ir jāpārtrauc. Ar minēto mehānismu būtu jācenšas nodrošināt programmu optimālu darbību un pēc iespējas lielāku saskaņotību starp minētajiem instrumentiem. |
| --- | --- |

(19)

Lai atbalsts no ERAF un no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem tiktu izmantots pēc iespējas lietderīgāk, būtu jāizveido mehānisms, ar ko panāk šāda atbalsta atmaksāšanu atpakaļ gadījumos, kad ārējās sadarbības programmas – tostarp ar trešām valstīm, kas nesaņem atbalstu ne no viena Savienības finansēšanas instrumenta – nav iespējams pieņemt vai tās ir jāpārtrauc. Ar minēto mehānismu būtu jācenšas nodrošināt programmu optimālu darbību un pēc iespējas lielāku saskaņotību starp minētajiem instrumentiem.

| (20) | Interreg ietvaros ERAF vajadzētu atbalstīt konkrētus mērķus, kas piederīgi pie kohēzijas politikas mērķiem. Tomēr saraksts ar konkrētajiem mērķiem, kas atbilst dažādiem politikas mērķiem, būtu jāpielāgo specifiskajām Interreg vajadzībām, lai varētu veikt ESF veida intervences saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/1057 (13) 4. panta 1. punkta a) līdz l) apakšpunktu, veicot vienotus pasākumus saskaņā ar Interreg programmām. |
| --- | --- |

(20)

Interreg ietvaros ERAF vajadzētu atbalstīt konkrētus mērķus, kas piederīgi pie kohēzijas politikas mērķiem. Tomēr saraksts ar konkrētajiem mērķiem, kas atbilst dažādiem politikas mērķiem, būtu jāpielāgo specifiskajām Interreg vajadzībām, lai varētu veikt ESF veida intervences saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/1057 (13) 4. panta 1. punkta a) līdz l) apakšpunktu, veicot vienotus pasākumus saskaņā ar Interreg programmām.

| (21) | Saistībā ar unikālajiem un specifiskajiem Īrijas salas apstākļiem un lai atbalstītu ziemeļu un dienvidu sadarbību atbilstoši Belfāstas nolīgumam, turpināsies pārrobežu programma PEACE PLUS, un te vajadzētu balstīties uz iepriekšējo programmu darbu Īrijas un Ziemeļīrijas robežapgabalos. Ņemot vērā tās praktisko nozīmīgumu, ir jānodrošina, ka, ja minētā programma darbojas miera un izlīguma labā, ERAF būtu arī jāpalīdz attiecīgajos reģionos veicināt sociālo, ekonomisko un reģionālo stabilitāti un sadarbību, jo īpaši ar pasākumiem, kas veltīti kopienu saliedētības veicināšanai. Ņemot vērā minētās programmas specifiku, to vajadzētu pārvaldīt integrēti, un Apvienotās Karalistes iemaksu vajadzētu integrēt minētajā programmā kā ārējos piešķirtos ieņēmumus. Bez tam dažus šīs regulas noteikumus par darbību atlasi nevajadzētu piemērot minētajai programmai saistībā ar darbībām miera un izlīguma labā. |
| --- | --- |

(21)

Saistībā ar unikālajiem un specifiskajiem Īrijas salas apstākļiem un lai atbalstītu ziemeļu un dienvidu sadarbību atbilstoši Belfāstas nolīgumam, turpināsies pārrobežu programma PEACE PLUS, un te vajadzētu balstīties uz iepriekšējo programmu darbu Īrijas un Ziemeļīrijas robežapgabalos. Ņemot vērā tās praktisko nozīmīgumu, ir jānodrošina, ka, ja minētā programma darbojas miera un izlīguma labā, ERAF būtu arī jāpalīdz attiecīgajos reģionos veicināt sociālo, ekonomisko un reģionālo stabilitāti un sadarbību, jo īpaši ar pasākumiem, kas veltīti kopienu saliedētības veicināšanai. Ņemot vērā minētās programmas specifiku, to vajadzētu pārvaldīt integrēti, un Apvienotās Karalistes iemaksu vajadzētu integrēt minētajā programmā kā ārējos piešķirtos ieņēmumus. Bez tam dažus šīs regulas noteikumus par darbību atlasi nevajadzētu piemērot minētajai programmai saistībā ar darbībām miera un izlīguma labā.

| (22) | Ar šo regulu vajadzētu pievienot vēl divus Interreg konkrētos mērķus: mērķi atbalstīt institucionālo spēju stiprināšanu, uzlabot tiesisko un administratīvo sadarbību, jo īpaši saistībā ar Pierobežas reģionu paziņojuma īstenošanu, kāpināt sadarbību starp iedzīvotājiem un iestādēm un makroreģionālu un jūras baseinu stratēģiju izstrādi un koordināciju, veidot savstarpēju uzticēšanos, konkrēti, veicinot iedzīvotāju sadraudzības pasākumus; un otru mērķi, kas skar sadarbības jautājumus attiecībā uz drošumu, drošību, robežšķērsošanas pārvaldību un migrāciju. |
| --- | --- |

(22)

Ar šo regulu vajadzētu pievienot vēl divus Interreg konkrētos mērķus: mērķi atbalstīt institucionālo spēju stiprināšanu, uzlabot tiesisko un administratīvo sadarbību, jo īpaši saistībā ar Pierobežas reģionu paziņojuma īstenošanu, kāpināt sadarbību starp iedzīvotājiem un iestādēm un makroreģionālu un jūras baseinu stratēģiju izstrādi un koordināciju, veidot savstarpēju uzticēšanos, konkrēti, veicinot iedzīvotāju sadraudzības pasākumus; un otru mērķi, kas skar sadarbības jautājumus attiecībā uz drošumu, drošību, robežšķērsošanas pārvaldību un migrāciju.

| (23) | Lielākā daļa Savienības atbalsta būtu jāveltī ierobežotam skaitam politikas mērķu, lai tādējādi panāktu pēc iespējas lielāku Interreg iedarbīgumu. Starp Interreg sadaļām būtu jāstiprina sinerģija un komplementaritāte. |
| --- | --- |

(23)

Lielākā daļa Savienības atbalsta būtu jāveltī ierobežotam skaitam politikas mērķu, lai tādējādi panāktu pēc iespējas lielāku Interreg iedarbīgumu. Starp Interreg sadaļām būtu jāstiprina sinerģija un komplementaritāte.

| (24) | Noteikumi par Interreg programmu sagatavošanu, apstiprināšanu un grozīšanu, kā arī par teritoriālo attīstību, par darbību atlasi, par uzraudzību un izvērtēšanu, par programmas iestādēm, par darbību revīziju un par pārredzamību un komunikāciju būtu jāpielāgo Interreg programmu specifikai salīdzinājumā ar Regulā (ES) 2021/1060 izklāstītajām prasībām. Minētajiem konkrētajiem noteikumiem vajadzētu būt vienkāršiem un skaidriem, lai izvairītos no pārmērīgas reglamentēšanas un papildu administratīvā sloga dalībvalstīm un saņēmējiem. |
| --- | --- |

(24)

Noteikumi par Interreg programmu sagatavošanu, apstiprināšanu un grozīšanu, kā arī par teritoriālo attīstību, par darbību atlasi, par uzraudzību un izvērtēšanu, par programmas iestādēm, par darbību revīziju un par pārredzamību un komunikāciju būtu jāpielāgo Interreg programmu specifikai salīdzinājumā ar Regulā (ES) 2021/1060 izklāstītajām prasībām. Minētajiem konkrētajiem noteikumiem vajadzētu būt vienkāršiem un skaidriem, lai izvairītos no pārmērīgas reglamentēšanas un papildu administratīvā sloga dalībvalstīm un saņēmējiem.

| (25) | Vajadzētu paturēt 2014.–2020. gada plānošanas periodā izstrādātos noteikumus par kritērijiem, pēc kuriem nosaka, vai darbības ir patiešām kopīgas un sadarbīgas, par partnerībām Interreg darbības ietvaros un par vadošā partnera pienākumiem. Interreg partneriem būtu jāsadarbojas izstrādē un īstenošanā, kā arī personāla nodrošināšanā vai finansēšanā vai gan vienā, gan otrā un – tālāko reģionu sadarbībā – divās no četrām šīm sadarbības dimensijām, jo tā vajadzētu būt vienkāršāk atbalstu no ERAF un no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem apvienot gan programmu, gan darbību līmenī. |
| --- | --- |

(25)

Vajadzētu paturēt 2014.–2020. gada plānošanas periodā izstrādātos noteikumus par kritērijiem, pēc kuriem nosaka, vai darbības ir patiešām kopīgas un sadarbīgas, par partnerībām Interreg darbības ietvaros un par vadošā partnera pienākumiem. Interreg partneriem būtu jāsadarbojas izstrādē un īstenošanā, kā arī personāla nodrošināšanā vai finansēšanā vai gan vienā, gan otrā un – tālāko reģionu sadarbībā – divās no četrām šīm sadarbības dimensijām, jo tā vajadzētu būt vienkāršāk atbalstu no ERAF un no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem apvienot gan programmu, gan darbību līmenī.

| (26) | Pārrobežu sadarbības programmās svarīgi un sekmīgi instrumenti ar augstu Eiropas pievienoto vērtību ir iedzīvotāju savstarpējās sadarbības un maza mēroga projekti, kuru mērķis ir novērst ar robežām saistītos un pārrobežu šķēršļus, veicināt vietējos iedzīvotāju kontaktus un satuvināt pierobežas reģionus un to iedzīvotājus. Iedzīvotāju savstarpējās sadarbības un maza mēroga projekti līdz šim ir atbalstīti ar mazu projektu fondiem vai līdzīgiem instrumentiem, lai gan uz tiem nekad nav attiekušies īpaši noteikumi, kā dēļ ir nepieciešams precizēt minētos fondus reglamentējošos noteikumus. Lai uzturētu iedzīvotāju savstarpējās sadarbības un maza mēroga projektu pievienoto vērtību un priekšrocības, arī attiecībā uz vietējo un reģionālo attīstību, un lai galasaņēmējiem, kas parasti nav raduši pieteikties Savienības finansējumam, atvieglotu mazo projektu finansēšanas pārvaldību, būtu jānosaka, ka tad, ja netiek pārsniegts noteikts slieksnis, ir obligāti jāizmanto vienkāršotu izmaksu iespējas un fiksētas summas maksājumi. |
| --- | --- |

(26)

Pārrobežu sadarbības programmās svarīgi un sekmīgi instrumenti ar augstu Eiropas pievienoto vērtību ir iedzīvotāju savstarpējās sadarbības un maza mēroga projekti, kuru mērķis ir novērst ar robežām saistītos un pārrobežu šķēršļus, veicināt vietējos iedzīvotāju kontaktus un satuvināt pierobežas reģionus un to iedzīvotājus. Iedzīvotāju savstarpējās sadarbības un maza mēroga projekti līdz šim ir atbalstīti ar mazu projektu fondiem vai līdzīgiem instrumentiem, lai gan uz tiem nekad nav attiekušies īpaši noteikumi, kā dēļ ir nepieciešams precizēt minētos fondus reglamentējošos noteikumus. Lai uzturētu iedzīvotāju savstarpējās sadarbības un maza mēroga projektu pievienoto vērtību un priekšrocības, arī attiecībā uz vietējo un reģionālo attīstību, un lai galasaņēmējiem, kas parasti nav raduši pieteikties Savienības finansējumam, atvieglotu mazo projektu finansēšanas pārvaldību, būtu jānosaka, ka tad, ja netiek pārsniegts noteikts slieksnis, ir obligāti jāizmanto vienkāršotu izmaksu iespējas un fiksētas summas maksājumi.

| (27) | Tā kā ir iesaistīta vairāk nekā viena dalībvalsts un tas rada lielākas administratīvās izmaksas, tajā skaitā attiecībā uz reģionālajiem kontaktpunktiem, kas zināmi arī kā “antenas”, kas ir svarīgi kontaktpunkti tiem, kuri ierosina un īsteno projektus, un tādēļ tie darbojas kā tiešais savienojums ar kopīgajiem sekretariātiem vai attiecīgajām iestādēm, bet jo īpaši attiecībā uz kontrolēm un tulkojumiem, tehniskās palīdzības izdevumu maksimālajai robežai vajadzētu būt augstākai nekā tai, kas noteikta pie mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”. Lai kompensētu paaugstinātās administratīvās izmaksas, dalībvalstis būtu jāmudina pēc iespējas samazināt administratīvo slogu attiecībā uz kopīgo projektu īstenošanu. Turklāt Interreg programmām ar ierobežotu Savienības atbalstu vai ārējām pārrobežu Interreg programmām būtu jāsaņem noteikta tehniskai palīdzībai paredzēta minimālā summa, lai nodrošinātu pietiekamu finansējumu efektīviem tehniskās palīdzības pasākumiem, cita starpā arī kopīgo sekretariātu reģionālajiem filiāļu birojiem un kontaktpunktiem, kas izveidoti, lai tie atrastos tuvāk potenciālajiem saņēmējiem un partneriem. |
| --- | --- |

(27)

Tā kā ir iesaistīta vairāk nekā viena dalībvalsts un tas rada lielākas administratīvās izmaksas, tajā skaitā attiecībā uz reģionālajiem kontaktpunktiem, kas zināmi arī kā “antenas”, kas ir svarīgi kontaktpunkti tiem, kuri ierosina un īsteno projektus, un tādēļ tie darbojas kā tiešais savienojums ar kopīgajiem sekretariātiem vai attiecīgajām iestādēm, bet jo īpaši attiecībā uz kontrolēm un tulkojumiem, tehniskās palīdzības izdevumu maksimālajai robežai vajadzētu būt augstākai nekā tai, kas noteikta pie mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”. Lai kompensētu paaugstinātās administratīvās izmaksas, dalībvalstis būtu jāmudina pēc iespējas samazināt administratīvo slogu attiecībā uz kopīgo projektu īstenošanu. Turklāt Interreg programmām ar ierobežotu Savienības atbalstu vai ārējām pārrobežu Interreg programmām būtu jāsaņem noteikta tehniskai palīdzībai paredzēta minimālā summa, lai nodrošinātu pietiekamu finansējumu efektīviem tehniskās palīdzības pasākumiem, cita starpā arī kopīgo sekretariātu reģionālajiem filiāļu birojiem un kontaktpunktiem, kas izveidoti, lai tie atrastos tuvāk potenciālajiem saņēmējiem un partneriem.

| (28) | Ievērojot 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (14) 22. un 23. punktu, šī regula būtu jāizvērtē, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota saskaņā ar īpašām uzraudzības prasībām, bet vienlaikus izvairoties no administratīva sloga , jo īpaši dalībvalstīm, un no pārmērīga regulējuma. Minētajās prasībās vajadzības gadījumā būtu jāiekļauj izmērāmi rādītāji, ko izmanto par pamatu, lai izvērtētu finansējuma ietekmi uz vietas. |
| --- | --- |

(28)

Ievērojot 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (14) 22. un 23. punktu, šī regula būtu jāizvērtē, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota saskaņā ar īpašām uzraudzības prasībām, bet vienlaikus izvairoties no administratīva sloga , jo īpaši dalībvalstīm, un no pārmērīga regulējuma. Minētajās prasībās vajadzības gadījumā būtu jāiekļauj izmērāmi rādītāji, ko izmanto par pamatu, lai izvērtētu finansējuma ietekmi uz vietas.

| (29) | Balstoties uz 2014.–2020. gada plānošanas periodā gūto pieredzi, būtu jāpatur sistēma, ar ko ieviesa skaidru izdevumu attiecināmības noteikumu hierarhiju, saglabājot principu, ka noteikumi par izdevumu attiecināmību ir jānosaka Savienības līmenī un visai Interreg programmai kopā, lai izvairītos no jebkādām iespējamām pretrunām vai neatbilstībām starp dažādām regulām un starp Savienības un valstu tiesību aktiem. Vienas dalībvalsts pieņemtie papildu noteikumi, kas attiektos tikai uz saņēmējiem šajā dalībvalstī, būtu jāierobežo līdz stingri noteiktam minimumam. Jo īpaši šajā regulā būtu jāintegrē Komisijas Deleģētā Regula (ES) Nr. 481/2014 (15), kas tika pieņemta 2014.–2020. plānošanas periodam. |
| --- | --- |

(29)

Balstoties uz 2014.–2020. gada plānošanas periodā gūto pieredzi, būtu jāpatur sistēma, ar ko ieviesa skaidru izdevumu attiecināmības noteikumu hierarhiju, saglabājot principu, ka noteikumi par izdevumu attiecināmību ir jānosaka Savienības līmenī un visai Interreg programmai kopā, lai izvairītos no jebkādām iespējamām pretrunām vai neatbilstībām starp dažādām regulām un starp Savienības un valstu tiesību aktiem. Vienas dalībvalsts pieņemtie papildu noteikumi, kas attiektos tikai uz saņēmējiem šajā dalībvalstī, būtu jāierobežo līdz stingri noteiktam minimumam. Jo īpaši šajā regulā būtu jāintegrē Komisijas Deleģētā Regula (ES) Nr. 481/2014 (15), kas tika pieņemta 2014.–2020. plānošanas periodam.

| (30) | Dalībvalstis būtu jāmudina piešķirt vadošās iestādes funkcijas ETSG vai uzticēt šādai grupai – līdzīgi kā citām pārrobežu juridiskām struktūrām – atbildību par apakšprogrammas, integrētu teritoriālo investīciju vai viena vai vairāku mazo projektu fondu pārvaldību, vai nozīmēt to par vienīgo partneri. Šajā sakarībā būtu jāizveido pārrobežu juridiska struktūra, kas aptver eiroreģionus un kam ir juridiskās personas statuss atbilstīgi vienas no programmā iesaistīto valstu tiesību aktiem, un būtu jāatļauj visu programmā iesaistīto valstu reģionālo un vietējo iestāžu dalība. |
| --- | --- |

(30)

Dalībvalstis būtu jāmudina piešķirt vadošās iestādes funkcijas ETSG vai uzticēt šādai grupai – līdzīgi kā citām pārrobežu juridiskām struktūrām – atbildību par apakšprogrammas, integrētu teritoriālo investīciju vai viena vai vairāku mazo projektu fondu pārvaldību, vai nozīmēt to par vienīgo partneri. Šajā sakarībā būtu jāizveido pārrobežu juridiska struktūra, kas aptver eiroreģionus un kam ir juridiskās personas statuss atbilstīgi vienas no programmā iesaistīto valstu tiesību aktiem, un būtu jāatļauj visu programmā iesaistīto valstu reģionālo un vietējo iestāžu dalība.

| (31) | Lai turpinātu maksājumu ķēdi, kas izveidota 2014.–2020. gada plānošanas periodam, proti, kas virzās no Komisijas –ar sertifikācijas iestādes starpniecību – pie vadošā partnera, tā būtu jāturpina saskaņā ar grāmatvedības funkciju. Savienības atbalsts būtu jāizmaksā vadošajam partnerim, izņemot gadījumus, kad tas varētu radīt dubultas maksas par konvertēšanu euro un pēc tam no euro citā valūtā vai otrādi darījumos starp vadošo partneri un citiem partneriem. Ja nav paredzēts citādi, vadošajam partnerim būtu jānodrošina, ka pārējie partneri no attiecīgā Savienības fonda saņem iemaksas kopējo summu pilnā apmērā un ievērojot grafiku, par ko vienojušies visi partneri, kā arī ievērojot to pašu procedūru, ko piemēro vadošajam partnerim. |
| --- | --- |

(31)

Lai turpinātu maksājumu ķēdi, kas izveidota 2014.–2020. gada plānošanas periodam, proti, kas virzās no Komisijas –ar sertifikācijas iestādes starpniecību – pie vadošā partnera, tā būtu jāturpina saskaņā ar grāmatvedības funkciju. Savienības atbalsts būtu jāizmaksā vadošajam partnerim, izņemot gadījumus, kad tas varētu radīt dubultas maksas par konvertēšanu euro un pēc tam no euro citā valūtā vai otrādi darījumos starp vadošo partneri un citiem partneriem. Ja nav paredzēts citādi, vadošajam partnerim būtu jānodrošina, ka pārējie partneri no attiecīgā Savienības fonda saņem iemaksas kopējo summu pilnā apmērā un ievērojot grafiku, par ko vienojušies visi partneri, kā arī ievērojot to pašu procedūru, ko piemēro vadošajam partnerim.

| (32) | Ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (16) (“Finanšu regula”) 63. panta 9. punktu, nozaru noteikumos jāņem vērā Interreg programmu vajadzības, jo īpaši attiecībā uz revīzijas funkciju. Tāpēc noteikumi par gada revīzijas atzinumu, gada kontroles ziņojumu un darbību revīziju būtu jāvienkāršo un jāpielāgo attiecībā uz tādām programmām, kurās iesaistīta vairāk nekā viena dalībvalsts. |
| --- | --- |

(32)

Ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (16) (“Finanšu regula”) 63. panta 9. punktu, nozaru noteikumos jāņem vērā Interreg programmu vajadzības, jo īpaši attiecībā uz revīzijas funkciju. Tāpēc noteikumi par gada revīzijas atzinumu, gada kontroles ziņojumu un darbību revīziju būtu jāvienkāršo un jāpielāgo attiecībā uz tādām programmām, kurās iesaistīta vairāk nekā viena dalībvalsts.

| (33) | Būtu jāizveido skaidra finansiālās atbildības ķēde attiecībā uz nepamatoto maksājumu atgūšanu – no vienīgajiem vai citiem partneriem ar vadošā partnera un vadošās iestādes starpniecību līdz Komisijai. Būtu jāparedz noteikums par dalībvalstu, trešo valstu, partnervalstu vai AZT atbildību gadījumos, kad neizdodas līdzekļus atgūt no vienīgā partnera vai cita partnera, vai vadošā partnera, proti, tas nozīmē, ka dalībvalsts atlīdzina vadošajai iestādei. Līdz ar to Interreg programmas neparedz iespēju, ka varētu būt kādas neatgūstamas summas saņēmēju līmenī. Tomēr ir jāprecizē noteikumi par gadījumiem, ja dalībvalsts, trešā valsts, partnervalsts vai AZT līdzekļus vadošajai iestādei neatlīdzina. Būtu jāprecizē arī vadošā partnera saistības sakarā ar līdzekļu atgūšanu. |
| --- | --- |

(33)

Būtu jāizveido skaidra finansiālās atbildības ķēde attiecībā uz nepamatoto maksājumu atgūšanu – no vienīgajiem vai citiem partneriem ar vadošā partnera un vadošās iestādes starpniecību līdz Komisijai. Būtu jāparedz noteikums par dalībvalstu, trešo valstu, partnervalstu vai AZT atbildību gadījumos, kad neizdodas līdzekļus atgūt no vienīgā partnera vai cita partnera, vai vadošā partnera, proti, tas nozīmē, ka dalībvalsts atlīdzina vadošajai iestādei. Līdz ar to Interreg programmas neparedz iespēju, ka varētu būt kādas neatgūstamas summas saņēmēju līmenī. Tomēr ir jāprecizē noteikumi par gadījumiem, ja dalībvalsts, trešā valsts, partnervalsts vai AZT līdzekļus vadošajai iestādei neatlīdzina. Būtu jāprecizē arī vadošā partnera saistības sakarā ar līdzekļu atgūšanu.

| (34) | Lai visnotaļ kopīgi noteikumi tiktu piemēroti gan iesaistītajās dalībvalstīs, gan trešās valstīs, partnervalstīs vai AZT, šī regula būtu jāattiecina arī uz trešo valstu, partnervalstu vai AZT dalību, izņemot gadījumus, kad konkrētā šīs regulas nodaļā ir paredzēti specifiski noteikumi. Interreg programmas iestādēm var atbilst salīdzināmas iestādes trešās valstīs, partnervalstīs vai AZT. Brīdis, kad iestājas izdevumu attiecināmība, būtu jāsasaista ar brīdī, kad attiecīgā trešā valsts, partnervalsts vai AZT ir parakstījusi finansēšanas nolīgumu. Iepirkumam, ko veic saņēmēji trešā valstī, partnervalstī vai AZT, būtu jāatbilst noteikumiem par ārējo iepirkumu, kas paredzēti Finanšu regulā. Būtu jānosaka procedūras, kā tiek noslēgti finansēšanas nolīgumi ar katru trešo valsti, partnervalsti vai AZT, kā arī nolīgumi starp vadošo iestādi un katru trešo valsti, partnervalsti vai AZT par atbalstu no Savienības ārējās finansēšanas instrumenta, vai kā no trešās valsts, partnervalsts vai AZT uz Interreg programmu pārvieto papildu iemaksas, kas nav nacionālais līdzfinansējums. |
| --- | --- |

(34)

Lai visnotaļ kopīgi noteikumi tiktu piemēroti gan iesaistītajās dalībvalstīs, gan trešās valstīs, partnervalstīs vai AZT, šī regula būtu jāattiecina arī uz trešo valstu, partnervalstu vai AZT dalību, izņemot gadījumus, kad konkrētā šīs regulas nodaļā ir paredzēti specifiski noteikumi. Interreg programmas iestādēm var atbilst salīdzināmas iestādes trešās valstīs, partnervalstīs vai AZT. Brīdis, kad iestājas izdevumu attiecināmība, būtu jāsasaista ar brīdī, kad attiecīgā trešā valsts, partnervalsts vai AZT ir parakstījusi finansēšanas nolīgumu. Iepirkumam, ko veic saņēmēji trešā valstī, partnervalstī vai AZT, būtu jāatbilst noteikumiem par ārējo iepirkumu, kas paredzēti Finanšu regulā. Būtu jānosaka procedūras, kā tiek noslēgti finansēšanas nolīgumi ar katru trešo valsti, partnervalsti vai AZT, kā arī nolīgumi starp vadošo iestādi un katru trešo valsti, partnervalsti vai AZT par atbalstu no Savienības ārējās finansēšanas instrumenta, vai kā no trešās valsts, partnervalsts vai AZT uz Interreg programmu pārvieto papildu iemaksas, kas nav nacionālais līdzfinansējums.

| (35) | Lai gan Interreg programmas, kurās piedalās trešās valstis, partnervalstis vai AZT, būtu jāīsteno dalītā pārvaldībā, vajadzētu būt iespējamam tālāko reģionu sadarbību īstenot netiešā pārvaldībā. Būtu jāparedz specifiski noteikumi par to, kā minētās programmas pilnībā vai daļēji īstenot netiešā pārvaldībā. |
| --- | --- |

(35)

Lai gan Interreg programmas, kurās piedalās trešās valstis, partnervalstis vai AZT, būtu jāīsteno dalītā pārvaldībā, vajadzētu būt iespējamam tālāko reģionu sadarbību īstenot netiešā pārvaldībā. Būtu jāparedz specifiski noteikumi par to, kā minētās programmas pilnībā vai daļēji īstenot netiešā pārvaldībā.

| (36) | Pamatojoties uz 2014.–2020. gada plānošanas periodā gūto pieredzi ar lieliem infrastruktūras projektiem, kas īstenoti pārrobežu sadarbības programmās Eiropas kaimiņattiecību instrumenta, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 232/2014 (17), ietvaros, procedūras vajadzētu vienkāršot. Tomēr Komisijai būtu jāsaglabā zināmas tiesības attiecībā uz šādu projektu atlasi. |
| --- | --- |

(36)

Pamatojoties uz 2014.–2020. gada plānošanas periodā gūto pieredzi ar lieliem infrastruktūras projektiem, kas īstenoti pārrobežu sadarbības programmās Eiropas kaimiņattiecību instrumenta, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 232/2014 (17), ietvaros, procedūras vajadzētu vienkāršot. Tomēr Komisijai būtu jāsaglabā zināmas tiesības attiecībā uz šādu projektu atlasi.

| (37) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai pieņemt un grozīt sarakstus ar Interreg programmas darbības teritorijām atbalsta saņemšanai, kā arī sarakstu ar Savienības atbalsta kopējām summām katrai Interreg programmai. Būtu arī jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai pieņemt to Interreg programmu daudzgadu stratēģijas dokumentus, kuras atbalsta no kāda Savienības ārējās finansēšanas instrumenta. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (18). Lai gan minētie tiesību akti ir vispārīgi, būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra, ievērojot to, ka ar minētājiem aktiem noteikumi tiek īstenoti tikai tehniskā aspektā. Attiecīgā gadījumā Interreg programmu daudzgadu stratēģijas dokumentos, kurus atbalsta no kāda Savienības ārējās finansēšanas instrumenta, būtu jāievēro procedūra, kas izklāstīta IPA III regulā un Regulā (ES) 2021/947. |
| --- | --- |

(37)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai pieņemt un grozīt sarakstus ar Interreg programmas darbības teritorijām atbalsta saņemšanai, kā arī sarakstu ar Savienības atbalsta kopējām summām katrai Interreg programmai. Būtu arī jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai pieņemt to Interreg programmu daudzgadu stratēģijas dokumentus, kuras atbalsta no kāda Savienības ārējās finansēšanas instrumenta. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (18). Lai gan minētie tiesību akti ir vispārīgi, būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra, ievērojot to, ka ar minētājiem aktiem noteikumi tiek īstenoti tikai tehniskā aspektā. Attiecīgā gadījumā Interreg programmu daudzgadu stratēģijas dokumentos, kurus atbalsta no kāda Savienības ārējās finansēšanas instrumenta, būtu jāievēro procedūra, kas izklāstīta IPA III regulā un Regulā (ES) 2021/947.

| (38) | Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus Interreg programmu apstiprināšanai un grozīšanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Attiecīgā gadījumā ārējās pārrobežu Interreg programmās attiecībā uz minēto programmu pirmo apstiprināšanas lēmumu būtu jāievēro komiteju procedūra, kas noteikta ar IPA III regulu un Regulu (ES) 2021/947. |
| --- | --- |

(38)

Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus Interreg programmu apstiprināšanai un grozīšanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Attiecīgā gadījumā ārējās pārrobežu Interreg programmās attiecībā uz minēto programmu pirmo apstiprināšanas lēmumu būtu jāievēro komiteju procedūra, kas noteikta ar IPA III regulu un Regulu (ES) 2021/947.

| (39) | Lai varētu papildināt vai grozīt dažus nebūtiskus šīs regulas elementus, saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus attiecībā uz pielikuma grozīšanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(39)

Lai varētu papildināt vai grozīt dažus nebūtiskus šīs regulas elementus, saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus attiecībā uz pielikuma grozīšanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (40) | Lai pieņemtu šo regulu pēc plānošanas perioda sākuma un ņemot vērā nepieciešamību īstenot Interreg koordinētā un saskaņotā veidā, un lai ļautu tās ātru ieviešanu, tai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(40)

Lai pieņemtu šo regulu pēc plānošanas perioda sākuma un ņemot vērā nepieciešamību īstenot Interreg koordinētā un saskaņotā veidā, un lai ļautu tās ātru ieviešanu, tai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (41) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi – uzlabot sadarbību starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un trešām valstīm, partnervalstīm vai AZT – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un ka rīcības mēroga un iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai, |
| --- | --- |

(41)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi – uzlabot sadarbību starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un trešām valstīm, partnervalstīm vai AZT – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un ka rīcības mēroga un iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

SATURS

| I NODAĻA | VISPĀRĪGI NOTEIKUMI |
| --- | --- |

I NODAĻA

| I IEDAĻA | PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN INTERREG SADAĻAS |
| --- | --- |

I IEDAĻA

| 1. pants | Priekšmets un darbības joma |
| --- | --- |

1. pants

| 2. pants | Definīcijas |
| --- | --- |

2. pants

| 3. pants | Interreg sadaļas |
| --- | --- |

3. pants

| II IEDAĻA | ĢEOGRĀFISKAIS TVĒRUMS |
| --- | --- |

II IEDAĻA

| 4. pants | Pārrobežu sadarbības ģeogrāfiskais tvērums |
| --- | --- |

4. pants

| 5. pants | Transnacionālās sadarbības ģeogrāfiskais tvērums |
| --- | --- |

5. pants

| 6. pants | Starpreģionālās sadarbības ģeogrāfiskais tvērums |
| --- | --- |

6. pants

| 7. pants | Tālāko reģionu sadarbības ģeogrāfiskais tvērums |
| --- | --- |

7. pants

| 8. pants | Saraksts ar teritorijām, kas saņem atbalstu no Interreg programmām |
| --- | --- |

8. pants

| III IEDAĻA | RESURSI UN LĪDZFINANSĒJUMA LIKMES |
| --- | --- |

III IEDAĻA

| 9. pants | ERAF resursi Interreg programmām |
| --- | --- |

9. pants

| 10. pants | Šķērsfondu noteikumi |
| --- | --- |

10. pants

| 11. pants | Saraksts ar Interreg programmu resursiem |
| --- | --- |

11. pants

| 12. pants | Resursu atgriešana un programmas pārtraukšana |
| --- | --- |

12. pants

| 13. pants | Līdzfinansēšanas likmes |
| --- | --- |

13. pants

| II NODAĻA | INTERREG KONKRĒTIE MĒRĶI UN TEMATISKĀ KONCENTRĀCIJA |
| --- | --- |

II NODAĻA

| 14. pants | Interreg konkrētie mērķi |
| --- | --- |

14. pants

| 15. pants | Programmu veidošana |
| --- | --- |

15. pants

| III NODAĻA | PROGRAMMU VEIDOŠANA |
| --- | --- |

III NODAĻA

| I IEDAĻA | INTERREG PROGRAMMU SAGATAVOŠANA, APSTIPRINĀŠANA UN GROZĪŠANA |
| --- | --- |

I IEDAĻA

| 16. pants | Interreg programmu sagatavošana un iesniegšana |
| --- | --- |

16. pants

| 17. pants | Interreg programmu saturs |
| --- | --- |

17. pants

| 18. pants | Interreg programmu apstiprināšana |
| --- | --- |

18. pants

| 19. pants | Interreg programmu grozīšana |
| --- | --- |

19. pants

| II IEDAĻA | TERITORIĀLĀ ATTĪSTĪBA |
| --- | --- |

II IEDAĻA

| 20. pants | Integrēta teritoriālā attīstība |
| --- | --- |

20. pants

| 21. pants | Sabiedrības virzīta vietējā attīstība |
| --- | --- |

21. pants

| III IEDAĻA | DARBĪBAS UN MAZO PROJEKTU FONDI |
| --- | --- |

III IEDAĻA

| 22. pants | Interreg darbību atlase |
| --- | --- |

22. pants

| 23. pants | Partnerība Interreg darbību ietvaros |
| --- | --- |

23. pants

| 24. pants | Atbalsts ierobežota finanšu apjoma projektiem |
| --- | --- |

24. pants

| 25. pants | Mazo projektu fondi |
| --- | --- |

25. pants

| 26. pants | Vadošā partnera uzdevumi |
| --- | --- |

26. pants

| IV IEDAĻA | TEHNISKĀ PALĪDZĪBA |
| --- | --- |

IV IEDAĻA

| 27. pants | Tehniskā palīdzība |
| --- | --- |

27. pants

| IV NODAĻA | UZRAUDZĪBA, IZVĒRTĒŠANA UN KOMUNIKĀCIJA |
| --- | --- |

IV NODAĻA

| I IEDAĻA | UZRAUDZĪBA |
| --- | --- |

I IEDAĻA

| 28. pants | Uzraudzības komiteja |
| --- | --- |

28. pants

| 29. pants | Uzraudzības komitejas sastāvs |
| --- | --- |

29. pants

| 30. pants | Uzraudzības komitejas funkcijas |
| --- | --- |

30. pants

| 31. pants | Pārskatīšana |
| --- | --- |

31. pants

| 32. pants | Datu nosūtīšana |
| --- | --- |

32. pants

| 33. pants | Galīgais snieguma ziņojums |
| --- | --- |

33. pants

| 34. pants | Interreg programmu rādītāji |
| --- | --- |

34. pants

| II IEDAĻA | IZVĒRTĒŠANA UN KOMUNIKĀCIJA |
| --- | --- |

II IEDAĻA

| 35. pants | Izvērtēšana plānošanas periodā |
| --- | --- |

35. pants

| 36. pants | Vadošo iestāžu un partneru pienākumi attiecībā uz pārredzamību un komunikāciju |
| --- | --- |

36. pants

| V NODAĻA | ATTIECINĀMĪBA |
| --- | --- |

V NODAĻA

| 37. pants | Noteikumi par izdevumu attiecināmību |
| --- | --- |

37. pants

| 38. pants | Vispārīgi noteikumi par izmaksu kategoriju attiecināmību |
| --- | --- |

38. pants

| 39. pants | Personāla izmaksas |
| --- | --- |

39. pants

| 40. pants | Biroja un administratīvās izmaksas |
| --- | --- |

40. pants

| 41. pants | Ceļa un uzturēšanās izmaksas |
| --- | --- |

41. pants

| 42. pants | Ārējo ekspertu un pakalpojumu izmaksas |
| --- | --- |

42. pants

| 43. pants | Aprīkojuma izmaksas |
| --- | --- |

43. pants

| 44. pants | Infrastruktūras un darbu izmaksas |
| --- | --- |

44. pants

| VI NODAĻA | INTERREG PROGRAMMU IESTĀDES, PĀRVALDĪBA, KONTROLE UN REVĪZIJA |
| --- | --- |

VI NODAĻA

| 45. pants | Interreg programmu iestādes |
| --- | --- |

45. pants

| 46. pants | Vadošās iestādes funkcijas |
| --- | --- |

46. pants

| 47. pants | Grāmatvedības funkcija |
| --- | --- |

47. pants

| 48. pants | Revīzijas iestādes funkcijas |
| --- | --- |

48. pants

| 49. pants | Darbību revīzija |
| --- | --- |

49. pants

| VII NODAĻA | FINANŠU PĀRVALDĪBA |
| --- | --- |

VII NODAĻA

| 50. pants | Budžeta saistības |
| --- | --- |

50. pants

| 51. pants | Maksājumi un priekšfinansējums |
| --- | --- |

51. pants

| 52. pants | Atgūšana |
| --- | --- |

52. pants

| VIII NODAĻA | TREŠO VALSTU VAI PARTNERVALSTU, AZT VAI REĢIONĀLĀS INTEGRĀCIJAS UN SADARBĪBAS ORGANIZĀCIJU DALĪBA DALĪTĀS PĀRVALDĪBAS INTERREG PROGRAMMĀS |
| --- | --- |

VIII NODAĻA

| 53. pants | Piemērojamie noteikumi |
| --- | --- |

53. pants

| 54. pants | Interreg programmas iestādes un to funkcijas |
| --- | --- |

54. pants

| 55. pants | Pārvaldības metodes |
| --- | --- |

55. pants

| 56. pants | Attiecināmība |
| --- | --- |

56. pants

| 57. pants | Lieli infrastruktūras projekti |
| --- | --- |

57. pants

| 58. pants | Iepirkums |
| --- | --- |

58. pants

| 59. pants | Finansēšanas nolīgumu noslēgšana dalītā pārvaldībā |
| --- | --- |

59. pants

| 60. pants | Trešo valstu, partnervalstu vai AZT iemaksa, kas nav līdzfinansējums |
| --- | --- |

60. pants

| IX NODAĻA | ĪPAŠI NOTEIKUMI PAR NETIEŠO PĀRVALDĪBU |
| --- | --- |

IX NODAĻA

| 61. pants | Tālāko reģionu sadarbība |
| --- | --- |

61. pants

| X NODAĻA | NOBEIGUMA NOTEIKUMI |
| --- | --- |

X NODAĻA

| 62. pants | Deleģēšanas īstenošana |
| --- | --- |

62. pants

| 63. pants | Komiteju procedūra |
| --- | --- |

63. pants

| 64. pants | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

64. pants

| 65. pants | Stāšanās spēkā |
| --- | --- |

65. pants

| PIELIKUMS | INTERREG programmu veidne |
| --- | --- |

PIELIKUMS

| Karte | Programmas teritorijas karte |
| --- | --- |

Karte

| 1. papildinājums | Savienības ieguldījums, pamatojoties uz vienības izmaksām, fiksētas summas maksājumiem un vienotām likmēm |
| --- | --- |

1. papildinājums

| 2. papildinājums | Savienības ieguldījums, pamatojoties uz finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām |
| --- | --- |

2. papildinājums

| 3. papildinājums | Plānoto stratēģiski svarīgo darbību saraksts ar grafiku |
| --- | --- |

3. papildinājums

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

I IEDAĻA

Priekšmets, darbības joma un Interreg sadaļas

1. pants

Priekšmets un darbības joma

Šajā regulā ir paredzēti noteikumi par Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg), lai stiprinātu sadarbību starp dalībvalstīm un to reģioniem Savienībā un starp dalībvalstīm, to reģioniem un trešām valstīm, partnervalstīm, citām teritorijām vai aizjūras zemēm un teritorijām (AZT) vai reģionālās integrācijas un sadarbības organizācijām.

Interreg

Šī regula paredz arī noteikumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu efektīvu plānošanu, tostarp noteikumus par tehnisko palīdzību, uzraudzību, izvērtēšanu, komunikāciju, attiecināmību, pārvaldību un kontroli, kā arī par to programmu finansiālo pārvaldību, uz kurām attiecas Interreg (“Interreg programmas”), kuru atbalsta Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF).

Interreg

Interreg

Attiecībā uz atbalstu, ko Interreg programmām piešķir no Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA III), Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta (KASSI) un visām aizjūras zemēm un teritorijām 2021.–2027. gada plānošanas periodā paredzētā finansējuma, kas kā programma izveidota ar Lēmumu 2013/755/ES (kopā – “Savienības ārējās finansēšanas instrumenti”), šajā regulā ir izklāstīti vēl citi konkrētie mērķi, kā arī paredzēta minēto fondu integrēšana Interreg programmās, trešo valstu, partnervalstu un AZT un to reģionu atbalsttiesīguma kritēriji un daži specifiski īstenošanas noteikumi.

Interreg

IPA III

Interreg

Attiecībā uz atbalstu, ko Interreg programmām piešķir no ERAF un no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem (kopā – “Interreg fondi”), šajā regulā ir izklāstīti Interreg konkrētie mērķi, kā arī Interreg organizācija, dalībvalstu, trešo valstu, partnervalstu un AZT un to reģionu atbalsttiesīguma kritēriji, finanšu resursi un to piešķiršanas kritēriji.

Interreg

Interreg

Interreg

Interreg

Regulu (ES) 2021/1060 un Regulu (ES) 2021/1058 piemēro Interreg programmām, izņemot minētajās regulās īpaši paredzētus gadījumus vai gadījumus, kad Regulu (ES) 2021/1060 var piemērot tikai mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”.

Interreg

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro Regulas (ES) 2021/1060 2. panta definīcijas. Piemēro arī šādas definīcijas:

| 1) | “IPA III saņēmējs” ir IPA III regulas attiecīgajā pielikumā uzskaitīta valsts vai teritorija; |
| --- | --- |

1)

“IPA III saņēmējs” ir IPA III regulas attiecīgajā pielikumā uzskaitīta valsts vai teritorija;

IPA III

IPA

III

| 2) | “trešā valsts” ir valsts, kas nav dalībvalsts un nesaņem atbalstu no Interreg fondiem vai kas Savienības vispārējo budžetu (“Savienības budžets”) papildina ar ārējiem piešķirtiem ieņēmumiem; |
| --- | --- |

2)

“trešā valsts” ir valsts, kas nav dalībvalsts un nesaņem atbalstu no Interreg fondiem vai kas Savienības vispārējo budžetu (“Savienības budžets”) papildina ar ārējiem piešķirtiem ieņēmumiem;

Interreg

| 3) | “partnervalsts” ir IPA III saņēmējs vai valsts vai teritorija, kas attiecībā uz Interreg A un B programmu ietilpst Kaimiņattiecību apgabalā, kurš ir norādīts Regulas (ES) 2021/947 I pielikumā, vai Krievijas Federācija vai – attiecībā uz Interreg C un D programmu – valsts vai teritorija, kas ietilpst jebkurā ģeogrāfiskajā apgabalā saskaņā ar KASSI un kas saņem atbalstu no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem; |
| --- | --- |

3)

“partnervalsts” ir IPA III saņēmējs vai valsts vai teritorija, kas attiecībā uz Interreg A un B programmu ietilpst Kaimiņattiecību apgabalā, kurš ir norādīts Regulas (ES) 2021/947 I pielikumā, vai Krievijas Federācija vai – attiecībā uz Interreg C un D programmu – valsts vai teritorija, kas ietilpst jebkurā ģeogrāfiskajā apgabalā saskaņā ar KASSI un kas saņem atbalstu no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem;

IPA III

Interreg

Interreg

| 4) | “pārrobežu juridiskā struktūra” ir juridiska struktūra, kas iedibināta, ievērojot vienas no Interreg programmā iesaistīto valstu tiesību aktiem, ar noteikumu, ka to izveidojušas teritoriālās iestādes vai citas struktūras no vismaz divām iesaistītajām valstīm; |
| --- | --- |

4)

“pārrobežu juridiskā struktūra” ir juridiska struktūra, kas iedibināta, ievērojot vienas no Interreg programmā iesaistīto valstu tiesību aktiem, ar noteikumu, ka to izveidojušas teritoriālās iestādes vai citas struktūras no vismaz divām iesaistītajām valstīm;

Interreg

| 5) | “reģionālās integrācijas un sadarbības organizācija” – tālāko reģionu sadarbības kontekstā – ir trešo valstu vai reģionu grupa vienā un tajā pašā ģeogrāfiskajā apgabalā, kuras mērķis ir cieši sadarboties kopīgu interešu jautājumos un kuras sastāvā var būt arī dalībvalstis. |
| --- | --- |

5)

“reģionālās integrācijas un sadarbības organizācija” – tālāko reģionu sadarbības kontekstā – ir trešo valstu vai reģionu grupa vienā un tajā pašā ģeogrāfiskajā apgabalā, kuras mērķis ir cieši sadarboties kopīgu interešu jautājumos un kuras sastāvā var būt arī dalībvalstis.

Ja Regulā (ES) 2021/1060 ir atsauce uz “dalībvalsti”, tad šajā regulā to saprot kā “dalībvalsti, kurā atrodas vadošā iestāde”, savukārt, ja minētajā regulā ir atsauce uz “katru dalībvalsti” vai “dalībvalstīm”, to saprot kā “dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis, partnervalstis un AZT, kas piedalās attiecīgajā Interreg programmā”.

Interreg

Ja Regulā (ES) 2021/1060 ir atsauce uz “fondiem”, kas uzskaitīti minētās regulas 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā, vai uz Regulu (ES) 2021/1058, šajā regulā to saprot arī kā attiecīgos Savienības ārējās finansēšanas instrumentus.

3. pants

Interreg
  sadaļas

Saskaņā ar Interreg ERAF un attiecīgā gadījumā Savienības ārējās finansēšanas instrumenti atbalsta šādas sadaļas:

Interreg

| 1) | pārrobežu sadarbība starp blakusreģioniem, lai veicinātu integrētu un harmonisku reģionālo attīstību sauszemes un jūras pierobežas kaimiņreģionos (“Interreg A”):






  a) | iekšēja pārrobežu sadarbība starp divu vai vairāku dalībvalstu pierobežas blakusreģioniem vai starp vismaz vienas dalībvalsts un vienas vai vairāku 4. panta 2. punktā minēto trešo valstu pierobežas blakusreģioniem; vai |
| --- | --- | --- |

1)

pārrobežu sadarbība starp blakusreģioniem, lai veicinātu integrētu un harmonisku reģionālo attīstību sauszemes un jūras pierobežas kaimiņreģionos (“Interreg A”):

Interreg

a)

iekšēja pārrobežu sadarbība starp divu vai vairāku dalībvalstu pierobežas blakusreģioniem vai starp vismaz vienas dalībvalsts un vienas vai vairāku 4. panta 2. punktā minēto trešo valstu pierobežas blakusreģioniem; vai

| b) | ārēja pārrobežu sadarbība starp vismaz vienas dalībvalsts un viena vai vairāku tālāk minēto vienību pierobežas blakusreģioniem:






  i) | IPA III saņēmēji; |
| --- | --- | --- |

b)

ārēja pārrobežu sadarbība starp vismaz vienas dalībvalsts un viena vai vairāku tālāk minēto vienību pierobežas blakusreģioniem:

i)

IPA III saņēmēji;

IPA III

| ii) | KASSI atbalstu saņemošas partnervalstis; vai |
| --- | --- |

ii)

KASSI atbalstu saņemošas partnervalstis; vai

| iii) | Krievijas Federācija, lai tā varētu piedalīties pārrobežu sadarbībā, kas saņem atbalstu arī no KASSI; |
| --- | --- |

iii)

Krievijas Federācija, lai tā varētu piedalīties pārrobežu sadarbībā, kas saņem atbalstu arī no KASSI;

| 2) | transnacionālā sadarbība plašākās transnacionālās teritorijās vai jūras baseinu apkaimē, kurā ir iesaistīti valsts, reģionālie un vietējie programmas partneri dalībvalstīs, trešās valstīs, partnervalstīs un AZT, ar nolūku panākt augstāku teritoriālās integrācijas pakāpi (“Interreg B”); |
| --- | --- |

2)

transnacionālā sadarbība plašākās transnacionālās teritorijās vai jūras baseinu apkaimē, kurā ir iesaistīti valsts, reģionālie un vietējie programmas partneri dalībvalstīs, trešās valstīs, partnervalstīs un AZT, ar nolūku panākt augstāku teritoriālās integrācijas pakāpi (“Interreg B”);

Interreg

| 3) | starpreģionālā sadarbība nolūkā stiprināt kohēzijas politikas efektivitāti (“Interreg C”), ar kuru veicina:






  a) | pieredzes apmaiņu, inovatīvas pieejas un spēju veidošanu, koncentrējoties uz politikas mērķiem, kas ir izklāstīti Regulas (ES) 2021/1060 5. panta 1. punktā, un uz Intereg konkrēto mērķi “Labāka sadarbības pārvaldība”, saistībā ar labas prakses apzināšanu, izplatīšanu un nodošanu reģionālās attīstības politikā, tostarp mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” programmās (“Interreg Europe programma”); |
| --- | --- | --- |

3)

starpreģionālā sadarbība nolūkā stiprināt kohēzijas politikas efektivitāti (“Interreg C”), ar kuru veicina:

Interreg

a)

pieredzes apmaiņu, inovatīvas pieejas un spēju veidošanu, koncentrējoties uz politikas mērķiem, kas ir izklāstīti Regulas (ES) 2021/1060 5. panta 1. punktā, un uz Intereg konkrēto mērķi “Labāka sadarbības pārvaldība”, saistībā ar labas prakses apzināšanu, izplatīšanu un nodošanu reģionālās attīstības politikā, tostarp mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” programmās (“Interreg Europe programma”);

Intereg

Interreg Europe

| b) | pieredzes apmaiņu, inovatīvas pieejas un spēju veidošanu saistībā ar labas prakses apzināšanu, nodošanu un kapitalizāciju integrētā un ilgtspējīgā pilsētattīstībā, ņemot vērā saiknes starp pilsētu un lauku teritorijām un atbalstot pasākumus, kas izstrādāti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1058 11. pantu, kā arī vienlaikus saskaņotā veidā papildinot ar minētās regulas 12. pantā izklāstīto iniciatīvu (“URBACT programma”); |
| --- | --- |

b)

pieredzes apmaiņu, inovatīvas pieejas un spēju veidošanu saistībā ar labas prakses apzināšanu, nodošanu un kapitalizāciju integrētā un ilgtspējīgā pilsētattīstībā, ņemot vērā saiknes starp pilsētu un lauku teritorijām un atbalstot pasākumus, kas izstrādāti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1058 11. pantu, kā arī vienlaikus saskaņotā veidā papildinot ar minētās regulas 12. pantā izklāstīto iniciatīvu (“URBACT programma”);

URBACT

| c) | pieredzes apmaiņu, inovatīvas pieejas un spēju veidošanu nolūkā (“INTERACT programma”):






  i) | saskaņot un vienkāršot Interreg programmu īstenošanu, kā arī veicināt to rezultātu kapitalizāciju; |
| --- | --- | --- |

c)

pieredzes apmaiņu, inovatīvas pieejas un spēju veidošanu nolūkā (“INTERACT programma”):

INTERACT

i)

saskaņot un vienkāršot Interreg programmu īstenošanu, kā arī veicināt to rezultātu kapitalizāciju;

Interreg

| ii) | saskaņot un vienkāršot iespējamos sadarbības pasākumus, kas minēti Regulas (ES) 2021/1060 22. panta 3. punkta d) apakšpunkta vi) punktā; |
| --- | --- |

ii)

saskaņot un vienkāršot iespējamos sadarbības pasākumus, kas minēti Regulas (ES) 2021/1060 22. panta 3. punkta d) apakšpunkta vi) punktā;

| iii) | atbalstīt Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) izveidi, darbību un izmantošanu; |
| --- | --- |

iii)

atbalstīt Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) izveidi, darbību un izmantošanu;

| d) | attīstības tendenču analīzi saistībā ar teritoriālās kohēzijas mērķiem (“ESPON programma”); |
| --- | --- |

d)

attīstības tendenču analīzi saistībā ar teritoriālās kohēzijas mērķiem (“ESPON programma”);

ESPON

| 4) | tālāko reģionu sadarbība – savstarpēji un ar kaimiņos esošām trešām valstīm vai partnervalstīm, vai AZT, vai reģionālās integrācijas un sadarbības organizācijām, vai ar vairākiem no iepriekš minētajiem sadarbības partneriem, nolūkā sekmēt to reģionālo integrāciju un harmonisku attīstību savā apkārtnē (“Interreg D”). |
| --- | --- |

4)

tālāko reģionu sadarbība – savstarpēji un ar kaimiņos esošām trešām valstīm vai partnervalstīm, vai AZT, vai reģionālās integrācijas un sadarbības organizācijām, vai ar vairākiem no iepriekš minētajiem sadarbības partneriem, nolūkā sekmēt to reģionālo integrāciju un harmonisku attīstību savā apkārtnē (“Interreg D”).

Interreg

II IEDAĻA

II IEDAĻA

Ģeogrāfiskais tvērums

Ģeogrāfiskais tvērums

4. pants

Pārrobežu sadarbības ģeogrāfiskais tvērums

1.   Pārrobežu sadarbības gadījumā no ERAF atbalstāmie reģioni ir NUTS 3. līmeņa Savienības reģioni pie visām iekšējām un ārējām sauszemes robežām ar trešām valstīm vai partnervalstīm un visi Savienības NUTS 3. līmeņa reģioni pie jūras robežām, kurus ne vairāk kā 150 km attālumā citu no cita nodala jūra, neskarot iespējamus pielāgojumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu sadarbības programmu darbības teritoriju saskaņotību un nepārtrauktību, un vietas, kur faktiski var notikt pārrobežu mijiedarbība.

2.   Iekšējās pārrobežu sadarbības gadījumā Interreg programmas var aptvert tos Norvēģijas, Šveices un Apvienotās Karalistes reģionus, kas ir līdzvērtīgi NUTS 3. līmeņa reģioniem, kā arī Andoru, Lihtenšteinu, Monako un Sanmarīno.

3.   Ārējās pārrobežu sadarbības gadījumā reģioni, kas atbalstāmi no IPA III vai KASSI, ir attiecīgās partnervalsts NUTS 3. līmeņa reģioni vai, ja NUTS klasifikācijas nav, līdzvērtīgi apgabali gar visām sauszemes un jūras robežām starp dalībvalstīm un partnervalstīm, kas tiesīgas saņemt atbalstu no IPA III vai KASSI, neskarot iespējamus pielāgojumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu sadarbības programmu darbības teritoriju saskaņotību un nepārtrauktību.

5. pants

Transnacionālās sadarbības ģeogrāfiskais tvērums

1.   Transnacionālās sadarbības gadījumā no ERAF atbalstāmie reģioni ir Savienības NUTS 2. līmeņa reģioni, tostarp tālākie reģioni, kas aptver plašākas transnacionālas teritorijas, un attiecīgā gadījumā ņemot vērā makroreģionālās stratēģijas un jūras baseinu stratēģijas.

2.   Pēc attiecīgās dalībvalsts vai attiecīgo dalībvalstu pieprasījuma, iesniedzot transnacionālās sadarbības programmu, minētajā programmā var iekļaut arī vienu vai vairākus tālākos reģionus no attiecīgās dalībvalsts vai attiecīgajām dalībvalstīm.

3.   Transnacionālās sadarbības programmas var aptvert šādas teritorijas – neatkarīgi no tā, vai tās saņem atbalstu no Savienības budžeta:

| a) | reģioni Islandē, Norvēģijā, Šveicē un Apvienotajā Karalistē, kā arī Andora, Lihtenšteina, Monako un Sanmarīno; |
| --- | --- |

a)

reģioni Islandē, Norvēģijā, Šveicē un Apvienotajā Karalistē, kā arī Andora, Lihtenšteina, Monako un Sanmarīno;

| b) | AZT; |
| --- | --- |

b)

AZT;

| c) | Fēru salas; |
| --- | --- |

c)

Fēru salas;

| d) | partnervalstu reģioni, kas tādi ir saskaņā ar IPA III vai KASSI. |
| --- | --- |

d)

partnervalstu reģioni, kas tādi ir saskaņā ar IPA III vai KASSI.

4.   Šā panta 3. punktā minētie reģioni, trešās valstis, partnervalstis vai AZT ir NUTS 2. līmeņa reģioni vai, ja NUTS klasifikācijas nav, līdzvērtīgi apgabali.

6. pants

Starpreģionālās sadarbības ģeogrāfiskais tvērums

1.   Attiecībā uz starpreģionālo sadarbību atbalstu no ERAF saņem visa Savienības teritorija, tostarp tālākie reģioni.

2.   Starpreģionālās sadarbības programmas var aptvert visu vai daļu 4., 5. un 7. pantā minēto trešo valstu, partnervalstu un citu teritoriju teritorijas vai AZT, neatkarīgi no tā, vai tās saņem atbalstu no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem.

7. pants

Tālāko reģionu sadarbības ģeogrāfiskais tvērums

1.   Tālāko reģionu sadarbības gadījumā atbalstu no ERAF saņem visi LESD 349. panta pirmajā daļā uzskaitītie reģioni.

2.   Interreg programmas, kurās ir iesaistīti tālākie reģioni, var aptvert partnervalstis vai to daļas, kas saņem atbalstu no KASSI, vai AZT, kas saņem atbalstu no Aizjūras zemju un teritoriju programmas (AZTP), vai abus.

8. pants

Saraksts ar teritorijām, kas saņem atbalstu no
  Interreg
  programmām

1.   Šīs regulas 4. līdz 7. panta vajadzībām Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar ko nosaka sarakstu ar Interreg programmu darbības teritorijām, kas saņem atbalstu, iedalot tās pēc katras sadaļas un katras Interreg programmas. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar konsultēšanās procedūru, kas minēta 63. panta 2. punktā.

Ārējas pārrobežu Interreg programmas norāda kā “Interreg
  A
  IPA III PRS programmas” (IPA III PRS) vai kā “Interreg
  A NEXT programmas” (KASSI PRS).

2.   Šā panta 1. punkta pirmajā daļā minētajos īstenošanas aktos iekļauj arī sarakstu, kur norāda tos NUTS 3. līmeņa Savienības reģionus, kas ir ņemti vērā saistībā ar ERAF piešķīrumu pārrobežu sadarbībai pie visām iekšējām robežām un tām ārējām robežām, uz kurām attiecas Savienības ārējās finansēšanas instrumenti.

3.   Šā panta 1. punkta otrajā daļā minētajā sarakstā norāda arī trešo valstu vai partnervalstu, vai ārpus Savienības esošu teritoriju reģionus, kas nesaņem atbalstu no ERAF vai no Savienības ārējās finansēšanas instrumenta, vai kas Savienības budžetu papildina ar ārējiem piešķirtiem ieņēmumiem.

III IEDAĻA

III IEDAĻA

Resursi un līdzfinansējuma likmes

Resursi un līdzfinansējuma likmes

9. pants

ERAF resursi
  Interreg
  programmām

1.   Interreg programmām paredzēto ERAF resursu apmērs ir 8 050 000 000 EUR 2018. gada cenās no visiem resursiem, kas budžeta saistībām ir pieejami no ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda 2021.–2027. gada plānošanas periodam un uzskaitīti Regulas (ES) 2021/1060 109. panta 1. punktā.

2.   Šā panta 1. punktā minētos resursus sadala šādi:

| a) | 72,2 % (t. i., kopā 5 812 790 000 EUR sauszemes un jūras pārrobežu sadarbībai (“A sadaļa”)); |
| --- | --- |

a)

72,2 % (t. i., kopā 5 812 790 000 EUR sauszemes un jūras pārrobežu sadarbībai (“A sadaļa”));

| b) | 18,2 % (t. i., kopā 1 466 000 000 EUR transnacionālajai sadarbībai (“B sadaļa”)); |
| --- | --- |

b)

18,2 % (t. i., kopā 1 466 000 000 EUR transnacionālajai sadarbībai (“B sadaļa”));

| c) | 6,1 % (t. i., kopā 490 000 000 EUR starpreģionālajai sadarbībai (“C sadaļa”)); |
| --- | --- |

c)

6,1 % (t. i., kopā 490 000 000 EUR starpreģionālajai sadarbībai (“C sadaļa”));

| d) | 3,5 % (t. i., kopā 281 210 000 EUR) tālāko reģionu sadarbībai (“D sadaļa”)); |
| --- | --- |

d)

3,5 % (t. i., kopā 281 210 000 EUR) tālāko reģionu sadarbībai (“D sadaļa”));

3.   Komisija, ievērojot Regulas (ES) 2021/1060 XXVI pielikuma 8. punktā paredzēto metodiku, katru dalībvalsti informē par tai paredzēto daļu no A, B un D sadaļai domātajām kopējām summām, norādot sadalījumu pa gadiem.

4.   Katra dalībvalsts līdz 15 % no tai paredzētā finansiālā piešķīruma A, B un D sadaļai var pārvietot no vienas minētās sadaļas uz citu vai citām.

5.   Pamatojoties uz summām, kas paziņotas, ievērojot 3. punktu, katra dalībvalsts informē Komisiju par to, vai un kādā veidā tā ir izmantojusi 4. punktā paredzēto pārvietošanas iespēju, un par to, kā galu galā tai piekritīgā daļa ir sadalīta starp Interreg programmām, kurās šī dalībvalsts piedalās.

10. pants

Šķērsfondu noteikumi

1.   Komisija pieņem īstenošanas aktu, kurā izklāstīti daudzgadu stratēģijas dokumenti attiecībā uz ārējām pārrobežu un transnacionālām sadarbības programmām, kas saņem atbalstu no ERAF un KASSI, no ERAF un IPA III, vai no ERAF, KASSI un IPA III. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar šīs regulas 63. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru un attiecīgā gadījumā pilnībā ievērojot IPA III regulā izklāstīto procedūru.

Ja Interreg programmas saņem atbalstu no ERAF un KASSI, tad īstenošanas aktā izklāsta Regulas (ES) 2021/947 14. panta 2. punktā minētos elementus.

Ja Interreg programmas saņem atbalstu no ERAF un IPA III, tad īstenošanas akts attiecīgā gadījumā attiecas arī uz IPA III saņēmēju vai partnervalstu dalību Interreg C un D programmās.

2.   Komisija un attiecīgās dalībvalstis nosaka, kāda ir ERAF iemaksa ārējās pārrobežu Interreg programmās, ko arī atbalsta ar finansējumu no IPA III PRS, vai ar finansējumu no KASSI PRS. Katrai dalībvalstij noteikto ERAF iemaksu starp attiecīgajām dalībvalstīm vairs nepārdala.

Attiecīgos IPA III un KASSI ieguldījumus Interreg B, C un D programmās ņem vērā programmas partnerības sastāvu, ko veido dalībvalstis, IPA III saņēmēji un partnervalstis. Minētos ieguldījumus var izklāstīt daudzgadu stratēģijas dokumentos, uz ko attiecas 1. punkta pirmā daļa.

3.   ERAF atbalstu atsevišķām ārējām pārrobežu programmām piešķir ar noteikumu, ka no IPA III PRS un KASSI PRS piešķir vismaz līdzvērtīgas summas saskaņā ar attiecīgo daudzgadu stratēģijas dokumentu. Minēto iemaksu maksimālais apmērs ir noteikts IPA III regulā vai Regulā (ES) 2021/947.

Tomēr, ja, pārskatot attiecīgos stratēģiskās plānošanas dokumentus saskaņā ar IPA III vai KASSI, līdzvērtīgā summa atlikušajiem gadiem tiek samazināta, katra skartā dalībvalsts izvēlas vienu no šiem variantiem:

| a) | prasīt, lai tiktu piemērots 12. panta 3. punktā minētais mehānisms; |
| --- | --- |

a)

prasīt, lai tiktu piemērots 12. panta 3. punktā minētais mehānisms;

| b) | turpināt Interreg programmu, izmantojot atlikušo atbalstu no ERAF un IPA III PRS vai KASSI PRS; vai |
| --- | --- |

b)

turpināt Interreg programmu, izmantojot atlikušo atbalstu no ERAF un IPA III PRS vai KASSI PRS; vai

| c) | kombinēt šīs daļas a) un b) apakšpunktā minētos variantus. |
| --- | --- |

c)

kombinēt šīs daļas a) un b) apakšpunktā minētos variantus.

4.   Gada apropriācijas, kas atbilst atbalstam, ko no ERAF, IPA III PRS vai KASSI PRS sniedz ārējām pārrobežu Interreg programmām, iekļauj attiecīgajās 2021. gada budžeta pozīcijās.

5.   Ja Komisija ir iekļāvusi specifisku finansiālo piešķīrumu, lai saskaņā ar Regulu (ES) 2021/947 partnervalstīm vai reģioniem un saskaņā ar Lēmumu 2013/755/ES – AZT, vai abiem, palīdzētu stiprināt sadarbību ar kaimiņos esošajiem Savienības tālākajiem reģioniem saskaņā ar Regulas (ES) 2021/947 33. panta 2. punktu vai Lēmuma 2013/755/ES 87. pantu, vai abiem, finansējumu saskaņā ar šo regulu var piešķirt arī no ERAF – ja tas ir lietderīgi un notiek uz savstarpības un proporcionalitātes pamatiem attiecībā uz finansējumu no KASSI vai AZTP, vai abiem, – pasākumiem, ko īsteno partnervalsts vai reģions, vai jebkura cita vienība saskaņā ar Regulu (ES) 2021/947, vai valsts, teritorija vai jebkura cita vienība saskaņā ar Lēmumu 2013/755/ES, vai Savienības tālākais reģions, saskaņā ar, jo īpaši, vienu vai vairākām kopīgām Interreg B, C vai D programmām vai šīs regulas 59. pantā minētajiem sadarbības pasākumiem, kas izveidoti vai īstenoti, ievērojot šo regulu.

11. pants

Saraksts ar
  Interreg
  programmu resursiem

1.   Pamatojoties uz informāciju, ko dalībvalstis sniegušas, ievērojot 9. panta 5. punktu, Komisija pieņem īstenošanas aktus, kuros ir iekļauts visu Interreg programmu saraksts un katrai programmai norādīta kopējā ERAF atbalsta summa un attiecīgā gadījumā arī kopējais atbalsts no katra Savienības ārējās finansēšanas instrumenta. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar konsultēšanās procedūru, kas minēta 63. panta 2. punktā.

2.   Minētajos īstenošanas aktos iekļauj arī sarakstu ar summām, kas pārvietotas, ievērojot 9. panta 4. punktu, un summas iedala pa dalībvalstīm.

12. pants

Resursu atgriešana un programmas pārtraukšana

1.   Ja attiecībā uz 2022. vai 2023. gadu Komisijai līdz attiecīgā gada 31. martam nav iesniegta ārējā pārrobežu programma, ERAF ikgadējo iemaksu, kura paredzēta minētajai programmai un kura nav iedalīta citai programmai, kas iesniegta tajā pašā ārējo pārrobežu Interreg programmu kategorijā, piešķir tām iekšējām pārrobežu Interreg programmām, kurās piedalās attiecīgā dalībvalsts.

2.   Ja līdz 2024. gada 31. martam vēl joprojām ir tādas ārējās pārrobežu Interreg programmas, kuras nav iesniegtas Komisijai, tad 9. panta 5. punktā minēto ERAF iemaksu minētajās programmās atlikušajiem gadiem līdz 2027. gadam, kura nav iedalīta citai Interreg programmai, kas arī saņem atbalstu attiecīgi no IPA III PRS vai KASSI PRS, piešķir tām iekšējām pārrobežu Interreg programmām, kurās piedalās attiecīgā dalībvalsts.

3.   Jebkuru Komisijas jau apstiprinātu ārējo pārrobežu Interreg programmu pārtrauc vai piešķīrumu programmai samazina atbilstīgi piemērojamajiem noteikumiem un procedūrām, jo īpaši, ja:

| a) | neviena partnervalsts, kas ir ietverta attiecīgajā Interreg programmā, attiecīgo finansēšanas nolīgumu nav parakstījusi līdz termiņam, kas noteikts saskaņā ar 59. pantu; vai |
| --- | --- |

a)

neviena partnervalsts, kas ir ietverta attiecīgajā Interreg programmā, attiecīgo finansēšanas nolīgumu nav parakstījusi līdz termiņam, kas noteikts saskaņā ar 59. pantu; vai

| b) | Interreg programmu nevar īstenot pēc plāna iesaistīto valstu attiecību problēmu dēļ. |
| --- | --- |

b)

Interreg programmu nevar īstenot pēc plāna iesaistīto valstu attiecību problēmu dēļ.

Tādos gadījumos 1. punktā minēto ERAF iemaksu, kas atbilst gada maksājumiem, par kuriem vēl nav uzņemtas saistības, vai gada maksājumiem, par kuriem ir uzņemtas saistības un par kuriem saistības tā paša budžeta gada laikā ir pilnībā vai daļēji atceltas, un kuri nav iedalīti citai Interreg programmai, kas arī saņem atbalstu attiecīgi no IPA III PRS vai KASSI PRS, piešķir tām iekšējām pārrobežu Interreg programmām, kurās piedalās attiecīgā dalībvalsts.

4.   Kas attiecas uz Komisijas jau apstiprināto Interreg B programmu, partnervalsts vai AZT dalība tiek pārtraukta, ja iestājas kāda no situācijām, kas izklāstītas 3. punkta pirmās daļas a) vai b) apakšpunktā.

Iesaistītās dalībvalstis un, attiecīgā gadījumā, atlikušās iesaistītās partnervalstis prasa, ka:

| a) | Interreg programma tiek pārtraukta, jo īpaši tad, ja galvenos kopīgas attīstības uzdevumus nav iespējams paveikt bez attiecīgās partnervalsts vai AZT piedalīšanās; |
| --- | --- |

a)

Interreg programma tiek pārtraukta, jo īpaši tad, ja galvenos kopīgas attīstības uzdevumus nav iespējams paveikt bez attiecīgās partnervalsts vai AZT piedalīšanās;

| b) | piešķīrums šai Interreg programmai tiek samazināts saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem un procedūrām; vai |
| --- | --- |

b)

piešķīrums šai Interreg programmai tiek samazināts saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem un procedūrām; vai

| c) | Interreg programma tiek turpināta bez attiecīgās partnervalsts vai AZT piedalīšanās. |
| --- | --- |

c)

Interreg programma tiek turpināta bez attiecīgās partnervalsts vai AZT piedalīšanās.

Ja piešķīrumu Interreg programmai samazina, ievērojot b) apakšpunktu, tad ERAF iemaksu, kas atbilst gada maksājumiem, par kuriem vēl nav radušās saistības, piešķir citai Interreg B programmai, kurā piedalās viena vai vairākas attiecīgās dalībvalstis, vai, ja dalībvalsts piedalās tikai vienā Interreg B programmā, piešķir vienai vai vairākām iekšējām pārrobežu Interreg programmām, kurā minētā dalībvalsts piedalās.

5.   Iemaksu no IPA III, KASSI vai AZTP, kas samazināta, ievērojot šo pantu, izmanto saskaņā ar attiecīgi IPA III regulu, Regulu (ES) 2021/947 vai Lēmumu 2013/755/ES.

6.   Ja trešā valsts, partnervalsts vai AZT, kura Interreg programmā iemaksā valsts resursus, kas nav valsts līdzfinansējums atbalstam no ERAF vai no Savienības ārējās finansēšanas instrumenta, minēto ieguldījumu Interreg programmas īstenošanas laikā samazina vai nu kopumā, vai attiecībā uz kopīgām darbībām, kas jau ir atlasītas un saņēmušas 22. panta 6. punktā paredzēto dokumentu, tad iesaistītā dalībvalsts vai dalībvalstis prasa izmantot vienu no risinājumiem, kas izklāstīti šā panta 4. punkta otrajā daļā.

13. pants

Līdzfinansēšanas likmes

1.   Līdzfinansējuma likme katras Interreg programmas līmenī nepārsniedz 80 %.

2.   Neatkarīgi no šā panta 1. punkta, līdzfinansējuma likme Interreg D programmām nav lielāka par 85 %, izņemot gadījumus, kad lielāks procentuālais apjoms ir noteikts Lēmumā 2013/755/ES vai jebkurā citā aktā, kas pieņemts, ievērojot minēto lēmumu, vai – attiecīgā gadījumā – kas pieņemts, ievērojot Regulu (ES) 2021/947, vai jebkuru citu aktu, kas pieņemts, ievērojot minēto regulu.

3.   Ja Interreg programmas saņem atbalstu no ERAF un IPA III PRS un ja ERAF piešķīrums ir 50 % no kopējā Savienības piešķīruma vai mazāk, tad IPA III regulā vai jebkurā citā aktā, kas pieņemts, ievērojot minēto regulu, var paredzēt augstāku procentuālo apjomu.

4.   Ja Interreg programmas saņem atbalstu no ERAF un vai nu tikai no KASSI, vai arī gan no KASSI, gan no IPA III un ja ERAF piešķīrums ir 50 % no kopējā Savienības piešķīruma vai mazāk, tad Regulā (ES) 2021/947 vai jebkurā citā aktā, kas pieņemts, ievērojot minēto regulu, var paredzēt augstāku procentuālo apjomu.

II NODAĻA

INTERREG KONKRĒTIE MĒRĶI UN TEMATISKĀ KONCENTRĀCIJA

INTERREG

14. pants

Interreg
  konkrētie mērķi

1.   ERAF saskaņā ar savu Regulas (ES) 2021/1058 5. pantā definēto darbības jomu un attiecīgā gadījumā Savienības ārējās finansēšanas instrumenti sekmē Regulas (ES) 2021/1060 5. panta 1. punktā izklāstīto politikas mērķu sasniegšanu ar vienotiem pasākumiem Interreg programmu ietvaros.

2.   Pārrobežu programmas PEACE PLUS gadījumā, kad tā darbojas miera un izlīguma labā, ERAF, īstenojot konkrētu mērķi saskaņā ar 4. politikas mērķi, sniedz ieguldījumu arī sociālās, ekonomiskās un reģionālās stabilitātes veicināšanā attiecīgajos reģionos, jo īpaši ar pasākumiem, kas veltīti kopienu savstarpējas saliedētības veicināšanai. Minēto konkrēto mērķi balsta atsevišķa prioritāte.

3.   Papildus ERAF konkrētajiem mērķiem, kas izklāstīti Regulas (ES) 2021/1058 3. pantā, ERAF un, attiecīgā gadījumā, arī Savienības ārējās finansēšanas instrumenti veicina arī Regulas (ES) 2021/1057 4. panta 1. punkta a)–l) apakšpunktā minēto konkrēto mērķu sasniegšanu, ar vienotiem pasākumiem Interreg programmu ietvaros.

4.   Saskaņā ar Interreg programmām ERAF un attiecīgā gadījumā Savienības ārējās finansēšanas instrumentus var izmantot arī, lai atbalstītu Interreg konkrēto mērķi “Labāka sadarbības pārvaldība”, izmantojot vienu vai vairākus šādus pasākumus:

| a) | stiprināt publisko iestāžu – īpaši to, kam uzticēts pārvaldīt konkrētu teritoriju, – un ieinteresēto personu institucionālās spējas (visas sadaļas); |
| --- | --- |

a)

stiprināt publisko iestāžu – īpaši to, kam uzticēts pārvaldīt konkrētu teritoriju, – un ieinteresēto personu institucionālās spējas (visas sadaļas);

| b) | stiprināt efektīvu publisko pārvaldi, veicinot juridisko un administratīvo sadarbību un sadarbību starp iedzīvotājiem, pilsoniskās sabiedrības aktoriem un iestādēm, jo īpaši, lai novērstu juridiskos un citus šķēršļus pierobežas reģionos (A, C, D un attiecīgā gadījumā B sadaļa); |
| --- | --- |

b)

stiprināt efektīvu publisko pārvaldi, veicinot juridisko un administratīvo sadarbību un sadarbību starp iedzīvotājiem, pilsoniskās sabiedrības aktoriem un iestādēm, jo īpaši, lai novērstu juridiskos un citus šķēršļus pierobežas reģionos (A, C, D un attiecīgā gadījumā B sadaļa);

| c) | veidot savstarpēju uzticēšanos, proti, veicināt iedzīvotāju sadraudzības pasākumus (A, D un attiecīgā gadījumā B sadaļa); |
| --- | --- |

c)

veidot savstarpēju uzticēšanos, proti, veicināt iedzīvotāju sadraudzības pasākumus (A, D un attiecīgā gadījumā B sadaļa);

| d) | stiprināt publisko iestāžu un ieinteresēto personu institucionālās spējas īstenot makroreģionālas stratēģijas un jūras baseina stratēģijas, kā arī citas teritoriālas stratēģijas (visas sadaļas); |
| --- | --- |

d)

stiprināt publisko iestāžu un ieinteresēto personu institucionālās spējas īstenot makroreģionālas stratēģijas un jūras baseina stratēģijas, kā arī citas teritoriālas stratēģijas (visas sadaļas);

| e) | stiprināt ilgtspējīgu demokrātiju un atbalstot pilsoniskās sabiedrības aktorus un to lomu reformu un demokrātisku pārmaiņu procesos (visas sadaļas ar trešo valstu, partnervalstu un AZT iesaisti); un |
| --- | --- |

e)

stiprināt ilgtspējīgu demokrātiju un atbalstot pilsoniskās sabiedrības aktorus un to lomu reformu un demokrātisku pārmaiņu procesos (visas sadaļas ar trešo valstu, partnervalstu un AZT iesaisti); un

| f) | citas darbības, ar ko atbalsta labāku sadarbības pārvaldību (visas sadaļas). |
| --- | --- |

f)

citas darbības, ar ko atbalsta labāku sadarbības pārvaldību (visas sadaļas).

5.   Saistībā ar Interreg programmām ERAF un attiecīgā gadījumā Savienības ārējās finansēšanas instrumentus var izmantot arī Interreg konkrētajam mērķim “Drošāka un aizsargātāka Eiropa”, jo īpaši ar darbībām tādās jomās kā robežšķērsošanas pārvaldība un mobilitātes un migrācijas pārvaldība, tostarp trešo valstu valstspiederīgo, piemēram, migrantu un starptautiskās aizsardzības saņēmēju – aizsardzība un ekonomiska un sociāla integrācija.

15. pants

Tematiskā koncentrācija

1.   Vismaz 60 % no ERAF iemaksas un attiecīgā gadījumā no Savienības ārējās finansēšanas instrumentu piešķīrumiem katrai Interreg A, B un D programmai piešķir 2. politikas mērķim un ne vairāk kā diviem citiem politikas mērķiem, kas izklāstīti Regulas (ES) 2021/1060 5. panta 1. punktā.

Interreg A programmas pie iekšējām sauszemes robežām vismaz 60 % no piešķirtās ERAF iemaksas piešķir 2. un 4. politikas mērķim un ne vairāk kā diviem citiem politikas mērķiem, kas izklāstīti Regulas (ES) 2021/1060 5. panta 1. punktā.

2.   Līdz 20 % no ERAF iemaksas un attiecīgā gadījumā no Savienības ārējās finansēšanas instrumentu piešķīrumiem katrai Interreg A, B un D programmai var piešķirt Interreg konkrētajam mērķim “Labāka sadarbības pārvaldība” un līdz 5 % var piešķirt Interreg konkrētajam mērķim “Drošāka un aizsargātāka Eiropa”.

3.   Ja Interreg B programma atbalsta makroreģionālu stratēģiju vai jūras baseina stratēģiju, vismaz 80 % no ERAF iemaksas un – attiecīgā gadījumā – daļa Savienības ārējās finansēšanas instrumentu piešķīrumu atbilstoši prioritātēm, kas nav tehniskā palīdzība, palīdz sasniegt minētās stratēģijas mērķus.

4.   Visus politikas mērķus, kas izklāstīti Regulas (ES) 2021/1060 1. panta 1.punktā, un Interreg konkrēto mērķi “Labāka sadarbības pārvaldība” var izraudzīties Interreg Europe un URBACT programmām. Attiecībā uz INTERACT programmu un ESPON programmu visu ERAF iemaksu un attiecīgā gadījumā Savienības ārējās finansēšanas instrumentu piešķīrumus piešķir Interreg konkrētajam mērķim “Labāka sadarbības pārvaldība”.

III NODAĻA

PROGRAMMU VEIDOŠANA

PROGRAMMU VEIDOŠANA

I IEDAĻA

I IEDAĻA

Interreg programmu sagatavošana, apstiprināšana un grozīšana

Interreg programmu sagatavošana, apstiprināšana un grozīšana

16. pants

Interreg
  programmu sagatavošana un iesniegšana

1.   Eiropas teritoriālās sadarbības mērķis (Interreg) tiek īstenots ar Interreg programmām dalītā pārvaldībā, izņemot Interreg D programmas, ko saskaņā ar vienošanos ar attiecīgo dalībvalsti vai dalībvalstīm pēc konsultācijām ar ieinteresētajām personām var gan pilnībā, gan daļēji īstenot netiešā pārvaldībā.

2.   Iesaistītās dalībvalstis un, attiecīgā gadījumā, trešās valstis, partnervalstis, AZT vai reģionālās integrācijas un sadarbības organizācijas, izmantojot pielikumā norādīto veidni, sagatavo Interreg programmu laikposmam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim.

3.   Iesaistītās dalībvalstis Interreg programmu sagatavo sadarbībā ar Regulas (ES) 2021/1060 8. pantā minētajiem programmas partneriem. Sagatavojot Interreg B programmas, kas attiecas uz makroreģionālajām un jūras baseinu stratēģijām, dalībvalstis un programmas partneri ņem vērā attiecīgo makroreģionālo un jūras baseinu stratēģiju tematiskās prioritātes un apspriežas ar attiecīgajiem aktoriem, kā arī nodrošina, ka, ievērojot minēto pantu, šie aktori makroreģiona un jūras baseinu līmenī tiek sasaukti plānošanas perioda sākumā.

Iesaistītās trešās valstis vai partnervalstis, vai attiecīgā gadījumā AZT iesaista arī programmas partnerus, tostarp reģionālās integrācijas un sadarbības organizācijas, kas ir līdzvērtīgi attiecīgajā pantā minētajiem partneriem.

4.   Dalībvalsts, kurā atrodas potenciālā vadošā iestāde, Interreg programmu iesniedz Komisijai līdz 2022. gada 2. aprīlim visu iesaistīto dalībvalstu un attiecīgā gadījumā trešo valstu, partnervalstu vai AZT, vai reģionālās integrācijas un sadarbības organizāciju vārdā.

Tomēr, ja Interreg programma aptver atbalstu no Savienības ārējās finansēšanas instrumenta, tad dalībvalsts, kurā atrodas potenciālā vadošā iestāde, Interreg programmu iesniedz Komisijai ne vēlāk kā deviņus mēnešus pēc tam, kad Komisija ir pieņēmusi attiecīgos daudzgadu stratēģijas dokumentus, kas paredzēti 10. panta 1. punktā, vai saskaņā ar minētā Savienības ārējās finansēšanas instrumenta attiecīgo leģislatīvo pamataktu.

5.   Pirms Interreg programmas iesniegšanas Komisijai iesaistītās dalībvalstis un, attiecīgā gadījumā, trešās valstis, partnervalstis vai AZT rakstiski apstiprina savu piekrišanu Interreg programmas saturam. Šī piekrišana attiecas arī uz visu iesaistīto dalībvalstu un, attiecīgā gadījumā, trešo valstu, partnervalstu vai AZT saistībām nodrošināt Interreg programmas īstenošanai vajadzīgo līdzfinansējumu un, attiecīgā gadījumā, trešo valstu, partnervalstu vai AZT saistībām sniegt finansiālu ieguldījumu.

Atkāpjoties no pirmās daļas, tādu Interreg programmu gadījumā, kurās ir iesaistīti tālākie reģioni un trešās valstis, partnervalstis vai AZT, attiecīgās dalībvalstis, pirms iesniedz Interreg programmas Komisijai, konsultējas ar attiecīgajām trešām valstīm, partnervalstīm vai AZT. Tādā gadījumā piekrišanu Interreg programmu saturam un iespējamam trešo valstu, partnervalstu vai AZT finansiālajam ieguldījumam var izteikt oficiāli apstiprinātos protokolos, kas ir sagatavoti pēc konsultatīvām sanāksmēm ar attiecīgajām trešām valstīm, partnervalstīm vai AZT vai pēc apspriedēm ar reģionālās integrācijas un sadarbības organizācijām.

6.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 62. pantu, ar kuriem groza pielikumu, lai tā nebūtiskus elementus pielāgotu plānošanas periodā notikušām izmaiņām.

17. pants

Interreg
  programmu saturs

1.   Katrā Interreg programmā izklāsta kopīgu stratēģiju, kā programma sekmēs Regulas (ES) 2021/1060 5. panta 1. punktā izklāstītos politikas mērķus un attiecīgā gadījumā šīs regulas 14. panta 4. un 5. punktā izklāstītos Interreg konkrētos mērķus un kā tiks paziņoti tās rezultāti.

2.   Katra Interreg programma sastāv no prioritātēm.

Katra prioritāte atbilst vienam politikas mērķim vai attiecīgā gadījumā vienam vai vairākiem Interreg konkrētajiem mērķiem un sastāv no viena vai vairākiem konkrētiem mērķiem. Vienam politikas mērķim vai Interreg konkrētajam mērķim var atbilst vairākas prioritātes.

3.   Katrā Interreg programmā izklāsta šādus elementus:

| a) | programmas darbības teritorija, tostarp – pēc iespējas – tās karte, ko pievieno kā atsevišķu dokumentu; |
| --- | --- |

a)

programmas darbības teritorija, tostarp – pēc iespējas – tās karte, ko pievieno kā atsevišķu dokumentu;

| b) | galveno kopīgi risināmo problēmu kopsavilkums, ņemot vērā:






  i) | ekonomiskās, sociālās un teritoriālās atšķirības, kā arī nevienlīdzību; |
| --- | --- | --- |

b)

galveno kopīgi risināmo problēmu kopsavilkums, ņemot vērā:

i)

ekonomiskās, sociālās un teritoriālās atšķirības, kā arī nevienlīdzību;

| ii) | kopējās investīciju vajadzības un papildināmību un sinerģijas ar citām finansējuma programmām un instrumentiem; |
| --- | --- |

ii)

kopējās investīciju vajadzības un papildināmību un sinerģijas ar citām finansējuma programmām un instrumentiem;

| iii) | līdzšinējā pieredzē gūtās atziņas; |
| --- | --- |

iii)

līdzšinējā pieredzē gūtās atziņas;

| iv) | atbalstu makroreģionālām stratēģijām un jūras baseina stratēģijām, ja programmas teritoriju pilnībā vai daļēji aptver viena vai vairākas stratēģijas; |
| --- | --- |

iv)

atbalstu makroreģionālām stratēģijām un jūras baseina stratēģijām, ja programmas teritoriju pilnībā vai daļēji aptver viena vai vairākas stratēģijas;

| c) | pamatojums izraudzītajiem politikas mērķiem un Interreg konkrētajiem mērķiem, atbilstošajām prioritātēm, konkrētajiem mērķiem vai Interreg konkrēto mērķu darbībām un tā atbalsta veidiem, ar ko, attiecīgā gadījumā, pievēršas trūkstošajiem pārrobežu infrastruktūras posmiem; |
| --- | --- |

c)

pamatojums izraudzītajiem politikas mērķiem un Interreg konkrētajiem mērķiem, atbilstošajām prioritātēm, konkrētajiem mērķiem vai Interreg konkrēto mērķu darbībām un tā atbalsta veidiem, ar ko, attiecīgā gadījumā, pievēršas trūkstošajiem pārrobežu infrastruktūras posmiem;

| d) | katras prioritātes konkrētie mērķi vai Interreg konkrēto mērķu darbības; |
| --- | --- |

d)

katras prioritātes konkrētie mērķi vai Interreg konkrēto mērķu darbības;

| e) | katram konkrētajam mērķim vai katrai Interreg konkrēto mērķu darbībai:






  i) | saistītie pasākumu veidi un to paredzamais ieguldījums minēto konkrēto mērķu vai Interreg konkrēto mērķu darbību īstenošanā un, attiecīgā gadījumā, makroreģionālu stratēģiju un jūras baseinu stratēģiju īstenošanā; |
| --- | --- | --- |

e)

katram konkrētajam mērķim vai katrai Interreg konkrēto mērķu darbībai:

i)

saistītie pasākumu veidi un to paredzamais ieguldījums minēto konkrēto mērķu vai Interreg konkrēto mērķu darbību īstenošanā un, attiecīgā gadījumā, makroreģionālu stratēģiju un jūras baseinu stratēģiju īstenošanā;

| ii) | iznākuma rādītāji un rezultātu rādītāji ar attiecīgajiem starpposma rādītājiem un mērķrādītājiem; |
| --- | --- |

ii)

iznākuma rādītāji un rezultātu rādītāji ar attiecīgajiem starpposma rādītājiem un mērķrādītājiem;

| iii) | galvenās mērķgrupas; |
| --- | --- |

iii)

galvenās mērķgrupas;

| iv) | norāde par konkrētām mērķteritorijām, tostarp plānotais integrētu teritoriālo investīciju (ITI), sabiedrības virzītas vietējās attīstības vai citu teritoriālo rīku izmantojums; |
| --- | --- |

iv)

norāde par konkrētām mērķteritorijām, tostarp plānotais integrētu teritoriālo investīciju (ITI), sabiedrības virzītas vietējās attīstības vai citu teritoriālo rīku izmantojums;

| v) | plānotais finanšu instrumentu izmantojums; un |
| --- | --- |

v)

plānotais finanšu instrumentu izmantojums; un

| vi) | provizorisks plānoto resursu sadalījums pēc intervences veida; |
| --- | --- |

vi)

provizorisks plānoto resursu sadalījums pēc intervences veida;

| f) | finansēšanas plāns ar šādām tabulām – bez sadalījuma pa iesaistītajām dalībvalstīm, trešām valstīm, partnervalstīm vai AZT, ja vien tajās nav norādīts citādi:






  i) | tabula, kurā pa gadiem norādīts kopējais finanšu piešķīrums ERAF un attiecīgā gadījumā katram Savienības ārējās finansēšanas instrumentam attiecībā uz visu plānošanas periodu; |
| --- | --- | --- |

f)

finansēšanas plāns ar šādām tabulām – bez sadalījuma pa iesaistītajām dalībvalstīm, trešām valstīm, partnervalstīm vai AZT, ja vien tajās nav norādīts citādi:

i)

tabula, kurā pa gadiem norādīts kopējais finanšu piešķīrums ERAF un attiecīgā gadījumā katram Savienības ārējās finansēšanas instrumentam attiecībā uz visu plānošanas periodu;

| ii) | tabula, kurā katrai prioritātei norādīts kopējais finanšu piešķīrums no ERAF vai attiecīgā gadījumā no katra Savienības ārējās finansēšanas instrumenta pa prioritātēm, kā arī valstu līdzfinansējums un tas, vai valsts līdzfinansējums sastāv no publiskā un privātā sektora līdzfinansējuma; |
| --- | --- |

ii)

tabula, kurā katrai prioritātei norādīts kopējais finanšu piešķīrums no ERAF vai attiecīgā gadījumā no katra Savienības ārējās finansēšanas instrumenta pa prioritātēm, kā arī valstu līdzfinansējums un tas, vai valsts līdzfinansējums sastāv no publiskā un privātā sektora līdzfinansējuma;

| g) | veiktās darbības, lai Regulas (ES) 2021/1060 8. pantā minētos attiecīgos programmas partnerus iesaistītu Interreg programmas sagatavošanā, un minēto programmas partneru nozīme programmas īstenošanā, uzraudzībā un izvērtēšanā; |
| --- | --- |

g)

veiktās darbības, lai Regulas (ES) 2021/1060 8. pantā minētos attiecīgos programmas partnerus iesaistītu Interreg programmas sagatavošanā, un minēto programmas partneru nozīme programmas īstenošanā, uzraudzībā un izvērtēšanā;

| h) | paredzētā pieeja attiecībā uz Interreg programmas komunikācijas un redzamības aspektiem, kurā ir definēti tās mērķi, mērķauditorijas, saziņas kanāli, tostarp attiecīgā gadījumā informatīvais darbs sociālajos plašsaziņas līdzekļos, plānotais budžets un attiecīgie uzraudzības un izvērtēšanas rādītāji; un |
| --- | --- |

h)

paredzētā pieeja attiecībā uz Interreg programmas komunikācijas un redzamības aspektiem, kurā ir definēti tās mērķi, mērķauditorijas, saziņas kanāli, tostarp attiecīgā gadījumā informatīvais darbs sociālajos plašsaziņas līdzekļos, plānotais budžets un attiecīgie uzraudzības un izvērtēšanas rādītāji; un

| i) | norāde par atbalstu maza mēroga projektiem, tostarp maziem projektiem mazo projektu fondu ietvaros. |
| --- | --- |

i)

norāde par atbalstu maza mēroga projektiem, tostarp maziem projektiem mazo projektu fondu ietvaros.

Dalībvalstij iesniedzot programmu, tā nodrošina, ka programmai informācijas nolūkos pievieno plānotu stratēģiski svarīgu darbību sarakstu un grafiku.

4.   Attiecībā uz 3. punktā minēto informāciju – minētā punkta f) apakšpunktā minētajām tabulām un attiecībā uz atbalstu no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem – minētos finansiālos piešķīrumus norāda šādi:

| a) | attiecībā uz Interreg A programmām, kas saņem atbalstu no IPA III un KASSI, – kā vienu summu (IPA III PRS vai NEXT PRS), kur apvienota iemaksa no 2. kategorijas “Kohēzija un vērtības” apakškategorijas “Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija” un no 6. kategorijas “Kaimiņattiecības un pasaule”; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz Interreg A programmām, kas saņem atbalstu no IPA III un KASSI, – kā vienu summu (IPA III PRS vai NEXT PRS), kur apvienota iemaksa no 2. kategorijas “Kohēzija un vērtības” apakškategorijas “Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija” un no 6. kategorijas “Kaimiņattiecības un pasaule”;

| b) | attiecībā uz Interreg B un C programmām, kas saņem atbalstu no IPA III, KASSI vai AZTP, – pēc programmas partneru izvēles vai nu kā vienu summu (“Interreg fondi”), kur apvienota iemaksa no 2. kategorijas un no 6. kategorijas, vai kā sadalījumu pēc finansēšanas instrumenta ERAF, IPA III, KASSI un AZTP; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz Interreg B un C programmām, kas saņem atbalstu no IPA III, KASSI vai AZTP, – pēc programmas partneru izvēles vai nu kā vienu summu (“Interreg fondi”), kur apvienota iemaksa no 2. kategorijas un no 6. kategorijas, vai kā sadalījumu pēc finansēšanas instrumenta ERAF, IPA III, KASSI un AZTP;

| c) | attiecībā uz Interreg B programmām, kas saņem atbalstu no AZTP, – kā sadalījumu pēc finansēšanas instrumentiem (ERAF un AZTP); |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz Interreg B programmām, kas saņem atbalstu no AZTP, – kā sadalījumu pēc finansēšanas instrumentiem (ERAF un AZTP);

| d) | attiecībā uz Interreg D programmām, kas saņem atbalstu no KASSI un AZTP, – kā sadalījumu pēc finansēšanas instrumentiem (attiecīgi ERAF, KASSI un AZTP). |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz Interreg D programmām, kas saņem atbalstu no KASSI un AZTP, – kā sadalījumu pēc finansēšanas instrumentiem (attiecīgi ERAF, KASSI un AZTP).

5.   Attiecībā uz šā panta 3. punkta pirmās daļas e) apakšpunkta vi) punktu intervences veidus norāda, pamatojoties uz Regulas (ES) 2021/1060 I pielikumā izklāstīto nomenklatūru.

6.   
  Interreg programmā:

| a) | norāda programmas iestādes un struktūru, kas saņem maksājumus no Komisijas; |
| --- | --- |

a)

norāda programmas iestādes un struktūru, kas saņem maksājumus no Komisijas;

| b) | izklāsta procedūru kopīgā sekretariāta izveidei, |
| --- | --- |

b)

izklāsta procedūru kopīgā sekretariāta izveidei,

| c) | nosaka saistību sadalījumu starp iesaistītajām dalībvalstīm un attiecīgā gadījumā trešām valstīm, partnervalstīm vai AZT, ja vadošā iestāde vai Komisija ir noteikusi finanšu korekcijas. |
| --- | --- |

c)

nosaka saistību sadalījumu starp iesaistītajām dalībvalstīm un attiecīgā gadījumā trešām valstīm, partnervalstīm vai AZT, ja vadošā iestāde vai Komisija ir noteikusi finanšu korekcijas.

7.   Vadošā iestāde paziņo Komisijai par jebkurām izmaiņām 6. punkta a) vai b) apakšpunktā norādītajā informācijā, kuru dēļ nav nepieciešamības grozīt programmu.

8.   Kas attiecas uz Interreg A, B vai D programmām, kas aptver garas robežas ar heterogēnām attīstības problēmām un vajadzībām, dalībvalstis un – attiecīgā gadījumā – trešās valstis, partnervalstis un AZT, kas piedalās Interreg programmā, var noteikt apakšprogrammas teritorijas.

9.   Atkāpjoties no 3. punkta, Interreg C programmu saturu pielāgo minēto Interreg programmu specifiskumam, jo īpaši šādi:

| a) | informācija, kas prasīta 3. punkta a) apakšpunktā, nav jānorāda; |
| --- | --- |

a)

informācija, kas prasīta 3. punkta a) apakšpunktā, nav jānorāda;

| b) | informāciju, kas prasīta, ievērojot 3. punkta b) un g) apakšpunktu, sniedz kā īsu izklāstu; |
| --- | --- |

b)

informāciju, kas prasīta, ievērojot 3. punkta b) un g) apakšpunktu, sniedz kā īsu izklāstu;

| c) | par katru konkrēto mērķi sniedz šādu informāciju:






  i) | attiecībā uz INTERACT un ESPON programmām – vienīgā saņēmēja definīcija vai ierobežots saņēmēju saraksts un piešķiršanas procedūra; |
| --- | --- | --- |

c)

par katru konkrēto mērķi sniedz šādu informāciju:

i)

attiecībā uz INTERACT un ESPON programmām – vienīgā saņēmēja definīcija vai ierobežots saņēmēju saraksts un piešķiršanas procedūra;

| ii) | saistītie pasākumu veidi un to paredzamais ieguldījums konkrēto mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

ii)

saistītie pasākumu veidi un to paredzamais ieguldījums konkrēto mērķu sasniegšanā;

| iii) | iznākuma rādītāji un rezultātu rādītāji ar attiecīgajiem starpposma rādītājiem un mērķrādītājiem; |
| --- | --- |

iii)

iznākuma rādītāji un rezultātu rādītāji ar attiecīgajiem starpposma rādītājiem un mērķrādītājiem;

| iv) | galvenās mērķgrupas; un |
| --- | --- |

iv)

galvenās mērķgrupas; un

| v) | provizorisks plānoto resursu sadalījums pēc intervences veida. |
| --- | --- |

v)

provizorisks plānoto resursu sadalījums pēc intervences veida.

18. pants

Interreg
  programmu apstiprināšana

1.   Komisija novērtē katru Interreg programmu un tās atbilstību Regulām (ES) 2021/1060, un (ES) 2021/1058 un šai regulai un, ja tiek saņemts atbalsts no Savienības ārējās finansēšanas instrumenta un ja tas ir relevanti, tās saderību ar šīs regulas 10. panta 1. punktā paredzēto daudzgadu stratēģijas dokumentu vai attiecīgo stratēģisko plānošanas sistēmu, ievērojot viena vai vairāku tādu instrumentu leģislatīvo pamataktu.

2.   Komisija var sniegt apsvērumus trīs mēnešu laikā no dienas, kad dalībvalsts, kurā atrodas potenciālā vadošā iestāde, ir Interreg programmu iesniegusi.

3.   Iesaistītās dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis vai partnervalstis, vai AZT pārskata Interreg programmu un ņem vērā Komisijas sagatavotos apsvērumus.

4.   Ne vēlāk kā piecus mēnešus pēc dienas, kad dalībvalsts, kurā atrodas potenciālā vadošā iestāde, pirmo reizi ir iesniegusi programmu, Komisija ar īstenošanas aktu pieņem lēmumu par katras Interreg programmas apstiprināšanu.

5.   Attiecībā uz ārējām pārrobežu Interreg programmām Komisija lēmumus pieņem saskaņā ar šā panta 4. punktu pēc apspriešanās ar “IPA III komiteju” saskaņā ar IPA III regulas attiecīgo noteikumu un ar “Kaimiņattiecību, attīstības un starptautiskās sadarbības instrumenta komiteju” saskaņā ar Regulas (ES) 2021/947 45. pantu.

19. pants

Interreg
  programmu grozīšana

1.   Pēc apspriešanās ar uzraudzības komiteju un pēc uzraudzības komitejas apstiprinājuma un saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 8. pantu vadošā iestāde var iesniegt pamatotu pieprasījumu grozīt Interreg programmu, tam pievienojot grozīto programmu, kurā ir izklāstīts, kā attiecīgais grozījums var ietekmēt mērķu sasniegšanu.

2.   Komisija novērtē pieprasītā grozījuma atbilstību Regulām (ES) 2021/1060 un (ES) 2021/1058 un šai regulai un var sniegt apsvērumus divu mēnešu laikā no grozītās programmas iesniegšanas.

3.   Iesaistītās dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis, partnervalstis vai AZT pārskata grozīto programmu un ņem vērā Komisijas sagatavotos apsvērumus.

4.   Komisija ar īstenošanas aktu pieņem lēmumu par Interreg programmas grozījuma apstiprināšanu ne vēlāk kā četrus mēnešus pēc tam, kad vadošā iestāde to ir iesniegusi.

5.   Pēc apspriešanās ar uzraudzības komiteju un pēc uzraudzības komitejas apstiprinājuma un saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 8. pantu vadošā iestāde var plānošanas periodā pārvietot summu līdz 10 % no sākotnējā piešķīruma prioritātei un ne vairāk kā 5 % no programmas budžeta citai tās pašas Interreg programmas prioritātei.

Šādi pārvietojumi neskar iepriekšējos gadus.

Pārvietojumu un ar to saistītās izmaiņas neuzskata par būtiskiem, un tiem nav vajadzīgs Komisijas lēmums par Interreg programmas grozīšanu. Tomēr tie atbilst visām regulatīvajām prasībām. Vadošā iestāde iesniedz Komisijai pārskatīto tabulu, kas minēta 17. panta 3. punkta f) apakšpunkta ii) punktā, un pievieno tai visas ar pārvietojumu saistītās izmaiņas programmā.

6.   Komisijas apstiprinājums nav nepieciešams pareizrakstības vai redakcionāliem labojumiem, kuri neietekmē Interreg programmas īstenošanu. Vadošā iestāde par šādiem labojumiem informē Komisiju.

II IEDAĻA

II IEDAĻA

Teritoriālā attīstība

Teritoriālā attīstība

20. pants

Integrēta teritoriālā attīstība

Attiecībā uz Interreg programmām attiecīgajās teritoriālajās iestādēs vai struktūrās, kas atbild par Regulas (ES) 2021/1060 28. pantā uzskaitīto teritoriālo vai vietējo attīstības stratēģiju izstrādi vai kas ir iesaistītas to darbību izvēlē, kuras ir atbalstāmas saskaņā ar minētās regulas 29. panta 5. punktā noteiktajām stratēģijām, vai veic abas minētās funkcijas, ir pārstāvētas vismaz divas iesaistītās valstis, no kurām vismaz viena ir dalībvalsts.

Interreg

Ja pārrobežu juridiskā struktūra vai ETSG īsteno integrētas teritoriālās investīcijas, ievērojot Regulas (ES) 2021/1060 30. pantu, vai citu teritoriālo instrumentu, ievērojot minētās regulas 28. panta pirmās daļas c) punktu, tā var būt arī vienīgais saņēmējs, ievērojot šīs regulas 23. panta 6. punktu, ar noteikumu, ka pārrobežu juridiskajā struktūrā vai ETSG šīs funkcijas ir nošķirtas.

21. pants

Sabiedrības virzīta vietējā attīstība

Interreg programmās var realizēt arī sabiedrības virzītu vietējo attīstību (SVVA), ko paredz Regulas (ES) 2021/1060 28. panta pirmās daļas b) punkts, ar noteikumu, ka attiecīgo vietējo rīcības grupu sastāvā ir publisko un privāto vietējo sociālekonomisko interešu pārstāvji, kur lēmumu pieņemšanu nekontrolē atsevišķa interešu grupa, un vismaz divas iesaistītās valstis, no kurām vismaz viena ir dalībvalsts.

Interreg

III IEDAĻA

III IEDAĻA

Darbības un mazo projektu fondi

Darbības un mazo projektu fondi

22. pants

Interreg
  darbību atlase

1.   Interreg darbības atlasa saskaņā ar 28. pantu izveidotā uzraudzības komiteja atbilstīgi programmas stratēģijai un mērķiem.

Minētā uzraudzības komiteja var izveidot vienu vai – īpaši gadījumos, kad pastāv apakšprogrammas – vairākas koordinācijas komitejas, kas darbību atlasē darbojas uzraudzības komitejas vadībā. Koordinācijas komitejas piemēro partnerības principu, kā izklāstīts Regulas (ES) 2021/1060 8. pantā.

Ja visu darbību vai tās daļu īsteno ārpus programmas darbības teritorijas Savienības iekšienē vai aiz tās robežām, vadošajai iestādei šīs darbības atlase ir skaidri jāapstiprina uzraudzības komitejā vai attiecīgā gadījumā koordinācijas komitejā.

Ja darbībā iesaistīts viens vai vairāki partneri, kas atrodas kādas dalībvalsts, trešās valsts, partnervalsts vai AZT teritorijā, kura nav pārstāvēta uzraudzības komitejā, vadošā iestāde skaidru apstiprinājumu sniedz tikai ar nosacījumu, ka attiecīgā dalībvalsts, trešā valsts, partnervalsts vai AZT sniedz rakstisku piekrišanu atlīdzināt minētajiem partneriem nepamatoti izmaksātās summas saskaņā ar 52. panta 2. punktu.

Ja nevar iegūt šā punkta ceturtajā daļā minēto rakstisko apstiprinājumu, iestāde, kas īsteno visu darbību vai tās daļu ārpus programmas teritorijas, saņem garantiju no bankas vai citas finanšu iestādes par piešķirtajiem Interreg līdzekļiem atbilstošu summu. Šādu garantiju iekļauj 6. punktā paredzētajā dokumentā.

2.   Darbību atlasei uzraudzības komiteja vai attiecīgā gadījumā koordinācijas komiteja nosaka un piemēro kritērijus un procedūras, kas ir nediskriminējošas un pārredzamas, nodrošina piekļūstamību personām ar invaliditāti, dzimumu līdztiesību un ņem vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un ilgtspējīgas attīstības principu, un Savienības politiku vides jomā saskaņā ar 11. pantu un LESD 191. panta 1. punktu.

Ar kritērijiem un procedūrām nodrošina atlasāmo darbību izvirzīšanu par prioritāti, lai Savienības finansējums maksimāli palīdzētu sasniegt Interreg programmas mērķus un realizēt sadarbības dimensiju darbībās saskaņā ar Interreg programmām, kā noteikts šīs regulas 23. panta 1. un 4. punktā.

3.   Pēc Komisijas pieprasījuma vadošā iestāde paziņo Komisijai atlases kritērijus pirms to sākotnējās iesniegšanas uzraudzības komitejai vai – attiecīgā gadījumā – koordinācijas komitejai. Tas pats attiecas uz jebkādām turpmākām izmaiņām minētajos kritērijos.

4.   Darbību atlases gaitā uzraudzības komiteja vai attiecīgā gadījumā koordinācijas komiteja:

| a) | nodrošina, ka atlasītās darbības atbilst Interreg programmai un efektīvi palīdz sasniegt tās konkrētos mērķus; |
| --- | --- |

a)

nodrošina, ka atlasītās darbības atbilst Interreg programmai un efektīvi palīdz sasniegt tās konkrētos mērķus;

| b) | nodrošina, ka atlasītās darbības nav pretrunā attiecīgajām stratēģijām, kas izveidotas, ievērojot 10. panta 1. punktu, vai izveidotas vienam vai vairākiem Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem; |
| --- | --- |

b)

nodrošina, ka atlasītās darbības nav pretrunā attiecīgajām stratēģijām, kas izveidotas, ievērojot 10. panta 1. punktu, vai izveidotas vienam vai vairākiem Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem;

| c) | nodrošina, ka atlasītās darbības piedāvā vislabāko atbalsta summas, veikto pasākumu un mērķu sasniegšanā gūto rezultātu attiecību; |
| --- | --- |

c)

nodrošina, ka atlasītās darbības piedāvā vislabāko atbalsta summas, veikto pasākumu un mērķu sasniegšanā gūto rezultātu attiecību;

| d) | pārliecinās, ka saņēmējam ir darbību ekspluatācijas un uzturēšanas izmaksu segšanai nepieciešamie finanšu resursi un mehānismi, tostarp investīcijas infrastruktūrā vai ienesīgas investīcijas, lai nodrošinātu to finanšu stabilitāti; |
| --- | --- |

d)

pārliecinās, ka saņēmējam ir darbību ekspluatācijas un uzturēšanas izmaksu segšanai nepieciešamie finanšu resursi un mehānismi, tostarp investīcijas infrastruktūrā vai ienesīgas investīcijas, lai nodrošinātu to finanšu stabilitāti;

| e) | nodrošina, ka atlasītajām darbībām, kuras ir Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/92/ES (19) darbības jomā, tiek veikts ietekmes uz vidi novērtējums vai sākotnējās pārbaudes procedūra un ka ir pienācīgi ņemts vērā alternatīvu risinājumu novērtējums, pamatojoties uz prasībām minētajā direktīvā; |
| --- | --- |

e)

nodrošina, ka atlasītajām darbībām, kuras ir Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/92/ES (19) darbības jomā, tiek veikts ietekmes uz vidi novērtējums vai sākotnējās pārbaudes procedūra un ka ir pienācīgi ņemts vērā alternatīvu risinājumu novērtējums, pamatojoties uz prasībām minētajā direktīvā;

| f) | pārliecinās, ka gadījumā, ja darbības ir sāktas pirms finansējuma pieteikuma iesniegšanas vadošajai iestādei, ir nodrošināta atbilstība piemērojamajiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

f)

pārliecinās, ka gadījumā, ja darbības ir sāktas pirms finansējuma pieteikuma iesniegšanas vadošajai iestādei, ir nodrošināta atbilstība piemērojamajiem tiesību aktiem;

| g) | nodrošina, ka atlasītās darbības ietilpst attiecīgā Interreg fonda darbības jomā un tiek attiecinātas uz intervences veidu; |
| --- | --- |

g)

nodrošina, ka atlasītās darbības ietilpst attiecīgā Interreg fonda darbības jomā un tiek attiecinātas uz intervences veidu;

| h) | nodrošina, ka darbībās nav iekļauti pasākumi, kuri bija daļa no darbības, uz ko attiecas pārcelšana Regulas (ES) 2021/1060 2. panta 27) punkta nozīmē, vai kuri veido ienesīga pasākuma pārvietošanu minētās regulas 65. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē; |
| --- | --- |

h)

nodrošina, ka darbībās nav iekļauti pasākumi, kuri bija daļa no darbības, uz ko attiecas pārcelšana Regulas (ES) 2021/1060 2. panta 27) punkta nozīmē, vai kuri veido ienesīga pasākuma pārvietošanu minētās regulas 65. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē;

| i) | nodrošina, ka atlasītās darbības tieši neskar Komisijas argumentēts atzinums par tādu pārkāpumu, kas ietilpst LESD 258. panta darbības jomā un kas apdraud izdevumu likumību un pareizību vai darbību veikšanu; un |
| --- | --- |

i)

nodrošina, ka atlasītās darbības tieši neskar Komisijas argumentēts atzinums par tādu pārkāpumu, kas ietilpst LESD 258. panta darbības jomā un kas apdraud izdevumu likumību un pareizību vai darbību veikšanu; un

| j) | nodrošina, ka attiecībā uz investīcijām infrastruktūrā, kuras paredzamais kalpošanas laiks ir vismaz pieci gadi, tiek veikts novērtējums par klimata pārmaiņu gaidāmo ietekmi. |
| --- | --- |

j)

nodrošina, ka attiecībā uz investīcijām infrastruktūrā, kuras paredzamais kalpošanas laiks ir vismaz pieci gadi, tiek veikts novērtējums par klimata pārmaiņu gaidāmo ietekmi.

5.   Uzraudzības komiteja vai attiecīgā gadījumā koordinācijas komiteja apstiprina metodiku un kritērijus, ko izmanto Interreg darbību atlasē, tostarp arī to izmaiņas, neskarot Regulas (ES) 2021/1060 33. panta 3. punkta b) apakšpunktu attiecībā uz SVVA un šīs regulas 24. pantu.

6.   Attiecībā uz katru Interreg darbību vadošā iestāde nodrošina vadošajam partnerim vai vienīgajam partnerim dokumentu, kurā ir izklāstīti atbalsta saņemšanas nosacījumi minētajai Interreg darbībai, tostarp īpašas prasības, kas attiecas uz piegādājamajiem produktiem vai sniedzamajiem pakalpojumiem, finansēšanas plāns, izpildes termiņš un, attiecīgā gadījumā, metode, kas piemērojama darbības izmaksu noteikšanai, un atbalsta izmaksas nosacījumi.

Minētajā dokumentā izklāsta arī vadošā partnera pienākumus attiecībā uz līdzekļu atgūšanu, ievērojot 52. pantu. Minētos pienākumus nosaka uzraudzības komiteja.

23. pants

Partnerība
  Interreg
  darbību ietvaros

1.   Darbībās, kas atlasītas Interreg A, B un D programmās, ir iesaistīti partneri no vismaz divām iesaistītajām valstīm vai AZT, un vismaz viens no tiem ir saņēmējs no dalībvalsts.

Darbībās, kas atlasītas Interreg Europe un URBACT programmās, ir iesaistīti partneri no vismaz trim iesaistītajām valstīm, un vismaz divi no tiem ir saņēmēji no dalībvalstīm.

Saņēmēji, kas saņem atbalstu no Interreg fondiem, un partneri, kas piedalās darbībā, bet nesaņem nekādu finansiālu atbalstu no minētajiem fondiem (kopā “partneri”), veido Interreg darbības partnerību.

2.   Interreg darbību var īstenot vienā vienīgā valstī vai AZT, ar noteikumu, ka darbības pieteikumā ir norādīts, kāda būs ietekme uz programmas teritoriju un kādi būs tās ieguvumi.

3.   Šā panta 1. punktu nepiemēro darbībām saskaņā ar pārrobežu programmu PEACE PLUS, ja tā darbojas miera un izlīguma labā.

4.   Partneri sadarbojas Interreg darbību izstrādē un īstenošanā, kā arī to nodrošināšanā ar personālu vai finansēšanā vai abās minētajās dimensijās.

Attiecībā uz Interreg darbībām Interreg D programmās, partneriem no tālākajiem reģioniem un trešām valstīm, partnervalstīm vai AZT ir jāsadarbojas tikai trijās no pirmajā daļā minētajām četrām dimensijām.

5.   Ja ir divi vai vairāk partneri, tad visi partneri izraugās vienu no tiem par vadošo partneri.

6.   Pārrobežu juridiska struktūra vai ETSG var būt vienīgais partneris Interreg darbībā saskaņā ar Interreg A, B un D programmām, ar noteikumu, ka tās dalībnieki ietver partnerus no vismaz divām iesaistītajām valstīm.

Interreg programmu Europe un URBACT pārrobežu juridiskajā struktūrā vai ETSG ir dalībnieki no vismaz trim iesaistītajām valstīm.

Juridiska struktūra, kas īsteno finanšu instrumentu, kāda līdzdalības fonda fondu vai – attiecīgā gadījumā – mazo projektu fondu, var būt vienīgais Interreg darbības partneris, nepiemērojot pirmajā daļā noteiktās prasības par tās sastāvu.

7.   Vienīgais partneris ir reģistrēts dalībvalstī, kura piedalās Interreg programmā.

24. pants

Atbalsts ierobežota finanšu apjoma projektiem

1.   
  Interreg A, B un D programmas atbalsta ierobežota finanšu apjoma projektus vienā no šādiem veidiem:

| a) | tieši, katras programmas satvarā; vai |
| --- | --- |

a)

tieši, katras programmas satvarā; vai

| b) | mazo projektu fonda vai vairāku šādu fondu ietvaros. |
| --- | --- |

b)

mazo projektu fonda vai vairāku šādu fondu ietvaros.

2.   Ja Interreg B vai D programma nav spējīga izpildīt 1. punktā paredzēto pienākumu, šādas neizpildes iemeslus norāda programmas dokumentā saskaņā ar pielikumā izklāstītās veidnes 6. punktu.

25. pants

Mazo projektu fondi

1.   Kopējā iemaksa no ERAF vai – attiecīgā gadījumā – Savienības ārējās finansēšanas instrumenta mazo projektu fondos Interreg programmas ietvaros nepārsniedz 20 % no kopējā Interreg programmas piešķīruma.

Mazo projektu fonda līdzekļu galasaņēmēji saņem atbalstu no ERAF vai attiecīgā gadījumā no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem ar saņēmēju starpniecību un īsteno mazos projektus minētā mazo projektu fonda ietvaros (“mazais projekts”).

2.   Mazo projektu fonds ir darbība Regulas (ES) 2021/1060 2. panta 4. punkta nozīmē, un to pārvalda saņēmējs, ņemot vērā savus uzdevumus un atlīdzību.

Saņēmējs ir pārrobežu juridiskā struktūra vai ETSG, vai struktūra, kam ir juridiskas personas statuss.

Saņēmējs atlasa mazos projektus, ko īsteno galasaņēmēji Regulas (ES) 2021/1060 2. panta 18. punkta nozīmē. Ja saņēmējs nav pārrobežu juridiska struktūra vai ETSG, tad struktūra, kurā piedalās pārstāvji no vismaz divām iesaistītajām valstīm, no kurām vismaz viena ir dalībvalsts, atlasa mazos kopprojektus.

3.   Dokumentā, kurā ir izklāstīti nosacījumi, ar kādiem mazo projektu fonds var saņemt finansējumu, papildus 22. panta 6. punktā noteiktajiem elementiem norāda arī elementus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka saņēmējs:

| a) | ievieš nediskriminējošu un pārredzamu atlases procedūru; |
| --- | --- |

a)

ievieš nediskriminējošu un pārredzamu atlases procedūru;

| b) | mazo projektu atlasē piemēro objektīvus kritērijus, ar ko novērš interešu konfliktus; |
| --- | --- |

b)

mazo projektu atlasē piemēro objektīvus kritērijus, ar ko novērš interešu konfliktus;

| c) | novērtē atbalsta pieteikumus; |
| --- | --- |

c)

novērtē atbalsta pieteikumus;

| d) | atlasa projektus un nosaka atbalsta summu katram mazajam projektam; |
| --- | --- |

d)

atlasa projektus un nosaka atbalsta summu katram mazajam projektam;

| e) | ir atbildīgs par darbības īstenošanu un no savas puses glabā visus apliecinošos dokumentus, kas nepieciešami revīzijas takai saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 XIII pielikumu; un |
| --- | --- |

e)

ir atbildīgs par darbības īstenošanu un no savas puses glabā visus apliecinošos dokumentus, kas nepieciešami revīzijas takai saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 XIII pielikumu; un

| f) | dara sabiedrībai pieejamu to galasaņēmēju sarakstu, kuri gūst labumu no darbības. |
| --- | --- |

f)

dara sabiedrībai pieejamu to galasaņēmēju sarakstu, kuri gūst labumu no darbības.

Saņēmējs nodrošina, ka galasaņēmēji izpilda 36. pantā noteiktās prasības.

4.   Mazo projektu atlase nenozīmē, ka vadošā iestāde deleģē uzdevumus starpniekstruktūrai, kā minēts Regulas (ES) 2021/1060 71. panta 3. punktā.

5.   Personāla un citas izmaksas, kas atbilst 39. līdz 43. pantā minētajām izmaksu kategorijām un kas rodas saņēmēja līmenī par mazo projektu fonda vai fondu vadību, nepārsniedz attiecīgi 20 % no mazo projektu fonda vai fondu kopējām attiecināmajām izmaksām.

6.   Ja publiskā iemaksa mazajā projektā nepārsniedz 100 000 EUR, tad iemaksa no ERAF vai attiecīgā gadījumā Savienības ārējās finansēšanas instrumenta ir vienības izmaksu, fiksētas summas maksājumu vai vienotas likmes finansējuma veidā, izņemot projektus, kam sniegtais atbalsts ir uzskatāms par valsts atbalstu.

Ja katra projekta kopējās izmaksas nepārsniedz 100 000 EUR, atbalsta summu vienam vai vairākiem mazajiem projektiem var noteikt, pamatojoties uz budžeta projektu, ko nosaka, katru gadījumu izskatot atsevišķi, un to ex ante apstiprina saņēmējs, kas pārvalda mazo projektu fondu.

Ja izmanto vienotas likmes finansējumu, tad to kategoriju izmaksas, kurām piemēro vienotu likmi, var atlīdzināt saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 53. panta 1. punkta a) apakšpunktu.

26. pants

Vadošā partnera uzdevumi

1.   Vadošais partneris:

| a) | sadarbībā ar pārējiem partneriem izstrādā vienošanos, kurā iekļauti noteikumi, kas cita starpā nodrošina pareizu Interreg darbības līdzekļu pārvaldību, kuri darbībai ir piešķirti no attiecīgā Savienības fonda, tostarp ir iekļauti noteikumi par nepamatoti izmaksāto summu atgūšanu; |
| --- | --- |

a)

sadarbībā ar pārējiem partneriem izstrādā vienošanos, kurā iekļauti noteikumi, kas cita starpā nodrošina pareizu Interreg darbības līdzekļu pārvaldību, kuri darbībai ir piešķirti no attiecīgā Savienības fonda, tostarp ir iekļauti noteikumi par nepamatoti izmaksāto summu atgūšanu;

| b) | uzņemas atbildību, lai nodrošinātu visas Interreg darbības īstenošanu; un |
| --- | --- |

b)

uzņemas atbildību, lai nodrošinātu visas Interreg darbības īstenošanu; un

| c) | nodrošina, ka visu partneru uzrādītie izdevumi Interreg darbības īstenošanā tiek samaksāti un atbilst pasākumiem, par kuriem ir vienojušies visi partneri, kā arī dokumentam, ko, ievērojot 22. panta 6. punktu, ir nosūtījusi vadošā iestāde. |
| --- | --- |

c)

nodrošina, ka visu partneru uzrādītie izdevumi Interreg darbības īstenošanā tiek samaksāti un atbilst pasākumiem, par kuriem ir vienojušies visi partneri, kā arī dokumentam, ko, ievērojot 22. panta 6. punktu, ir nosūtījusi vadošā iestāde.

2.   Ja saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu noteiktajās prasībās nav paredzēts citādi, vadošais partneris nodrošina, ka pārējie partneri no attiecīgā Savienības fonda saņemt iemaksas kopējo summu pilnā apmērā un ievērojot grafiku, par ko vienojušies visi partneri, kā arī ievērojot to pašu procedūru, ko piemēro vadošajam partnerim. Nekādas summas neatvelk vai neietur un neuzliek nekādu īpašu maksu vai citu līdzvērtīgu maksājumu, kas pārējiem partneriem samazinātu minēto līdzekļu apjomu.

3.   Ikvienu partneri dalībvalstī, trešā valstī, partnervalstī vai AZT, kas piedalās Interreg darbībā, var iecelt par vadošo partneri.

IV IEDAĻA

IV IEDAĻA

Tehniskā palīdzība

Tehniskā palīdzība

27. pants

Tehniskā palīdzība

1.   Fondu summu, kas piešķirta tehniskajai palīdzībai, identificē kā daļu no finanšu piešķīruma katrai programmas prioritātei saskaņā ar 17. panta 3. punkta f) apakšpunktu, un tā nav atsevišķa prioritāte vai īpaša programma.

2.   Tehnisko palīdzību katrai Interreg programmai atlīdzina kā vienotas likmes finansējumu, šā panta 3. punktā norādītās procentuālās likmes piemērojot attiecināmajiem izdevumiem, kas iekļauti katrā maksājuma pieteikumā, ievērojot Regulas (ES) 2021/1060 91. panta 3. punkta attiecīgi a) vai c) apakšpunktu.

3.   Procentuālā daļa no ERAF iemaksas un Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem, kas jāatlīdzina par tehnisko palīdzību, ir šāda:

| a) | iekšējās pārrobežu sadarbības programmām, kas saņem atbalstu no ERAF: 7 %; |
| --- | --- |

a)

iekšējās pārrobežu sadarbības programmām, kas saņem atbalstu no ERAF: 7 %;

| b) | ārējās pārrobežu sadarbības programmām, kas saņem atbalstu no IPA III PRS vai KASSI PRS, B sadaļas programmām, kurās no ERAF saņemtais atbalsts ir 50 % vai mazāk, un D sadaļas programmām gan attiecībā uz ERAF iemaksu, gan attiecībā uz vienu vai vairākiem Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem: 10 %; un |
| --- | --- |

b)

ārējās pārrobežu sadarbības programmām, kas saņem atbalstu no IPA III PRS vai KASSI PRS, B sadaļas programmām, kurās no ERAF saņemtais atbalsts ir 50 % vai mazāk, un D sadaļas programmām gan attiecībā uz ERAF iemaksu, gan attiecībā uz vienu vai vairākiem Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem: 10 %; un

| c) | B sadaļas programmām, kurās no ERAF saņemtais atbalsts ir lielāks par 50 %, un C sadaļas programmām gan attiecībā uz ERAF iemaksu, gan – attiecīgā gadījumā – attiecībā uz vienu vai vairākiem Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem: 8 %. |
| --- | --- |

c)

B sadaļas programmām, kurās no ERAF saņemtais atbalsts ir lielāks par 50 %, un C sadaļas programmām gan attiecībā uz ERAF iemaksu, gan – attiecīgā gadījumā – attiecībā uz vienu vai vairākiem Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem: 8 %.

4.   Interreg programmām, kam kopējais ERAF piešķīrums ir no 30 000 000 līdz 50 000 000 EUR, tehniskajai palīdzībai domāto summu, kas aprēķināta procentuāli, palielina vēl par 500 000 EUR. Šo summu Komisija pieskaita pirmajam starpposma maksājumam.

5.   Interreg programmām, kam kopējais ERAF piešķīrums ir mazāks par 30 000 000 EUR, tehniskajai palīdzībai vajadzīgo summu, ko izsaka EUR, un attiecīgo procentuālo apjomu nosaka Komisijas lēmumā, ar ko apstiprina attiecīgo Interreg programmu, ievērojot 18. pantu.

IV NODAĻA

UZRAUDZĪBA, IZVĒRTĒŠANA UN KOMUNIKĀCIJA

UZRAUDZĪBA, IZVĒRTĒŠANA UN KOMUNIKĀCIJA

I IEDAĻA

I IEDAĻA

Uzraudzība

Uzraudzība

28. pants

Uzraudzības komiteja

1.   Dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis, partnervalstis un AZT, kas piedalās konkrētajā programmā, ar vadošās iestādes piekrišanu izveido komiteju attiecīgās Interreg programmas īstenošanas uzraudzībai (“uzraudzības komiteja”) trīs mēnešu laikā no dienas, kad dalībvalstīm paziņots par Komisijas lēmumu, ar ko apstiprina Interreg programmu, ievērojot 18. pantu.

2.   Katra uzraudzības komiteja pieņem savu reglamentu.

Uzraudzības komitejas un – attiecīgā gadījumā – koordinācijas komitejas reglaments nepieļauj nekādu interešu konflikta situāciju Interreg darbību atlasē, un tajā ir noteikumi par balsstiesībām un noteikumi par sanāksmju apmeklēšanu.

3.   Uzraudzības komiteja tiekas vismaz reizi gadā un pārskata visus jautājumus, kas skar programmas progresu tās mērķu sasniegšanā.

4.   Vadošā iestāde uzraudzības komitejas reglamentu un gan datu, gan informācijas kopsavilkumu, tostarp uzraudzības komitejas apstiprinātos lēmumus, publicē 36. panta 2. punktā minētajā tīmekļa vietnē.

29. pants

Uzraudzības komitejas sastāvs

1.   Par katras Interreg programmas uzraudzības komitejas sastāvu vienojas dalībvalstis un – attiecīgā gadījumā – trešās valstis, partnervalstis un AZT, kas piedalās minētajā programmā; un nodrošina, ka komitejas sastāvā tiek līdzsvaroti pārstāvētas:

| a) | relevantās iestādes, tostarp starpniekstruktūras, |
| --- | --- |

a)

relevantās iestādes, tostarp starpniekstruktūras,

| b) | struktūras, kas kopīgi izveidotas visā programmas darbības teritorijā vai tās daļā, tostarp ETSG, un |
| --- | --- |

b)

struktūras, kas kopīgi izveidotas visā programmas darbības teritorijā vai tās daļā, tostarp ETSG, un

| c) | Regulas (ES) 2021/1060 8. pantā minētie programmas partneri no dalībvalstīm, trešām valstīm, partnervalstīm un AZT. |
| --- | --- |

c)

Regulas (ES) 2021/1060 8. pantā minētie programmas partneri no dalībvalstīm, trešām valstīm, partnervalstīm un AZT.

Uzraudzības komitejas sastāvā ir ņemts vērā attiecīgajā Interreg programmā iesaistīto dalībvalstu, trešo valstu, partnervalstu un AZT skaits.

2.   Vadošā iestāde uzraudzības komitejas locekļu sarakstu publicē 36. panta 2. punktā minētajā tīmekļa vietnē.

3.   Komisijas pārstāvji uzraudzības komitejas darbā piedalās kā padomdevēji.

30. pants

Uzraudzības komitejas funkcijas

1.   Uzraudzības komiteja jo īpaši pārbauda:

| a) | progresu Interreg programmas īstenošanā un starpposma rādītāju un mērķrādītāju sasniegšanā; |
| --- | --- |

a)

progresu Interreg programmas īstenošanā un starpposma rādītāju un mērķrādītāju sasniegšanā;

| b) | jebkurus jautājumus, kas ietekmē Interreg programmas veikumu, un šo jautājumu risināšanas nolūkā veiktos pasākumus; |
| --- | --- |

b)

jebkurus jautājumus, kas ietekmē Interreg programmas veikumu, un šo jautājumu risināšanas nolūkā veiktos pasākumus;

| c) | attiecībā uz finanšu instrumentiem – ex ante novērtējuma elementus, kas uzskaitīti Regulas (ES) 2021/1060 58. panta 3. punktā, un stratēģijas dokumentu, kas norādīts minētās regulas 59. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz finanšu instrumentiem – ex ante novērtējuma elementus, kas uzskaitīti Regulas (ES) 2021/1060 58. panta 3. punktā, un stratēģijas dokumentu, kas norādīts minētās regulas 59. panta 1. punktā;

| d) | progresu, kas panākts, veicot izvērtējumus, izvērtējumu kopsavilkumus un jebkādus turpmākos pasākumus, kas noteikti pēc secinājumu pieņemšanas; |
| --- | --- |

d)

progresu, kas panākts, veicot izvērtējumus, izvērtējumu kopsavilkumus un jebkādus turpmākos pasākumus, kas noteikti pēc secinājumu pieņemšanas;

| e) | komunikācijas un redzamības pasākumu īstenošanu; |
| --- | --- |

e)

komunikācijas un redzamības pasākumu īstenošanu;

| f) | progresu, kas panākts, īstenojot stratēģiski svarīgas Interreg darbības un attiecīgā gadījumā lielus infrastruktūras projektus; un |
| --- | --- |

f)

progresu, kas panākts, īstenojot stratēģiski svarīgas Interreg darbības un attiecīgā gadījumā lielus infrastruktūras projektus; un

| g) | attiecīgā gadījumā progresu publiskā sektora iestāžu un saņēmēju administratīvo spēju veidošanā. |
| --- | --- |

g)

attiecīgā gadījumā progresu publiskā sektora iestāžu un saņēmēju administratīvo spēju veidošanā.

2.   Papildus 22. pantā uzskaitītajiem pienākumiem saistībā ar darbību atlasi uzraudzības komiteja apstiprina:

| a) | metodoloģiju un kritērijus, kas izmantoti darbību atlasē, tostarp jebkādas to izmaiņas, pēc tam, kad par to pēc pieprasījuma paziņots Komisijai, ievērojot šīs regulas 22. panta 3. punktu, neskarot Regulas (ES) 2021/1060 33. panta 3. punkta b), c) un d) apakšpunktu; |
| --- | --- |

a)

metodoloģiju un kritērijus, kas izmantoti darbību atlasē, tostarp jebkādas to izmaiņas, pēc tam, kad par to pēc pieprasījuma paziņots Komisijai, ievērojot šīs regulas 22. panta 3. punktu, neskarot Regulas (ES) 2021/1060 33. panta 3. punkta b), c) un d) apakšpunktu;

| b) | izvērtēšanas plānu un visus tā grozījumus; |
| --- | --- |

b)

izvērtēšanas plānu un visus tā grozījumus;

| c) | jebkuru vadošās iestādes priekšlikumu grozīt Interreg programmu, tostarp attiecībā uz pārvietojumu atbilstoši 19. panta 5. punktam; un |
| --- | --- |

c)

jebkuru vadošās iestādes priekšlikumu grozīt Interreg programmu, tostarp attiecībā uz pārvietojumu atbilstoši 19. panta 5. punktam; un

| d) | galīgo snieguma ziņojumu. |
| --- | --- |

d)

galīgo snieguma ziņojumu.

31. pants

Pārskatīšana

1.   Komisija var organizēt pārskatīšanu, kurā izvērtē Interreg programmu veikumu.

Pārskatīšanu var veikt rakstiski.

2.   Pēc Komisijas pieprasījuma vadošā iestāde viena mēneša laikā sniedz Komisijai precīzu informāciju par 30. panta 1. punktā uzskaitītajiem elementiem. Minētās informācijas pamatā ir visjaunākie dati, kas pieejami dalībvalstīm un – attiecīgā gadījumā – trešām valstīm, partnervalstīm un AZT.

3.   Pārskatīšanas iznākumu fiksē saskaņotā protokolā.

4.   Vadošā iestāde turpina risināt Komisijas izvirzītos jautājumus, un trīs mēnešu laikā no pārskatīšanas dienas informē Komisiju par veiktajiem pasākumiem.

32. pants

Datu nosūtīšana

1.   Katra vadošā iestāde Komisijai elektroniski nosūta kumulatīvus datus par attiecīgo Interreg programmu līdz katra gada 31. janvārim, 30. aprīlim, 31. jūlijam un 31. oktobrim, izmantojot Regulas (ES) 2021/1060 VII pielikumā doto veidni, izņemot šā panta 2. punkta b) apakšpunktā un 3. punktā prasīto informāciju, ko nosūta līdz katra gada 31. janvārim un 31. jūlijam.

Pirmās nosūtīšanas termiņš ir 2022. gada 31. janvāris un pēdējās – 2030. gada 31. janvāris.

2.   Šā panta 1. punktā minētos datus sadala pa katras prioritātes konkrētajiem mērķiem, un tie attiecas uz šādiem aspektiem:

| a) | atlasīto Interreg darbību skaits, to kopējās attiecināmās izmaksas, iemaksas no attiecīgā Interreg fonda un kopējie attiecināmie izdevumi, ko vadošie partneri ir paziņojuši vadošajai iestādei, visus datus iedalot pa intervences veidiem; |
| --- | --- |

a)

atlasīto Interreg darbību skaits, to kopējās attiecināmās izmaksas, iemaksas no attiecīgā Interreg fonda un kopējie attiecināmie izdevumi, ko vadošie partneri ir paziņojuši vadošajai iestādei, visus datus iedalot pa intervences veidiem;

| b) | iznākuma un rezultātu rādītāju vērtības attiecībā uz atlasītajām Interreg darbībām un ar pabeigtajām Interreg darbībām sasniegtās vērtības. |
| --- | --- |

b)

iznākuma un rezultātu rādītāju vērtības attiecībā uz atlasītajām Interreg darbībām un ar pabeigtajām Interreg darbībām sasniegtās vērtības.

3.   Attiecībā uz finanšu instrumentiem datus sniedz arī par šādiem rādītājiem:

| a) | attiecināmie izdevumi pa finanšu produktu veidiem; |
| --- | --- |

a)

attiecināmie izdevumi pa finanšu produktu veidiem;

| b) | pārvaldības izmaksas un maksas, kas deklarētas kā attiecināmie izdevumi; |
| --- | --- |

b)

pārvaldības izmaksas un maksas, kas deklarētas kā attiecināmie izdevumi;

| c) | privātā un publiskā sektora resursu summa pa finanšu produktu veidiem, kas mobilizēti papildus fondiem; |
| --- | --- |

c)

privātā un publiskā sektora resursu summa pa finanšu produktu veidiem, kas mobilizēti papildus fondiem;

| d) | procenti un citi ieņēmumi no atbalsta, kas no Interreg fondiem izmaksāts finanšu instrumentiem, kā norādīts Regulas (ES) 2021/1060 60. pantā, un atpakaļ iemaksātie resursi, kas attiecināmi uz atbalstu no Interreg fondiem, kā norādīts minētās regulas 62. pantā; |
| --- | --- |

d)

procenti un citi ieņēmumi no atbalsta, kas no Interreg fondiem izmaksāts finanšu instrumentiem, kā norādīts Regulas (ES) 2021/1060 60. pantā, un atpakaļ iemaksātie resursi, kas attiecināmi uz atbalstu no Interreg fondiem, kā norādīts minētās regulas 62. pantā;

| e) | to aizdevumu, pašu kapitāla vai kvazikapitāla investīciju galasaņēmējiem kopējā vērtība, kuri tika garantēti ar programmas resursiem un kuri tika faktiski izmaksāti galasaņēmējiem. |
| --- | --- |

e)

to aizdevumu, pašu kapitāla vai kvazikapitāla investīciju galasaņēmējiem kopējā vērtība, kuri tika garantēti ar programmas resursiem un kuri tika faktiski izmaksāti galasaņēmējiem.

4.   Saskaņā ar šo pantu iesniegtie dati ir uzticami un atspoguļo datus, kas tā mēneša beigās, kas ir pirms iesniegšanas mēneša, pieejami Regulas (ES) 2021/1060 72. panta 1. punkta e) apakšpunktā minētajā elektroniskajā sistēmā.

5.   Vadošā iestāde publicē visus Komisijai nosūtītos datus vai nodrošina saiti uz tiem 36. panta 2. punktā minētajā tīmekļa vietnē.

33. pants

Galīgais snieguma ziņojums

1.   Katra vadošā iestāde Komisijai līdz 2031. gada 15. februārim iesniedz attiecīgās Interreg programmas galīgo snieguma ziņojumu.

Galīgo snieguma ziņojumu iesniedz, izmantojot veidni, kas izveidota saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 43. panta 5. punktu.

2.   Galīgajā snieguma ziņojumā novērtē programmas mērķu sasniegšanu, pamatojoties uz elementiem, kas uzskaitīti 30. pantā, izņemot tā 1. punkta c) apakšpunktu un 2. punkta d) apakšpunktu.

3.   Komisija pārbauda galīgo snieguma ziņojumu un informē vadošo iestādi par visiem apsvērumiem piecu mēnešu laikā no minētā ziņojuma saņemšanas dienas. Ja šādi apsvērumi tiek sniegti, vadošā iestāde sniedz visu nepieciešamo informāciju saistībā ar minētajiem apsvērumiem un attiecīgā gadījumā trīs mēnešu laikā no apsvērumu saņemšanas informē Komisiju par veiktajiem pasākumiem. Komisija divu mēnešu laikā pēc tam, kad saņemta visa nepieciešamā informācija no vadošās iestādes, to informē par ziņojuma apstiprināšanu. Ja Komisija minētajos termiņos neinformē vadošo iestādi, ziņojumu uzskata par pieņemtu.

4.   Vadošā iestāde galīgo snieguma ziņojumu publicē 36. panta 2. punktā minētajā tīmekļa vietnē.

34. pants

Interreg
  programmu rādītāji

1.   Kopīgos iznākuma un rezultātu rādītājus, kas izklāstīti Regulas (ES) 2021/1058 I pielikumā, un vajadzības gadījumā programmām specifiskos iznākuma un rezultātu rādītājus izmanto saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 16. panta 1. punktu un šīs regulas 17. panta 3. punkta e) apakšpunkta ii) punktu un 32. panta 2. punkta b) apakšpunktu.

2.   Attiecīgā gadījumā programmām specifiskos iznākuma un rezultātu rādītājus izmanto papildus rādītājiem, kuri tika atlasīti saskaņā ar 1. punktu.

Visus kopīgos iznākuma un rezultātu rādītājus, kas uzskaitīti Regulas (ES) 2021/1058 I pielikuma 2. tabulā, var izmantot arī attiecībā uz konkrētajiem mērķiem saskaņā ar jebkuru 1.–5. politikas mērķi vai – attiecīgā gadījumā – saskaņā ar Interreg konkrētajiem mērķiem, kas izklāstīti šīs regulas 14. panta 4. un 5. punktā.

3.   Iznākuma rādītāju atskaites vērtība ir nulle. 2024. gadam noteiktie starpposma rādītāji un 2029. gadam nospraustie mērķrādītāji ir kumulatīvi.

II IEDAĻA

II IEDAĻA

Izvērtēšana un komunikācija

Izvērtēšana un komunikācija

35. pants

Izvērtēšana plānošanas periodā

1.   Dalībvalsts vai vadošā iestāde veic programmu izvērtēšanu saistībā ar vienu vai vairākiem šādiem kritērijiem: efektivitāte, lietderīgums, piemērotība, saskanība un Savienības pievienotā vērtība, ar mērķi uzlabot programmu izstrādes un īstenošanas kvalitāti. Izvērtēšana var attiekties arī uz citiem būtiskiem kritērijiem, piemēram, iekļautību, nediskrimināciju un redzamību, un tā var attiekties uz vairāk nekā vienu programmu.

2.   Papildus 1. punktā minētajām izvērtēšanām līdz 2029. gada 30. jūnijam tiks izvērtēta katra programma, lai novērtētu tās ietekmi.

3.   Izvērtēšanu uztic funkcionāli neatkarīgiem iekšējiem vai ārējiem ekspertiem.

4.   Vadošā iestāde nodrošina procedūras, kas vajadzīgas, lai sagatavotu un savāktu izvērtējumiem vajadzīgos datus.

5.   Vadošā iestāde izstrādā izvērtēšanas plānu, kas var aptvert arī vairākas Interreg programmas.

6.   Vadošā iestāde izvērtēšanas plānu uzraudzības komitejai iesniedz ne vēlāk kā vienu gadu pēc Interreg programmas apstiprināšanas.

7.   Vadošā iestāde visus izvērtējumus publicē 36. panta 2. punktā minētajā tīmekļa vietnē.

36. pants

Vadošo iestāžu un partneru pienākumi attiecībā uz pārredzamību un komunikāciju

1.   Katra vadošā iestāde katrai Interreg programmai norāda komunikācijas koordinatoru. Komunikācijas koordinators var būt atbildīgs par vairāk nekā vienu programmu.

2.   Vadošā iestāde nodrošina, ka sešu mēnešu laikā pēc Interreg programmas apstiprināšanas, ievērojot 18. pantu, ir izveidota tīmekļa vietne, kurā pieejama tāda informācija par katru tās atbildībā esošo Interreg programmu, kura aptver programmas mērķus, aktivitātes, pieejamās finansēšanas iespējas un sasniegumus.

3.   Piemēro Regulas (ES) 2021/1060 49. panta 2. līdz 6. punktu par vadošās iestādes pienākumiem.

4.   Katrs Interreg darbības partneris vai katra struktūra, kura īsteno finanšu instrumentus, atzīst atbalstu, ko Interreg darbība saņēmusi no Interreg fonda, tostarp resursus, ko atkalizmanto finanšu instrumentiem saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 62. pantu, proti:

| a) | partnera oficiālajā tīmekļa vietnē vai sociālo plašsaziņas līdzekļu vietnēs, ja tādas vietnes ir, publicē īsu aprakstu, kas samērīgs ar atbalsta apjomu, kurš saņemts no Interreg fonda, par Interreg darbību, tostarp tās mērķiem un rezultātiem, un uzsver no Interreg fonda saņemto finansiālo atbalstu; |
| --- | --- |

a)

partnera oficiālajā tīmekļa vietnē vai sociālo plašsaziņas līdzekļu vietnēs, ja tādas vietnes ir, publicē īsu aprakstu, kas samērīgs ar atbalsta apjomu, kurš saņemts no Interreg fonda, par Interreg darbību, tostarp tās mērķiem un rezultātiem, un uzsver no Interreg fonda saņemto finansiālo atbalstu;

| b) | ar Interreg darbības īstenošanu saistītajos dokumentos un informatīvajos materiālos, kas paredzēti plašai sabiedrībai vai dalībniekiem, sniedz pamanāmu paziņojumu, kurā uzsver no Interreg fonda saņemto atbalstu; |
| --- | --- |

b)

ar Interreg darbības īstenošanu saistītajos dokumentos un informatīvajos materiālos, kas paredzēti plašai sabiedrībai vai dalībniekiem, sniedz pamanāmu paziņojumu, kurā uzsver no Interreg fonda saņemto atbalstu;

| c) | tiklīdz sākas Interreg darbības faktiskā īstenošana, kas ietver materiālās investīcijas vai aprīkojuma iegādi, vai tiklīdz tiek uzstādīts iegādātais aprīkojums, attiecībā uz darbībām, kuras atbalsta Interreg fonds un kuru kopējās izmaksas pārsniedz 100 000 EUR, uzstāda sabiedrībai skaidri redzamas ilgtspējīgas plāksnes vai informācijas stendus, kuros saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 IX pielikumā noteiktajiem tehniskajiem parametriem ir attēlota Savienības emblēma; |
| --- | --- |

c)

tiklīdz sākas Interreg darbības faktiskā īstenošana, kas ietver materiālās investīcijas vai aprīkojuma iegādi, vai tiklīdz tiek uzstādīts iegādātais aprīkojums, attiecībā uz darbībām, kuras atbalsta Interreg fonds un kuru kopējās izmaksas pārsniedz 100 000 EUR, uzstāda sabiedrībai skaidri redzamas ilgtspējīgas plāksnes vai informācijas stendus, kuros saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 IX pielikumā noteiktajiem tehniskajiem parametriem ir attēlota Savienības emblēma;

| d) | par Interreg darbībām, uz kurām neattiecas c) apakšpunkts, publiskā vietā uzstāda vismaz vienu plakātu, kura minimālais izmērs ir A3, vai līdzvērtīgu elektronisku paziņojumu ar informāciju par Interreg darbību, uzsverot no Interreg fonda saņemto atbalstu, izņemot, ja saņēmējs ir fiziska persona; |
| --- | --- |

d)

par Interreg darbībām, uz kurām neattiecas c) apakšpunkts, publiskā vietā uzstāda vismaz vienu plakātu, kura minimālais izmērs ir A3, vai līdzvērtīgu elektronisku paziņojumu ar informāciju par Interreg darbību, uzsverot no Interreg fonda saņemto atbalstu, izņemot, ja saņēmējs ir fiziska persona;

| e) | par stratēģiskas nozīmes darbībām un darbībām, kuru kopējās izmaksas pārsniedz 5 000 000 EUR, organizē informatīvu pasākumu un savlaicīgi iesaista Komisiju un atbildīgo vadošo iestādi. |
| --- | --- |

e)

par stratēģiskas nozīmes darbībām un darbībām, kuru kopējās izmaksas pārsniedz 5 000 000 EUR, organizē informatīvu pasākumu un savlaicīgi iesaista Komisiju un atbildīgo vadošo iestādi.

Vārdu “Interreg” izvieto līdzās Savienības simbolam saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 47. pantu.

5.   Attiecībā uz mazo projektu fondiem un finanšu instrumentiem saņēmējs ar līguma noteikumiem nodrošina, ka galasaņēmēji izpilda prasības publiski informēt par Interreg darbību.

Attiecībā uz finanšu instrumentiem galasaņēmējs atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā redzamību, jo īpaši pasākumu un to rezultātu popularizēšanā, sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa un lietderīga.

6.   Ja korektīvie pasākumi nav īstenoti, vadošā iestāde piemēro pasākumus, ņemot vērā proporcionalitātes principu, un atceļ līdz pat 2 % no atbalsta no fondiem:

| a) | attiecīgajam saņēmējam, kas neizpilda savus pienākumus, kuri noteikti Regulas (ES) 2021/1060 47. pantā vai šā panta 4. un 5. punktā; vai |
| --- | --- |

a)

attiecīgajam saņēmējam, kas neizpilda savus pienākumus, kuri noteikti Regulas (ES) 2021/1060 47. pantā vai šā panta 4. un 5. punktā; vai

| b) | attiecīgajam galasaņēmējam, kas neizpilda 5. punktā izklāstītās prasības. |
| --- | --- |

b)

attiecīgajam galasaņēmējam, kas neizpilda 5. punktā izklāstītās prasības.

V NODAĻA

ATTIECINĀMĪBA

ATTIECINĀMĪBA

37. pants

Noteikumi par izdevumu attiecināmību

1.   Visu Interreg darbību vai tās daļu var īstenot ārpus dalībvalsts, tostarp ārpus Savienības, ar noteikumu, ka šī Interreg darbība veicina attiecīgās Interreg programmas mērķu sasniegšanu.

2.   Neskarot noteikumus par attiecināmību, kas paredzēti 2021/1060 63. līdz 68. pantā, Regulas (ES) 2021/1058 5. un 7. pantā vai šajā nodaļā, tostarp saskaņā ar tām pieņemtajos aktos, iesaistītās dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis, partnervalstis un AZT ar kopīgu lēmumu uzraudzības komitejā nosaka papildu noteikumus par Interreg programmu izdevumu attiecināmību tikai tām izdevumu kategorijām, ko minētie noteikumi neaptver. Minētie papildu noteikumi apver visu Interreg programmu kopumā.

Tomēr tad, ja Interreg programmas ietvaros darbības tiek atlasītas, izmantojot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, minētos papildu noteikumus pieņem, pirms tiek publicēti uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus. Visos citos gadījumos minētos papildu noteikumus pieņem, pirms tiek atlasītas darbības.

3.   Jautājumos, uz ko neattiecas attiecināmības noteikumi, kas paredzēti Regulas (ES) 2021/1060 63. līdz 68. pantā, Regulas (ES) 2021/1058 5. un 7. pantā un šajā nodaļā, tostarp saskaņā ar tām pieņemtajos aktos vai noteikumos, kas pieņemti saskaņā ar šā panta 2. punktu, piemēro tās dalībvalsts un – attiecīgos gadījumos – trešo valstu, partnervalstu un AZT nacionālos noteikumus, kur izdevumi radušies.

4.   Ja starp vadošo iestādi un revīzijas iestādi rodas domstarpības par šādas Interreg programmas ietvaros atlasītas Interreg darbības atbalsttiesīgumu kā tādu, tad par noteicošo uzskata vadošās iestādes viedokli, pienācīgi ņemot vērā uzraudzības komitejas atzinumu.

5.   AZT nav tiesīgas saņemt atbalstu no ERAF Interreg programmu ietvaros, bet var minētajās programmās piedalīties saskaņā ar šajā regulā izklāstītajiem nosacījumiem.

38. pants

Vispārīgi noteikumi par izmaksu kategoriju attiecināmību

1.   Iesaistītās dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis, partnervalstis un AZT var Interreg programmas uzraudzības komitejā vienoties, ka izdevumi, kas ietilpst vienā vai vairākās 39. līdz 44. pantā minētajās kategorijās, nav attiecināmi saskaņā ar vienu vai vairākām Interreg programmas prioritātēm.

2.   Visi izdevumi, kas saskaņā ar šo regulu ir attiecināmi, attiecas uz darbības vai tās daļas sākšanas vai sākšanas un īstenošanas izmaksām.

3.   Par attiecināmām nav uzskatāmas šādas izmaksas:

| a) | naudas sodi, finansiālas sankcijas un izdevumi par juridiskiem strīdiem un tiesvedību; |
| --- | --- |

a)

naudas sodi, finansiālas sankcijas un izdevumi par juridiskiem strīdiem un tiesvedību;

| b) | izmaksas par dāvanām; vai |
| --- | --- |

b)

izmaksas par dāvanām; vai

| c) | izmaksas, kas saistītas ar valūtas maiņas kursa svārstībām. |
| --- | --- |

c)

izmaksas, kas saistītas ar valūtas maiņas kursa svārstībām.

4.   Ja, lai aprēķinātu attiecināmās izmaksas, kas nav darbības tiešās personāla izmaksas, izmanto Regulas (ES) 2021/1060 56. panta 1. punktā paredzēto vienoto likmi, to nepiemēro tiešajām personāla izmaksām, kuras aprēķina, pamatojoties uz vienotu likmi, kā minēts šīs regulas 39. panta 3. punkta c) apakšpunktā.

5.   Atkāpjoties no Regulas (ES) 2021/1060 76. panta 1. punkta c) apakšpunkta, citā valūtā maksātos izdevumus katrs saņēmējs, kas nāk no valstīm, kuras nav pieņēmušas euro kā savu valūtu, pārrēķina euro, izmantojot Komisijas vienreiz mēnesī noteikto maiņas kursu tajā mēnesī, kurā minētie izdevumi tika iesniegti verifikācijai.

39. pants

Personāla izmaksas

1.   Personāla izmaksas veido bruto darbaspēka izmaksas, kas rodas, nodarbinot Interreg partnera darbiniekus vienā no šādiem veidiem:

| a) | pilna laika darbs; |
| --- | --- |

a)

pilna laika darbs;

| b) | nepilna laika darbs ar fiksētu mēnesī nostrādātā laika procentuālo daļu; |
| --- | --- |

b)

nepilna laika darbs ar fiksētu mēnesī nostrādātā laika procentuālo daļu;

| c) | nepilna laika darbs ar mainīgu mēnesī nostrādāto stundu skaitu; vai |
| --- | --- |

c)

nepilna laika darbs ar mainīgu mēnesī nostrādāto stundu skaitu; vai

| d) | pamatojoties uz stundas likmi. |
| --- | --- |

d)

pamatojoties uz stundas likmi.

2.   Personāla izmaksas ir tikai šādas:

| a) | algas maksājumi, kas saistīti ar pasākumiem, kurus vienība neveiktu, ja attiecīgā darbība nebūtu uzsākta, kuri paredzēti nodarbinātības dokumentā – vai nu darba vai darbu izpildes līgumā vai lēmumā par iecelšanu amatā –, vai ar likumu un kuri saistīti ar darba pienākumiem, kas minēti konkrētā darbinieka darba aprakstā; |
| --- | --- |

a)

algas maksājumi, kas saistīti ar pasākumiem, kurus vienība neveiktu, ja attiecīgā darbība nebūtu uzsākta, kuri paredzēti nodarbinātības dokumentā – vai nu darba vai darbu izpildes līgumā vai lēmumā par iecelšanu amatā –, vai ar likumu un kuri saistīti ar darba pienākumiem, kas minēti konkrētā darbinieka darba aprakstā;

| b) | jebkuras citas izmaksas, kas tieši saistītas ar darba samaksas maksājumiem, kuri rodas darba devējam un kurus tas samaksā, piemēram, nodarbinātības nodokļi un sociālā apdrošināšana, tostarp pensijas, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 883/2004 (20), ar nosacījumu, ka:






  i) | tās ir paredzētas nodarbinātības dokumentā vai ar likumu; |
| --- | --- | --- |

b)

jebkuras citas izmaksas, kas tieši saistītas ar darba samaksas maksājumiem, kuri rodas darba devējam un kurus tas samaksā, piemēram, nodarbinātības nodokļi un sociālā apdrošināšana, tostarp pensijas, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 883/2004 (20), ar nosacījumu, ka:

i)

tās ir paredzētas nodarbinātības dokumentā vai ar likumu;

| ii) | tās ir saskaņā ar nodarbinātības dokumentā minētajiem tiesību aktiem un standarta praksi valstī un/vai organizācijā, kurā konkrētais darbinieks faktiski strādā; un |
| --- | --- |

ii)

tās ir saskaņā ar nodarbinātības dokumentā minētajiem tiesību aktiem un standarta praksi valstī un/vai organizācijā, kurā konkrētais darbinieks faktiski strādā; un

| iii) | darba devējs tās nevar atgūt. |
| --- | --- |

iii)

darba devējs tās nevar atgūt.

Attiecībā uz pirmās daļas a) apakšpunktu algas maksājumiem var pielīdzināt maksājumus fiziskām personām, ko Interreg partneris nodarbina saskaņā ar līgumu, kurš nav darba vai darbu izpildes līgums, un šādu līgumu uzskata par nodarbinātības dokumentu.

3.   Personāla izmaksas var atlīdzināt:

| a) | saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 53. panta 1. punkta a) apakšpunktu, pamatojot ar nodarbinātības dokumentu un algas aprēķinu; |
| --- | --- |

a)

saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 53. panta 1. punkta a) apakšpunktu, pamatojot ar nodarbinātības dokumentu un algas aprēķinu;

| b) | izmantojot vienkāršotas izmaksu iespējas, kā izklāstīts Regulas (ES) 2021/1060 53. panta 1. punkta b) līdz f) apakšpunktā; |
| --- | --- |

b)

izmantojot vienkāršotas izmaksu iespējas, kā izklāstīts Regulas (ES) 2021/1060 53. panta 1. punkta b) līdz f) apakšpunktā;

| c) | kā vienotu likmi līdz 20 % no tiešajām izmaksām, kas neaptver minētās darbības tiešās personāla izmaksas, neprasot dalībvalstij veikt nekādu aprēķinu, lai noteiktu piemērojamo likmi; vai |
| --- | --- |

c)

kā vienotu likmi līdz 20 % no tiešajām izmaksām, kas neaptver minētās darbības tiešās personāla izmaksas, neprasot dalībvalstij veikt nekādu aprēķinu, lai noteiktu piemērojamo likmi; vai

| d) | kā stundas likmi saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 55. panta 2. līdz 4. punktu vai nu attiecībā uz to personu tiešajām personāla izmaksām, kuras strādā pilnas slodzes darbu saistībā ar darbību, vai to personu tiešajām personāla izmaksām, kuras strādā nepilnas slodzes darbu saistībā ar darbību, ievērojot šā panta 4. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

d)

kā stundas likmi saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 55. panta 2. līdz 4. punktu vai nu attiecībā uz to personu tiešajām personāla izmaksām, kuras strādā pilnas slodzes darbu saistībā ar darbību, vai to personu tiešajām personāla izmaksām, kuras strādā nepilnas slodzes darbu saistībā ar darbību, ievērojot šā panta 4. punkta b) apakšpunktu.

4.   Personāla izmaksas, kas saistītas ar personām, kuras veic nepilna darba laika uzdevumu, kas ir saistīts ar attiecīgo darbību, var aprēķināt kā:

| a) | fiksētu procentuālo daļu no bruto darbaspēka izmaksām saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 55. panta 5. punktu; vai |
| --- | --- |

a)

fiksētu procentuālo daļu no bruto darbaspēka izmaksām saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 55. panta 5. punktu; vai

| b) | mainīgu daļu no bruto darbaspēka izmaksām atbilstoši attiecīgajā darbībā nostrādāto stundu skaitam, kas katrā mēnesī var būt atšķirīgs, – pamatojoties uz laika reģistrēšanas sistēmu, kura aptver 100 % no darbinieka darba laika. |
| --- | --- |

b)

mainīgu daļu no bruto darbaspēka izmaksām atbilstoši attiecīgajā darbībā nostrādāto stundu skaitam, kas katrā mēnesī var būt atšķirīgs, – pamatojoties uz laika reģistrēšanas sistēmu, kura aptver 100 % no darbinieka darba laika.

5.   Attiecībā uz darbiniekiem, kas nodarbināti, ievērojot 1. punkta d) apakšpunktu, stundas likmi reizina ar to stundu skaitu, kuras faktiski nostrādātas saistībā ar darbību, pamatojoties uz laika reģistrēšanas sistēmu.

40. pants

Biroja un administratīvās izmaksas

1.   Biroja un administratīvās izmaksas ir tikai šādi elementi:

| a) | biroja noma; |
| --- | --- |

a)

biroja noma;

| b) | apdrošināšana un nodokļi, kas saistīti ar ēkām, kurās izvietots personāls, un biroja aprīkojumu (piemēram, apdrošināšana ugunsgrēka gadījumam vai apdrošināšana zādzības gadījumam); |
| --- | --- |

b)

apdrošināšana un nodokļi, kas saistīti ar ēkām, kurās izvietots personāls, un biroja aprīkojumu (piemēram, apdrošināšana ugunsgrēka gadījumam vai apdrošināšana zādzības gadījumam);

| c) | komunālie pakalpojumi (piemēram, elektrība, apkure, ūdens); |
| --- | --- |

c)

komunālie pakalpojumi (piemēram, elektrība, apkure, ūdens);

| d) | biroja piederumi; |
| --- | --- |

d)

biroja piederumi;

| e) | uzskaite; |
| --- | --- |

e)

uzskaite;

| f) | arhīvi; |
| --- | --- |

f)

arhīvi;

| g) | tehniskā apkope, uzkopšana un remonti; |
| --- | --- |

g)

tehniskā apkope, uzkopšana un remonti;

| h) | drošība; |
| --- | --- |

h)

drošība;

| i) | IT sistēmas; |
| --- | --- |

i)

IT sistēmas;

| j) | sakari un komunikācija (piemēram, tālrunis, fakss, internets, pasta pakalpojumi, vizītkartes); |
| --- | --- |

j)

sakari un komunikācija (piemēram, tālrunis, fakss, internets, pasta pakalpojumi, vizītkartes);

| k) | bankas pakalpojumu maksa par konta vai kontu atvēršanu un apkalpošanu, ja darbības īstenošanai nepieciešama atsevišķa konta atvēršana; un |
| --- | --- |

k)

bankas pakalpojumu maksa par konta vai kontu atvēršanu un apkalpošanu, ja darbības īstenošanai nepieciešama atsevišķa konta atvēršana; un

| l) | maksa par starpvalstu finanšu darījumiem. |
| --- | --- |

l)

maksa par starpvalstu finanšu darījumiem.

2.   Biroja un administratīvās izmaksas var aprēķināt kā fiksētu procentuālo daļu no bruto darbaspēka izmaksām saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 54. panta pirmās daļas b) punktu.

41. pants

Ceļa un uzturēšanās izmaksas

1.   Ceļa un uzturēšanās izmaksas, neatkarīgi no tā, vai šādas izmaksas rodas un tiek samaksātas programmas teritorijā vai ārpus tās, ir tikai šādi izmaksu elementi:

| a) | ceļa izmaksas (piemēram, biļetes, ceļojuma apdrošināšana, transportlīdzekļa apdrošināšana, degviela, nobraukums, ceļu maksas un stāvvietu maksas); |
| --- | --- |

a)

ceļa izmaksas (piemēram, biļetes, ceļojuma apdrošināšana, transportlīdzekļa apdrošināšana, degviela, nobraukums, ceļu maksas un stāvvietu maksas);

| b) | ēdināšanas izmaksas; |
| --- | --- |

b)

ēdināšanas izmaksas;

| c) | uzturēšanās izmaksas; |
| --- | --- |

c)

uzturēšanās izmaksas;

| d) | vīzas izmaksas; un |
| --- | --- |

d)

vīzas izmaksas; un

| e) | dienas nauda. |
| --- | --- |

e)

dienas nauda.

2.   Ja kāds no 1. punkta a) līdz d) apakšpunktā minētajiem izmaksu elementiem ir segts ar dienas naudu, to neatlīdzina papildus dienas naudai.

3.   Ceļa un uzturēšanās izmaksas, kas radušās ārējiem ekspertiem un pakalpojumu sniedzējiem, ietilpst ārējo ekspertu un pakalpojumu izmaksās, kas minētas 42. pantā.

4.   Šā panta 1. punkta a) līdz d) apakšpunktā uzskaitīto izmaksu elementu tiešu apmaksu, ko veicis saņēmēja darbinieks, pamato ar pierādījumu par to, ka saņēmējs ir atlīdzinājis minētajam darbiniekam.

5.   Ceļa un uzturēšanās izmaksas par darbību var aprēķināt kā vienotu likmi līdz 15 % no minētās darbības tiešajām personāla izmaksām, neprasot dalībvalstij veikt nekādu aprēķinu, lai noteiktu piemērojamo likmi.

42. pants

Ārējo ekspertu un pakalpojumu izmaksas

Ārējo ekspertu un pakalpojumu izmaksas aprobežojas ar izmaksām par šādiem pakalpojumiem un lietpratību, ko nodrošina publisks vai privāts subjekts vai fiziska persona, kas nav saņēmējs, un visi attiecīgās darbības partneri:

| a) | pētījumi vai apsekojumi (piemēram, izvērtējumi, stratēģijas, koncepcijas apraksti, projekta plāni, rokasgrāmatas); |
| --- | --- |

a)

pētījumi vai apsekojumi (piemēram, izvērtējumi, stratēģijas, koncepcijas apraksti, projekta plāni, rokasgrāmatas);

| b) | apmācība; |
| --- | --- |

b)

apmācība;

| c) | tulkojumi; |
| --- | --- |

c)

tulkojumi;

| d) | IT sistēmu un tīmekļa vietnes izstrāde, modifikācijas un atjauninājumi; |
| --- | --- |

d)

IT sistēmu un tīmekļa vietnes izstrāde, modifikācijas un atjauninājumi;

| e) | reklāma, komunikācija, publicitāte, reklāmas priekšmeti un darbības vai informācija, kura saistīta ar darbību vai pašu programmu; |
| --- | --- |

e)

reklāma, komunikācija, publicitāte, reklāmas priekšmeti un darbības vai informācija, kura saistīta ar darbību vai pašu programmu;

| f) | finanšu pārvaldība; |
| --- | --- |

f)

finanšu pārvaldība;

| g) | pakalpojumi, kas saistīti ar pasākumu vai sanāksmju organizēšanu un īstenošanu (tostarp telpu noma, ēdināšana vai mutiskās tulkošanas pakalpojumi); |
| --- | --- |

g)

pakalpojumi, kas saistīti ar pasākumu vai sanāksmju organizēšanu un īstenošanu (tostarp telpu noma, ēdināšana vai mutiskās tulkošanas pakalpojumi);

| h) | dalība pasākumos (piemēram, reģistrācijas maksa); |
| --- | --- |

h)

dalība pasākumos (piemēram, reģistrācijas maksa);

| i) | juridisko konsultāciju un notāra pakalpojumi, tehniskā un finansiālā lietpratība, citi konsultāciju un grāmatvedības pakalpojumi; |
| --- | --- |

i)

juridisko konsultāciju un notāra pakalpojumi, tehniskā un finansiālā lietpratība, citi konsultāciju un grāmatvedības pakalpojumi;

| j) | intelektuālā īpašuma tiesības; |
| --- | --- |

j)

intelektuālā īpašuma tiesības;

| k) | verifikācijas, ievērojot Regulas (ES) 2021/1060 74. panta 1. punkta a) apakšpunktu un šīs regulas 46. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

k)

verifikācijas, ievērojot Regulas (ES) 2021/1060 74. panta 1. punkta a) apakšpunktu un šīs regulas 46. panta 1. punktu;

| l) | izmaksas par grāmatvedības funkciju programmas līmenī, ievērojot Regulas (ES) 2021/1060 76. pantu un šīs regulas 47. pantu; |
| --- | --- |

l)

izmaksas par grāmatvedības funkciju programmas līmenī, ievērojot Regulas (ES) 2021/1060 76. pantu un šīs regulas 47. pantu;

| m) | revīzijas izmaksas programmas līmenī, ievērojot Regulas (ES) 2021/1060 78. un 81. pantu un ievērojot šīs regulas 48. un 49. pantu; |
| --- | --- |

m)

revīzijas izmaksas programmas līmenī, ievērojot Regulas (ES) 2021/1060 78. un 81. pantu un ievērojot šīs regulas 48. un 49. pantu;

| n) | bankas vai citas finanšu iestādes garantiju saņemšana, ja tas nepieciešams saskaņā ar Savienības vai valstu tiesību aktiem vai ir noteikts plānošanas dokumentā, ko pieņēmusi uzraudzības komiteja; |
| --- | --- |

n)

bankas vai citas finanšu iestādes garantiju saņemšana, ja tas nepieciešams saskaņā ar Savienības vai valstu tiesību aktiem vai ir noteikts plānošanas dokumentā, ko pieņēmusi uzraudzības komiteja;

| o) | ceļa un uzturēšanās izmaksas, kas radušās ārējiem ekspertiem, lektoriem, sanāksmju vadītājiem un pakalpojumu sniedzējiem; un |
| --- | --- |

o)

ceļa un uzturēšanās izmaksas, kas radušās ārējiem ekspertiem, lektoriem, sanāksmju vadītājiem un pakalpojumu sniedzējiem; un

| p) | darbībām nepieciešama citu veidu specifiska lietpratība un pakalpojumi. |
| --- | --- |

p)

darbībām nepieciešama citu veidu specifiska lietpratība un pakalpojumi.

43. pants

Aprīkojuma izmaksas

1.   Izmaksas par aprīkojumu, ko attiecīgās darbības saņēmējs iegādājas, īrē vai nomā, izņemot 40. pantā minēto aprīkojumu, aptver tikai turpmāk minēto:

| a) | biroja iekārtas; |
| --- | --- |

a)

biroja iekārtas;

| b) | datortehniku un programmatūru; |
| --- | --- |

b)

datortehniku un programmatūru;

| c) | mēbeles un piederumus; |
| --- | --- |

c)

mēbeles un piederumus;

| d) | laboratorijas aprīkojumu; |
| --- | --- |

d)

laboratorijas aprīkojumu;

| e) | iekārtas un instrumentus; |
| --- | --- |

e)

iekārtas un instrumentus;

| f) | rīkus un ierīces; |
| --- | --- |

f)

rīkus un ierīces;

| g) | transportlīdzekļus; un |
| --- | --- |

g)

transportlīdzekļus; un

| h) | citu specifisku darbībām nepieciešamu aprīkojumu. |
| --- | --- |

h)

citu specifisku darbībām nepieciešamu aprīkojumu.

2.   Izmaksas par lietota aprīkojuma iegādi var uzskatīt par attiecināmām, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:

| a) | tā iegādei nav saņemta nekāda cita palīdzība no Interreg fondiem vai no Regulas (ES) 2021/1060 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā uzskaitītajiem fondiem; |
| --- | --- |

a)

tā iegādei nav saņemta nekāda cita palīdzība no Interreg fondiem vai no Regulas (ES) 2021/1060 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā uzskaitītajiem fondiem;

| b) | tā cena nepārsniedz parasto cenu attiecīgajā tirgū; un |
| --- | --- |

b)

tā cena nepārsniedz parasto cenu attiecīgajā tirgū; un

| c) | tam ir darbībai vajadzīgie tehniskie parametri, un tas atbilst piemērojamām normām un standartiem. |
| --- | --- |

c)

tam ir darbībai vajadzīgie tehniskie parametri, un tas atbilst piemērojamām normām un standartiem.

44. pants

Infrastruktūras un darbu izmaksas

Infrastruktūras un darbu izmaksas ir tikai:

| a) | zemes iegāde saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 64. panta 1. punkta b) apakšpunktu; |
| --- | --- |

a)

zemes iegāde saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 64. panta 1. punkta b) apakšpunktu;

| b) | būvatļaujas; |
| --- | --- |

b)

būvatļaujas;

| c) | būvmateriāli; |
| --- | --- |

c)

būvmateriāli;

| d) | darbaspēks; un |
| --- | --- |

d)

darbaspēks; un

| e) | specializētas operācijas (piemēram, augsnes sanācija, atmīnēšana). |
| --- | --- |

e)

specializētas operācijas (piemēram, augsnes sanācija, atmīnēšana).

VI NODAĻA

INTERREG PROGRAMMU IESTĀDES, PĀRVALDĪBA, KONTROLE UN REVĪZIJA

INTERREG

45. pants

Interreg
  programmu iestādes

1.   Dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis, partnervalstis un AZT, kas piedalās Interreg programmā, Regulas (ES) 2021/1060 71. panta nolūkā izraugās vienu vienīgu vadošo iestādi un vienu vienīgu revīzijas iestādi.

2.   Vadošā iestāde un revīzijas iestāde atrodas tajā pašā dalībvalstī.

3.   Attiecībā uz pārrobežu programmu PEACE PLUS – ja par vadošo iestādi ir izraudzīta Īpašo ES programmu struktūrvienība –, uzskata, ka tā atrodas dalībvalstī.

4.   Dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis, partnervalstis un AZT, kas piedalās Interreg programmā, par šīs programmas vadošo iestādi var izraudzīties ETSG.

5.   Ja vadošā iestāde izraugās Interreg programmas starpniekstruktūru saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 71. panta 3. punktu, starpniekstruktūra pilda minētos uzdevumus vairāk nekā vienā iesaistītajā dalībvalstī vai attiecīgā gadījumā trešā valstī, partnervalstī vai AZT. Neskarot šīs regulas 22. pantu, viena vai vairākas starpniekstruktūras var veikt minētos uzdevumus tikai vienā iesaistītajā dalībvalstī vai attiecīgā gadījumā trešā valstī, partnervalstī vai AZT, ja šāda pieeja ir balstīta uz esošām struktūrām.

46. pants

Vadošās iestādes funkcijas

1.   Interreg programmas vadošā iestāde pilda Regulas (ES) 2021/1060 72., 74. un 75. pantā noteiktās funkcijas, izņemot minētās regulas 72. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 73. pantā minēto darbību atlases pienākumu un, ja grāmatvedības funkciju veic cita struktūra saskaņā ar šīs regulas 47. pantu, izņemot Regulas (ES) 2021/1060 74. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētos maksājumus saņēmējiem. Minētās funkcijas tiek pildītas visā minētās programmas aptvertajā teritorijā, ievērojot šīs regulas VIII nodaļā noteiktās atkāpes.

2.   Vadošā iestāde, apspriedusies ar dalībvalstīm un attiecīgā gadījumā trešām valstīm, partnervalstīm un AZT, kas piedalās Interreg programmā, izveido kopīgu sekretariātu, kura darbinieku sastāvs atspoguļo programmas partnerību.

Kopīgais sekretariāts palīdz vadošajai iestādei un uzraudzības komitejai to attiecīgo funkciju izpildē. Kopīgais sekretariāts sniedz arī potenciāliem saņēmējiem informāciju par finansējuma iespējām no Interreg programmām un palīdz saņēmējiem un partneriem darbību īstenošanā.

Interreg programmām, kas saņem atbalstu arī no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem, vienu vai vairākus kopīgā sekretariāta filiāles birojus var izveidot vienā vai vairākās partnervalstīs vai AZT, lai tas savus uzdevumus pildītu tuvāk potenciālajiem saņēmējiem un partneriem no attiecīgās partnervalsts vai AZT.

3.   Atkāpjoties no Regulas (ES) 2021/1060 74. panta 1. punkta a) apakšpunkta un neskarot šīs regulas 45. panta 5. punktu, dalībvalstis un – attiecīgā gadījumā – trešā valsts, partnervalsts vai AZT, kas piedalās Interreg programmā, var nolemt, ka Regulas (ES) 2021/1060 74. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētās pārvaldības verifikācijas jāveic, katrai dalībvalstij identificējot struktūru vai personu, kas ir atbildīga par šo verifikāciju savā teritorijā (“kontrolieris”).

4.   Kontrolieri var būt tās pašas struktūras, kas atbild par šādu verifikāciju veikšanu mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” programmām vai – trešo valstu, partnervalstu vai AZT gadījumā – par salīdzinošu verifikāciju veikšanu Savienības ārējās finansēšanas instrumentu satvarā. Ikviens kontrolieris ir funkcionāli neatkarīgs no revīzijas iestādes vai no jebkura revidentu grupas locekļa.

5.   Ja ir nolemts, ka pārvaldības verifikācijas, ievērojot 4. punktu, veic identificēti kontrolieri vadošā iestāde pārliecinās, ka identificēts kontrolieris ir pārbaudījis darbībā iesaistīto saņēmēju izdevumus.

6.   Katra dalībvalsts, trešā valsts, partnervalsts vai AZT nodrošina, ka saņēmēja izdevumus var pārbaudīt trīs mēnešu laikposmā no brīža, kad attiecīgais saņēmējs ir iesniedzis dokumentus.

7.   Katra dalībvalsts, trešā valsts, partnervalsts vai AZT ir atbildīga par savā teritorijā veiktajām verifikācijām.

8.   Katra dalībvalsts, trešā valsts, partnervalsts un AZT kā kontrolieri identificē vai nu valsts vai reģionālu iestādi, vai arī privātu struktūru vai fizisku personu, kā izklāstīts 9. punktā.

9.   Ja kontrolieris, kas veic pārvaldības verifikācijas, ir privāta struktūra vai fiziska persona, minētie kontrolieri atbilst vismaz vienai no šādām prasībām:

| a) | uzņēmums ir valsts grāmatvedības vai revīzijas struktūras vai iestādes loceklis, kas savukārt ir Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) locekle; |
| --- | --- |

a)

uzņēmums ir valsts grāmatvedības vai revīzijas struktūras vai iestādes loceklis, kas savukārt ir Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) locekle;

| b) | uzņēmums ir valsts grāmatvedības vai revīzijas struktūras vai iestādes loceklis, kas nav IFAC loceklis, bet apņemas veikt pārvaldības verifikācijas saskaņā ar IFAC standartiem un ētikas kodeksu; |
| --- | --- |

b)

uzņēmums ir valsts grāmatvedības vai revīzijas struktūras vai iestādes loceklis, kas nav IFAC loceklis, bet apņemas veikt pārvaldības verifikācijas saskaņā ar IFAC standartiem un ētikas kodeksu;

| c) | uzņēmums ir reģistrēts kā apstiprinātais revidents publiskās pārraudzības struktūras publiskajā reģistrā dalībvalstī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/43/EK (21) izklāstītajiem publiskās pārraudzības principiem; vai |
| --- | --- |

c)

uzņēmums ir reģistrēts kā apstiprinātais revidents publiskās pārraudzības struktūras publiskajā reģistrā dalībvalstī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/43/EK (21) izklāstītajiem publiskās pārraudzības principiem; vai

| d) | uzņēmums ir reģistrēts kā apstiprinātais revidents publiskās pārraudzības struktūras publiskajā reģistrā trešā valstī, partnervalstī vai AZT, ar noteikumu, ka uz šo reģistru attiecas publiskās pārraudzības principi, kas izklāstīti attiecīgās valsts tiesību aktos. |
| --- | --- |

d)

uzņēmums ir reģistrēts kā apstiprinātais revidents publiskās pārraudzības struktūras publiskajā reģistrā trešā valstī, partnervalstī vai AZT, ar noteikumu, ka uz šo reģistru attiecas publiskās pārraudzības principi, kas izklāstīti attiecīgās valsts tiesību aktos.

47. pants

Grāmatvedības funkcija

1.   Dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis, partnervalstis un AZT, kas piedalās Interreg programmā, vienojas par kārtību, kādā pilda grāmatvedības funkciju.

2.   Grāmatvedības funkcija sastāv no Regulas (ES) 2021/1060 76. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā uzskaitītajiem uzdevumiem un aptver arī Komisijas veiktos maksājumus un parasti arī maksājumus vadošajam partnerim saskaņā ar minētās regulas 74. panta 1. punkta b) apakšpunktu.

48. pants

Revīzijas iestādes funkcijas

1.   Interreg programmas revīzijas iestāde veic šajā pantā un 49. pantā paredzētās funkcijas visā minētās Interreg programmas aptvertajā teritorijā.

Ja revīzijas iestādei nav atļaujas visā sadarbības programmas aptvertajā teritorijā, tai palīdz revidentu grupa, kuru veido pārstāvji no katras dalībvalsts un attiecīgā gadījumā trešās valsts, partnervalsts vai AZT, kas piedalās Interreg programmā. Katra dalībvalsts un attiecīgā gadījumā katra trešā valsts, partnervalsts vai AZT ir atbildīga par savā teritorijā veiktajām revīzijām.

Katrs katras dalībvalsts un attiecīgā gadījumā katras trešās valsts, partnervalsts vai AZT, kas piedalās Interreg programmā, pārstāvis atbild par to, lai sniegtu tos faktus par izdevumiem savā teritorijā, kuri ir vajadzīgi revīzijas iestādei sava novērtējuma veikšanai.

Revidentu grupu izveido trīs mēnešos pēc tā lēmuma pieņemšanas, ar ko apstiprina Interreg programmu, ievērojot 18. pantu. Tā izstrādā savu reglamentu, un to vada Interreg programmas revīzijas iestāde.

Revidenti ir funkcionāli neatkarīgi no struktūrām vai personām, kas atbildīgas par pārvaldības verifikācijām, ievērojot 46. panta 3. punktu.

2.   Interreg programmas revīzijas iestāde ir atbildīga par sistēmas revīzijām un darbību revīzijām nolūkā sniegt Komisijai neatkarīgu apliecinājumu par pārvaldības un kontroles sistēmu rezultatīvu funkcionēšanu un Komisijai iesniegtajos pārskatos iekļauto izdevumu likumību un pareizību.

3.   Ja Interreg programma ir iekļauta datu kopā, no kuras Komisija atlasa kopizlasi, ievērojot 49. panta 1. punktu, revīzijas iestāde veic Komisijas izvēlēto darbību revīzijas nolūkā sniegt Komisijai neatkarīgu apliecinājumu par pārvaldības un kontroles sistēmu rezultatīvu funkcionēšanu.

4.   Revīziju veic saskaņā ar starptautiski pieņemtiem revīzijas standartiem.

5.   Revīzijas iestāde sagatavo un pēc katra grāmatvedības gada beigām līdz 15. februārim iesniedz Komisijai gada revīzijas atzinumu saskaņā ar Finanšu regulas 63. panta 7. punktu, izmantojot Regulas (ES) 2021/1060 XIX pielikumā doto veidni un balstoties uz visu paveikto revīzijas darbu; atzinums aptver katru no šiem elementiem:

| a) | pārskatu pilnīgums, patiesums un precizitāte; |
| --- | --- |

a)

pārskatu pilnīgums, patiesums un precizitāte;

| b) | Komisijai iesniegtajos pārskatos iekļauto izdevumu likumība un pareizība; un |
| --- | --- |

b)

Komisijai iesniegtajos pārskatos iekļauto izdevumu likumība un pareizība; un

| c) | Interreg programmas pārvaldības un kontroles sistēma. |
| --- | --- |

c)

Interreg programmas pārvaldības un kontroles sistēma.

Ja Interreg programma ir iekļauta datu kopā, no kuras Komisija atlasa kopizlasi, ievērojot 49. panta 1. punktu, ikgadējais revīzijas atzinums aptver tikai šā punkta pirmās daļas a) un c) apakšpunktā minētos elementus.

Pēc vadošās iestādes paziņojuma Komisija var minēto termiņu – 15. februāri – izņēmuma kārtā pagarināt līdz 1. martam.

6.   Revīzijas iestāde sagatavo un pēc katra grāmatvedības gada beigām līdz 15. februārim, izmantojot Regulas (ES) 2021/1060 XX pielikumā doto veidni, iesniedz Komisijai gada kontroles ziņojumu saskaņā ar Finanšu regulas 63. panta 5. punkta b) apakšpunktu, kurš apstiprina šā panta 5. punktā minēto revīzijas atzinumu un kurā izklāstīts konstatējumu kopsavilkums, tostarp kļūdu būtības un apmēra un sistēmu trūkumu analīze, kā arī ierosinātie un īstenotie korektīvie pasākumi un rezultātā iegūtais kopējais kļūdu īpatsvars un atlikušo kļūdu īpatsvars attiecībā uz Komisijai iesniegtajos pārskatos iekļautajiem izdevumiem.

7.   Ja Interreg programma ir iekļauta datu kopā, no kuras Komisija atlasa kopizlasi, ievērojot 49. panta 1. punktu, revīzijas iestāde, izmantojot Regulas (ES) 2021/1060 XX pielikumā doto veidni, sagatavo šā panta 6. punktā minēto gada kontroles ziņojumu, kurā ievērotas Finanšu regulas 63. panta 5. punkta b) apakšpunkta prasības, un kurš apstiprina šā panta 5. punktā minēto revīzijas atzinumu.

Minētajā ziņojumā ir izklāstīts konstatējumu kopsavilkums, tostarp kļūdu būtības un apmēra un sistēmu trūkumu analīze, kā arī ierosinātie un īstenotie korektīvie pasākumi, revīzijas iestādes veikto darbību revīziju rezultāti saistībā ar 49. panta 1. punktā minēto kopizlasi un Interreg iestāžu piemērotās finansiālās korekcijas attiecībā uz atsevišķiem pārkāpumiem, ko revīzijas iestāde šajās darbībās atklājusi.

8.   Revīzijas iestāde iesniedz Komisijai sistēmas revīzijas ziņojumus, tiklīdz ir noslēgusies ierunu procedūra ar attiecīgajām revidējamajām struktūrām.

9.   Komisija un revīzijas iestāde regulāri tiekas vismaz reizi gadā, ja vien tās nav vienojušās citādi, nolūkā izskatīt revīzijas stratēģiju, gada kontroles ziņojumu un revīzijas atzinumu, koordinēt revīzijas plānus un metodes un apmainīties ar viedokļiem par jautājumiem, kas saistīti ar pārvaldības un kontroles sistēmu uzlabošanu.

49. pants

Darbību revīzija

1.   Komisija, izmantojot statistiskas atlases metodi, atlasa to darbību (vai citu izlases vienību) kopizlasi, kura nepieciešama, lai revīzijas iestādes varētu revidēt darbības Interreg programmās, kuras saņem atbalstu no ERAF vai Savienības ārējās finansēšanas instrumenta, par katru grāmatvedības gadu.

Kopizlase ir reprezentatīva visām datu kopā ietilpstošajām Interreg programmām.

Kopizlases atlases vajadzībām Komisija var Interreg programmas stratificēt grupās atkarībā no to specifiskajiem riskiem.

2.   Programmas iestādes kopizlases atlasei nepieciešamo informāciju Komisijai sniedz līdz 1. augustam pēc katra grāmatvedības gada beigām.

Informāciju iesniedz standartizētā elektroniskā formātā, tā ir pilnīga un ir saskanīga ar izdevumiem, ko Komisija deklarējusi atsauces grāmatvedības gadā.

3.   Neskarot prasību veikt revīziju, kā minēts 48. panta 2. punktā, revīzijas iestādes neveic papildu revīziju par kopizlasē iekļauto Interreg programmu darbībām, ja vien to nepieprasa Komisija saskaņā ar šā panta 8. punktu vai ja vien tie nav gadījumi, kad revīzijas iestāde ir konstatējusi specifiskus riskus.

4.   Komisija attiecīgo Interreg programmu revīzijas iestādes par atlasīto kopizlasi informē pietiekami savlaicīgi, lai tās kopumā varētu veikt darbību revīzijas līdz 1. septembrim pēc katra grāmatvedības gada beigām.

5.   Attiecīgās revīzijas iestādes informāciju par šo revīziju rezultātiem, kā arī par finansiālajām korekcijām par atklātiem atsevišķiem pārkāpumiem iesniedz, vēlākais, gada kontroles ziņojumos, kas jāsniedz Komisijai, ievērojot 48. panta 6. un 7. punktu.

6.   Kad Komisija ir novērtējusi darbību revīziju rezultātus, kas atlasīti, ievērojot 1. punktu, tā sava ticamības pārbaudes procesa vajadzībām aprēķina vispārīgo ekstrapolēto kļūdu īpatsvaru attiecībā uz tām Interreg programmām, kas ietilpst datu kopā, no kuras atlasīta kopizlase.

7.   Ja 6. punktā minētais vispārīgais ekstrapolētais kļūdas īpatsvars pārsniedz 2 % no to Interreg programmu deklarētajiem kopējiem izdevumiem, kas ietilpst datu kopā, no kuras atlasīta kopizlase, Komisija aprēķina vispārīgo atlikušo kļūdu īpatsvaru, ņemot vērā finansiālās korekcijas, ko attiecīgās Interreg programmas iestādes piemērojušas par pārkāpumiem, kuri atklāti, revidējot darbības, kas atlasītas, ievērojot 1. punktu.

8.   Ja 7. punktā minētais vispārīgais atlikušais kļūdas īpatsvars ir vairāk kā 2 % no to Interreg programmu deklarētajiem izdevumiem, kas ietilpst datu kopā, no kuras atlasīta kopizlase, Komisija nosaka, vai ir jāprasa konkrētas Interreg programmas vai visvairāk skarto Interreg programmu grupas revīzijas iestādei veikt papildu revīzijas darbu, lai sīkāk izvērtētu kļūdas īpatsvaru un novērtētu nepieciešamos koriģējošos pasākumus attiecībā uz Interreg programmām, ko skar atklātie pārkāpumi.

9.   Balstoties uz tāda papildu revīzijas darba rezultātu novērtējumiem, kurš tiek prasīts, ievērojot šā panta 8. punktu, Komisija var prasīt piemērot papildu finansiālas korekcijas tām Interreg programmām, ko skar atklātie pārkāpumi. Tādos gadījumos Interreg iestādes veic nepieciešamās finansiālās korekcijas saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 103. pantu.

10.   Katra tādas Interreg programmas revīzijas iestāde, par kuru šā panta 2. punktā minētās informācijas trūkst, tā ir nepilnīga vai nav iesniegta minētā punkta pirmajā daļā noteiktajā termiņā, veic atsevišķu atlasi attiecībā uz šo Interreg programmu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 79. pantu.

VII NODAĻA

FINANŠU PĀRVALDĪBA

FINANŠU PĀRVALDĪBA

50. pants

Budžeta saistības

Komisijas lēmumi, ar kuriem apstiprina Interreg programmas, ievērojot šīs regulas 18. pantu, atbilst prasībām, kas nepieciešamas, lai tos varētu uzskatīt par finansēšanas lēmumiem Finanšu regulas 110. panta 2. punkta nozīmē attiecībā uz ERAF un atbalstu no Savienības ārējās finansēšanas instrumenta, ko īsteno dalītā pārvaldībā.

Interreg

51. pants

Maksājumi un priekšfinansējums

1.   ERAF iemaksu un attiecīgā gadījumā atbalstu no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem katrai Interreg programmai iemaksā vienā vienotā kontā bez valstu apakškontiem saskaņā ar 47. panta 2. punktu.

2.   Ja ir pieejami līdzekļi, Komisija izmaksā priekšfinansējumu, pamatojoties uz kopējo atbalstu no katra Interreg fonda, kā noteikts katras Interreg programmas apstiprināšanas lēmumā, ko pieņem, ievērojot 18. pantu; 2022.–2026. gadā priekšfinansējumu izmaksā kā gada maksājumus pirms 1. jūlija, bet apstiprināšanas lēmuma gadā ne vēlāk kā 60 dienu laikā pēc lēmuma pieņemšanas:

| a) | 2021. gadā: 1 %; |
| --- | --- |

a)

2021. gadā: 1 %;

| b) | 2022. gadā: 1 %; |
| --- | --- |

b)

2022. gadā: 1 %;

| c) | 2023. gadā: 3 %; |
| --- | --- |

c)

2023. gadā: 3 %;

| d) | 2024. gadā: 3 %; |
| --- | --- |

d)

2024. gadā: 3 %;

| e) | 2025. gadā: 3 %; |
| --- | --- |

e)

2025. gadā: 3 %;

| f) | 2026. gadā: 3 %. |
| --- | --- |

f)

2026. gadā: 3 %.

3.   Ja Interreg programmas saņem atbalstu no ERAF un IPA III PRS un ja ERAF iemaksa ir 50 % no kopējā Savienības piešķīruma vai mazāk, tad Komisija izmaksā priekšfinansējumu saskaņā ar IPA III regulas attiecīgo noteikumu.

4.   Ja Interreg programmas saņem atbalstu no ERAF un vai nu no KASSI, vai arī gan no KASSI, gan no IPA III un ja ERAF iemaksa ir 50 % no kopējā Savienības piešķīruma vai mazāk, tad Komisija izmaksā priekšfinansējumu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/947 22. panta 5. punktu, ņemot vērā faktiskās finanšu vajadzības.

Ievērojot šā punkta pirmo daļu, priekšfinansējumam mutatis mutandis piemēro Regulas (ES) 2021/1060 96. un 97. pantu.

5.   Summu, kas izmaksāta kā priekšfinansējums, dzēš no Komisijas kontiem katru gadu par 2021. un 2022. gadu un ne vēlāk kā pēdējā grāmatvedības gadā par 2023. gadu un par turpmākajiem gadiem, kā arī attiecībā uz summām, kas izmaksātas kā priekšfinansējums, kas noteikts, ievērojot 3. un 4. punktu.

52. pants

Atgūšana

1.   Vadošā iestāde nodrošina, ka no vadošā vai vienīgā saņēmēja tiek atgūtas visas pārkāpuma rezultātā samaksātās summas. Partneri atmaksā vadošajam partnerim saņēmējam visas nepamatoti izmaksātās summas.

2.   Dalībvalstis, trešās valstis, partnervalstis vai AZT, kas piedalās attiecīgajā Interreg programmā, var nolemt, ka ne vadošajam, ne vienīgajam partnerim, ne programmas vadošajai iestādei nav pienākuma atgūt nepamatoti izmaksāto summu, kas nepārsniedz 250 EUR, neieskaitot procentus, no jebkura Interreg fonda sniegtā ieguldījuma darbībā grāmatvedības gadā.

Nav jāsniedz nekāda informācija Komisijai papildus informācijai par lēmuma pieņemšanu, ievērojot pirmo daļu.

3.   Ja vadošais partneris nespēj nodrošināt līdzekļu atmaksu no pārējiem partneriem vai ja vadošā iestāde nespēj nodrošināt līdzekļu atmaksu no vadošā vai vienīgā partnera, tad dalībvalsts, trešā valsts, partnervalsts vai AZT, kuras teritorijā atrodas vai – ETSG gadījumā – ir reģistrēts attiecīgais partneris, atlīdzina vadošajai iestādei visas summas, kas tika nepamatoti izmaksātas minētajam partnerim. Vadošā iestāde atbild par attiecīgo summu atlīdzināšanu Savienības vispārējā budžetā atbilstoši Interreg programmā izklāstītajai saistību sadalīšanai starp iesaistītajām dalībvalstīm, trešām valstīm, partnervalstīm vai AZT.

4.   Kad dalībvalsts, trešā valsts, partnervalsts vai AZT ir atlīdzinājusi vadošajai iestādei visas partnerim nepamatoti izmaksātās summas, tā var turpināt vai sākt atgūšanas procedūru pret šo partneri, ievērojot savus tiesību aktus. Ja atgūšana ir sekmīga, dalībvalsts, trešā valsts, partnervalsts vai AZT var izmantot minētās summas attiecīgās Interreg programmas valsts līdzfinansējumam. Dalībvalstij, trešai valstij, partnervalstij vai AZT nav nekādu ziņošanas pienākumu pret programmas iestādēm, uzraudzības komiteju vai Komisiju par šādu valsts veiktu atgūšanu.

5.   Ja dalībvalsts, trešā valsts, partnervalsts vai AZT nav atlīdzinājusi, ievērojot šā panta 4. punktu, vadošajai iestādei visas partnerim nepamatoti izmaksātās summas, par minētajām summām Komisija izdod atgūšanas rīkojumu, kuru izpilda, kad vien iespējams, ar ieskaitu attiecīgi no dalībvalsts, trešās valsts, partnervalsts vai AZT. Tāda atgūšana nav finansiāla korekcija un nesamazina no ERAF vai no jebkāda Savienības ārējās finansēšanas instrumenta piešķirto atbalstu attiecīgajai Interreg programmai. Atgūtā summa ir piešķirtie ieņēmumi saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 3. punktu.

Attiecībā uz summām, ko dalībvalsts nav atlīdzinājusi vadošajai iestādei, ieskaits attiecas uz turpmākiem maksājumiem tai pašai Interreg programmai. Tad vadošā iestāde veic ieskaitu attiecībā uz minēto dalībvalsti saskaņā ar saistību sadalījumu, kāds Interreg programmā noteikts starp iesaistītajām dalībvalstīm gadījumā, ja vadošā iestāde vai Komisija nosaka finanšu korekcijas.

Attiecībā uz summām, ko trešā valsts, partnervalsts vai AZT nav atlīdzinājušas vadošajai iestādei, ieskaits attiecas uz turpmākiem maksājumiem programmām saskaņā ar attiecīgajiem Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem.

VIII NODAĻA

TREŠO VALSTU VAI PARTNERVALSTU, AZT VAI REĢIONĀLĀS INTEGRĀCIJAS UN SADARBĪBAS ORGANIZĀCIJU DALĪBA DALĪTĀS PĀRVALDĪBAS INTERREG PROGRAMMĀS

TREŠO VALSTU VAI PARTNERVALSTU, AZT VAI REĢIONĀLĀS INTEGRĀCIJAS UN SADARBĪBAS ORGANIZĀCIJU DALĪBA DALĪTĀS PĀRVALDĪBAS INTERREG

53. pants

Piemērojamie noteikumi

Uz pārrobežu programmu PEACE PLUS un tādu trešo valstu, partnervalstu un AZT, kā arī reģionālās integrācijas un sadarbības organizāciju, kas saņem atbalstu no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem, dalību Interreg programmās attiecas I–VII nodaļa un X nodaļa, ievērojot šajā nodaļā izklāstītos noteikumus.

PEACE PLUS

Interreg

54. pants

Interreg
  programmas iestādes un to funkcijas

1.   Katra trešā valsts, partnervalsts un AZT, kas piedalās Interreg programmā, norāda valsts vai reģionālu iestādi kā kontaktpunktu vadošajai iestādei (“kontaktpunkts”).

2.   Kontaktpunkts, struktūra, kas līdzvērtīga Interreg programmu komunikācijas koordinatoram, ko paredz 36. panta 1. punkts, vai filiāles birojs vai biroji palīdz vadošajai iestādei un partneriem attiecīgajā trešā valstī, partnervalstī vai AZT veikt 36. panta 2.–6. punktā uzskaitītos uzdevumus.

55. pants

Pārvaldības metodes

1.   Interreg A programmas, kas saņem atbalstu gan no ERAF, gan no IPA III PRS vai KASSI PRS, īsteno dalītā pārvaldībā gan dalībvalstīs, gan jebkurā iesaistītajā trešā valstī vai partnervalstī.

Pārrobežu programmu PEACE PLUS īsteno dalītā pārvaldībā gan Īrijā, gan Apvienotajā Karalistē.

2.   Interreg B un C programmas, kas saņem apvienotas iemaksas no ERAF un no viena vai vairākiem Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem, īsteno dalītā pārvaldībā gan dalībvalstīs, gan jebkurā iesaistītajā trešā valstī, partnervalstī, iesaistītā AZT vai – attiecībā uz Interreg D – jebkurā AZT neatkarīgi no tā, vai minētā AZT saņem atbalstu no viena vai vairākiem Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem.

3.   Tādas Interreg D programmas, kas saņem apvienotas iemaksas no ERAF un no viena vai vairākiem Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem, īsteno jebkurā no šādiem veidiem:

| a) | dalītā pārvaldībā gan dalībvalstīs, gan jebkurā iesaistītajā trešā valstī vai AZT; |
| --- | --- |

a)

dalītā pārvaldībā gan dalībvalstīs, gan jebkurā iesaistītajā trešā valstī vai AZT;

| b) | dalītā pārvaldībā tikai dalībvalstīs un jebkurā iesaistītajā trešā valstī vai AZT attiecībā uz ERAF izdevumiem ārpus Savienības vienai vai vairākām darbībām, turpretī iemaksas no viena vai vairākiem Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem tiek pārvaldītas netiešā pārvaldībā; |
| --- | --- |

b)

dalītā pārvaldībā tikai dalībvalstīs un jebkurā iesaistītajā trešā valstī vai AZT attiecībā uz ERAF izdevumiem ārpus Savienības vienai vai vairākām darbībām, turpretī iemaksas no viena vai vairākiem Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem tiek pārvaldītas netiešā pārvaldībā;

| c) | netiešā pārvaldībā gan dalībvalstīs, gan jebkurā iesaistītajā trešā valstī vai AZT. |
| --- | --- |

c)

netiešā pārvaldībā gan dalībvalstīs, gan jebkurā iesaistītajā trešā valstī vai AZT.

Ja Interreg D programmu pilnībā vai daļēji īsteno netiešā pārvaldībā, piemēro 61. pantu.

56. pants

Attiecināmība

1.   Atkāpjoties no Regulas (ES) 2021/1060 63. panta 2. punkta, iemaksu no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem var saņemt par izdevumiem, ja tie radušies un samaksāti, sagatavojot un īstenojot Interreg darbības, sākot no 2021. gada 1. janvāra, vai no programmas iesniegšanas datuma, atkarībā no tā, kurš datums ir agrāk, bet var tikt prasīti no programmas pēc dienas, kad noslēgts finansēšanas nolīgums ar attiecīgo trešo valsti, partnervalsti vai AZT.

Neraugoties uz to, izdevumi par tehnisko palīdzību, kuru pārvalda programmas iestādes, kas atrodas dalībvalstī, var jau tikt prasīti no programmas pirms dienas, kad ar attiecīgo trešo valsti, partnervalsti vai AZT tika noslēgts finansēšanas nolīgums.

2.   Ja Interreg programma darbību atlasē izmanto uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, šādos uzaicinājumos pieteikumu saņemt iemaksu no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem var iekļaut pat tad, ja tie izsludināti un darbības atlasītas, vēl pirms tika noslēgts attiecīgais finansēšanas nolīgums.

Vadošā iestāde var iesniegt 22. panta 6. punktā paredzēto dokumentu pirms attiecīgā finansēšanas nolīguma noslēgšanas.

57. pants

Lieli infrastruktūras projekti

1.   Šajā nodaļā apskatītās Interreg programmas var atbalstīt “lielus infrastruktūras projektus”, proti, darbības, kas aptver tādu būvdarbu, pasākumu vai pakalpojumu kopumu, kuri paredzēti nedalāmas konkrēta rakstura funkcijas izpildei ar skaidri noteiktiem kopīgu interešu mērķiem, nolūkā realizēt investīcijas, kam ir pārrobežu ietekme un ieguvumi, un kuru budžeta daļas kopējas izmaksas vismaz 2 500 000 EUR apmērā ir piešķirta infrastruktūras iegādei, būvei vai modernizācijai.

2.   Katrs saņēmējs, kas īsteno lielu infrastruktūras projektu vai tā daļu, piemēro piemērojamos publiskā iepirkuma noteikumus.

3.   Dalībvalsts, kurā atrodas attiecīgās Interreg programmas vadošā iestāde, nosūta Komisijai sarakstu ar plānotajiem lielajiem infrastruktūras projektiem, norādot to iecerēto nosaukumu, atrašanās vietu, budžetu un vadošo partneri. Minēto sarakstu nosūta kā atsevišķu dokumentu vai nu tad, kad Komisijai tiek sūtīta parakstīta finansēšanas nolīguma kopija vai īstenošanas nolīguma kopija, kā minēts 59. pantā, vai, vēlākais, divus mēnešus pirms tās uzraudzības komitejas vai attiecīgā gadījumā koordinācijas komitejas sanāksmes dienas, kurā atlasa pirmo no paredzētajiem lielajiem infrastruktūras projektiem.

4.   Ja viena vai vairāku lielu infrastruktūras projektu atlase ir iekļauta uzraudzības komitejas vai attiecīgā gadījumā koordinācijas komitejas sanāksmes darba programmā, tad vadošā iestāde katra šāda projekta koncepcijas aprakstu nosūta Komisijai informatīvos nolūkos, vēlākais, divus mēnešus pirms sanāksmes dienas. Koncepcijas apraksts nav garāks par trim lappusēm, un tajā ir norādīts nosaukums, atrašanās vieta, budžets, vadošais partneris un partneri, kā arī galvenie mērķi un nodevumi. Ja koncepcijas apraksts par vienu vai vairākiem lieliem infrastruktūras projektiem netiek nosūtīts Komisijai norādītajā termiņā, Komisija var prasīt, lai uzraudzības komitejas priekšsēdētājs vai koordinācijas komitejas priekšsēdētājs attiecīgos projektus svītrotu no sanāksmes darba programmas.

58. pants

Iepirkums

1.   Ja darbības īstenošanai saņēmējam ir nepieciešams pakalpojumu, piegāžu vai darbu iepirkums, piemēro šādus noteikumus:

| a) | ja saņēmējs atrodas dalībvalstī un ir līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzēja iestāde publiskā iepirkuma procedūrām piemērojamo Savienības tiesību izpratnē, tas piemēro valsts normatīvos un administratīvos aktus; |
| --- | --- |

a)

ja saņēmējs atrodas dalībvalstī un ir līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzēja iestāde publiskā iepirkuma procedūrām piemērojamo Savienības tiesību izpratnē, tas piemēro valsts normatīvos un administratīvos aktus;

| b) | ja saņēmējs ir tādas partnervalsts publiska iestāde, uz ko attiecas IPA III vai KASSI un kuras līdzfinansējums ir pārvests vadošajai iestādei, tā var piemērot valsts normatīvos un administratīvos aktus ar noteikumu, ka finansēšanas nolīgumā tas ir atļauts un ka līgums tiek piešķirts piedāvājumam ar labāko cenas un vērtības attiecību vai attiecīgi zemākās cenas piedāvājumam, izvairoties no jebkāda interešu konflikta. |
| --- | --- |

b)

ja saņēmējs ir tādas partnervalsts publiska iestāde, uz ko attiecas IPA III vai KASSI un kuras līdzfinansējums ir pārvests vadošajai iestādei, tā var piemērot valsts normatīvos un administratīvos aktus ar noteikumu, ka finansēšanas nolīgumā tas ir atļauts un ka līgums tiek piešķirts piedāvājumam ar labāko cenas un vērtības attiecību vai attiecīgi zemākās cenas piedāvājumam, izvairoties no jebkāda interešu konflikta.

2.   Ja līgums tiek piešķirts par precēm, darbiem vai pakalpojumiem, tad visos gadījumos, izņemot šā panta 1. punktā minētos, piemēro iepirkuma procedūras, kas paredzētas Finanšu regulas 178. un 179. pantā un minētās regulas I pielikuma 3. nodaļā 36. līdz 41. punktu.

59. pants

Finansēšanas nolīgumu noslēgšana dalītā pārvaldībā

1.   Lai īstenotu Interreg programmu trešā valstī, partnervalstī vai AZT, saskaņā ar Finanšu regulas 112. panta 4. punktu noslēdz finansēšanas nolīgumu starp Komisiju, kas pārstāv Savienību, un katru iesaistīto trešo valsti, partnervalsti vai AZT, kas tiek pārstāvēta saskaņā ar tās tiesisko regulējumu.

2.   Finansēšanas nolīgumu slēdz līdz nākamā gada 31. decembrim pēc gada, kad uzņēmās pirmās budžeta saistības, un to uzskata par noslēgtu dienā, kad to parakstījusi pēdējā puse.

Finansēšanas nolīgums stājas spēkā vai nu dienā, kad:

| a) | to parakstījusi pēdējā puse; vai |
| --- | --- |

a)

to parakstījusi pēdējā puse; vai

| b) | kad trešā valsts vai partnervalsts, vai AZT ir pabeigusi procedūru, kas nepieciešama tā ratifikācijai saskaņā ar tās tiesisko regulējumu, un par to informējusi Komisiju. |
| --- | --- |

b)

kad trešā valsts vai partnervalsts, vai AZT ir pabeigusi procedūru, kas nepieciešama tā ratifikācijai saskaņā ar tās tiesisko regulējumu, un par to informējusi Komisiju.

3.   Apstiprinot ārējo programmu, Komisija iesniedz finansēšanas nolīguma projektu.

Ja Interreg programmā iesaistīta vairāk nekā viena trešā valsts, partnervalsts vai AZT, vismaz vienu finansēšanas nolīgumu abas puses noslēdz pirms 2. punktā minētās dienas. Pārējās trešās valstis, partnervalstis vai AZT var parakstīt savus attiecīgos finansēšanas nolīgumus, vēlākais, otrā gada 30. jūnijā pēc gada, kad uzņēmās pirmās budžeta saistības.

4.   Dalībvalsts, kurā atrodas attiecīgās Interreg programmas vadošā iestāde:

| a) | var arī parakstīt finansēšanas nolīgumu; vai |
| --- | --- |

a)

var arī parakstīt finansēšanas nolīgumu; vai

| b) | ar katru attiecīgajā Interreg programmā iesaistīto trešo valsti, partnervalsti vai AZT nekavējoties paraksta īstenošanas nolīgumu, kurā izklāstītas savstarpējās tiesības un pienākumi attiecībā uz īstenošanu un finanšu pārvaldību. |
| --- | --- |

b)

ar katru attiecīgajā Interreg programmā iesaistīto trešo valsti, partnervalsti vai AZT nekavējoties paraksta īstenošanas nolīgumu, kurā izklāstītas savstarpējās tiesības un pienākumi attiecībā uz īstenošanu un finanšu pārvaldību.

5.   Īstenošanas nolīgumā, kas parakstīts, ievērojot 4. punkta b) apakšpunktu, ir apskatīti vismaz šādi elementi:

| a) | sīka maksājumu kārtība; |
| --- | --- |

a)

sīka maksājumu kārtība;

| b) | finanšu pārvaldība; |
| --- | --- |

b)

finanšu pārvaldība;

| c) | lietvedība; |
| --- | --- |

c)

lietvedība;

| d) | ziņošanas pienākumi; |
| --- | --- |

d)

ziņošanas pienākumi;

| e) | verifikācijas, kontroles un revīzija; un |
| --- | --- |

e)

verifikācijas, kontroles un revīzija; un

| f) | pārkāpumi un atgūtie līdzekļi. |
| --- | --- |

f)

pārkāpumi un atgūtie līdzekļi.

6.   Ja dalībvalsts, kurā atrodas Interreg programmas vadošā iestāde, nolemj parakstīt finansēšanas nolīgumu, ievērojot šā panta 4. punkta b) apakšpunktu, minēto finansēšanas nolīgumu uzskata par Savienības budžeta izpildes instrumentu saskaņā ar Finanšu regulu, nevis par starptautisku nolīgumu LESD 216.–219. panta nozīmē.

60. pants

Trešo valstu, partnervalstu vai AZT iemaksa, kas nav līdzfinansējums

1.   Ja trešā valsts, partnervalsts vai AZT vadošajai iestādei pārskaita tādu finansiālu iemaksu, lai atbalstītu Interreg programmu, kas nav tās līdzfinansējums šai Interreg programmai paredzētajam Savienības atbalstam, noteikumus par šo finansiālo iemaksu iekļauj šādā dokumentā:

| a) | ja attiecīgā dalībvalsts paraksta finansēšanas nolīgumu, ievērojot 59. panta 4. punkta a) apakšpunktu, – vai nu






  i) | minētā finansēšanas nolīguma atsevišķā daļā, vai |
| --- | --- | --- |

a)

ja attiecīgā dalībvalsts paraksta finansēšanas nolīgumu, ievērojot 59. panta 4. punkta a) apakšpunktu, – vai nu

i)

minētā finansēšanas nolīguma atsevišķā daļā, vai

| ii) | atsevišķā īstenošanas nolīgumā, ko paraksta vai nu dalībvalsts, kurā atrodas vadošā iestāde, un trešā valsts, partnervalsts vai AZT, vai arī tieši vadošā iestāde un kompetentā iestāde trešajā valstī, partnervalstī vai AZT; un |
| --- | --- |

ii)

atsevišķā īstenošanas nolīgumā, ko paraksta vai nu dalībvalsts, kurā atrodas vadošā iestāde, un trešā valsts, partnervalsts vai AZT, vai arī tieši vadošā iestāde un kompetentā iestāde trešajā valstī, partnervalstī vai AZT; un

| b) | ja attiecīgā dalībvalsts paraksta īstenošanas nolīgumu, ievērojot 59. panta 4. punkta b) apakšpunktu, – vai nu






  i) | šā īstenošanas nolīguma atsevišķā daļā, vai |
| --- | --- | --- |

b)

ja attiecīgā dalībvalsts paraksta īstenošanas nolīgumu, ievērojot 59. panta 4. punkta b) apakšpunktu, – vai nu

i)

šā īstenošanas nolīguma atsevišķā daļā, vai

| ii) | papildu īstenošanas nolīgumā, ko paraksta tās pašas a) apakšpunktā minētās puses. |
| --- | --- |

ii)

papildu īstenošanas nolīgumā, ko paraksta tās pašas a) apakšpunktā minētās puses.

Šā punkta pirmās daļas b) apakšpunkta i) punkta nolūkā īstenošanas nolīguma iedaļas var attiecīgā gadījumā attiekties gan uz pārskaitīto finansiālo iemaksu, gan uz Savienības atbalstu Interreg programmai.

2.   Šā panta 1. punktā paredzētais īstenošanas nolīgums satur vismaz to informāciju par trešās valsts, partnervalsts vai AZT līdzfinansējumu, kas minēta 59. panta 5. punktā.

Turklāt tajā norāda šādu informāciju:

| a) | papildu finansiālās iemaksas summa; un |
| --- | --- |

a)

papildu finansiālās iemaksas summa; un

| b) | paredzētais izmantojums un izmantošanas nosacījumi, tostarp nosacījumi, kā pieteikties minētajai papildu iemaksai. |
| --- | --- |

b)

paredzētais izmantojums un izmantošanas nosacījumi, tostarp nosacījumi, kā pieteikties minētajai papildu iemaksai.

3.   Kas attiecas uz pārrobežu programmu PEACE PLUS, Apvienotās Karalistes finansiālā iemaksa – Finanšu regulas 21. panta 2. punkta e) apakšpunktā minēto ārējo piešķirto ieņēmumu veidā – ir daļa no budžeta apropriācijām 2. kategorijas “Kohēzija un vērtības” apakškategorijai “Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija”.

Uz minēto iemaksu attiecas specifisks finansēšanas nolīgums ar Apvienoto Karalisti saskaņā ar šīs regulas 59. pantu. Šī specifiskā finansēšanas nolīguma puses ir Komisija un Apvienotā Karaliste, kā arī Īrija.

Konkrēto finansēšanas nolīgumu noslēdz pirms programmas īstenošanas sākšanas, lai Īpašo ES programmu struktūrvienība varētu programmas īstenošanai piemērot piemērojamos Savienības tiesību aktus.

IX NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI PAR NETIEŠO PĀRVALDĪBU

ĪPAŠI NOTEIKUMI PAR NETIEŠO PĀRVALDĪBU

61. pants

Tālāko reģionu sadarbība

1.   Ja – ar dalībvalsts un attiecīgo reģionu piekrišanu – Interreg D programmu pilnībā vai daļēji īsteno netiešā pārvaldībā, ievērojot attiecīgi šīs regulas 55. panta 3. punkta b) vai c) apakšpunktu, īstenošanas uzdevumus uztic vienai no struktūrām, kas uzskaitītas Finanšu regulas 62. panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunktā, jo īpaši tādai struktūrai, kas atrodas iesaistītajā dalībvalstī, tostarp attiecīgās Interreg programmas vadošajai iestādei.

2.   Saskaņā ar Finanšu regulas 154. panta 6. punkta c) apakšpunktu Komisija var nolemt neprasīt minētā panta 3. un 4. punktā minēto ex ante novērtējumu, ja minētās regulas 62. panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunktā minētie budžeta izpildes uzdevumi ir uzticēti tālāko reģionu Interreg programmas vadošajai iestādei, kas norādīta, ievērojot šīs regulas 45. panta 1. punktu un saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 71. pantu.

3.   Ja Finanšu regulas 62. panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunktā minētie budžeta izpildes uzdevumi ir uzticēti dalībvalsts organizācijai, piemēro minētās regulas 157. pantu.

4.   Ja programmu vai pasākumu, kas ir līdzfinansēti no viena vai vairākiem ārējās finansēšanas instrumentiem, īsteno trešā valsts, partnervalsts, AZT vai jebkura cita struktūra, kas ir uzskaitīta Finanšu regulas 62. panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunktā vai minēta Regulā (ES) 2021/947 vai Lēmumā 2013/755/ES, vai abos, tad piemēro šo instrumentu attiecīgos noteikumus.

Nosacījumus, lai īstenotu daļu no Interreg D sadaļas programmas saskaņā ar netiešo pārvaldību, ievērojot šīs regulas 55. panta 3. punkta b) vai c) apakšpunktu, nosaka ar nolīgumu, kas noslēgts starp Komisiju, vadošo iestādi vai tās dalībvalsti un pilnvaroto iestādi.

X NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

62. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 16. panta 6. punktā minētos deleģētos aktus piešķir Komisijai uz nenoteiktu laikposmu no 2021. gada 1. jūlija.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 16. panta 6. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Deleģētais akts, kas pieņemts, ievērojot 16. panta 6. punktu, stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

63. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota, ievērojot Regulas (ES) 2021/1060 115. panta 1. punktu. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.

64. pants

Pārejas noteikumi

Programmām un darbībām, kas saņem atbalstu no ERAF 2014.–2020. gada plānošanas periodā, turpina piemērot Regulu (ES) Nr. 1299/2013 vai jebkuru citu aktu, kas pieņemts, ievērojot minēto regulu.

65. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 24. jūnijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

D. M. SASSOLI

Padomes vārdā

priekšsēdētāja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  OV C 440, 6.12.2018., 116. lpp.

1

(2)  
  OV C 86, 7.3.2019., 137. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta nostāja (OV C 108, 26.3.2021., 247. lpp.) un Padomes 2021. gada 27. maija nostāja pirmajā lasījumā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta). Eiropas Parlamenta 2021. gada 23. jūnija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

3

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 159 lpp.).

4

Oficiālā Vēstneša

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1058 (2021. gada 24. jūnijs) par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 60 lpp.).

5

Oficiālā Vēstneša

(6)  Komisijas Regula (ES) Nr. 651/2014 (2014. gada 17. jūnijs), ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu (OV L 187, 26.6.2014., 1. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/852 (2020. gada 18. jūnijs) par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar ko groza Regulu (ES) 2019/2088 (OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/947 (2021. gada 9. jūnijs), ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa Pasaulē”, groza un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 466/2014/ES un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1601 un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 480/2009 (OV L 209, 14.6.2021., 1. lpp.).

8

(9)  Padomes Lēmums 2013/755/ES (2013. gada 25. novembris) par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) (OV L 344, 19.12.2013., 1. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1082/2006 (2006. gada 5. jūlijs) par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) (OV L 210, 31.7.2006., 19. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1059/2003 (2003. gada 26. maijs) par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi (OV L 154, 21.6.2003., 1. lpp.).

11

NUTS

(12)  Padomes Lēmums 2010/427/ES (2010. gada 26. jūlijs), ar ko nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta organizatorisko struktūru un darbību (OV L 201, 3.8.2010., 30. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 21 lpp.).

13

Oficiālā Vēstneša

(14)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

14

(15)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 481/2014 (2014. gada 4. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1299/2013 attiecībā uz īpašiem noteikumiem par sadarbības programmu izdevumu atbilstību (OV L 138, 13.5.2014, 45. lpp.).

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 232/2014 ( 2014. gada 11. marts ), ar ko izveido Eiropas kaimiņattiecību instrumentu (OV L 77, 15.3.2014., 27. lpp.).

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/92/ES (2011. gada 13. decembris) par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 26, 28.1.2012., 1. lpp.).

19

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 883/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (OV L 166, 30.4.2004., 1. lpp.).

20

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/43/EK (2006. gada 17. maijs), ar ko paredz gada pārskatu un konsolidēto pārskatu obligātās revīzijas, groza Padomes Direktīvu 78/660/EEK un Padomes Direktīvu 83/349/EEK un atceļ Padomes Direktīvu 84/253/EEK (OV L 157, 9.6.2006., 87. lpp.).

21

---

PIELIKUMS

INTERREG PROGRAMMU VEIDNE

| CCI | [15 rakstzīmes] |
| --- | --- |
| Nosaukums | [255] |
| Versija | |
| Pirmais gads | [4] |
| Pēdējais gads | [4] |
| Atbalsttiesīgums no | |
| Atbalsttiesīgums līdz | |
| Komisijas lēmuma numurs | |
| Komisijas lēmuma datums | |
| Programmu grozošā lēmuma numurs | [20] |
| Programmu grozošā lēmuma spēkā stāšanās datums | |
| NUTS reģioni, uz kuriem attiecas programma | |
| Sadaļa | |

CCI

[15 rakstzīmes]

Nosaukums

[255]

Versija

Pirmais gads

[4]

Pēdējais gads

[4]

Atbalsttiesīgums no

Atbalsttiesīgums līdz

Komisijas lēmuma numurs

Komisijas lēmuma datums

Programmu grozošā lēmuma numurs

[20]

Programmu grozošā lēmuma spēkā stāšanās datums

NUTS reģioni, uz kuriem attiecas programma

Sadaļa

| 1. | Kopīgā programmas stratēģija: galvenie attīstības politikas uzdevumi un politikas risinājumi |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Programmas teritorija (nav vajadzīgs Interreg C programmām)
  Atsauce: 17. panta 3. punkta a) apakšpunkts un 17. panta 9. punkta a) apakšpunkts





  Teksta lauks [2 000] |
| --- | --- |

1.1.

Atsauce: 17. panta 3. punkta a) apakšpunkts un 17. panta 9. punkta a) apakšpunkts

Teksta lauks [2 000]

| 1.2. | Kopīgā programmas stratēģija: Kopsavilkums par galvenajiem kopīgajiem uzdevumiem, ņemot vērā ekonomiskās, sociālās, un teritoriālās atšķirības, kā arī nevienlīdzību, kopējās investīciju vajadzības un papildināmību un sinerģijas ar citām finansēšanas programmām un instrumentiem, atziņas, kas gūtas no agrākās pieredzes, makroreģionālās un jūras baseina stratēģijas, ja programmas teritoriju pilnībā vai daļēji aptver viena vai vairākas stratēģijas.
  Atsauce: 17. panta 3. punkta b) apakšpunkts, 17. panta 9. punkta b) apakšpunkts





  Teksta lauks [50 000] |
| --- | --- |

1.2.

Atsauce: 17. panta 3. punkta b) apakšpunkts, 17. panta 9. punkta b) apakšpunkts

Teksta lauks [50 000]

| 1.3. | Izraudzīto politikas mērķu un Interreg konkrēto mērķu, atbilstošo prioritāšu, konkrēto mērķu un atbalsta veidu pamatojums, attiecīgā gadījumā norādot trūkstošos pārrobežu infrastruktūras posmus
  Atsauce: 17. panta 3. punkta c) apakšpunkts
  1. tabula








  Izraudzītais politikas mērķis vai izraudzītais Interreg konkrētais mērķis | Izraudzītais konkrētais mērķis | Prioritāte | Izvēles pamatojums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | [2 000 rakstzīmes katram mērķim] |

1.3.

Atsauce: 17. panta 3. punkta c) apakšpunkts

1. tabula

Izraudzītais politikas mērķis vai izraudzītais Interreg konkrētais mērķis

Izraudzītais konkrētais mērķis

Prioritāte

Izvēles pamatojums

[2 000 rakstzīmes katram mērķim]

| 2. | Prioritātes [300]
  Atsauce: 17. panta 3. punkta d) un e) apakšpunkts |
| --- | --- |

2.

Atsauce: 17. panta 3. punkta d) un e) apakšpunkts

| 2.1. | Prioritātes nosaukums (atkārto pie katras prioritātes)
  Atsauce: 17. panta 3. punkta d) apakšpunkts





  Teksta lauks: [300] |
| --- | --- |

2.1.

Atsauce: 17. panta 3. punkta d) apakšpunkts

Teksta lauks: [300]

| 2.1.1. | Konkrētais mērķis (atkārto par katru izraudzīto konkrēto mērķi)
  Atsauce: 17. panta 3. punkta e) apakšpunkts





  Teksta lauks: [300] |
| --- | --- |

2.1.1.

Atsauce: 17. panta 3. punkta e) apakšpunkts

Teksta lauks: [300]

| 2.1.2. | Saistītie pasākumu veidi un attiecīgā gadījumā to paredzamais ieguldījums minēto konkrēto mērķu, kā arī makroreģionālu stratēģiju un jūras baseinu stratēģiju īstenošanā
  Atsauce: 17. panta 3. punkta e) apakšpunkta i) punkts, 17. panta 9. punkta c) apakšpunkta ii) punkts





  Teksta lauks: [7 000] |
| --- | --- |

2.1.2.

Atsauce: 17. panta 3. punkta e) apakšpunkta i) punkts, 17. panta 9. punkta c) apakšpunkta ii) punkts

Teksta lauks: [7 000]

INTERACT programmai un ESPON programmai:

Atsauce: 17. panta 9. punkta c) apakšpunkta i) punkts

Vienīgā saņēmēja definīcija vai ierobežots saņēmēju saraksts un piešķiršanas procedūra

| Teksta lauks: [7 000] |
| --- |

Teksta lauks: [7 000]

| 2.1.3. | Rādītāji
  Atsauce: 17. panta 3. punkta e) apakšpunkta ii) punkts, 17. panta 9. punkta c) apakšpunkta iii) punkts
  2. tabula
  Iznākuma rādītāji











  Prioritāte | Konkrētais mērķis | ID
  [5] | Rādītājs | Mērvienība
  [255] | Starpposma rādītājs (2024)
  [200] | Galīgais mērķrādītājs (2029)
  [200] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | |
| | | | | | | |

2.1.3.

Atsauce: 17. panta 3. punkta e) apakšpunkta ii) punkts, 17. panta 9. punkta c) apakšpunkta iii) punkts

2. tabula

Iznākuma rādītāji

Prioritāte

Konkrētais mērķis

ID

[5]

Rādītājs

Mērvienība

[255]

Starpposma rādītājs (2024)

[200]

Galīgais mērķrādītājs (2029)

[200]

3. tabula

Rezultātu rādītāji

| Prioritāte | Konkrētais mērķis | ID | Rādītājs | Mērvienība | Atskaites pozīcija | Atsauces gads | Galīgais mērķrādītājs (2029) | Datu avots | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |

Prioritāte

Konkrētais mērķis

ID

Rādītājs

Mērvienība

Atskaites pozīcija

Atsauces gads

Galīgais mērķrādītājs (2029)

Datu avots

Piezīmes

| 2.1.4. | Galvenās mērķgrupas
  Atsauce: 17. panta 3. punkta e) apakšpunkta iii) punkts, 17. panta 9. punkta c) apakšpunkta iv) punkts





  Teksta lauks: [7 000] |
| --- | --- |

2.1.4.

Atsauce: 17. panta 3. punkta e) apakšpunkta iii) punkts, 17. panta 9. punkta c) apakšpunkta iv) punkts

Teksta lauks: [7 000]

| 2.1.5. | Norādes par konkrētām mērķteritorijām, tostarp plānotais ITI, SVVA vai citu teritoriālo rīku izmantojums
  Atsauce: 17. panta 3. punkta e) apakšpunkta iv) punkts





  Teksta lauks: [7 000] |
| --- | --- |

2.1.5.

Atsauce: 17. panta 3. punkta e) apakšpunkta iv) punkts

Teksta lauks: [7 000]

| 2.1.6. | Plānotais finanšu instrumentu izmantojums
  Atsauce: 17. panta 3. punkta e) apakšpunkta v) punkts





  Teksta lauks: [7 000] |
| --- | --- |

2.1.6.

Atsauce: 17. panta 3. punkta e) apakšpunkta v) punkts

Teksta lauks: [7 000]

| 2.1.7. | Indikatīvs ES programmas resursu sadalījums pēc intervences veida
  Atsauce: 17. panta 3. punkta e) apakšpunkta vi) punkts, 17. panta 9. punkta c) apakšpunkta v) punkts
  4. tabula
  1. dimensija – intervences joma









  Prioritātes Nr. | Fonds | Konkrētais mērķis | Kods | Summa (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

2.1.7.

Atsauce: 17. panta 3. punkta e) apakšpunkta vi) punkts, 17. panta 9. punkta c) apakšpunkta v) punkts

4. tabula

1. dimensija – intervences joma

Prioritātes Nr.

Fonds

Konkrētais mērķis

Kods

Summa (EUR)

5. tabula

2. dimensija – finansējuma veids

| Prioritātes Nr. | Fonds | Konkrētais mērķis | Kods | Summa (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Prioritātes Nr.

Fonds

Konkrētais mērķis

Kods

Summa (EUR)

6. tabula

3. dimensija – teritoriālais īstenošanas mehānisms un teritoriālais aspekts

| Prioritātes Nr. | Fonds | Konkrētais mērķis | Kods | Summa (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Prioritātes Nr.

Fonds

Konkrētais mērķis

Kods

Summa (EUR)

| 3. | Finansēšanas plāns
  Atsauce: 17. panta 3. punkta f) apakšpunkts |
| --- | --- |

3.

Atsauce: 17. panta 3. punkta f) apakšpunkts

| 3.1. | Finansiālās apropriācijas pa gadiem
  Atsauce: 17. panta 3. punkta g) apakšpunkta i) punkts, 17. panta 4. punkta a) līdz d) apakšpunkts
  7. tabula













  Fonds | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ERAF
  (teritoriālās sadarbības mērķis) | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| IPA III PRS (1) | | | | | | | | |
| NDICI-PRS (1) | | | | | | | | |
| IPA III (2) | | | | | | | | |
| KASSI (2) | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| AZTP (3) | | | | | | | | |
| Interreg fondi (4) | | | | | | | | |
| Kopā | | | | | | | | |

3.1.

Atsauce: 17. panta 3. punkta g) apakšpunkta i) punkts, 17. panta 4. punkta a) līdz d) apakšpunkts

7. tabula

Fonds

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Kopā

ERAF

(teritoriālās sadarbības mērķis)

IPA III PRS (1)

NDICI-PRS (1)

IPA III (2)

KASSI (2)

AZTP (3)

Interreg fondi (4)

Kopā

| 3.2. | Kopējā finanšu apropriācija pa fondiem un valsts līdzfinansējums
  Atsauce: 17. panta 3. punkta f) apakšpunkta ii) punkts, 17. panta 4. punkta a) līdz d) apakšpunkts
  8. tabula

















  Politikas mērķa Nr. | Prioritāte | Fonds
  (attiecīgā gadījumā) | ES atbalsta (kopējās attiecināmās izmaksas vai publiskā iemaksa) aprēķina bāze | ES ieguldījjums
  (a) = (a1) + (a2) | Indikatīvs ES ieguldījuma sadalījums | Valsts iemaksa
  (b) = (c) + (d) | Indikatīvs valsts līdzfinansējuma sadalījums | Kopā
  (e) = (a) + (b) | Līdzfinansēšanas likmes
  (f) = (a)/(e) | Iemaksas no trešām valstīm
  (informācijai) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| bez TP, ievērojot 27. panta 1. punktu (a1) | attiecībā uz TP, ievērojot 27. panta 1. punktu
  (a2) | Valsts publiskais finansējums
  (c) | Valsts privātais finansējums
  (d) |
| | 1. prioritāte | ERAF | | | | | | | | | | |
| IPA III PRS (5) | | | | | | | | | | |
| NDICI PRS (5) | | | | | | | | | | |
| IPA III (6) | | | | | | | | | | |
| KASSI (6) | | | | | | | | | | |
| AZTP (7) | | | | | | | | | | |
| Interreg fondi (8) | | | | | | | | | | |
| | 2. prioritāte | (fondi kā iepriekš) | | | | | | | | | | |
| | Kopā | Visi fondi | | | | | | | | | | |
| | | ERAF | | | | | | | | | | |
| | | IPA III PRS | | | | | | | | | | |
| | | NDICI PRS | | | | | | | | | | |
| | | IPA III | | | | | | | | | | |
| | | KASSI | | | | | | | | | | |
| | | AZTP | | | | | | | | | | |
| | | Interreg fondi | | | | | | | | | | |
| | Kopā | Visi fondi | | | | | | | | | | |

3.2.

Atsauce: 17. panta 3. punkta f) apakšpunkta ii) punkts, 17. panta 4. punkta a) līdz d) apakšpunkts

8. tabula

Politikas mērķa Nr.

Prioritāte

Fonds

(attiecīgā gadījumā)

ES atbalsta (kopējās attiecināmās izmaksas vai publiskā iemaksa) aprēķina bāze

ES ieguldījjums

(a) = (a1) + (a2)

Indikatīvs ES ieguldījuma sadalījums

Valsts iemaksa

(b) = (c) + (d)

Indikatīvs valsts līdzfinansējuma sadalījums

Kopā

(e) = (a) + (b)

Līdzfinansēšanas likmes

(f) = (a)/(e)

Iemaksas no trešām valstīm

(informācijai)

bez TP, ievērojot 27. panta 1. punktu (a1)

attiecībā uz TP, ievērojot 27. panta 1. punktu

(a2)

Valsts publiskais finansējums

(c)

Valsts privātais finansējums

(d)

1. prioritāte

ERAF

IPA III PRS (5)

NDICI PRS (5)

IPA III (6)

KASSI (6)

AZTP (7)

Interreg fondi (8)

2. prioritāte

(fondi kā iepriekš)

Kopā

Visi fondi

ERAF

IPA III PRS

NDICI PRS

IPA III

KASSI

AZTP

Interreg fondi

Kopā

Visi fondi

| 4. | Pasākums, ko veic, lai iesaistītu attiecīgos programmu partnerus Interreg programmas sagatavošanā, un minēto programmu partneru nozīme īstenošanā, uzraudzībā un izvērtēšanā
  Atsauce: 17. panta 3. punkta g) apakšpunkts





  Teksta lauks [10 000] |
| --- | --- |

4.

Atsauce: 17. panta 3. punkta g) apakšpunkts

Teksta lauks [10 000]

| 5. | Pieeja attiecībā uz Interreg programmas komunikācijas un redzamības aspektiem (mērķi, mērķauditorijas, saziņas kanāli, tostarp attiecīgā gadījumā informatīvais darbs sociālajos plašsaziņas līdzekļos, plānotais budžets un attiecīgie uzraudzības un izvērtēšanas rādītāji)
  Atsauce: 17. panta 3. punkta h) apakšpunkts





  Teksta lauks [4 500] |
| --- | --- |

5.

Atsauce: 17. panta 3. punkta h) apakšpunkts

Teksta lauks [4 500]

| 6. | Norāde par atbalstu maza mēroga projektiem, tostarp maziem projektiem mazo projektu fondu ietvaros
  Atsauce: 17. panta 3. punkta i) apakšpunkts), 24. pants





  Teksta lauks: [7 000] |
| --- | --- |

6.

Atsauce: 17. panta 3. punkta i) apakšpunkts), 24. pants

Teksta lauks: [7 000]

| 7. | Īstenošanas noteikumi |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Programmas iestādes
  Atsauce: 17. panta 6. punkta a) apakšpunkts
  9. tabula








  Programmas iestādes | Iestādes nosaukums [255] | Kontaktpersonas vārds [200] | E-pasts [200] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vadošā iestāde | | | |
| Valsts iestāde (attiecībā uz programmām, kur piedalās trešās valstis vai – attiecīgā gadījumā – partnervalstis) | | | |
| Revīzijas iestāde | | | |
| Revidentu pārstāvju grupa | | | |
| Struktūra, kam Komisija veiks maksājumus | | | |

7.1.

Atsauce: 17. panta 6. punkta a) apakšpunkts

9. tabula

Programmas iestādes

Iestādes nosaukums [255]

Kontaktpersonas vārds [200]

E-pasts [200]

Vadošā iestāde

Valsts iestāde (attiecībā uz programmām, kur piedalās trešās valstis vai – attiecīgā gadījumā – partnervalstis)

Revīzijas iestāde

Revidentu pārstāvju grupa

Struktūra, kam Komisija veiks maksājumus

| 7.2. | Procedūra kopīgā sekretariāta izveidei
  Atsauce: 17. panta 6. punkta b) apakšpunkts





  Teksta lauks [3 500] |
| --- | --- |

7.2.

Atsauce: 17. panta 6. punkta b) apakšpunkts

Teksta lauks [3 500]

| 7.3 | Saistību sadalījums iesaistīto dalībvalstu un, attiecīgā gadījumā, trešo valstu vai partnervalstu un AZT starpā gadījumā, ja vadošā iestāde vai Komisija ir noteikusi finanšu korekcijas
  Atsauce: 17. panta 6. punkta c) apakšpunkts





  Teksta lauks [10 500] |
| --- | --- |

7.3

Atsauce: 17. panta 6. punkta c) apakšpunkts

Teksta lauks [10 500]

| 8. | Vienības izmaksas, fiksētas summas, vienotas likmes un finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām
  Atsauce: Regulas (ES) 2021/1060 (KNR) 94. un 95. pants
  10. tabula
  Vienības izmaksas, fiksētas summas, vienotas likmes un finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām







  94. un 95. panta paredzētais izmantojums | JĀ | NĒ |
| --- | --- | --- | --- |
| No pieņemšanas programma izmantos Savienības ieguldījuma atlīdzināšanu, pamatojoties uz vienības izmaksām, fiksētām summām un vienotām likmēm saskaņā ar prioritāti atbilstīgi KNR 94. pantam (ja jā, aizpildiet 1. papildinājumu) | ☐ | ☐ |
| No pieņemšanas programma izmantos Savienības ieguldījuma atlīdzināšanu, pamatojoties uz finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām saskaņā ar KNR 95. pantu (ja jā, aizpildiet 2. papildinājumu) | ☐ | ☐ |

8.

Atsauce: Regulas (ES) 2021/1060 (KNR) 94. un 95. pants

10. tabula

Vienības izmaksas, fiksētas summas, vienotas likmes un finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām

94. un 95. panta paredzētais izmantojums

JĀ

NĒ

No pieņemšanas programma izmantos Savienības ieguldījuma atlīdzināšanu, pamatojoties uz vienības izmaksām, fiksētām summām un vienotām likmēm saskaņā ar prioritāti atbilstīgi KNR 94. pantam (ja jā, aizpildiet 1. papildinājumu)

☐

☐

No pieņemšanas programma izmantos Savienības ieguldījuma atlīdzināšanu, pamatojoties uz finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām saskaņā ar KNR 95. pantu (ja jā, aizpildiet 2. papildinājumu)

☐

☐

Karte

Programmas teritorijas karte

---

(1)  
  Interreg A, ārējā pārrobežu sadarbība.

(2)  
  Interreg B un C.

(3)  
  Interreg B, C un D.

(4)  ERAF, IPA III, KASSI vai AZTP, kur pie Interreg B un C norāda kā vienu summu.

(5)  
  Interreg A, ārējā pārrobežu sadarbība.

(6)  
  Interreg B un C.

(7)  
  Interreg B, C un D.

(8)  ERAF, IPA III, KASSI vai AZTP, kur pie Interreg B un C norāda kā vienu summu.

---

1. papildinājums

Savienības ieguldījums, pamatojoties uz vienības izmaksām, fiksētas summas maksājumiem un vienotām likmēm

Veidne datu iesniegšanai Komisijā izskatīšanai

(Regulas (ES) 2021/1060 (KNR) 94. pants)

| Priekšlikuma iesniegšanas datums | |
| --- | --- |
| | |

Priekšlikuma iesniegšanas datums

Šis papildinājums nav nepieciešams, ja ir izmantotas Savienības līmeņa vienkāršotu izmaksu iespējas, kas noteiktas KNR 94. panta 4. punktā minētajā deleģētajā aktā.

A.   Galveno elementu kopsavilkums

| Prioritāte | Fonds | Konkrētais mērķis | Tā aplēstā proporcija no kopējā finanšu piešķīruma attiecīgajā prioritātē, kurai piemēros vienkāršotas izmaksu iespējas, % | Segtās darbības veids(-i) | Rādītājs, pēc kura sasniegšanas veic atlīdzināšanu | Rādītāja, pēc kura sasniegšanas veic atlīdzināšanu, mērvienība | Vienkāršotu izmaksu iespējas veids (vienības izmaksu standarta likmes, fiksētas summas maksājumi vai vienotas likmes) | Vienkāršotu izmaksu iespējas summa (EUR) vai procentuālā daļa (vienotas likmes gadījumā) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | Kods (1) | Apraksts | Kods (2) | Apraksts | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |

Prioritāte

Fonds

Konkrētais mērķis

Tā aplēstā proporcija no kopējā finanšu piešķīruma attiecīgajā prioritātē, kurai piemēros vienkāršotas izmaksu iespējas, %

Segtās darbības veids(-i)

Rādītājs, pēc kura sasniegšanas veic atlīdzināšanu

Rādītāja, pēc kura sasniegšanas veic atlīdzināšanu, mērvienība

Vienkāršotu izmaksu iespējas veids (vienības izmaksu standarta likmes, fiksētas summas maksājumi vai vienotas likmes)

Vienkāršotu izmaksu iespējas summa (EUR) vai procentuālā daļa (vienotas likmes gadījumā)

Kods (1)

Apraksts

Kods (2)

Apraksts

B.   Sīkāka informācija pa darbības veidiem (aizpilda par katru darbības veidu)

Vai vadošā iestāde ir saņēmusi atbalstu no ārēja uzņēmuma, lai noteiktu turpmāk norādītās vienkāršotās izmaksas?

| | |
| --- | --- |
| Ja tā ir, norādiet attiecīgo ārējo uzņēmumu: | Jā/nē – ārējā uzņēmuma nosaukums |

Ja tā ir, norādiet attiecīgo ārējo uzņēmumu:

Jā/nē – ārējā uzņēmuma nosaukums

| 1.1. | Darbības veida apraksts, tostarp īstenošanas grafiks (3) |
| --- | --- |

1.1.

Darbības veida apraksts, tostarp īstenošanas grafiks (3)

| 1.2. | Konkrētais mērķis |
| --- | --- |

1.2.

Konkrētais mērķis

| 1.3. | Rādītājs, pēc kura sasniegšanas veic atlīdzināšanu (4) |
| --- | --- |

1.3.

Rādītājs, pēc kura sasniegšanas veic atlīdzināšanu (4)

| 1.4. | Rādītāja, pēc kura sasniegšanas veic atlīdzināšanu, mērvienība |
| --- | --- |

1.4.

Rādītāja, pēc kura sasniegšanas veic atlīdzināšanu, mērvienība

| 1.5. | Vienības izmaksu standarta likme, fiksētas summas maksājums vai vienota likme |
| --- | --- |

1.5.

Vienības izmaksu standarta likme, fiksētas summas maksājums vai vienota likme

| 1.6. | Vienkāršotu izmaksu iespējas rādītāja mērvienību summa vai procentuālā daļa (vienotas likmes gadījumā) |
| --- | --- |

1.6.

Vienkāršotu izmaksu iespējas rādītāja mērvienību summa vai procentuālā daļa (vienotas likmes gadījumā)

| 1.7. | Izmaksu kategorijas, kas tiek segtas ar vienības cenu, fiksētas summas maksājumu vai vienotu likmi |
| --- | --- |

1.7.

Izmaksu kategorijas, kas tiek segtas ar vienības cenu, fiksētas summas maksājumu vai vienotu likmi

| 1.8. | Vai šīs izmaksu kategorijas sedz visus attiecināmos darbības izdevumus? (Jā/nē) |
| --- | --- |

1.8.

Vai šīs izmaksu kategorijas sedz visus attiecināmos darbības izdevumus? (Jā/nē)

| 1.9. | Korekcijas(-u) metode(-es) (5) |
| --- | --- |

1.9.

Korekcijas(-u) metode(-es) (5)

| 1.10. | Mērvienību sasniegšanas verifikācija






  — | aprakstiet, kāds(-i) dokuments(-i)/sistēma tiks izmantots(-i), lai verificētu mērvienības sasniegšanu |
| --- | --- | --- |

1.10.

Mērvienību sasniegšanas verifikācija

—

aprakstiet, kāds(-i) dokuments(-i)/sistēma tiks izmantots(-i), lai verificētu mērvienības sasniegšanu

| — | aprakstiet, ko pārbaudīs pārvaldības verifikācijas laikā un kurš to veiks |
| --- | --- |

—

aprakstiet, ko pārbaudīs pārvaldības verifikācijas laikā un kurš to veiks

| — | aprakstiet attiecīgo datu/dokumentu vākšanas un glabāšanas kārtību |
| --- | --- |

—

aprakstiet attiecīgo datu/dokumentu vākšanas un glabāšanas kārtību

| 1.11. | Iespējamais nevēlamais stimuls, mazināšanas pasākumi (6) un paredzamais riska līmenis (augsts/vidējs/zems) |
| --- | --- |

1.11.

Iespējamais nevēlamais stimuls, mazināšanas pasākumi (6) un paredzamais riska līmenis (augsts/vidējs/zems)

| 1.12. | Kopsumma (valsts un ES), ko paredzēts, ka Komisija šajā saistībā atlīdzinās |
| --- | --- |

1.12.

Kopsumma (valsts un ES), ko paredzēts, ka Komisija šajā saistībā atlīdzinās

C.   Vienības izmaksu standarta likmju, fiksētas summas maksājumu vai vienotu likmju aprēķināšana

| 1. | Vienības izmaksu standarta likmju, fiksētas summas maksājumu vai vienotu likmju aprēķināšanai izmantoto datu avots (kas sagatavojis, savācis un reģistrējis datus; kur dati tiek glabāti; robeždatumi; validācija u. c.): |
| --- | --- |

1.

| 2. | Norādiet, kāpēc ierosinātā metode un aprēķins, kura pamatā ir KNR 88. panta 2. punkts, atbilst darbības veidam. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Norādiet, kā tika veikti aprēķini, jo īpaši norādot pieņēmumus, kas veikti attiecībā uz kvalitāti vai daudzumu. Attiecīgā gadījumā būtu jāizmanto un statistikas dati un kritēriji, un vajadzības gadījumā tie jāiesniedz tādā formātā, kādā tos Komisija var izmantot. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Izskaidrojiet, kā Jūs nodrošinājāt, ka vienības izmaksu standarta likmes, fiksētas summas maksājuma vai vienotu likmju aprēķināšanā tika ietverti tikai attiecināmie izdevumi. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Revīzijas iestādes vai iestāžu veiktās aprēķināšanas metodoloģijas un summu novērtējums, un kārtība, kas nodrošina datu verifikāciju, kvalitāti, vākšanu un glabāšanu. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Šis attiecas uz KNR I pielikuma 1. tabulā minēto intervences jomas dimensijas kodu.

(2)  Šis attiecas uz kopējā rādītāja kodu, ja piemērojams.

(3)  Plānotā darbību atlases sākuma diena un plānotā to izpildes pēdējā diena (KNR 63. panta 5. punkts).

(4)  Darbībām, kas ietver vairākas vienkāršotu izmaksu iespējas attiecībā uz atšķirīgu izmaksu kategorijām, atšķirīgiem projektiem vai secīgiem darbības posmiem, 1.3. līdz 1.11. punkti jāaizpilda par katru rādītāju, pēc kura sasniegšanas veic atlīdzināšanu.

(5)  Attiecīgā gadījumā norādiet korekcijas biežumu un laiku, kā arī skaidru norādi uz konkrētu rādītāju (tostarp, attiecīgā gadījumā, saiti uz tīmekļa vietni, kurā šis rādītājs publicēts).

(6)  Vai pastāv jebkāda iespējama negatīva ietekme attiecībā uz atbalsta darbību kvalitāti, un ja atbilde ir apstiprinoša, tad kādi pasākumi (piemēram, kvalitātes garantijas) tiks veikti, lai šo risku novērstu?

---

2. papildinājums

Savienības ieguldījums, pamatojoties uz finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām

Veidne datu iesniegšanai Komisijā izskatīšanai

(Regulas (ES) 2021/1060 (KNR) 95. pants)

| Priekšlikuma iesniegšanas datums | |
| --- | --- |
| | |

Priekšlikuma iesniegšanas datums

Šis papildinājums nav nepieciešams, ja ir izmantotas Savienības līmeņa finansējuma summas, kas nav saistītas ar izmaksām, kuras noteiktas KNR 95. panta 4. punktā minētajā deleģētajā aktā.

A.   Galveno elementu kopsavilkums

| Prioritāte | Fonds | Konkrētais mērķis | Summa, kuru sedz no finansējuma, kas nav saistīts ar izmaksām | Segtās darbības veids(-i) | Izpildāmie nosacījumi / sasniedzamie rezultāti, pēc kuru sasniegšanas Komisija veic atlīdzināšanu | Rādītājs | Izpildāmo nosacījumu / sasniedzamo rezultātu, pēc kuras sasniegšanas Komisija veic atlīdzināšanu, mērvienība | Paredzētās izdevumu atlīdzināšanas metodes veids, lai atlīdzinātu izdevumus saņēmējam vai saņēmējiem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | Kods (1) | Apraksts | | Kods (2) | Apraksts | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |

Prioritāte

Fonds

Konkrētais mērķis

Summa, kuru sedz no finansējuma, kas nav saistīts ar izmaksām

Segtās darbības veids(-i)

Izpildāmie nosacījumi / sasniedzamie rezultāti, pēc kuru sasniegšanas Komisija veic atlīdzināšanu

Rādītājs

Izpildāmo nosacījumu / sasniedzamo rezultātu, pēc kuras sasniegšanas Komisija veic atlīdzināšanu, mērvienība

Paredzētās izdevumu atlīdzināšanas metodes veids, lai atlīdzinātu izdevumus saņēmējam vai saņēmējiem

Kods (1)

Apraksts

Kods (2)

Apraksts

B.   Sīkāka informācija pa darbības veidiem (aizpilda par katru darbības veidu)

| 1.1. | Darbības veida apraksts |
| --- | --- |

1.1.

Darbības veida apraksts

| 1.2. | Konkrētais mērķis |
| --- | --- |

1.2.

Konkrētais mērķis

| 1.3. | Izpildāmie nosacījumi vai sasniedzamie rezultāti |
| --- | --- |

1.3.

Izpildāmie nosacījumi vai sasniedzamie rezultāti

| 1.4. | Nosacījumu izpildes vai rezultātu sasniegšanas termiņš |
| --- | --- |

1.4.

Nosacījumu izpildes vai rezultātu sasniegšanas termiņš

| 1.5. | Nodevumu rādītāja mērvienība, kas nepieciešama, lai izpildītu nosacījumus/gūtu rezultātus, pēc kuru sasniegšanas Komisija veic atlīdzināšanu |
| --- | --- |

1.5.

Nodevumu rādītāja mērvienība, kas nepieciešama, lai izpildītu nosacījumus/gūtu rezultātus, pēc kuru sasniegšanas Komisija veic atlīdzināšanu

| 1.6. | Starpposma nodevumi (ja ir), pēc kuru sasniegšanas Komisija veic atlīdzināšanu, un atlīdzināšanas grafiks |
| --- | --- |

1.6.

Starpposma nodevumi (ja ir), pēc kuru sasniegšanas Komisija veic atlīdzināšanu, un atlīdzināšanas grafiks

Starpposma nodevumi

Paredzētais datums

Summas (EUR)

| 1.7. | Kopsumma (t. sk. Savienības un valsts finansējums) |
| --- | --- |

1.7.

Kopsumma (t. sk. Savienības un valsts finansējums)

| 1.8. | Korekcijas(-u) metode |
| --- | --- |

1.8.

Korekcijas(-u) metode

| 1.9. | Rezultāta (attiecīgā gadījumā arī starpposma nodevumu) sasniegšanas vai nosacījumu izpildes verifikācija






  — | aprakstiet, kāds(-i) dokuments(-i)/sistēma tiks izmantots(-i), lai pārbaudītu rezultāta sasniegšanu vai nosacījumu izpildi |
| --- | --- | --- |

1.9.

Rezultāta (attiecīgā gadījumā arī starpposma nodevumu) sasniegšanas vai nosacījumu izpildes verifikācija

—

aprakstiet, kāds(-i) dokuments(-i)/sistēma tiks izmantots(-i), lai pārbaudītu rezultāta sasniegšanu vai nosacījumu izpildi

| — | aprakstiet, ko pārbaudīs pārvaldības verifikācijas laikā (t. sk. uz vietas) un kurš to veiks |
| --- | --- |

—

aprakstiet, ko pārbaudīs pārvaldības verifikācijas laikā (t. sk. uz vietas) un kurš to veiks

| — | aprakstiet norādīto datu/dokumentu vākšanas un glabāšanas kārtību |
| --- | --- |

—

aprakstiet norādīto datu/dokumentu vākšanas un glabāšanas kārtību

| 1.10. | Vai dotācija, ko dalībvalsts piešķir saņēmējiem, ir dotācija ar izmaksām nesaistīta finansējuma veidā? [Jā/nē] |
| --- | --- |

1.10.

Vai dotācija, ko dalībvalsts piešķir saņēmējiem, ir dotācija ar izmaksām nesaistīta finansējuma veidā? [Jā/nē]

| 1.11. | Kārtība, ar ko nodrošina revīzijas taku
  Norādiet struktūru(-as), kas ir atbildīga(-as) par šīs kārtības īstenošanu. |
| --- | --- |

1.11.

Kārtība, ar ko nodrošina revīzijas taku

Norādiet struktūru(-as), kas ir atbildīga(-as) par šīs kārtības īstenošanu.

---

(1)  Šis attiecas uz KNR I pielikuma 1. tabulā un EJZAF regulas IV pielikumā minēto intervences jomas dimensijas kodu.

(2)  Šis attiecas uz kopējā rādītāja kodu, ja piemērojams.

---

3. papildinājums

Plānoto stratēģiski svarīgo darbību saraksts un grafiks – 17. panta 3. punkts

| Teksta lauks [2 000] |
| --- |

Teksta lauks [2 000]

---

| 30.6.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 231/159 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 231/159

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2021/1060

(2021. gada 24. jūnijs),

ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 177. pantu, 322. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 349. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu (3),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (4),

tā kā:

| (1) | Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 174. pantā ir noteikts, ka Savienībai, lai stiprinātu savu ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, jātiecas mazināt dažādu reģionu attīstības līmeņa atšķirības un vismazāk attīstīto reģionu vai salu atpalicību, un īpaša uzmanība ir jāpievērš lauku apvidiem, apvidiem, kurus skar rūpniecības restrukturizācija, kā arī reģioniem, kuros ir būtiski un pastāvīgi dabiski vai demogrāfiski traucēkļi. Minētie reģioni jo īpaši gūst labumu no kohēzijas politikas. LESD 175. pantā noteikts, ka Savienībai minēto mērķu sasniegšana jāatbalsta ar darbībām, ko tā veic, izmantojot Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Virzības nodaļu, Eiropas Sociālo fondu, Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Investīciju banku un citus instrumentus. LESD 322. pantā noteikts pamats to finanšu noteikumu pieņemšanai, ar kuriem nosaka budžeta apstiprināšanas un īstenošanas procedūru, aprēķinu uzrādīšanas un revīzijas procedūru, kā arī finanšu jomas subjektu atbildības kontroli. |
| --- | --- |

(1)

Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 174. pantā ir noteikts, ka Savienībai, lai stiprinātu savu ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, jātiecas mazināt dažādu reģionu attīstības līmeņa atšķirības un vismazāk attīstīto reģionu vai salu atpalicību, un īpaša uzmanība ir jāpievērš lauku apvidiem, apvidiem, kurus skar rūpniecības restrukturizācija, kā arī reģioniem, kuros ir būtiski un pastāvīgi dabiski vai demogrāfiski traucēkļi. Minētie reģioni jo īpaši gūst labumu no kohēzijas politikas. LESD 175. pantā noteikts, ka Savienībai minēto mērķu sasniegšana jāatbalsta ar darbībām, ko tā veic, izmantojot Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Virzības nodaļu, Eiropas Sociālo fondu, Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Investīciju banku un citus instrumentus. LESD 322. pantā noteikts pamats to finanšu noteikumu pieņemšanai, ar kuriem nosaka budžeta apstiprināšanas un īstenošanas procedūru, aprēķinu uzrādīšanas un revīzijas procedūru, kā arī finanšu jomas subjektu atbildības kontroli.

| (2) | Lai turpinātu pilnveidot to, ka koordinēti un saskaņoti tiek apgūti dalītā pārvaldībā īstenotie Savienības fondi, proti, Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), Eiropas Sociālais fonds Plus (ESF+), Kohēzijas fonds, Taisnīgas pārkārtošanās fonds (TPF), un dalītā pārvaldībā finansētie pasākumi, ko īsteno Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fonds (EJZAF), Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds (AMIF), Iekšējās drošības fonds (IDF) un Finansiāla atbalsta instruments robežu pārvaldībai un vīzu politikai (BMVI), pamatojoties uz LESD 322. pantu, visiem šiem fondiem (kopā “fondi”) būtu jānosaka finanšu noteikumi, skaidri norādot attiecīgo noteikumu piemērošanas jomu. Turklāt, pamatojoties uz LESD 177. pantu, būtu jānosaka kopīgi noteikumi, kas aptver ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda, TPF un EJZAF rīcībpolitikas noteikumus. |
| --- | --- |

(2)

Lai turpinātu pilnveidot to, ka koordinēti un saskaņoti tiek apgūti dalītā pārvaldībā īstenotie Savienības fondi, proti, Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), Eiropas Sociālais fonds Plus (ESF+), Kohēzijas fonds, Taisnīgas pārkārtošanās fonds (TPF), un dalītā pārvaldībā finansētie pasākumi, ko īsteno Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fonds (EJZAF), Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds (AMIF), Iekšējās drošības fonds (IDF) un Finansiāla atbalsta instruments robežu pārvaldībai un vīzu politikai (BMVI), pamatojoties uz LESD 322. pantu, visiem šiem fondiem (kopā “fondi”) būtu jānosaka finanšu noteikumi, skaidri norādot attiecīgo noteikumu piemērošanas jomu. Turklāt, pamatojoties uz LESD 177. pantu, būtu jānosaka kopīgi noteikumi, kas aptver ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda, TPF un EJZAF rīcībpolitikas noteikumus.

| (3) | Ņemot vērā katra fonda specifiku, īpašie noteikumi, kas piemērojami katram fondam un ERAF atbalstītajam mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg), būtu jānosaka atsevišķās regulās (“konkrētu fondu regulās”), papildinot šo regulu. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā katra fonda specifiku, īpašie noteikumi, kas piemērojami katram fondam un ERAF atbalstītajam mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg), būtu jānosaka atsevišķās regulās (“konkrētu fondu regulās”), papildinot šo regulu.

| (4) | Tālākajiem reģioniem būtu jāparedz īpaši pasākumi un papildu finansējums, lai kompensētu to sociālo un ekonomisko struktūru stāvokli, kopā ar apgrūtinājumiem, kas radušies LESD 349. pantā minēto faktoru ietekmē. |
| --- | --- |

(4)

Tālākajiem reģioniem būtu jāparedz īpaši pasākumi un papildu finansējums, lai kompensētu to sociālo un ekonomisko struktūru stāvokli, kopā ar apgrūtinājumiem, kas radušies LESD 349. pantā minēto faktoru ietekmē.

| (5) | Mazapdzīvotajiem ziemeļu reģioniem būtu jāparedz īpaši pasākumi un papildu finansējums, lai kompensētu bargos dabas apstākļus vai nelabvēlīgos demogrāfiskos apstākļus, kas minēti 1994. gada Pievienošanās akta 6. protokola 2. pantā. |
| --- | --- |

(5)

Mazapdzīvotajiem ziemeļu reģioniem būtu jāparedz īpaši pasākumi un papildu finansējums, lai kompensētu bargos dabas apstākļus vai nelabvēlīgos demogrāfiskos apstākļus, kas minēti 1994. gada Pievienošanās akta 6. protokola 2. pantā.

| (6) | Ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, fondu apguvē būtu jāievēro horizontālie principi, kas izklāstīti Līguma par Eiropas Savienību (LES) 3. pantā un LESD 10. pantā, tostarp LES 5. pantā noteiktie subsidiaritātes un proporcionalitātes principi. Dalībvalstīm būtu jāievēro arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par bērna tiesībām un Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām izklāstītie pienākumi un jānodrošina pieejamība saskaņā ar minētās konvencijas 9. pantu un saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, ar kuriem saskaņo produktu un pakalpojumu pieejamības prasības. Šajā sakarībā fondu apguvei būtu jānotiek tā, ka tiek veicināta pāreja no institucionālās aprūpes uz aprūpi ģimenē un vietējā kopienā. Dalībvalstīm un Komisijai būtu jācenšas novērst nevienlīdzību, veicināt sieviešu un vīriešu līdztiesību un iekļaut dzimumu līdztiesības aspektu, kā arī apkarot diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ. No fondiem nebūtu jāatbalsta darbības, kas veicina jebkādu segregāciju vai atstumtību, un, finansējot infrastruktūru, būtu jānodrošina pieejamība personām ar invaliditāti. Fondu mērķi būtu jācenšas sasniegt, pamatojoties uz ilgtspējīgu attīstību un Savienībā atbalstot mērķi saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti, kā noteikts LESD 11. pantā un 191. panta 1. punktā, ņemot vērā principu “piesārņotājs maksā”, ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus un Parīzes nolīgumu, kas pieņemts Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām ietvaros (5) (“Parīzes nolīgums”). Lai aizsargātu iekšējā tirgus integritāti, darbībām, no kurām labumu gūst uzņēmumi, ir jāatbilst Savienības valsts atbalsta noteikumiem, kas noteikti LESD 107. un 108. pantā. Nabadzība ir īpaši svarīga problēma Savienībā. Tādēļ fondu mērķus būtu jācenšas sasniegt, lai veicinātu nabadzības izskaušanu. Fondu mērķus būtu jācenšas sasniegt, lai sniegtu pienācīgu atbalstu, jo īpaši piekrastes un pilsētvides teritoriju vietējām un reģionālajām pašvaldībām, nolūkā risināt sociālekonomiskās problēmas, kas saistītas ar trešo valstu valstspiederīgo integrāciju, un lai sniegtu pienācīgu atbalstu mazāk attīstītiem apgabaliem un kopienām pilsētvides teritorijās. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, fondu apguvē būtu jāievēro horizontālie principi, kas izklāstīti Līguma par Eiropas Savienību (LES) 3. pantā un LESD 10. pantā, tostarp LES 5. pantā noteiktie subsidiaritātes un proporcionalitātes principi. Dalībvalstīm būtu jāievēro arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par bērna tiesībām un Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām izklāstītie pienākumi un jānodrošina pieejamība saskaņā ar minētās konvencijas 9. pantu un saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, ar kuriem saskaņo produktu un pakalpojumu pieejamības prasības. Šajā sakarībā fondu apguvei būtu jānotiek tā, ka tiek veicināta pāreja no institucionālās aprūpes uz aprūpi ģimenē un vietējā kopienā. Dalībvalstīm un Komisijai būtu jācenšas novērst nevienlīdzību, veicināt sieviešu un vīriešu līdztiesību un iekļaut dzimumu līdztiesības aspektu, kā arī apkarot diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ. No fondiem nebūtu jāatbalsta darbības, kas veicina jebkādu segregāciju vai atstumtību, un, finansējot infrastruktūru, būtu jānodrošina pieejamība personām ar invaliditāti. Fondu mērķi būtu jācenšas sasniegt, pamatojoties uz ilgtspējīgu attīstību un Savienībā atbalstot mērķi saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti, kā noteikts LESD 11. pantā un 191. panta 1. punktā, ņemot vērā principu “piesārņotājs maksā”, ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus un Parīzes nolīgumu, kas pieņemts Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām ietvaros (5) (“Parīzes nolīgums”). Lai aizsargātu iekšējā tirgus integritāti, darbībām, no kurām labumu gūst uzņēmumi, ir jāatbilst Savienības valsts atbalsta noteikumiem, kas noteikti LESD 107. un 108. pantā. Nabadzība ir īpaši svarīga problēma Savienībā. Tādēļ fondu mērķus būtu jācenšas sasniegt, lai veicinātu nabadzības izskaušanu. Fondu mērķus būtu jācenšas sasniegt, lai sniegtu pienācīgu atbalstu, jo īpaši piekrastes un pilsētvides teritoriju vietējām un reģionālajām pašvaldībām, nolūkā risināt sociālekonomiskās problēmas, kas saistītas ar trešo valstu valstspiederīgo integrāciju, un lai sniegtu pienācīgu atbalstu mazāk attīstītiem apgabaliem un kopienām pilsētvides teritorijās.

| (7) | Šai regulai piemēro horizontālos finanšu noteikumus, ko Eiropas Parlaments un Padome pieņēmuši, pamatojoties uz LESD 322. pantu. Minētie noteikumi ir paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) 2018/1046 (6) (“Finanšu regula”) un jo īpaši nosaka procedūru Savienības budžeta apstiprināšanai un īstenošanai, izmantojot dotācijas, iepirkumu, prēmijas, netiešo pārvaldību, finanšu instrumentiem, budžeta garantijām, finansiālo palīdzību un ārējo ekspertu izdevumu atlīdzināšanu, kā arī paredz finanšu jomas subjektu atbildības kontroli. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, iekļauj arī vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai. |
| --- | --- |

(7)

Šai regulai piemēro horizontālos finanšu noteikumus, ko Eiropas Parlaments un Padome pieņēmuši, pamatojoties uz LESD 322. pantu. Minētie noteikumi ir paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) 2018/1046 (6) (“Finanšu regula”) un jo īpaši nosaka procedūru Savienības budžeta apstiprināšanai un īstenošanai, izmantojot dotācijas, iepirkumu, prēmijas, netiešo pārvaldību, finanšu instrumentiem, budžeta garantijām, finansiālo palīdzību un ārējo ekspertu izdevumu atlīdzināšanu, kā arī paredz finanšu jomas subjektu atbildības kontroli. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, iekļauj arī vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai.

| (8) | Ja ir noteikts termiņš, kurā Komisijai jārīkojas attiecībā uz dalībvalstīm, Komisijai laikus un efektīvi būtu jāņem vērā visa vajadzīgā informācija un dokumenti. Ja jebkāda veida dokumenti, ko dalībvalstis iesniedz saskaņā ar šo regulu, ir nepilnīgi vai neatbilst šīs regulas un konkrētu fondu regulu prasībām, tādējādi neļaujot Komisijai rīkoties, pamatojoties uz pilnīgu informāciju, minētais termiņš būtu jāaptur līdz brīdim, kad dalībvalstis ir izpildījušas regulatīvās prasības. Turklāt, tā kā Komisijai ir liegts veikt maksājumus par izdevumiem, kas radušies saņēmējiem un samaksāti, īstenojot darbības, kuras saistītas ar konkrētiem mērķiem, attiecībā uz kuriem nav izpildīti veicinošie nosacījumi, kas ir iekļauti maksājuma pieteikumos, attiecībā uz šādiem izdevumiem nebūtu jānosaka termiņš, kurā Komisijai jāveic maksājumi. |
| --- | --- |

(8)

Ja ir noteikts termiņš, kurā Komisijai jārīkojas attiecībā uz dalībvalstīm, Komisijai laikus un efektīvi būtu jāņem vērā visa vajadzīgā informācija un dokumenti. Ja jebkāda veida dokumenti, ko dalībvalstis iesniedz saskaņā ar šo regulu, ir nepilnīgi vai neatbilst šīs regulas un konkrētu fondu regulu prasībām, tādējādi neļaujot Komisijai rīkoties, pamatojoties uz pilnīgu informāciju, minētais termiņš būtu jāaptur līdz brīdim, kad dalībvalstis ir izpildījušas regulatīvās prasības. Turklāt, tā kā Komisijai ir liegts veikt maksājumus par izdevumiem, kas radušies saņēmējiem un samaksāti, īstenojot darbības, kuras saistītas ar konkrētiem mērķiem, attiecībā uz kuriem nav izpildīti veicinošie nosacījumi, kas ir iekļauti maksājuma pieteikumos, attiecībā uz šādiem izdevumiem nebūtu jānosaka termiņš, kurā Komisijai jāveic maksājumi.

| (9) | Lai veicinātu Savienības prioritātes, fondu atbalsts būtu jāvērš uz ierobežotu politikas mērķu skaitu atbilstoši konkrēto fondu pamatuzdevumiem, kas izriet no to mērķiem saskaņā ar Līgumu. AMIF, IDF un BMVI gadījumā politikas mērķi būtu jānosaka attiecīgajās konkrētu fondu regulās. TPF un visiem ERAF un ESF+ resursiem, kas brīvprātīgi tiek pārvietoti kā TPF papildatbalsts, būtu jāveicina viena konkrēta mērķa sasniegšana. |
| --- | --- |

(9)

Lai veicinātu Savienības prioritātes, fondu atbalsts būtu jāvērš uz ierobežotu politikas mērķu skaitu atbilstoši konkrēto fondu pamatuzdevumiem, kas izriet no to mērķiem saskaņā ar Līgumu. AMIF, IDF un BMVI gadījumā politikas mērķi būtu jānosaka attiecīgajās konkrētu fondu regulās. TPF un visiem ERAF un ESF+ resursiem, kas brīvprātīgi tiek pārvietoti kā TPF papildatbalsts, būtu jāveicina viena konkrēta mērķa sasniegšana.

| (10) | Atspoguļojot to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām, kā to apliecina Savienības saistības īstenot Parīzes nolīgumu un apņemšanās sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, fondiem būtu jāpalīdz integrēt klimata pasākumus un panākt, ka no Savienības budžeta kopumā 30 % izdevumu ir novirzīti klimata mērķu sasniegšanai. Šajā kontekstā ar fondiem būtu jāatbalsta darbības, kas atbilstu Savienības klimata un vides standartiem un prioritātēm un neradītu būtisku kaitējumu vides mērķiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/852 (7) 17. panta nozīmē. Fondu plānošanas un īstenošanas neatņemamai sastāvdaļai vajadzētu būt piemērotiem mehānismiem, lai nodrošinātu, ka atbalstītās investīcijas infrastruktūrā ir klimatnoturīgas. |
| --- | --- |

(10)

Atspoguļojot to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām, kā to apliecina Savienības saistības īstenot Parīzes nolīgumu un apņemšanās sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, fondiem būtu jāpalīdz integrēt klimata pasākumus un panākt, ka no Savienības budžeta kopumā 30 % izdevumu ir novirzīti klimata mērķu sasniegšanai. Šajā kontekstā ar fondiem būtu jāatbalsta darbības, kas atbilstu Savienības klimata un vides standartiem un prioritātēm un neradītu būtisku kaitējumu vides mērķiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/852 (7) 17. panta nozīmē. Fondu plānošanas un īstenošanas neatņemamai sastāvdaļai vajadzētu būt piemērotiem mehānismiem, lai nodrošinātu, ka atbalstītās investīcijas infrastruktūrā ir klimatnoturīgas.

| (11) | Atspoguļojot to, cik svarīgi ir novērst bioloģiskās daudzveidības zudumu, fondiem būtu jāpalīdz integrēt bioloģiskās daudzveidības pasākumus Savienības politikas virzienos un sasniegt vispārējo mērķi, proti, 2024. gadā 7,5 % un 2026. gadā un 2027. gadā 10 % no gada izdevumiem saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu (DFS) atvēlēt bioloģiskās daudzveidības mērķiem, vienlaikus ņemot vērā starp klimata un bioloģiskās daudzveidības mērķiem pastāvošo pārklāšanos. |
| --- | --- |

(11)

Atspoguļojot to, cik svarīgi ir novērst bioloģiskās daudzveidības zudumu, fondiem būtu jāpalīdz integrēt bioloģiskās daudzveidības pasākumus Savienības politikas virzienos un sasniegt vispārējo mērķi, proti, 2024. gadā 7,5 % un 2026. gadā un 2027. gadā 10 % no gada izdevumiem saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu (DFS) atvēlēt bioloģiskās daudzveidības mērķiem, vienlaikus ņemot vērā starp klimata un bioloģiskās daudzveidības mērķiem pastāvošo pārklāšanos.

| (12) | Daļa no Savienības budžeta, kas piešķirts fondiem, Komisijai būtu jāizpilda dalītā pārvaldībā ar dalībvalstīm Finanšu regulas nozīmē. Tāpēc, apgūstot dalītā pārvaldībā īstenotos fondus, Komisijai un dalībvalstīm būtu jāievēro principi, kas minēti Finanšu regulā, piemēram, pareiza finanšu pārvaldība, pārredzamība un nediskriminācija. |
| --- | --- |

(12)

Daļa no Savienības budžeta, kas piešķirts fondiem, Komisijai būtu jāizpilda dalītā pārvaldībā ar dalībvalstīm Finanšu regulas nozīmē. Tāpēc, apgūstot dalītā pārvaldībā īstenotos fondus, Komisijai un dalībvalstīm būtu jāievēro principi, kas minēti Finanšu regulā, piemēram, pareiza finanšu pārvaldība, pārredzamība un nediskriminācija.

| (13) | Dalībvalstīm attiecīgajā teritoriālajā līmenī saskaņā ar to institucionālo, tiesisko un finanšu sistēmu un dalībvalstu šim nolūkam izraudzītajām struktūrām vajadzētu būt atbildīgām par programmu sagatavošanu un īstenošanu. Savienībai un dalībvalstīm būtu jāizvairās noteikt liekus noteikumus, kas saņēmējiem radītu pārmērīgu administratīvo slogu. |
| --- | --- |

(13)

Dalībvalstīm attiecīgajā teritoriālajā līmenī saskaņā ar to institucionālo, tiesisko un finanšu sistēmu un dalībvalstu šim nolūkam izraudzītajām struktūrām vajadzētu būt atbildīgām par programmu sagatavošanu un īstenošanu. Savienībai un dalībvalstīm būtu jāizvairās noteikt liekus noteikumus, kas saņēmējiem radītu pārmērīgu administratīvo slogu.

| (14) | Fondu apguvē viens no galvenajiem elementiem ir partnerības princips, kas balstās uz daudzlīmeņu pārvaldības pieeju un nodrošina reģionālo, vietējo, pilsētvides un citu publisko iestāžu, pilsoniskās sabiedrības, ekonomisko un sociālo partneru un attiecīgā gadījumā pētniecības organizāciju un universitāšu iesaistīšanos. Lai nodrošinātu partnerības organizēšanas nepārtrauktību, fondiem būtu jāturpina piemērot ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 240/2014 (8) izveidotais Eiropas rīcības kodekss attiecībā uz partnerību saistībā ar partnerības nolīgumiem un programmām, ko atbalsta Eiropas strukturālie un investīciju fondi (“Eiropas rīcības kodekss attiecībā uz partnerību”). |
| --- | --- |

(14)

Fondu apguvē viens no galvenajiem elementiem ir partnerības princips, kas balstās uz daudzlīmeņu pārvaldības pieeju un nodrošina reģionālo, vietējo, pilsētvides un citu publisko iestāžu, pilsoniskās sabiedrības, ekonomisko un sociālo partneru un attiecīgā gadījumā pētniecības organizāciju un universitāšu iesaistīšanos. Lai nodrošinātu partnerības organizēšanas nepārtrauktību, fondiem būtu jāturpina piemērot ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 240/2014 (8) izveidotais Eiropas rīcības kodekss attiecībā uz partnerību saistībā ar partnerības nolīgumiem un programmām, ko atbalsta Eiropas strukturālie un investīciju fondi (“Eiropas rīcības kodekss attiecībā uz partnerību”).

| (15) | Savienības mērogā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgads, tostarp Eiropas sociālo tiesību pīlāra principi, ir satvars, kurā tiek noteiktas valstu reformu prioritātes un uzraudzīta to īstenošana. Dalībvalstis izstrādā savas valsts daudzgadu investīciju stratēģijas, ar kurām atbalsta minētās reformas. Minētās stratēģijas būtu jāiesniedz līdztekus ikgada valsts reformu programmām, lai izklāstītu un koordinētu prioritāros investīciju projektus, kas jāatbalsta ar valsts vai Savienības finansējumu, vai abus. Tām arī vajadzētu kalpot tam, lai Savienības finansējums tiktu izmantots saskaņoti un lai maksimāli palielinātu finansiālā atbalsta pievienoto vērtību, kas jāsaņem jo īpaši no fondiem, Atveseļošanas un noturības mehānisma, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/241 (9), un programmas InvestEU, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/523 (10) (“InvestEU regula”). |
| --- | --- |

(15)

Savienības mērogā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgads, tostarp Eiropas sociālo tiesību pīlāra principi, ir satvars, kurā tiek noteiktas valstu reformu prioritātes un uzraudzīta to īstenošana. Dalībvalstis izstrādā savas valsts daudzgadu investīciju stratēģijas, ar kurām atbalsta minētās reformas. Minētās stratēģijas būtu jāiesniedz līdztekus ikgada valsts reformu programmām, lai izklāstītu un koordinētu prioritāros investīciju projektus, kas jāatbalsta ar valsts vai Savienības finansējumu, vai abus. Tām arī vajadzētu kalpot tam, lai Savienības finansējums tiktu izmantots saskaņoti un lai maksimāli palielinātu finansiālā atbalsta pievienoto vērtību, kas jāsaņem jo īpaši no fondiem, Atveseļošanas un noturības mehānisma, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/241 (9), un programmas InvestEU, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/523 (10) (“InvestEU regula”).

| (16) | Dalībvalstīm plānošanas dokumentu izstrādē būtu jāņem vērā attiecīgi konkrētai valstij adresētie ieteikumi, kas pieņemti saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu, un attiecīgi Padomes ieteikumi, kas pieņemti saskaņā ar LESD 148. panta 4. punktu, un Komisijas papildu ieteikumi, kuri sniegti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1999 (11) 34. pantu, un attiecībā uz AMIF, IDF un BMVI – citi attiecīgi Savienības ieteikumi, kas adresēti dalībvalstij. 2021.–2027. gada plānošanas periodā (“plānošanas periods”) dalībvalstīm uzraudzības komiteja un Komisija regulāri būtu jāinformē par progresu to programmu īstenošanā, ar ko atbalsta konkrētai valstij adresētos ieteikumus. Vidusposma pārskatīšanas laikā dalībvalstīm cita starpā būtu jāapsver nepieciešamība grozīt programmu, lai ņemtu vērā jaunas problēmas, kuras apzinātas attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, kas pieņemti vai grozīti kopš plānošanas perioda sākuma. |
| --- | --- |

(16)

Dalībvalstīm plānošanas dokumentu izstrādē būtu jāņem vērā attiecīgi konkrētai valstij adresētie ieteikumi, kas pieņemti saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu, un attiecīgi Padomes ieteikumi, kas pieņemti saskaņā ar LESD 148. panta 4. punktu, un Komisijas papildu ieteikumi, kuri sniegti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1999 (11) 34. pantu, un attiecībā uz AMIF, IDF un BMVI – citi attiecīgi Savienības ieteikumi, kas adresēti dalībvalstij. 2021.–2027. gada plānošanas periodā (“plānošanas periods”) dalībvalstīm uzraudzības komiteja un Komisija regulāri būtu jāinformē par progresu to programmu īstenošanā, ar ko atbalsta konkrētai valstij adresētos ieteikumus. Vidusposma pārskatīšanas laikā dalībvalstīm cita starpā būtu jāapsver nepieciešamība grozīt programmu, lai ņemtu vērā jaunas problēmas, kuras apzinātas attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, kas pieņemti vai grozīti kopš plānošanas perioda sākuma.

| (17) | Dalībvalstīm būtu jāņem vērā sava integrēta nacionālā enerģētikas un klimata plāna saturs, kas jāizstrādā saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1999, un tā procesa iznākums, kas izriet no Savienības ieteikumiem par minētajiem plāniem, to programmām, tajā skaitā vidusposma pārskatīšanas laikā, kā arī finanšu vajadzībām, kas piešķirtas investīcijām mazoglekļa risinājumos. |
| --- | --- |

(17)

Dalībvalstīm būtu jāņem vērā sava integrēta nacionālā enerģētikas un klimata plāna saturs, kas jāizstrādā saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1999, un tā procesa iznākums, kas izriet no Savienības ieteikumiem par minētajiem plāniem, to programmām, tajā skaitā vidusposma pārskatīšanas laikā, kā arī finanšu vajadzībām, kas piešķirtas investīcijām mazoglekļa risinājumos.

| (18) | Partnerības nolīgumam, ko sagatavojusi katra dalībvalsts, vajadzētu būt kodolīgam un stratēģiskam dokumentam, kas starp Komisiju un attiecīgo dalībvalsti vada sarunas par programmu izstrādi saskaņā ar ERAF, ESF+, Kohēzijas fondu, TPF un EJZAF. Lai racionalizētu apstiprināšanas procesu, Komisijai savā novērtējumā būtu jāievēro proporcionalitātes princips, jo īpaši attiecībā uz partnerības nolīguma garumu un papildinformācijas pieprasījumiem. Lai samazinātu administratīvo slogu, plānošanas periodā nevajadzētu būt pienākumam partnerības nolīgumus grozīt. Tomēr, ja dalībvalsts vēlas, tai būtu jāspēj iesniegt Komisijai vienu grozījumu tās partnerības nolīgumā, lai ņemtu vērā vidusposma pārskata rezultātus. Lai atvieglotu plānošanu un plānošanas dokumentos izvairītos no satura pārklāšanās, partnerības nolīgumu var iekļaut kā programmas daļu. |
| --- | --- |

(18)

Partnerības nolīgumam, ko sagatavojusi katra dalībvalsts, vajadzētu būt kodolīgam un stratēģiskam dokumentam, kas starp Komisiju un attiecīgo dalībvalsti vada sarunas par programmu izstrādi saskaņā ar ERAF, ESF+, Kohēzijas fondu, TPF un EJZAF. Lai racionalizētu apstiprināšanas procesu, Komisijai savā novērtējumā būtu jāievēro proporcionalitātes princips, jo īpaši attiecībā uz partnerības nolīguma garumu un papildinformācijas pieprasījumiem. Lai samazinātu administratīvo slogu, plānošanas periodā nevajadzētu būt pienākumam partnerības nolīgumus grozīt. Tomēr, ja dalībvalsts vēlas, tai būtu jāspēj iesniegt Komisijai vienu grozījumu tās partnerības nolīgumā, lai ņemtu vērā vidusposma pārskata rezultātus. Lai atvieglotu plānošanu un plānošanas dokumentos izvairītos no satura pārklāšanās, partnerības nolīgumu var iekļaut kā programmas daļu.

| (19) | Lai dalībvalstīm nodrošinātu pietiekamu elastību to dalītās pārvaldības piešķīrumu īstenošanā, vajadzētu būt iespējai konkrētus finansējuma apjomus pārvietot starp fondiem un starp dalīto pārvaldību un tieši un netieši pārvaldītiem instrumentiem. Ja dalībvalsts konkrētie ekonomiskie un sociālie apstākļi to pamato, minētajam pārvietojuma apjomam vajadzētu būt lielākam. |
| --- | --- |

(19)

Lai dalībvalstīm nodrošinātu pietiekamu elastību to dalītās pārvaldības piešķīrumu īstenošanā, vajadzētu būt iespējai konkrētus finansējuma apjomus pārvietot starp fondiem un starp dalīto pārvaldību un tieši un netieši pārvaldītiem instrumentiem. Ja dalībvalsts konkrētie ekonomiskie un sociālie apstākļi to pamato, minētajam pārvietojuma apjomam vajadzētu būt lielākam.

| (20) | Katrai dalībvalstij vajadzētu būt rīcības brīvībai lemt, vai veikt iemaksas programmā InvestEU, lai nodrošinātu ES garantiju, un InvestEU konsultāciju centram investīcijām attiecīgajā dalībvalstī, ievērojot konkrētus šajā regulā paredzētus nosacījumus. |
| --- | --- |

(20)

Katrai dalībvalstij vajadzētu būt rīcības brīvībai lemt, vai veikt iemaksas programmā InvestEU, lai nodrošinātu ES garantiju, un InvestEU konsultāciju centram investīcijām attiecīgajā dalībvalstī, ievērojot konkrētus šajā regulā paredzētus nosacījumus.

| (21) | Lai nodrošinātu vajadzīgos priekšnosacījumus fondu piešķirtā Savienības atbalsta rezultatīvai un efektīvai izmantošanai, būtu jāizveido ierobežots veicinošo nosacījumu saraksts, kā arī īss un izsmeļošs to novērtējuma objektīvo kritēriju kopums. Katrs veicinošais nosacījums būtu jāsaista ar konkrētu mērķi un automātiski jāpiemēro gadījumos, kad konkrētais mērķis ir izvēlēts atbalsta saņemšanai. Neskarot noteikumus par saistību atcelšanu, ja minētie nosacījumi nav izpildīti, izdevumi saistībā ar darbībām, kas veiktas saskaņā ar attiecīgajiem konkrētajiem mērķiem, Komisijai nebūtu jāatlīdzina. Lai nodrošinātu labvēlīgu investīciju sistēmu, regulāri būtu jāuzrauga veicinošo nosacījumu turpmākā izpilde. Pēc dalībvalsts pieprasījuma EIB būtu jāspēj sniegt ieguldījumu veicinošo nosacījumu izpildes novērtēšanā. Ir arī svarīgi nodrošināt, ka atbalstam atlasītās darbības tiek īstenotas saskaņā ar ieviestajām stratēģijām un plānošanas dokumentiem, kas ir izpildīto veicinošo nosacījumu pamatā, tādējādi nodrošinot, ka visas līdzfinansētās darbības atbilst Savienības politikas satvaram. |
| --- | --- |

(21)

Lai nodrošinātu vajadzīgos priekšnosacījumus fondu piešķirtā Savienības atbalsta rezultatīvai un efektīvai izmantošanai, būtu jāizveido ierobežots veicinošo nosacījumu saraksts, kā arī īss un izsmeļošs to novērtējuma objektīvo kritēriju kopums. Katrs veicinošais nosacījums būtu jāsaista ar konkrētu mērķi un automātiski jāpiemēro gadījumos, kad konkrētais mērķis ir izvēlēts atbalsta saņemšanai. Neskarot noteikumus par saistību atcelšanu, ja minētie nosacījumi nav izpildīti, izdevumi saistībā ar darbībām, kas veiktas saskaņā ar attiecīgajiem konkrētajiem mērķiem, Komisijai nebūtu jāatlīdzina. Lai nodrošinātu labvēlīgu investīciju sistēmu, regulāri būtu jāuzrauga veicinošo nosacījumu turpmākā izpilde. Pēc dalībvalsts pieprasījuma EIB būtu jāspēj sniegt ieguldījumu veicinošo nosacījumu izpildes novērtēšanā. Ir arī svarīgi nodrošināt, ka atbalstam atlasītās darbības tiek īstenotas saskaņā ar ieviestajām stratēģijām un plānošanas dokumentiem, kas ir izpildīto veicinošo nosacījumu pamatā, tādējādi nodrošinot, ka visas līdzfinansētās darbības atbilst Savienības politikas satvaram.

| (22) | Tiecoties sasniegt ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķus, atbalstam, kas tīkla savienojamībai paredzēts no ERAF un Kohēzijas fonda, vajadzētu būt vērstam uz Eiropas transporta tīkla trūkstošo savienojumu pabeigšanu. |
| --- | --- |

(22)

Tiecoties sasniegt ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķus, atbalstam, kas tīkla savienojamībai paredzēts no ERAF un Kohēzijas fonda, vajadzētu būt vērstam uz Eiropas transporta tīkla trūkstošo savienojumu pabeigšanu.

| (23) | Dalībvalstīm būtu jānosaka snieguma satvars katrai programmai, kas aptver visus rādītājus, starpposma rādītājus un mērķrādītājus, lai uzraudzītu programmas sniegumu, ziņotu par to un to izvērtētu. Tam būtu jāļauj veikt ar programmas sniegumu saistīto uzraudzību, ziņošanu un izvērtēšanu tās īstenošanas laikā un jāpalīdz novērtēt fondu vispārējo sniegumu. |
| --- | --- |

(23)

Dalībvalstīm būtu jānosaka snieguma satvars katrai programmai, kas aptver visus rādītājus, starpposma rādītājus un mērķrādītājus, lai uzraudzītu programmas sniegumu, ziņotu par to un to izvērtētu. Tam būtu jāļauj veikt ar programmas sniegumu saistīto uzraudzību, ziņošanu un izvērtēšanu tās īstenošanas laikā un jāpalīdz novērtēt fondu vispārējo sniegumu.

| (24) | Dalībvalstij būtu jāsniedz vidusposma pārskats par katru programmu, kas saņem atbalstu no ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda un TPF. Minētajam pārskatam būtu jānodrošina programmu pilnīga pielāgošana, pamatojoties uz programmas sniegumu, vienlaikus arī sniedzot iespēju ņemt vērā jaunās problēmas un 2024. gadā izdotos attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, kā arī progresu integrētu nacionālo enerģētikas un klimata plānu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošanā. Vidusposma pārskatā būtu jāņem vērā arī sociālekonomiskā situācija attiecīgajā dalībvalstī vai reģionā, tostarp jebkādas būtiskas negatīvas finanšu, ekonomikas vai sociālās norises vai demogrāfiskās problēmas un progress virzībā uz klimata ieguldījuma mērķrādītāju sasniegšanu valsts līmenī. Komisijai būtu jāsagatavo ziņojums par vidusposma pārskata rezultātiem, tostarp tās novērtējums par pārvaldības izmaksu un maksu piemērošanu saistībā ar finanšu instrumentiem, kurus pārvalda struktūras, kas tiek izvēlētas, tieši piešķirot līgumu. |
| --- | --- |

(24)

Dalībvalstij būtu jāsniedz vidusposma pārskats par katru programmu, kas saņem atbalstu no ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda un TPF. Minētajam pārskatam būtu jānodrošina programmu pilnīga pielāgošana, pamatojoties uz programmas sniegumu, vienlaikus arī sniedzot iespēju ņemt vērā jaunās problēmas un 2024. gadā izdotos attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, kā arī progresu integrētu nacionālo enerģētikas un klimata plānu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošanā. Vidusposma pārskatā būtu jāņem vērā arī sociālekonomiskā situācija attiecīgajā dalībvalstī vai reģionā, tostarp jebkādas būtiskas negatīvas finanšu, ekonomikas vai sociālās norises vai demogrāfiskās problēmas un progress virzībā uz klimata ieguldījuma mērķrādītāju sasniegšanu valsts līmenī. Komisijai būtu jāsagatavo ziņojums par vidusposma pārskata rezultātiem, tostarp tās novērtējums par pārvaldības izmaksu un maksu piemērošanu saistībā ar finanšu instrumentiem, kurus pārvalda struktūras, kas tiek izvēlētas, tieši piešķirot līgumu.

| (25) | Mehānismi, kas nodrošina saikni starp Savienības finansēšanas politiku un Savienības ekonomikas pārvaldību, būtu vēl jāprecizē, ļaujot Komisijai iesniegt priekšlikumu Padomei par saistību vai maksājumu pilnīgu vai daļēju apturēšanu attiecībā uz vienu vai vairākām attiecīgās dalībvalsts programmām, ja minētā dalībvalsts nerīkojas efektīvi ekonomikas pārvaldības procesa kontekstā. Komisijas pienākums ierosināt apturēšanu būtu jāaptur līdz brīdim, kad tiek aktivizēta tā dēvētā vispārējā izņēmuma klauzula saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu. Lai nodrošinātu vienotu īstenošanu un ņemot vērā veicamo pasākumu finansiālās ietekmes nozīmīgumu, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Padomei, kurai būtu jārīkojas, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu. Lai atvieglotu lēmumu pieņemšanu, kas nepieciešami efektīvas rīcības nodrošināšanai ekonomikas pārvaldības procesa kontekstā, būtu jāizmanto apvērstā kvalificētā vairākuma balsojums. Ņemot vērā ESF+ un Interreg programmu atbalstīto darbību veidu, ESF+ un šīs programmas būtu jāizslēdz no minēto mehānismu darbības jomas. |
| --- | --- |

(25)

Mehānismi, kas nodrošina saikni starp Savienības finansēšanas politiku un Savienības ekonomikas pārvaldību, būtu vēl jāprecizē, ļaujot Komisijai iesniegt priekšlikumu Padomei par saistību vai maksājumu pilnīgu vai daļēju apturēšanu attiecībā uz vienu vai vairākām attiecīgās dalībvalsts programmām, ja minētā dalībvalsts nerīkojas efektīvi ekonomikas pārvaldības procesa kontekstā. Komisijas pienākums ierosināt apturēšanu būtu jāaptur līdz brīdim, kad tiek aktivizēta tā dēvētā vispārējā izņēmuma klauzula saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu. Lai nodrošinātu vienotu īstenošanu un ņemot vērā veicamo pasākumu finansiālās ietekmes nozīmīgumu, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Padomei, kurai būtu jārīkojas, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu. Lai atvieglotu lēmumu pieņemšanu, kas nepieciešami efektīvas rīcības nodrošināšanai ekonomikas pārvaldības procesa kontekstā, būtu jāizmanto apvērstā kvalificētā vairākuma balsojums. Ņemot vērā ESF+ un Interreg programmu atbalstīto darbību veidu, ESF+ un šīs programmas būtu jāizslēdz no minēto mehānismu darbības jomas.

| (26) | Lai varētu ātri reaģēt uz Stabilitātes un izaugsmes paktā minētajiem ārkārtējiem vai neparastiem apstākļiem, kas varētu rasties plānošanas periodā, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai pieņemt pagaidu pasākumus, kuri atvieglotu fondu izmantošanu reaģēšanai uz šādiem apstākļiem. Komisijai būtu jāpieņem pasākumi, kas, ņemot vērā ārkārtējos vai neparastos apstākļus, ar kuriem dalībvalsts saskaras, ir vispiemērotākie un vienlaikus saglabā fondu mērķus. Komisijai būtu arī jāuzrauga minēto pasākumu īstenošana un jāizvērtē to piemērotība. |
| --- | --- |

(26)

Lai varētu ātri reaģēt uz Stabilitātes un izaugsmes paktā minētajiem ārkārtējiem vai neparastiem apstākļiem, kas varētu rasties plānošanas periodā, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai pieņemt pagaidu pasākumus, kuri atvieglotu fondu izmantošanu reaģēšanai uz šādiem apstākļiem. Komisijai būtu jāpieņem pasākumi, kas, ņemot vērā ārkārtējos vai neparastos apstākļus, ar kuriem dalībvalsts saskaras, ir vispiemērotākie un vienlaikus saglabā fondu mērķus. Komisijai būtu arī jāuzrauga minēto pasākumu īstenošana un jāizvērtē to piemērotība.

| (27) | Ir jānosaka kopīgas prasības attiecībā uz programmu saturu, ņemot vērā katra fonda īpašās iezīmes. Minētās kopīgās prasības var papildināt ar konkrēta fonda noteikumiem. Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (12) (“Interreg regula”) būtu jānosaka īpaši noteikumi par Interreg programmu saturu. |
| --- | --- |

(27)

Ir jānosaka kopīgas prasības attiecībā uz programmu saturu, ņemot vērā katra fonda īpašās iezīmes. Minētās kopīgās prasības var papildināt ar konkrēta fonda noteikumiem. Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (12) (“Interreg regula”) būtu jānosaka īpaši noteikumi par Interreg programmu saturu.

| (28) | Lai nodrošinātu elastību programmas īstenošanā un samazinātu administratīvo slogu, būtu jāatļauj ierobežoti finanšu pārvietojumi starp vienas programmas prioritātēm, neprasot Komisijas lēmumu grozīt programmu. Lai nodrošinātu atjauninātu informāciju par finanšu piešķīrumiem katrai prioritātei, pārskatītās finanšu tabulas būtu jāiesniedz Komisijai. |
| --- | --- |

(28)

Lai nodrošinātu elastību programmas īstenošanā un samazinātu administratīvo slogu, būtu jāatļauj ierobežoti finanšu pārvietojumi starp vienas programmas prioritātēm, neprasot Komisijas lēmumu grozīt programmu. Lai nodrošinātu atjauninātu informāciju par finanšu piešķīrumiem katrai prioritātei, pārskatītās finanšu tabulas būtu jāiesniedz Komisijai.

| (29) | Lai uzlabotu TPF efektivitāti, vajadzētu būt iespējai, ka papildu resursi no ERAF un ESF+ tiek brīvprātīgi darīti pieejami TPF. Minētie papildu resursi būtu jānodrošina, izmantojot īpašu brīvprātīgu pārvietojumu no minētajiem fondiem uz TPF, ņemot vērā taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajos plānos izklāstītās pārkārtošanās grūtības, kuras ir jārisina. Pārvietojamās summas būtu jānodrošina no to reģiona kategoriju resursiem, kuros atrodas teritorijas, kas noteiktas taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajos plānos. Ņemot vērā šo īpašo kārtību TPF resursu izmantošanai, TPF resursu izveidei būtu jāpiemēro tikai īpašā pārvietojuma mehānisms. Turklāt būtu jāprecizē, ka TPF resursiem un ERAF un ESF+ resursiem, kas pārvietoti uz TPF un arī kļūst par TPF atbalstu, būtu jāpiemēro tikai šī regula un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (13) (“TPF regula”). Papildu atbalstam nebūtu jāpiemēro nedz Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (14) (“ERAF un KF regula”), nedz Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (15) (“ESF+ regula”). Tāpēc ERAF resursi, kas pārvietoti uz TPF kā papildu atbalsts, būtu jāizslēdz no tematiskās koncentrācijas prasību aprēķina bāzes, kas noteikta ERAF un KF regulā, un no minimālo piešķīrumu ilgtspējīgai pilsētvides attīstībai aprēķina bāzes, kas noteikta ERAF un KF regulā. Tas pats attiecībā uz tematiskās koncentrācijas prasībām, kas noteiktas ESF+ regulā, attiecas uz ESF+ resursiem, kas kā papildu atbalsts pārvietoti uz TPF. |
| --- | --- |

(29)

Lai uzlabotu TPF efektivitāti, vajadzētu būt iespējai, ka papildu resursi no ERAF un ESF+ tiek brīvprātīgi darīti pieejami TPF. Minētie papildu resursi būtu jānodrošina, izmantojot īpašu brīvprātīgu pārvietojumu no minētajiem fondiem uz TPF, ņemot vērā taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajos plānos izklāstītās pārkārtošanās grūtības, kuras ir jārisina. Pārvietojamās summas būtu jānodrošina no to reģiona kategoriju resursiem, kuros atrodas teritorijas, kas noteiktas taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajos plānos. Ņemot vērā šo īpašo kārtību TPF resursu izmantošanai, TPF resursu izveidei būtu jāpiemēro tikai īpašā pārvietojuma mehānisms. Turklāt būtu jāprecizē, ka TPF resursiem un ERAF un ESF+ resursiem, kas pārvietoti uz TPF un arī kļūst par TPF atbalstu, būtu jāpiemēro tikai šī regula un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (13) (“TPF regula”). Papildu atbalstam nebūtu jāpiemēro nedz Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (14) (“ERAF un KF regula”), nedz Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (15) (“ESF+ regula”). Tāpēc ERAF resursi, kas pārvietoti uz TPF kā papildu atbalsts, būtu jāizslēdz no tematiskās koncentrācijas prasību aprēķina bāzes, kas noteikta ERAF un KF regulā, un no minimālo piešķīrumu ilgtspējīgai pilsētvides attīstībai aprēķina bāzes, kas noteikta ERAF un KF regulā. Tas pats attiecībā uz tematiskās koncentrācijas prasībām, kas noteiktas ESF+ regulā, attiecas uz ESF+ resursiem, kas kā papildu atbalsts pārvietoti uz TPF.

| (30) | Lai stiprinātu integrētas teritoriālās attīstības pieeju, investīcijas teritoriālo rīku veidā, piemēram, integrētas teritoriālās investīcijas, sabiedrības virzīta vietējā attīstība, kas Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) ietvaros tiek dēvēta par “LEADER” vai jebkurš cits teritoriālais rīks, ar ko atbalsta dalībvalsts izstrādātas iniciatīvas, būtu jābalsta uz teritoriālās un vietējās attīstības stratēģijām. Tas pats būtu jāattiecina uz saistītām iniciatīvām, piemēram, viedajiem ciematiem. Integrētu teritoriālo investīciju un dalībvalstu izstrādāto teritoriālo rīku nolūkā būtu jānosaka minimālās prasības attiecībā uz teritoriālo stratēģiju saturu. Minētās teritoriālās stratēģijas būtu jāizstrādā un jāapstiprina attiecīgo iestāžu vai struktūru atbildībā. Lai nodrošinātu attiecīgo iestāžu vai struktūru iesaistīšanos teritoriālo stratēģiju īstenošanā, minētajām iestādēm vai struktūrām vajadzētu būt atbildīgām par atbalstāmo darbību atlasi vai arī jāiesaistās minētajā atlasē. Veicinot ilgtspējīga tūrisma iniciatīvas, teritoriālajām stratēģijām būtu jānodrošina pienācīgs līdzsvars starp iedzīvotāju un tūristu vajadzībām, piemēram, savstarpēji savienojot veloceliņu un dzelzceļa tīklus. |
| --- | --- |

(30)

Lai stiprinātu integrētas teritoriālās attīstības pieeju, investīcijas teritoriālo rīku veidā, piemēram, integrētas teritoriālās investīcijas, sabiedrības virzīta vietējā attīstība, kas Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) ietvaros tiek dēvēta par “LEADER” vai jebkurš cits teritoriālais rīks, ar ko atbalsta dalībvalsts izstrādātas iniciatīvas, būtu jābalsta uz teritoriālās un vietējās attīstības stratēģijām. Tas pats būtu jāattiecina uz saistītām iniciatīvām, piemēram, viedajiem ciematiem. Integrētu teritoriālo investīciju un dalībvalstu izstrādāto teritoriālo rīku nolūkā būtu jānosaka minimālās prasības attiecībā uz teritoriālo stratēģiju saturu. Minētās teritoriālās stratēģijas būtu jāizstrādā un jāapstiprina attiecīgo iestāžu vai struktūru atbildībā. Lai nodrošinātu attiecīgo iestāžu vai struktūru iesaistīšanos teritoriālo stratēģiju īstenošanā, minētajām iestādēm vai struktūrām vajadzētu būt atbildīgām par atbalstāmo darbību atlasi vai arī jāiesaistās minētajā atlasē. Veicinot ilgtspējīga tūrisma iniciatīvas, teritoriālajām stratēģijām būtu jānodrošina pienācīgs līdzsvars starp iedzīvotāju un tūristu vajadzībām, piemēram, savstarpēji savienojot veloceliņu un dzelzceļa tīklus.

| (31) | Lai efektīvi risinātu attīstības problēmas lauku apvidos, būtu jāatvieglo koordinēts atbalsts no fondiem un ELFLA. Dalībvalstīm un reģioniem būtu jānodrošina, ka no fondiem un ELFLA atbalstītie intervences pasākumi ir savstarpēji papildinoši un tiek īstenoti koordinēti, lai radītu sinerģijas un lai samazinātu administratīvās izmaksas un slogu pārvaldes struktūrām un saņēmējiem. |
| --- | --- |

(31)

Lai efektīvi risinātu attīstības problēmas lauku apvidos, būtu jāatvieglo koordinēts atbalsts no fondiem un ELFLA. Dalībvalstīm un reģioniem būtu jānodrošina, ka no fondiem un ELFLA atbalstītie intervences pasākumi ir savstarpēji papildinoši un tiek īstenoti koordinēti, lai radītu sinerģijas un lai samazinātu administratīvās izmaksas un slogu pārvaldes struktūrām un saņēmējiem.

| (32) | Lai labāk mobilizētu potenciālu vietējā līmenī, ir jāstiprina un jāveicina sabiedrības virzīta vietējā attīstība. Tajā būtu jāņem vērā vietējās vajadzības un potenciāls, kā arī attiecīgās sociālās un kultūras īpatnības, un būtu jāparedz strukturālas pārmaiņas, jāuzlabo sabiedrības spējas un jāstimulē inovācija. Lai īstenotu vietējās attīstības stratēģijas, būtu jāstiprina cieša sadarbība un integrēta fondu un ELFLA izmantošana. Ir būtiski, ka vietējās rīcības grupas, kas pārstāv sabiedrības intereses, ir atbildīgas par sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģijas izstrādi un īstenošanu. Lai attiecībā uz sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģijām veicinātu koordinētu atbalstu no dažādiem fondiem un ELFLA un atvieglotu to apgūšanu, būtu jāveicina “galvenā fonda” pieejas izmantošana. Ja ELFLA tiek izraudzīts par galveno fondu, tam būtu jāievēro noteikumi, kas paredzēti “galvenā fonda” pieejā. |
| --- | --- |

(32)

Lai labāk mobilizētu potenciālu vietējā līmenī, ir jāstiprina un jāveicina sabiedrības virzīta vietējā attīstība. Tajā būtu jāņem vērā vietējās vajadzības un potenciāls, kā arī attiecīgās sociālās un kultūras īpatnības, un būtu jāparedz strukturālas pārmaiņas, jāuzlabo sabiedrības spējas un jāstimulē inovācija. Lai īstenotu vietējās attīstības stratēģijas, būtu jāstiprina cieša sadarbība un integrēta fondu un ELFLA izmantošana. Ir būtiski, ka vietējās rīcības grupas, kas pārstāv sabiedrības intereses, ir atbildīgas par sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģijas izstrādi un īstenošanu. Lai attiecībā uz sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģijām veicinātu koordinētu atbalstu no dažādiem fondiem un ELFLA un atvieglotu to apgūšanu, būtu jāveicina “galvenā fonda” pieejas izmantošana. Ja ELFLA tiek izraudzīts par galveno fondu, tam būtu jāievēro noteikumi, kas paredzēti “galvenā fonda” pieejā.

| (33) | Lai samazinātu administratīvo slogu, vajadzētu būt iespējai īstenot tehnisko palīdzību, kura saistīta ar programmas īstenošanu pēc dalībvalsts iniciatīvas, izmantojot vienotu likmi, kas balstās uz programmas īstenošanas progresu, un kura var aptvert arī horizontālos uzdevumus. Tomēr, lai vienkāršotu AMIF, IDF un BMVI, kā arī Interreg programmu īstenošanu, būtu jāizmanto tikai vienotas likmes pieeja. Lai atvieglotu finanšu pārvaldību, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai norādīt vienu vai vairākas struktūras, kurām būtu pārskaitāmas saistītās atlīdzināšanas. Tā kā minētās atlīdzināšanas balstās uz vienotas likmes piemērošanu, verifikācijām un revīzijām būtu jāaprobežojas ar pārbaudi, vai ir izpildīti nosacījumi, kas izraisa Savienības ieguldījuma atlīdzināšanu, bet uz pakārtotajiem izdevumiem nevajadzētu attiecināt verifikāciju vai revīziju. Tomēr, ja priekšroka tiek dota nepārtrauktībai ar 2014.–2020. gada periodu, dalībvalstij vajadzētu būt arī iespējai turpināt saņemt atlīdzinājumu par attiecināmajām izmaksām, kas saņēmējam faktiski radušās un apmaksātas, īstenojot darbības saistībā ar tehnisko palīdzību, ko īsteno, izmantojot vienu vai vairākas atsevišķas programmas vai vienu vai vairākas prioritātes programmā. Dalībvalstij savā partnerības nolīgumā būtu jānorāda, kādu Savienības ieguldījuma veidu tā ir izvēlējusies tehniskajai palīdzībai visā plānošanas periodā. Neatkarīgi no izvēlētā risinājuma vajadzētu būt iespējamam tehnisko palīdzību papildināt ar konkrētiem administratīvo spēju veidošanas pasākumiem, izmantojot atlīdzināšanas metodes, kas nav saistītas ar izmaksām. Vajadzētu arī būt iespējamam darbības un nodevumus, kā arī attiecīgos Savienības maksājumus saskaņot ceļvedī un paredzēt maksājumus atbilstoši rezultātiem uz vietas. |
| --- | --- |

(33)

Lai samazinātu administratīvo slogu, vajadzētu būt iespējai īstenot tehnisko palīdzību, kura saistīta ar programmas īstenošanu pēc dalībvalsts iniciatīvas, izmantojot vienotu likmi, kas balstās uz programmas īstenošanas progresu, un kura var aptvert arī horizontālos uzdevumus. Tomēr, lai vienkāršotu AMIF, IDF un BMVI, kā arī Interreg programmu īstenošanu, būtu jāizmanto tikai vienotas likmes pieeja. Lai atvieglotu finanšu pārvaldību, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai norādīt vienu vai vairākas struktūras, kurām būtu pārskaitāmas saistītās atlīdzināšanas. Tā kā minētās atlīdzināšanas balstās uz vienotas likmes piemērošanu, verifikācijām un revīzijām būtu jāaprobežojas ar pārbaudi, vai ir izpildīti nosacījumi, kas izraisa Savienības ieguldījuma atlīdzināšanu, bet uz pakārtotajiem izdevumiem nevajadzētu attiecināt verifikāciju vai revīziju. Tomēr, ja priekšroka tiek dota nepārtrauktībai ar 2014.–2020. gada periodu, dalībvalstij vajadzētu būt arī iespējai turpināt saņemt atlīdzinājumu par attiecināmajām izmaksām, kas saņēmējam faktiski radušās un apmaksātas, īstenojot darbības saistībā ar tehnisko palīdzību, ko īsteno, izmantojot vienu vai vairākas atsevišķas programmas vai vienu vai vairākas prioritātes programmā. Dalībvalstij savā partnerības nolīgumā būtu jānorāda, kādu Savienības ieguldījuma veidu tā ir izvēlējusies tehniskajai palīdzībai visā plānošanas periodā. Neatkarīgi no izvēlētā risinājuma vajadzētu būt iespējamam tehnisko palīdzību papildināt ar konkrētiem administratīvo spēju veidošanas pasākumiem, izmantojot atlīdzināšanas metodes, kas nav saistītas ar izmaksām. Vajadzētu arī būt iespējamam darbības un nodevumus, kā arī attiecīgos Savienības maksājumus saskaņot ceļvedī un paredzēt maksājumus atbilstoši rezultātiem uz vietas.

| (34) | Ja dalībvalsts Komisijai ierosina programmas vai tās daļas prioritāti atbalstīt ar finansēšanas shēmu, kas nav saistīta ar izmaksām, saskaņotajai rīcībai, nodevumiem un nosacījumiem vajadzētu būt saistītiem ar faktiskajām investīcijām, ko attiecīgajā dalībvalstī vai reģionā veic saskaņā ar dalītā pārvaldībā īstenotām programmām. Šajā sakarā būtu jānodrošina pareizas finanšu pārvaldības principa ievērošana. Proti, attiecībā uz to summu atbilstību, kuras ir saistītas ar attiecīgo nosacījumu izpildi vai rezultātu sasniegšanu, Komisijai un dalībvalstij būtu jānodrošina, ka izmantotie resursi ir pietiekami veiktajām investīcijām. Ja programmā tiek izmantota finansēšanas shēma, kas nav saistīta ar izmaksām, pamatā esošajām izmaksām, kas saistītas ar minētās shēmas īstenošanu, nebūtu jāpiemēro nekādas verifikācijas vai revīzijas, jo Komisija programmā vai deleģētajā aktā sniedz ex ante piekrišanu par summām, kas saistītas ar nosacījumu izpildi vai rezultātu sasniegšanu. Tā vietā verifikācijām un revīzijām būtu jāaprobežojas ar pārbaudi, vai ir izpildīti nosacījumi vai sasniegti rezultāti, kas izraisa Savienības ieguldījuma atlīdzināšanu. |
| --- | --- |

(34)

Ja dalībvalsts Komisijai ierosina programmas vai tās daļas prioritāti atbalstīt ar finansēšanas shēmu, kas nav saistīta ar izmaksām, saskaņotajai rīcībai, nodevumiem un nosacījumiem vajadzētu būt saistītiem ar faktiskajām investīcijām, ko attiecīgajā dalībvalstī vai reģionā veic saskaņā ar dalītā pārvaldībā īstenotām programmām. Šajā sakarā būtu jānodrošina pareizas finanšu pārvaldības principa ievērošana. Proti, attiecībā uz to summu atbilstību, kuras ir saistītas ar attiecīgo nosacījumu izpildi vai rezultātu sasniegšanu, Komisijai un dalībvalstij būtu jānodrošina, ka izmantotie resursi ir pietiekami veiktajām investīcijām. Ja programmā tiek izmantota finansēšanas shēma, kas nav saistīta ar izmaksām, pamatā esošajām izmaksām, kas saistītas ar minētās shēmas īstenošanu, nebūtu jāpiemēro nekādas verifikācijas vai revīzijas, jo Komisija programmā vai deleģētajā aktā sniedz ex ante piekrišanu par summām, kas saistītas ar nosacījumu izpildi vai rezultātu sasniegšanu. Tā vietā verifikācijām un revīzijām būtu jāaprobežojas ar pārbaudi, vai ir izpildīti nosacījumi vai sasniegti rezultāti, kas izraisa Savienības ieguldījuma atlīdzināšanu.

| (35) | Lai pārbaudītu programmu sniegumu, dalībvalstīm būtu jāizveido uzraudzības komitejas, kuru sastāvā būtu jāietver attiecīgu partneru pārstāvji. Attiecībā uz ERAF, ESF+, Kohēzijas fondu un EJZAF gada īstenošanas ziņojumi būtu jāaizstāj ar ikgadēju strukturētu politikas dialogu, kura pamatā ir jaunākā informācija un dati par programmas īstenošanu, ko dalībvalsts darījusi pieejamus. Izskatīšanas sanāksme būtu jāorganizē arī programmām, kas attiecas uz TPF. |
| --- | --- |

(35)

Lai pārbaudītu programmu sniegumu, dalībvalstīm būtu jāizveido uzraudzības komitejas, kuru sastāvā būtu jāietver attiecīgu partneru pārstāvji. Attiecībā uz ERAF, ESF+, Kohēzijas fondu un EJZAF gada īstenošanas ziņojumi būtu jāaizstāj ar ikgadēju strukturētu politikas dialogu, kura pamatā ir jaunākā informācija un dati par programmas īstenošanu, ko dalībvalsts darījusi pieejamus. Izskatīšanas sanāksme būtu jāorganizē arī programmām, kas attiecas uz TPF.

| (36) | Ievērojot 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (16) 22. un 23. punktu, fondi būtu jāizvērtē, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota saskaņā ar īpašām uzraudzības prasībām, bet vienlaikus izvairoties no administratīva sloga, jo īpaši dalībvalstīm, un no pārmērīga regulējuma. Minētajās prasībās attiecīgā gadījumā būtu jāiekļauj izmērāmi rādītāji, ko izmanto par pamatu, lai izvērtētu fondu ietekmi uz vietas. Minētajām prasībām būtu arī jāļauj uzraudzīt atbalstu dzimumu līdztiesībai. |
| --- | --- |

(36)

Ievērojot 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (16) 22. un 23. punktu, fondi būtu jāizvērtē, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota saskaņā ar īpašām uzraudzības prasībām, bet vienlaikus izvairoties no administratīva sloga, jo īpaši dalībvalstīm, un no pārmērīga regulējuma. Minētajās prasībās attiecīgā gadījumā būtu jāiekļauj izmērāmi rādītāji, ko izmanto par pamatu, lai izvērtētu fondu ietekmi uz vietas. Minētajām prasībām būtu arī jāļauj uzraudzīt atbalstu dzimumu līdztiesībai.

| (37) | Lai nodrošinātu, ka ir pieejama visaptveroša jaunākā informācija par programmas īstenošanu, būtu vajadzīga efektīva un savlaicīga elektroniskā ziņošana par kvantitatīvajiem datiem. |
| --- | --- |

(37)

Lai nodrošinātu, ka ir pieejama visaptveroša jaunākā informācija par programmas īstenošanu, būtu vajadzīga efektīva un savlaicīga elektroniskā ziņošana par kvantitatīvajiem datiem.

| (38) | Lai atbalstītu saistīto programmu un aktivitāšu sagatavošanu nākamajam plānošanas periodam, Komisijai būtu jāveic fondu vidusposma novērtējums. Plānošanas perioda beigās Komisijai būtu jāveic fondu retrospektīvi izvērtējumi, kuros galvenā uzmanība būtu jāpievērš fondu ietekmei. Minēto izvērtējumu rezultāti būtu jāpublisko. |
| --- | --- |

(38)

Lai atbalstītu saistīto programmu un aktivitāšu sagatavošanu nākamajam plānošanas periodam, Komisijai būtu jāveic fondu vidusposma novērtējums. Plānošanas perioda beigās Komisijai būtu jāveic fondu retrospektīvi izvērtējumi, kuros galvenā uzmanība būtu jāpievērš fondu ietekmei. Minēto izvērtējumu rezultāti būtu jāpublisko.

| (39) | Programmas iestādēm, saņēmējiem un ieinteresētajām personām dalībvalstīs būtu jāveicina izpratne par sasniegumiem, kas gūti, izmantojot Savienības finansējumu, un attiecīgi jāinformē sabiedrība. Pārredzamības, komunikācijas un redzamības aktivitātes ir būtiskas, lai Savienības rīcību padarītu redzamu uz vietas, un to pamatā vajadzētu jābūt patiesai, precīzai un atjauninātai informācijai. Lai minētās prasības būtu izpildāmas, programmas iestādēm un – neatbilstības gadījumā – Komisijai būtu jāspēj piemērot korektīvus pasākumus. |
| --- | --- |

(39)

Programmas iestādēm, saņēmējiem un ieinteresētajām personām dalībvalstīs būtu jāveicina izpratne par sasniegumiem, kas gūti, izmantojot Savienības finansējumu, un attiecīgi jāinformē sabiedrība. Pārredzamības, komunikācijas un redzamības aktivitātes ir būtiskas, lai Savienības rīcību padarītu redzamu uz vietas, un to pamatā vajadzētu jābūt patiesai, precīzai un atjauninātai informācijai. Lai minētās prasības būtu izpildāmas, programmas iestādēm un – neatbilstības gadījumā – Komisijai būtu jāspēj piemērot korektīvus pasākumus.

| (40) | Vadošajām iestādēm būtu jāpublicē strukturēta informācija par atlasītajām darbībām un saņēmējiem tās programmas tīmekļa vietnē, kas sniedz atbalstu darbībai, vienlaikus ņemot vērā prasības par personas datu aizsardzību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (17). |
| --- | --- |

(40)

Vadošajām iestādēm būtu jāpublicē strukturēta informācija par atlasītajām darbībām un saņēmējiem tās programmas tīmekļa vietnē, kas sniedz atbalstu darbībai, vienlaikus ņemot vērā prasības par personas datu aizsardzību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (17).

| (41) | Nolūkā vienkāršot fondu izmantošanu un samazināt kļūdu risku, ir lietderīgi definēt gan dalībvalstīm paredzētā Savienības ieguldījuma veidus, gan tā atbalsta veidus, ko dalībvalstis sniedz saņēmējiem. Lai šādu vienkāršošanas iespēju izmantotu vairāk, vadošajām iestādēm vajadzētu būt arī iespējai piešķirt dotācijas, izmantojot finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām, ja šīs dotācijas tiek segtas ar Savienības ieguldījuma atlīdzinājumu tādā pašā veidā. |
| --- | --- |

(41)

Nolūkā vienkāršot fondu izmantošanu un samazināt kļūdu risku, ir lietderīgi definēt gan dalībvalstīm paredzētā Savienības ieguldījuma veidus, gan tā atbalsta veidus, ko dalībvalstis sniedz saņēmējiem. Lai šādu vienkāršošanas iespēju izmantotu vairāk, vadošajām iestādēm vajadzētu būt arī iespējai piešķirt dotācijas, izmantojot finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām, ja šīs dotācijas tiek segtas ar Savienības ieguldījuma atlīdzinājumu tādā pašā veidā.

| (42) | Attiecībā uz dotācijām, kas piešķirtas saņēmējiem, dalībvalstīm arvien vairāk būtu jāizmanto vienkāršoto izmaksu iespējas. Robežvērtība, kas saistīta ar vienkāršoto izmaksu iespēju obligātu izmantošanu, būtu jāsaista ar darbības kopējām izmaksām, lai nodrošinātu vienādu attieksmi pret visām darbībām, kas ir zem robežvērtības, neatkarīgi no tā, vai atbalsts ir publisks vai privāts. Ja vadošā iestāde uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus plāno ierosināt izmantot vienkāršoto izmaksu iespēju, tai vajadzētu būt iespējai apspriesties ar uzraudzības komiteju. Dalībvalstu noteiktajām summām un likmēm jābūt ticamām reālo izmaksu aizstājējvērtībām. Regulāri pielāgojumi ir laba prakse saistībā ar daudzgadu programmas īstenošanu, lai ņemtu vērā faktorus, kas ietekmē likmes un summas. Lai atvieglotu vienkāršoto izmaksu iespēju izmantošanu, šajā regulā būtu jāparedz arī metodes un likmes, ko var izmantot bez prasības dalībvalstīm veikt aprēķinu vai definēt metodiku. |
| --- | --- |

(42)

Attiecībā uz dotācijām, kas piešķirtas saņēmējiem, dalībvalstīm arvien vairāk būtu jāizmanto vienkāršoto izmaksu iespējas. Robežvērtība, kas saistīta ar vienkāršoto izmaksu iespēju obligātu izmantošanu, būtu jāsaista ar darbības kopējām izmaksām, lai nodrošinātu vienādu attieksmi pret visām darbībām, kas ir zem robežvērtības, neatkarīgi no tā, vai atbalsts ir publisks vai privāts. Ja vadošā iestāde uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus plāno ierosināt izmantot vienkāršoto izmaksu iespēju, tai vajadzētu būt iespējai apspriesties ar uzraudzības komiteju. Dalībvalstu noteiktajām summām un likmēm jābūt ticamām reālo izmaksu aizstājējvērtībām. Regulāri pielāgojumi ir laba prakse saistībā ar daudzgadu programmas īstenošanu, lai ņemtu vērā faktorus, kas ietekmē likmes un summas. Lai atvieglotu vienkāršoto izmaksu iespēju izmantošanu, šajā regulā būtu jāparedz arī metodes un likmes, ko var izmantot bez prasības dalībvalstīm veikt aprēķinu vai definēt metodiku.

| (43) | Lai nodrošinātu vienoto likmju tūlītēju ieviešanu, jebkuru vienotu likmi, ko dalībvalstis noteikušas 2014.–2020. gada periodā, pamatojoties uz taisnīgu, objektīvu un pārbaudāmu aprēķina metodi, būtu jāturpina piemērot līdzīgām darbībām, ko atbalsta saskaņā ar šo regulu, neprasot jaunu aprēķina metodi. |
| --- | --- |

(43)

Lai nodrošinātu vienoto likmju tūlītēju ieviešanu, jebkuru vienotu likmi, ko dalībvalstis noteikušas 2014.–2020. gada periodā, pamatojoties uz taisnīgu, objektīvu un pārbaudāmu aprēķina metodi, būtu jāturpina piemērot līdzīgām darbībām, ko atbalsta saskaņā ar šo regulu, neprasot jaunu aprēķina metodi.

| (44) | Lai optimizētu līdzfinansēto vides investīciju apguvi, būtu jānodrošina sinerģija ar LIFE vides un klimata pasākumu programmu, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/783 (18), jo īpaši izmantojot LIFE stratēģiskos integrētos projektus un stratēģiskos dabas projektus, kā arī ar projektiem, ko finansē saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/695 (19)(““Apvārsnis Eiropa” regula”) un citām Savienības programmām. |
| --- | --- |

(44)

Lai optimizētu līdzfinansēto vides investīciju apguvi, būtu jānodrošina sinerģija ar LIFE vides un klimata pasākumu programmu, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/783 (18), jo īpaši izmantojot LIFE stratēģiskos integrētos projektus un stratēģiskos dabas projektus, kā arī ar projektiem, ko finansē saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/695 (19)(““Apvārsnis Eiropa” regula”) un citām Savienības programmām.

| (45) | Lai nodrošinātu juridisko skaidrību, ir lietderīgi noteikt attiecināmības periodu izdevumiem vai izmaksām, kas saistīti ar darbībām, kuras saskaņā ar šo regulu atbalsta no fondiem, un ierobežot atbalstu pabeigtām darbībām. Būtu arī jāprecizē datums, no kura izdevumi kļūst tiesīgi pretendēt uz atbalstu no fondiem jaunu programmu pieņemšanas vai programmu izmaiņu gadījumā, tostarp izņēmuma iespēja pagarināt attiecināmības periodu, lai ietvertu dabas katastrofas sākšanos, ja ir steidzama nepieciešamība mobilizēt resursus, lai reaģētu uz šādu katastrofu. Vienlaikus programmu īstenošanā būtu jāparedz elastība attiecībā uz to darbību izdevumu attiecināmību, kuras veicina programmas mērķu sasniegšanu, neatkarīgi no tā, vai tās tiek īstenotas ārpus dalībvalsts vai Savienības, vai tajā pašā reģiona kategorijā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(45)

Lai nodrošinātu juridisko skaidrību, ir lietderīgi noteikt attiecināmības periodu izdevumiem vai izmaksām, kas saistīti ar darbībām, kuras saskaņā ar šo regulu atbalsta no fondiem, un ierobežot atbalstu pabeigtām darbībām. Būtu arī jāprecizē datums, no kura izdevumi kļūst tiesīgi pretendēt uz atbalstu no fondiem jaunu programmu pieņemšanas vai programmu izmaiņu gadījumā, tostarp izņēmuma iespēja pagarināt attiecināmības periodu, lai ietvertu dabas katastrofas sākšanos, ja ir steidzama nepieciešamība mobilizēt resursus, lai reaģētu uz šādu katastrofu. Vienlaikus programmu īstenošanā būtu jāparedz elastība attiecībā uz to darbību izdevumu attiecināmību, kuras veicina programmas mērķu sasniegšanu, neatkarīgi no tā, vai tās tiek īstenotas ārpus dalībvalsts vai Savienības, vai tajā pašā reģiona kategorijā dalībvalstī.

| (46) | Lai nodrošinātu publiskā un privātā sektora partnerības (PPP) īstenošanai nepieciešamo elastību, PPP nolīgumā būtu jānorāda, kad izdevumi tiek uzskatīti par attiecināmiem, jo īpaši, kādos apstākļos tie ir radušies saņēmējam vai PPP privātā sektora partnerim, neatkarīgi no tā, kurš veic maksājumus, kas saistīti ar PPP darbības īstenošanu. |
| --- | --- |

(46)

Lai nodrošinātu publiskā un privātā sektora partnerības (PPP) īstenošanai nepieciešamo elastību, PPP nolīgumā būtu jānorāda, kad izdevumi tiek uzskatīti par attiecināmiem, jo īpaši, kādos apstākļos tie ir radušies saņēmējam vai PPP privātā sektora partnerim, neatkarīgi no tā, kurš veic maksājumus, kas saistīti ar PPP darbības īstenošanu.

| (47) | Lai nodrošinātu fondu efektivitāti, taisnīgumu un ilgstošu iedarbību, būtu jāievieš noteikumi, kas garantē, ka investīcijas infrastruktūrā vai produktīvas investīcijas ir noturīgas un novērš to, ka fondus izmanto kā nepamatotas priekšrocības. Vadošajām iestādēm īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai, atlasot darbības, netiktu atbalstīta pārcelšana un lai nepamatoti izmaksātās summas par darbībām, kas neatbilst prasībai par ilglaicīgumu, tiktu uzskatītas par pārkāpumiem. |
| --- | --- |

(47)

Lai nodrošinātu fondu efektivitāti, taisnīgumu un ilgstošu iedarbību, būtu jāievieš noteikumi, kas garantē, ka investīcijas infrastruktūrā vai produktīvas investīcijas ir noturīgas un novērš to, ka fondus izmanto kā nepamatotas priekšrocības. Vadošajām iestādēm īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai, atlasot darbības, netiktu atbalstīta pārcelšana un lai nepamatoti izmaksātās summas par darbībām, kas neatbilst prasībai par ilglaicīgumu, tiktu uzskatītas par pārkāpumiem.

| (48) | Lai uzlabotu papildināmību un vienkāršotu īstenošanu, vajadzētu būt iespējai mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” kopīgajās programmās kombinēt atbalstu no ERAF, Kohēzijas fonda un TPF ar atbalstu no ESF+. |
| --- | --- |

(48)

Lai uzlabotu papildināmību un vienkāršotu īstenošanu, vajadzētu būt iespējai mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” kopīgajās programmās kombinēt atbalstu no ERAF, Kohēzijas fonda un TPF ar atbalstu no ESF+.

| (49) | Lai optimizētu pievienoto vērtību no investīcijām, kuras pilnībā vai daļēji finansē no Savienības budžeta, būtu jācenšas izveidot sinerģijas, jo īpaši starp fondiem un citiem attiecīgiem instrumentiem, tostarp Atveseļošanas un noturības mehānismu un Brexit korekcijas rezervi. Minētās sinerģijas būtu jāsasniedz, izmantojot lietotājdraudzīgus galvenos mehānismus, proti, vienoto likmju atzīšanu attiecināmajām izmaksām no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” par līdzīgu darbību un iespēju kombinēt finansējumu no dažādiem Savienības instrumentiem tajā pašā darbībā, ja vien tiek novērsta dubulta finansēšana. Tāpēc šajā regulā būtu jāparedz noteikumi par papildu finansējumu no fondiem. |
| --- | --- |

(49)

Lai optimizētu pievienoto vērtību no investīcijām, kuras pilnībā vai daļēji finansē no Savienības budžeta, būtu jācenšas izveidot sinerģijas, jo īpaši starp fondiem un citiem attiecīgiem instrumentiem, tostarp Atveseļošanas un noturības mehānismu un Brexit korekcijas rezervi. Minētās sinerģijas būtu jāsasniedz, izmantojot lietotājdraudzīgus galvenos mehānismus, proti, vienoto likmju atzīšanu attiecināmajām izmaksām no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” par līdzīgu darbību un iespēju kombinēt finansējumu no dažādiem Savienības instrumentiem tajā pašā darbībā, ja vien tiek novērsta dubulta finansēšana. Tāpēc šajā regulā būtu jāparedz noteikumi par papildu finansējumu no fondiem.

| (50) | Finanšu instrumentus nevajadzētu izmantot, lai atbalstītu refinansēšanas darbības, tādas kā esošo aizdevuma līgumu vai citu investīciju finansēšanas veidu aizstāšana, kuri investīciju lēmuma pieņemšanas dienā jau ir fiziski pabeigti vai pilnībā īstenoti, bet gan lai atbalstītu jebkāda veida jaunas investīcijas saskaņā ar pamatā esošajiem politikas mērķiem. |
| --- | --- |

(50)

Finanšu instrumentus nevajadzētu izmantot, lai atbalstītu refinansēšanas darbības, tādas kā esošo aizdevuma līgumu vai citu investīciju finansēšanas veidu aizstāšana, kuri investīciju lēmuma pieņemšanas dienā jau ir fiziski pabeigti vai pilnībā īstenoti, bet gan lai atbalstītu jebkāda veida jaunas investīcijas saskaņā ar pamatā esošajiem politikas mērķiem.

| (51) | Vadošo iestāžu lēmums finansēt atbalsta pasākumus ar finanšu instrumentu starpniecību būtu jāpieņem, pamatojoties uz ex ante novērtējumu. Ar šo regulu būtu jānosaka ex ante novērtējumu obligātie elementi, par kuriem būtu sniedzama to pabeigšanas dienā pieejamā provizoriskā informācija, un būtu jāļauj dalībvalstīm izmantot ex ante novērtējumus, kas veikti attiecībā uz 2014.–2020. gada periodu, attiecīgā gadījumā tos atjauninot, lai novērstu administratīvo slogu un kavēšanos finanšu instrumentu veidošanā. |
| --- | --- |

(51)

Vadošo iestāžu lēmums finansēt atbalsta pasākumus ar finanšu instrumentu starpniecību būtu jāpieņem, pamatojoties uz ex ante novērtējumu. Ar šo regulu būtu jānosaka ex ante novērtējumu obligātie elementi, par kuriem būtu sniedzama to pabeigšanas dienā pieejamā provizoriskā informācija, un būtu jāļauj dalībvalstīm izmantot ex ante novērtējumus, kas veikti attiecībā uz 2014.–2020. gada periodu, attiecīgā gadījumā tos atjauninot, lai novērstu administratīvo slogu un kavēšanos finanšu instrumentu veidošanā.

| (52) | Lai veicinātu dažu finanšu instrumentu veidu īstenošanu, attiecībā uz kuriem ir paredzēts programmas atbalsts dotāciju veidā, tostarp kapitāla atlaižu veidā, šādai kombinācijai vienā finanšu instrumenta darbībā var piemērot noteikumus par finanšu instrumentiem. Tomēr būtu jāparedz nosacījumi šādam programmas atbalstam un īpaši nosacījumi, lai novērstu dubultu finansēšanu. |
| --- | --- |

(52)

Lai veicinātu dažu finanšu instrumentu veidu īstenošanu, attiecībā uz kuriem ir paredzēts programmas atbalsts dotāciju veidā, tostarp kapitāla atlaižu veidā, šādai kombinācijai vienā finanšu instrumenta darbībā var piemērot noteikumus par finanšu instrumentiem. Tomēr būtu jāparedz nosacījumi šādam programmas atbalstam un īpaši nosacījumi, lai novērstu dubultu finansēšanu.

| (53) | Pilnībā ievērojot piemērojamos valsts atbalsta un publiskā iepirkuma noteikumus, kas tikuši precizēti 2014.–2020. gada plānošanas periodā, vadošajām iestādēm vajadzētu būt iespējai lemt par vispiemērotākajiem finanšu instrumentu īstenošanas variantiem, lai apmierinātu mērķa reģionu īpašās vajadzības. Turklāt, lai nodrošinātu 2014.–2020. gada plānošanas perioda nepārtrauktību, vadošajām iestādēm vajadzētu būt iespējai īstenot finanšu instrumentus, līguma slēgšanas tiesības tieši piešķirot EIB un starptautiskām finanšu iestādēm, kurās dalībvalsts ir akciju turētāja. Vadošajām iestādēm vajadzētu būt arī iespējai 2014.–2020. gada plānošanas periodā līguma slēgšanas tiesības tieši piešķirt valstij piederošām bankām vai iestādēm, kas atbilst tādiem pašiem stingriem nosacījumiem, kā tiem, kuri paredzēti Finanšu regulā. Šajā regulā būtu jāparedz skaidri nosacījumi, lai nodrošinātu, ka iespēja tieši piešķirt līguma slēgšanas tiesības joprojām atbilst iekšējā tirgus principiem. Šajā sakarā Komisijai būtu jāsniedz atbalsts revidentiem, vadošajām iestādēm un saņēmējiem, lai nodrošinātu atbilstību valsts atbalsta noteikumiem. |
| --- | --- |

(53)

Pilnībā ievērojot piemērojamos valsts atbalsta un publiskā iepirkuma noteikumus, kas tikuši precizēti 2014.–2020. gada plānošanas periodā, vadošajām iestādēm vajadzētu būt iespējai lemt par vispiemērotākajiem finanšu instrumentu īstenošanas variantiem, lai apmierinātu mērķa reģionu īpašās vajadzības. Turklāt, lai nodrošinātu 2014.–2020. gada plānošanas perioda nepārtrauktību, vadošajām iestādēm vajadzētu būt iespējai īstenot finanšu instrumentus, līguma slēgšanas tiesības tieši piešķirot EIB un starptautiskām finanšu iestādēm, kurās dalībvalsts ir akciju turētāja. Vadošajām iestādēm vajadzētu būt arī iespējai 2014.–2020. gada plānošanas periodā līguma slēgšanas tiesības tieši piešķirt valstij piederošām bankām vai iestādēm, kas atbilst tādiem pašiem stingriem nosacījumiem, kā tiem, kuri paredzēti Finanšu regulā. Šajā regulā būtu jāparedz skaidri nosacījumi, lai nodrošinātu, ka iespēja tieši piešķirt līguma slēgšanas tiesības joprojām atbilst iekšējā tirgus principiem. Šajā sakarā Komisijai būtu jāsniedz atbalsts revidentiem, vadošajām iestādēm un saņēmējiem, lai nodrošinātu atbilstību valsts atbalsta noteikumiem.

| (54) | Ņemot vērā, ka procentu likmes jau ilgstoši ir zemā līmenī un lai nevajadzīgi nesodītu struktūras, kas īsteno finanšu instrumentus, ir nepieciešams, ievērojot aktīvu finanšu līdzekļu pārvaldību, ko veic šīs struktūras, dot iespēju no finanšu instrumentā atpakaļ iemaksātajiem resursiem finansēt negatīvos procentus, kas radušies fondu investīciju rezultātā. Finanšu instrumentus īstenojošām struktūrām ar aktīvu finanšu līdzekļu pārvaldību būtu jācenšas optimizēt peļņu un līdz minimumam samazināt maksas pieņemamā riska līmenī. |
| --- | --- |

(54)

Ņemot vērā, ka procentu likmes jau ilgstoši ir zemā līmenī un lai nevajadzīgi nesodītu struktūras, kas īsteno finanšu instrumentus, ir nepieciešams, ievērojot aktīvu finanšu līdzekļu pārvaldību, ko veic šīs struktūras, dot iespēju no finanšu instrumentā atpakaļ iemaksātajiem resursiem finansēt negatīvos procentus, kas radušies fondu investīciju rezultātā. Finanšu instrumentus īstenojošām struktūrām ar aktīvu finanšu līdzekļu pārvaldību būtu jācenšas optimizēt peļņu un līdz minimumam samazināt maksas pieņemamā riska līmenī.

| (55) | Saskaņā ar dalītās pārvaldības principu un noteikumiem dalībvalstīm un Komisijai vajadzētu būt atbildīgām par programmu pārvaldību un kontroli un jānodrošina fondu likumīga un pareiza izmantošana. Tā kā dalībvalstīm būtu jāuzņemas galvenā atbildība par šādu pārvaldību un kontroli un jānodrošina, ka fondu atbalstītās darbības atbilst piemērojamajiem tiesību aktiem, šajā saistībā būtu jānosaka to pienākumi. Šajā kontekstā būtu jānosaka arī Komisijas pilnvaras un pienākumi. |
| --- | --- |

(55)

Saskaņā ar dalītās pārvaldības principu un noteikumiem dalībvalstīm un Komisijai vajadzētu būt atbildīgām par programmu pārvaldību un kontroli un jānodrošina fondu likumīga un pareiza izmantošana. Tā kā dalībvalstīm būtu jāuzņemas galvenā atbildība par šādu pārvaldību un kontroli un jānodrošina, ka fondu atbalstītās darbības atbilst piemērojamajiem tiesību aktiem, šajā saistībā būtu jānosaka to pienākumi. Šajā kontekstā būtu jānosaka arī Komisijas pilnvaras un pienākumi.

| (56) | Lai paātrinātu programmas īstenošanas sākumu, būtu jāatvieglo iepriekšējā plānošanas perioda īstenošanas kārtības saglabāšana. Ja vien nav vajadzīga jauna tehnoloģija, būtu jāsaglabā jau iepriekšējam plānošanas periodam izveidotās datorizētās sistēmas izmantošana, attiecīgi pielāgojot to. |
| --- | --- |

(56)

Lai paātrinātu programmas īstenošanas sākumu, būtu jāatvieglo iepriekšējā plānošanas perioda īstenošanas kārtības saglabāšana. Ja vien nav vajadzīga jauna tehnoloģija, būtu jāsaglabā jau iepriekšējam plānošanas periodam izveidotās datorizētās sistēmas izmantošana, attiecīgi pielāgojot to.

| (57) | Lai sekmētu fondu efektīvu izmantošanu, EIB atbalstam vajadzētu būt pieejamam visām dalībvalstīm pēc to pieprasījuma. Šāds atbalsts varētu attiekties uz spēju veidošanu, atbalstu projektu apzināšanā, sagatavošanā un īstenošanā, kā arī konsultācijām par finanšu instrumentiem un investīciju platformām. |
| --- | --- |

(57)

Lai sekmētu fondu efektīvu izmantošanu, EIB atbalstam vajadzētu būt pieejamam visām dalībvalstīm pēc to pieprasījuma. Šāds atbalsts varētu attiekties uz spēju veidošanu, atbalstu projektu apzināšanā, sagatavošanā un īstenošanā, kā arī konsultācijām par finanšu instrumentiem un investīciju platformām.

| (58) | Dalībvalstij vajadzētu būt iespējai pēc savas iniciatīvas norādīt koordinācijas struktūru, kuras pienākums būtu sadarboties ar Komisiju un sniegt tai informāciju, kā arī koordinēt programmas iestāžu darbības minētajā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(58)

Dalībvalstij vajadzētu būt iespējai pēc savas iniciatīvas norādīt koordinācijas struktūru, kuras pienākums būtu sadarboties ar Komisiju un sniegt tai informāciju, kā arī koordinēt programmas iestāžu darbības minētajā dalībvalstī.

| (59) | Lai racionalizētu programmas pārvaldības funkcijas, grāmatvedības funkciju integrācija vadošās iestādes grāmatvedības funkcijās būtu jāsaglabā attiecībā uz programmām, ko atbalsta no AMIF, IDF un BMVI, un citu fondu gadījumā tā jānodrošina kā izvēles iespēja. |
| --- | --- |

(59)

Lai racionalizētu programmas pārvaldības funkcijas, grāmatvedības funkciju integrācija vadošās iestādes grāmatvedības funkcijās būtu jāsaglabā attiecībā uz programmām, ko atbalsta no AMIF, IDF un BMVI, un citu fondu gadījumā tā jānodrošina kā izvēles iespēja.

| (60) | Tā kā vadošajai iestādei ir galvenā atbildība par fondu rezultatīvu un efektīvu apguvi un līdz ar to tā pilda plaša spektra funkcijas, būtu sīki jāizklāsta tās funkcijas attiecībā uz darbību atlasi, programmu pārvaldību un atbalsta sniegšanu uzraudzības komitejai. Darbību atlases procedūras var būt vai nebūt konkurenciālas ar noteikumu, ka piemērotie kritēriji un izmantotās procedūras ir nediskriminējoši, iekļaujoši un pārredzami un ka atlasītās darbības maksimāli palielina Savienības finansējuma ieguldījumu un atbilst horizontālajiem principiem, kas noteikti šajā regulā. Lai sasniegtu mērķi līdz 2050. gadam panākt klimatneitrālu Savienību, dalībvalstīm būtu jānodrošina infrastruktūrā veikto investīciju klimatnoturība un, atlasot šādas investīcijas, par prioritāti būtu jānosaka darbības, kas atbilst principam “energoefektivitāte pirmajā vietā”. |
| --- | --- |

(60)

Tā kā vadošajai iestādei ir galvenā atbildība par fondu rezultatīvu un efektīvu apguvi un līdz ar to tā pilda plaša spektra funkcijas, būtu sīki jāizklāsta tās funkcijas attiecībā uz darbību atlasi, programmu pārvaldību un atbalsta sniegšanu uzraudzības komitejai. Darbību atlases procedūras var būt vai nebūt konkurenciālas ar noteikumu, ka piemērotie kritēriji un izmantotās procedūras ir nediskriminējoši, iekļaujoši un pārredzami un ka atlasītās darbības maksimāli palielina Savienības finansējuma ieguldījumu un atbilst horizontālajiem principiem, kas noteikti šajā regulā. Lai sasniegtu mērķi līdz 2050. gadam panākt klimatneitrālu Savienību, dalībvalstīm būtu jānodrošina infrastruktūrā veikto investīciju klimatnoturība un, atlasot šādas investīcijas, par prioritāti būtu jānosaka darbības, kas atbilst principam “energoefektivitāte pirmajā vietā”.

| (61) | Būtu jāoptimizē sinerģijas starp fondiem un tieši pārvaldītiem instrumentiem. Būtu jāatvieglo atbalsta sniegšana darbībām, kuras jau ir saņēmušas izcilības zīmogu vai kuras ir līdzfinansētas ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, izmantojot fondu ieguldījumu. Nosacījumi, kas jau novērtēti Savienības līmenī pirms izcilības zīmoga kvalitātes zīmes piešķiršanas vai līdzfinansējuma no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”, nebūtu atkārtoti jānovērtē, kamēr darbības atbilst šajā regulā noteikto prasību ierobežotam kopumam. Tam būtu arī jāatvieglo attiecīgo Komisijas Regulā (ES) Nr. 651/2014 (20) izklāstīto noteikumu ievērošana. |
| --- | --- |

(61)

Būtu jāoptimizē sinerģijas starp fondiem un tieši pārvaldītiem instrumentiem. Būtu jāatvieglo atbalsta sniegšana darbībām, kuras jau ir saņēmušas izcilības zīmogu vai kuras ir līdzfinansētas ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, izmantojot fondu ieguldījumu. Nosacījumi, kas jau novērtēti Savienības līmenī pirms izcilības zīmoga kvalitātes zīmes piešķiršanas vai līdzfinansējuma no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”, nebūtu atkārtoti jānovērtē, kamēr darbības atbilst šajā regulā noteikto prasību ierobežotam kopumam. Tam būtu arī jāatvieglo attiecīgo Komisijas Regulā (ES) Nr. 651/2014 (20) izklāstīto noteikumu ievērošana.

| (62) | Lai nodrošinātu atbilstošu līdzsvaru starp fondu rezultatīvu un efektīvu apguvi un saistītajām administratīvajām izmaksām un slogu, pārvaldības verifikāciju biežums, darbības joma un aptvērums būtu jābalsta uz riska novērtējumu, kurā vērā ņemti tādi faktori kā īstenoto darbību skaits, veids, apjoms un saturs, saņēmēji, kā arī riska līmenis, kas noteikts iepriekšējās pārvaldības verifikācijās un revīzijās. Pārvaldības verifikācijām vajadzētu būt samērīgām ar riskiem, kas izriet no minētā riska novērtējuma, un revīzijām vajadzētu būt samērīgām ar Savienības budžetam radītā apdraudējuma apmēru. |
| --- | --- |

(62)

Lai nodrošinātu atbilstošu līdzsvaru starp fondu rezultatīvu un efektīvu apguvi un saistītajām administratīvajām izmaksām un slogu, pārvaldības verifikāciju biežums, darbības joma un aptvērums būtu jābalsta uz riska novērtējumu, kurā vērā ņemti tādi faktori kā īstenoto darbību skaits, veids, apjoms un saturs, saņēmēji, kā arī riska līmenis, kas noteikts iepriekšējās pārvaldības verifikācijās un revīzijās. Pārvaldības verifikācijām vajadzētu būt samērīgām ar riskiem, kas izriet no minētā riska novērtējuma, un revīzijām vajadzētu būt samērīgām ar Savienības budžetam radītā apdraudējuma apmēru.

| (63) | Revīzijas iestādei būtu jāveic revīzijas un jānodrošina, ka Komisijai sniegtais revīzijas atzinums ir uzticams. Minētajam revīzijas atzinumam būtu jāsniedz Komisijai pārliecība par trim jautājumiem, proti, par deklarēto izdevumu likumību un pareizību, pārvaldības un kontroles sistēmu efektīvu darbību un pārskatu pilnīgumu, precizitāti un patiesumu. Ja neatkarīgs revidents ir veicis uz starptautiski pieņemtiem revīzijas standartiem balstītu revīziju, kas sniedz pamatotu pārliecību par finanšu pārskatiem un ziņojumiem, kuros izklāstīts Savienības ieguldījuma izlietojums, minētajai revīzijai būtu jāveido pamats vispārējam ticamības apliecinājumam, ko revīzijas iestāde sniedz Komisijai, ciktāl ir pietiekami pierādījumi par revidenta neatkarību un kompetenci saskaņā ar Finanšu regulas 127. pantu. |
| --- | --- |

(63)

Revīzijas iestādei būtu jāveic revīzijas un jānodrošina, ka Komisijai sniegtais revīzijas atzinums ir uzticams. Minētajam revīzijas atzinumam būtu jāsniedz Komisijai pārliecība par trim jautājumiem, proti, par deklarēto izdevumu likumību un pareizību, pārvaldības un kontroles sistēmu efektīvu darbību un pārskatu pilnīgumu, precizitāti un patiesumu. Ja neatkarīgs revidents ir veicis uz starptautiski pieņemtiem revīzijas standartiem balstītu revīziju, kas sniedz pamatotu pārliecību par finanšu pārskatiem un ziņojumiem, kuros izklāstīts Savienības ieguldījuma izlietojums, minētajai revīzijai būtu jāveido pamats vispārējam ticamības apliecinājumam, ko revīzijas iestāde sniedz Komisijai, ciktāl ir pietiekami pierādījumi par revidenta neatkarību un kompetenci saskaņā ar Finanšu regulas 127. pantu.

| (64) | Verifikāciju un revīzijas prasību samazināšanai vajadzētu būt iespējamai, ja ir pārliecība, ka programma ir darbojusies efektīvi divus pēdējos gadus pēc kārtas, jo tas liecina par fondu rezultatīvu un efektīvu apguvi ilgākā laikposmā. |
| --- | --- |

(64)

Verifikāciju un revīzijas prasību samazināšanai vajadzētu būt iespējamai, ja ir pārliecība, ka programma ir darbojusies efektīvi divus pēdējos gadus pēc kārtas, jo tas liecina par fondu rezultatīvu un efektīvu apguvi ilgākā laikposmā.

| (65) | Lai samazinātu administratīvo slogu saņēmējiem un administratīvās izmaksas, kā arī lai izvairītos no revīziju un pārvaldības verifikāciju dublēšanās saistībā ar vieniem un tiem pašiem Komisijai deklarētajiem izdevumiem, attiecībā uz fondiem būtu jānosaka vienotās revīzijas principa konkrēta piemērošana. |
| --- | --- |

(65)

Lai samazinātu administratīvo slogu saņēmējiem un administratīvās izmaksas, kā arī lai izvairītos no revīziju un pārvaldības verifikāciju dublēšanās saistībā ar vieniem un tiem pašiem Komisijai deklarētajiem izdevumiem, attiecībā uz fondiem būtu jānosaka vienotās revīzijas principa konkrēta piemērošana.

| (66) | Lai pastiprinātu revīzijas preventīvo nozīmi, nodrošinātu juridisko pārredzamību un apmainītos ar labu praksi, Komisijai vajadzētu būt iespējai pēc dalībvalstu pieprasījuma un ar revidēto dalībvalstu piekrišanu apmainīties ar revīzijas ziņojumiem. |
| --- | --- |

(66)

Lai pastiprinātu revīzijas preventīvo nozīmi, nodrošinātu juridisko pārredzamību un apmainītos ar labu praksi, Komisijai vajadzētu būt iespējai pēc dalībvalstu pieprasījuma un ar revidēto dalībvalstu piekrišanu apmainīties ar revīzijas ziņojumiem.

| (67) | Lai uzlabotu finanšu pārvaldību, būtu jāparedz vienkāršota priekšfinansējuma shēma. Priekšfinansējuma shēmai būtu jānodrošina, ka dalībvalstij ir līdzekļi atbalsta sniegšanai saņēmējiem no programmas īstenošanas sākuma. |
| --- | --- |

(67)

Lai uzlabotu finanšu pārvaldību, būtu jāparedz vienkāršota priekšfinansējuma shēma. Priekšfinansējuma shēmai būtu jānodrošina, ka dalībvalstij ir līdzekļi atbalsta sniegšanai saņēmējiem no programmas īstenošanas sākuma.

| (68) | Lai samazinātu administratīvo slogu dalībvalstīm, kā arī Komisijai, būtu jāizveido maksājuma pieteikumu grafiks. Komisijas maksājumiem būtu jāpiemēro 5 % ieturējums līdz kontu gada atlikuma maksājumam, ja Komisija var secināt, ka pārskati ir pilnīgi, precīzi un patiesi. |
| --- | --- |

(68)

Lai samazinātu administratīvo slogu dalībvalstīm, kā arī Komisijai, būtu jāizveido maksājuma pieteikumu grafiks. Komisijas maksājumiem būtu jāpiemēro 5 % ieturējums līdz kontu gada atlikuma maksājumam, ja Komisija var secināt, ka pārskati ir pilnīgi, precīzi un patiesi.

| (69) | Lai samazinātu administratīvo slogu, gada pārskatu akceptēšanas procedūra būtu jāvienkāršo, paredzot vienkāršāku kārtību attiecībā uz maksājumiem un atgūšanu, ja starp Komisiju un dalībvalsti nav domstarpību. |
| --- | --- |

(69)

Lai samazinātu administratīvo slogu, gada pārskatu akceptēšanas procedūra būtu jāvienkāršo, paredzot vienkāršāku kārtību attiecībā uz maksājumiem un atgūšanu, ja starp Komisiju un dalībvalsti nav domstarpību.

| (70) | Lai aizsargātu Savienības finanšu intereses un budžetu, dalībvalstu un Komisijas līmenī būtu jānosaka un jāīsteno samērīgi pasākumi. Komisijai vajadzētu būt iespējai pārtraukt maksājumu termiņus, apturēt starpposma maksājumus un piemērot finanšu korekcijas, ja ir izpildīti attiecīgie nosacījumi. Komisijai būtu jāievēro proporcionalitātes princips, ņemot vērā pārkāpumu raksturu, smagumu un biežumu un to finansiālo ietekmi uz Savienības budžetu. Ja Komisija nevar precīzi noteikt nepareizo izdevumu summu, lai piemērotu finanšu korekcijas, kas saistītas ar atsevišķiem gadījumiem, Komisijai būtu jāpiemēro vienota likme vai statistiski ekstrapolēta finanšu korekcija. Starpposma maksājumu apturēšanai, pamatojoties uz argumentētu atzinumu, ko Komisija sniegusi, ievērojot LESD 258. pantu, vajadzētu būt iespējamai, ja pastāv pietiekami tieša saikne starp argumentētajā atzinumā aplūkoto jautājumu un attiecīgajiem izdevumiem, lai apdraudētu izdevumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

(70)

Lai aizsargātu Savienības finanšu intereses un budžetu, dalībvalstu un Komisijas līmenī būtu jānosaka un jāīsteno samērīgi pasākumi. Komisijai vajadzētu būt iespējai pārtraukt maksājumu termiņus, apturēt starpposma maksājumus un piemērot finanšu korekcijas, ja ir izpildīti attiecīgie nosacījumi. Komisijai būtu jāievēro proporcionalitātes princips, ņemot vērā pārkāpumu raksturu, smagumu un biežumu un to finansiālo ietekmi uz Savienības budžetu. Ja Komisija nevar precīzi noteikt nepareizo izdevumu summu, lai piemērotu finanšu korekcijas, kas saistītas ar atsevišķiem gadījumiem, Komisijai būtu jāpiemēro vienota likme vai statistiski ekstrapolēta finanšu korekcija. Starpposma maksājumu apturēšanai, pamatojoties uz argumentētu atzinumu, ko Komisija sniegusi, ievērojot LESD 258. pantu, vajadzētu būt iespējamai, ja pastāv pietiekami tieša saikne starp argumentētajā atzinumā aplūkoto jautājumu un attiecīgajiem izdevumiem, lai apdraudētu izdevumu likumību un pareizību.

| (71) | Dalībvalstīm būtu jānovērš, jākonstatē un efektīvi jārisina visi pārkāpumi, tostarp krāpšana, ko izdarījuši ekonomikas dalībnieki. Turklāt saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (21) un Padomes Regulām (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (22) un (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (23) Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) ir pilnvaras veikt administratīvu izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un inspekcijas uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 (24) Eiropas Prokuratūra (EPPO) ir pilnvarota veikt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (25). Dalībvalstīm būtu jāveic vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka jebkura persona vai subjekts, kas saņem Savienības fondu līdzekļus, pilnībā sadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, piešķir Komisijai, OLAF, Revīzijas palātai un – attiecībā uz tām dalībvalstīm, kas īsteno ciešāku sadarbību, ievērojot Regulu (ES) 2017/1939, – EPPO nepieciešamās tiesības un piekļuvi un nodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības fondu apguvē iesaistītās trešās personas. Dalībvalstīm būtu ātri jāsniedz Komisijai ziņojums par atklātajiem pārkāpumiem, tostarp krāpšanu, un par turpmākajiem pasākumiem, ko tās veikušas saistībā ar šādiem pārkāpumiem un saistībā ar OLAF izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(71)

Dalībvalstīm būtu jānovērš, jākonstatē un efektīvi jārisina visi pārkāpumi, tostarp krāpšana, ko izdarījuši ekonomikas dalībnieki. Turklāt saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (21) un Padomes Regulām (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (22) un (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (23) Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) ir pilnvaras veikt administratīvu izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un inspekcijas uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 (24) Eiropas Prokuratūra (EPPO) ir pilnvarota veikt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (25). Dalībvalstīm būtu jāveic vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka jebkura persona vai subjekts, kas saņem Savienības fondu līdzekļus, pilnībā sadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, piešķir Komisijai, OLAF, Revīzijas palātai un – attiecībā uz tām dalībvalstīm, kas īsteno ciešāku sadarbību, ievērojot Regulu (ES) 2017/1939, – EPPO nepieciešamās tiesības un piekļuvi un nodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības fondu apguvē iesaistītās trešās personas. Dalībvalstīm būtu ātri jāsniedz Komisijai ziņojums par atklātajiem pārkāpumiem, tostarp krāpšanu, un par turpmākajiem pasākumiem, ko tās veikušas saistībā ar šādiem pārkāpumiem un saistībā ar OLAF izmeklēšanu.

| (72) | Lai stiprinātu Savienības budžeta aizsardzību, Komisijai būtu jādara pieejama integrēta un sadarbspējīga informācijas un uzraudzības sistēma, tostarp vienots datizraces un riska noteikšanas instruments, lai varētu piekļūt attiecīgajiem datiem un tos analizēt, un Komisijai būtu jāmudina to izmantot, lai dalībvalstis to vispārēji piemērotu. |
| --- | --- |

(72)

Lai stiprinātu Savienības budžeta aizsardzību, Komisijai būtu jādara pieejama integrēta un sadarbspējīga informācijas un uzraudzības sistēma, tostarp vienots datizraces un riska noteikšanas instruments, lai varētu piekļūt attiecīgajiem datiem un tos analizēt, un Komisijai būtu jāmudina to izmantot, lai dalībvalstis to vispārēji piemērotu.

| (73) | Saskaņā ar 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (26), kontroles un revīzijas vajadzībām būtu jāievieš tādi standartizēti pasākumi, ar ko vākt, salīdzināt un apkopot informāciju un skaitļus par Savienības finansējuma saņēmējiem, lai uzlabotu Savienības budžeta un Next Generation EU aizsardzību pret pārkāpumiem, tostarp krāpšanu. Lai nodrošinātu efektīvas kontroles un revīzijas, ir nepieciešama datu vākšana par tiem, kas tieši vai netieši beigās gūst labumu no Savienības finansējuma dalītā pārvaldībā, tostarp dati par Savienības finansējuma saņēmēju faktiskajiem īpašniekiem. |
| --- | --- |

(73)

Saskaņā ar 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (26), kontroles un revīzijas vajadzībām būtu jāievieš tādi standartizēti pasākumi, ar ko vākt, salīdzināt un apkopot informāciju un skaitļus par Savienības finansējuma saņēmējiem, lai uzlabotu Savienības budžeta un Next Generation EU aizsardzību pret pārkāpumiem, tostarp krāpšanu. Lai nodrošinātu efektīvas kontroles un revīzijas, ir nepieciešama datu vākšana par tiem, kas tieši vai netieši beigās gūst labumu no Savienības finansējuma dalītā pārvaldībā, tostarp dati par Savienības finansējuma saņēmēju faktiskajiem īpašniekiem.

| (74) | Lai uzlabotu Savienības budžeta aizsardzību pret pārkāpumiem, tostarp krāpšanu, ir nepieciešams apstrādāt to faktisko īpašnieku personas datus, kas ir fiziskas personas. Jo īpaši, lai efektīvi konstatētu, izmeklētu un sauktu pie atbildības par šādu krāpšanu vai lai novērstu pārkāpumus, ir nepieciešams spēt identificēt faktiskos īpašniekus, kas ir fiziskas personas un kas galu galā gūst peļņu no pārkāpumiem, tostarp krāpšanas. Minētajā nolūkā un vienkāršošanas labad, un lai samazinātu administratīvo slogu, būtu jāļauj dalībvalstīm izpildīt savu pienākumu attiecībā uz informāciju par faktiskajiem īpašniekiem, izmantojot datus, kas glabāti reģistrā un kas jau tiek izmantoti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/849 (27) nolūkiem. Šajā sakarā faktisko īpašnieku personas datu apstrādes nolūki šajā regulā, proti, novērst, konstatēt un labot pārkāpumus, tostarp krāpšanu, un ziņot par tiem, ir saderīgi ar personas datu apstrādes nolūkiem Direktīvā (ES) 2015/849. |
| --- | --- |

(74)

Lai uzlabotu Savienības budžeta aizsardzību pret pārkāpumiem, tostarp krāpšanu, ir nepieciešams apstrādāt to faktisko īpašnieku personas datus, kas ir fiziskas personas. Jo īpaši, lai efektīvi konstatētu, izmeklētu un sauktu pie atbildības par šādu krāpšanu vai lai novērstu pārkāpumus, ir nepieciešams spēt identificēt faktiskos īpašniekus, kas ir fiziskas personas un kas galu galā gūst peļņu no pārkāpumiem, tostarp krāpšanas. Minētajā nolūkā un vienkāršošanas labad, un lai samazinātu administratīvo slogu, būtu jāļauj dalībvalstīm izpildīt savu pienākumu attiecībā uz informāciju par faktiskajiem īpašniekiem, izmantojot datus, kas glabāti reģistrā un kas jau tiek izmantoti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/849 (27) nolūkiem. Šajā sakarā faktisko īpašnieku personas datu apstrādes nolūki šajā regulā, proti, novērst, konstatēt un labot pārkāpumus, tostarp krāpšanu, un ziņot par tiem, ir saderīgi ar personas datu apstrādes nolūkiem Direktīvā (ES) 2015/849.

| (75) | Lai veicinātu finanšu disciplīnu, ir lietderīgi noteikt kārtību budžeta saistību atcelšanai programmas līmenī. |
| --- | --- |

(75)

Lai veicinātu finanšu disciplīnu, ir lietderīgi noteikt kārtību budžeta saistību atcelšanai programmas līmenī.

| (76) | Lai dalībvalstīm būtu pietiekami daudz laika deklarēt Komisijai izdevumus līdz pieejamajam resursu līmenim gadījumā, ja pēc 2021. gada 1. janvāra tiktu pieņemti jauni noteikumi vai programmas dalītā pārvaldībā, summas, kas atbilst 2021. gadā neizmantotajiem piešķīrumiem, vienādās daļās būtu jāpārvieto uz 2022.–2025. gadu, kā paredzēts Padomes Regulas (ES, Euratom) 2020/2093 (28) 7. pantā. |
| --- | --- |

(76)

Lai dalībvalstīm būtu pietiekami daudz laika deklarēt Komisijai izdevumus līdz pieejamajam resursu līmenim gadījumā, ja pēc 2021. gada 1. janvāra tiktu pieņemti jauni noteikumi vai programmas dalītā pārvaldībā, summas, kas atbilst 2021. gadā neizmantotajiem piešķīrumiem, vienādās daļās būtu jāpārvieto uz 2022.–2025. gadu, kā paredzēts Padomes Regulas (ES, Euratom) 2020/2093 (28) 7. pantā.

| (77) | Lai veicinātu LESD ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķu sasniegšanu, mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” būtu jāatbalsta visi reģioni. Lai nodrošinātu līdzsvarotu un pakāpenisku atbalstu un atspoguļotu ekonomiskās un sociālās attīstības līmeni, resursi saskaņā ar minēto mērķi no ERAF un ESF+ būtu jāpiešķir, pamatojoties uz sadales principu, kas galvenokārt balstās uz iekšzemes kopproduktu (“IKP”) uz vienu iedzīvotāju. Dalībvalstīm, kurās nacionālais kopienākums (“NKI”) uz vienu iedzīvotāju ir mazāks nekā 90 % no Savienības vidējā rādītāja, būtu jāgūst labums no mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, ko finansē no Kohēzijas fonda. |
| --- | --- |

(77)

Lai veicinātu LESD ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķu sasniegšanu, mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” būtu jāatbalsta visi reģioni. Lai nodrošinātu līdzsvarotu un pakāpenisku atbalstu un atspoguļotu ekonomiskās un sociālās attīstības līmeni, resursi saskaņā ar minēto mērķi no ERAF un ESF+ būtu jāpiešķir, pamatojoties uz sadales principu, kas galvenokārt balstās uz iekšzemes kopproduktu (“IKP”) uz vienu iedzīvotāju. Dalībvalstīm, kurās nacionālais kopienākums (“NKI”) uz vienu iedzīvotāju ir mazāks nekā 90 % no Savienības vidējā rādītāja, būtu jāgūst labums no mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, ko finansē no Kohēzijas fonda.

| (78) | Mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg) paredzētie resursi būtu jāpiešķir dalībvalstīm, pamatojoties uz sadales metodoloģiju, kurā jo īpaši ņemts vērā iedzīvotāju blīvums pierobežas teritorijās. Turklāt, lai nodrošinātu esošo programmu nepārtrauktību, attiecīgajā konkrēta fonda regulā būtu jāparedz īpaši noteikumi, lai noteiktu programmas teritorijas un reģionu atbilstību dažādām Interreg sadaļām. |
| --- | --- |

(78)

Mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg) paredzētie resursi būtu jāpiešķir dalībvalstīm, pamatojoties uz sadales metodoloģiju, kurā jo īpaši ņemts vērā iedzīvotāju blīvums pierobežas teritorijās. Turklāt, lai nodrošinātu esošo programmu nepārtrauktību, attiecīgajā konkrēta fonda regulā būtu jāparedz īpaši noteikumi, lai noteiktu programmas teritorijas un reģionu atbilstību dažādām Interreg sadaļām.

| (79) | Būtu jānosaka objektīvi kritēriji to reģionu un teritoriju noteikšanai, kuri ir tiesīgi pretendēt uz atbalstu no fondiem. Tālab reģionu un teritoriju apzināšanai Savienības mērogā vajadzētu balstīties uz kopējo reģionu klasifikācijas sistēmu, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 (29), kā tā grozīta ar Komisijas Regulu (ES) 2016/2066 (30). |
| --- | --- |

(79)

Būtu jānosaka objektīvi kritēriji to reģionu un teritoriju noteikšanai, kuri ir tiesīgi pretendēt uz atbalstu no fondiem. Tālab reģionu un teritoriju apzināšanai Savienības mērogā vajadzētu balstīties uz kopējo reģionu klasifikācijas sistēmu, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 (29), kā tā grozīta ar Komisijas Regulu (ES) 2016/2066 (30).

| (80) | Lai noteiktu atbilstošu finanšu shēmu ERAF, ESF+, Kohēzijas fondam un TPF, Komisijai būtu jānosaka pieejamo piešķīrumu gada sadalījums pa dalībvalstīm atbilstīgi mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” kopā ar atbalsttiesīgo reģionu sarakstu, kā arī piešķīrumi mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg). |
| --- | --- |

(80)

Lai noteiktu atbilstošu finanšu shēmu ERAF, ESF+, Kohēzijas fondam un TPF, Komisijai būtu jānosaka pieejamo piešķīrumu gada sadalījums pa dalībvalstīm atbilstīgi mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” kopā ar atbalsttiesīgo reģionu sarakstu, kā arī piešķīrumi mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg).

| (81) | No Kohēzijas fonda līdzekļiem jāturpina finansēt Eiropas transporta tīklu projektus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu un atceļ Regulu (ES) Nr. 1316/2013 un (ES) Nr. 283/2014 (“EISI regula”), izmantojot gan dalītu pārvaldību, gan tiešas īstenošanas režīmu saskaņā ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (EISI). Pamatojoties uz sekmīgo pieeju 2014.–2020. gada plānošanas periodā, šajā nolūkā no Kohēzijas fonda uz EISI būtu jāpārvieto 10 000 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(81)

No Kohēzijas fonda līdzekļiem jāturpina finansēt Eiropas transporta tīklu projektus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu un atceļ Regulu (ES) Nr. 1316/2013 un (ES) Nr. 283/2014 (“EISI regula”), izmantojot gan dalītu pārvaldību, gan tiešas īstenošanas režīmu saskaņā ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (EISI). Pamatojoties uz sekmīgo pieeju 2014.–2020. gada plānošanas periodā, šajā nolūkā no Kohēzijas fonda uz EISI būtu jāpārvieto 10 000 000 000 EUR.

| (82) | Noteikta resursu summa no ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda būtu jāpiešķir Eiropas pilsētiniciatīvai, kas būtu jāīsteno Komisijas tiešā vai netiešā pārvaldībā. |
| --- | --- |

(82)

Noteikta resursu summa no ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda būtu jāpiešķir Eiropas pilsētiniciatīvai, kas būtu jāīsteno Komisijas tiešā vai netiešā pārvaldībā.

| (83) | Lai nodrošinātu atbilstošu piešķīrumu pa reģiona kategorijām, principā dalībvalstīm paredzētajiem kopējiem piešķīrumiem attiecībā uz mazāk attīstītiem, pārejas un vairāk attīstītiem reģioniem nevajadzētu būt pārvietojamiem starp kategorijām. Tomēr, ievērojot dalībvalstu vajadzības risināt konkrētas problēmas, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai pieprasīt pārvietojumu no to piešķīrumiem vairāk attīstītiem reģioniem vai pārejas reģioniem uz mazāk attīstītiem reģioniem un no vairāk attīstītiem reģioniem uz pārejas reģioniem, un tādā gadījumā, minētā izvēle būtu jāpamato. Lai nodrošinātu pietiekamus finanšu resursus mazāk attīstītiem reģioniem, būtu jānosaka maksimālais apjoms pārvietojumiem uz vairāk attīstītiem reģioniem vai pārejas reģioniem. Resursu pārvietojamībai starp mērķiem nevajadzētu būt iespējamai, izņemot gadījumus, kas stingri noteikti šajā regulā. |
| --- | --- |

(83)

Lai nodrošinātu atbilstošu piešķīrumu pa reģiona kategorijām, principā dalībvalstīm paredzētajiem kopējiem piešķīrumiem attiecībā uz mazāk attīstītiem, pārejas un vairāk attīstītiem reģioniem nevajadzētu būt pārvietojamiem starp kategorijām. Tomēr, ievērojot dalībvalstu vajadzības risināt konkrētas problēmas, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai pieprasīt pārvietojumu no to piešķīrumiem vairāk attīstītiem reģioniem vai pārejas reģioniem uz mazāk attīstītiem reģioniem un no vairāk attīstītiem reģioniem uz pārejas reģioniem, un tādā gadījumā, minētā izvēle būtu jāpamato. Lai nodrošinātu pietiekamus finanšu resursus mazāk attīstītiem reģioniem, būtu jānosaka maksimālais apjoms pārvietojumiem uz vairāk attīstītiem reģioniem vai pārejas reģioniem. Resursu pārvietojamībai starp mērķiem nevajadzētu būt iespējamai, izņemot gadījumus, kas stingri noteikti šajā regulā.

| (84) | Ja reģions bija klasificēts kā vairāk attīstīts reģions 2014.–2020. gada laikposmā, bet ir klasificēts kā pārejas reģions 2021.–2027. gada laikposmā un tādēļ 2021.–2027. gada laikposmā saņemtu mazāku atbalstu, pamatojoties uz sadales metodoloģiju, attiecīgā dalībvalsts tiek aicināta ņemt vērā šo faktoru, lemjot par tās finansējuma iekšējo sadalījumu. |
| --- | --- |

(84)

Ja reģions bija klasificēts kā vairāk attīstīts reģions 2014.–2020. gada laikposmā, bet ir klasificēts kā pārejas reģions 2021.–2027. gada laikposmā un tādēļ 2021.–2027. gada laikposmā saņemtu mazāku atbalstu, pamatojoties uz sadales metodoloģiju, attiecīgā dalībvalsts tiek aicināta ņemt vērā šo faktoru, lemjot par tās finansējuma iekšējo sadalījumu.

| (85) | Īrijas salas unikālo un īpašo apstākļu kontekstā un nolūkā atbalstīt ziemeļu un dienvidu sadarbību atbilstoši Belfāstas nolīgumam ir jāturpina programma PEACE PLUS, kam jābalstās uz iepriekšējo programmu PEACE un Interreg darbu Īrijas un Ziemeļīrijas robežapgabalos. Ņemot vērā minētās programmas praktisko nozīmi, tā būtu jāatbalsta ar īpašu piešķīrumu, lai turpinātu atbalstīt miera un samierināšanās pasākumus, un minētajai programmai būtu arī jāpiešķir attiecīga daļa no Īrijas piešķīruma Interreg. |
| --- | --- |

(85)

Īrijas salas unikālo un īpašo apstākļu kontekstā un nolūkā atbalstīt ziemeļu un dienvidu sadarbību atbilstoši Belfāstas nolīgumam ir jāturpina programma PEACE PLUS, kam jābalstās uz iepriekšējo programmu PEACE un Interreg darbu Īrijas un Ziemeļīrijas robežapgabalos. Ņemot vērā minētās programmas praktisko nozīmi, tā būtu jāatbalsta ar īpašu piešķīrumu, lai turpinātu atbalstīt miera un samierināšanās pasākumus, un minētajai programmai būtu arī jāpiešķir attiecīga daļa no Īrijas piešķīruma Interreg.

| (86) | Attiecīgā gadījumā ir jānosaka kohēzijas politikas jomas līdzfinansējuma maksimālā likme katrai reģiona kategorijai, lai nodrošinātu, ka līdzfinansējuma princips tiek ievērots, pienācīgā līmenī izmantojot valsts publiskā vai privātā sektora atbalstu. Minētajām likmēm būtu jāatspoguļo reģionu ekonomikas attīstības līmenis IKP izteiksmē uz vienu iedzīvotāju salīdzinājumā ar ES27 valstu vidējo rādītāju, vienlaikus saglabājot ne mazāk labvēlīgu attieksmi to kategorijas maiņas gadījumā. |
| --- | --- |

(86)

Attiecīgā gadījumā ir jānosaka kohēzijas politikas jomas līdzfinansējuma maksimālā likme katrai reģiona kategorijai, lai nodrošinātu, ka līdzfinansējuma princips tiek ievērots, pienācīgā līmenī izmantojot valsts publiskā vai privātā sektora atbalstu. Minētajām likmēm būtu jāatspoguļo reģionu ekonomikas attīstības līmenis IKP izteiksmē uz vienu iedzīvotāju salīdzinājumā ar ES27 valstu vidējo rādītāju, vienlaikus saglabājot ne mazāk labvēlīgu attieksmi to kategorijas maiņas gadījumā.

| (87) | Saistībā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta attiecīgajiem noteikumiem, kā precizēts Eiropas rīcības kodeksā attiecībā uz partnerību, dalībvalstis var iesniegt pienācīgi pamatotu pieprasījumu pēc papildu elastīguma attiecībā uz publiskajiem vai līdzvērtīgiem strukturālajiem izdevumiem, ko atbalsta valsts pārvalde, līdzfinansējot investīcijas. |
| --- | --- |

(87)

Saistībā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta attiecīgajiem noteikumiem, kā precizēts Eiropas rīcības kodeksā attiecībā uz partnerību, dalībvalstis var iesniegt pienācīgi pamatotu pieprasījumu pēc papildu elastīguma attiecībā uz publiskajiem vai līdzvērtīgiem strukturālajiem izdevumiem, ko atbalsta valsts pārvalde, līdzfinansējot investīcijas.

| (88) | Lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus šīs regulas elementus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz grozījumu veikšanu elementos, kas iekļauti dažos šīs regulas pielikumos, proti, attiecībā uz intervences veidu dimensijām un kodiem, partnerības nolīgumu un programmu veidnēm, datu nosūtīšanas veidnēm, veidni prognozēm par Komisijai iesniedzamajiem maksājumu pieteikumiem, Savienības emblēmas izmantošanu, finansējuma līgumu un stratēģijas dokumentu elementiem, elektronisko datu apmaiņas sistēmu starp dalībvalstīm un Komisiju, veidnēm, kas attiecas uz pārvaldības un kontroles sistēmas aprakstu, pārvaldības deklarāciju, gada revīzijas atzinumu, gada kontroles ziņojumu, gada revīzijas ziņojuma paraugu EIB vai citu starptautisku finanšu iestāžu īstenotiem finanšu instrumentiem, revīzijas stratēģiju, maksājuma pieteikumiem, pārskatiem, detalizētiem noteikumiem un veidni saistībā ar ziņošanu par pārkāpumiem un finanšu korekciju apmēra noteikšanu. |
| --- | --- |

(88)

Lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus šīs regulas elementus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz grozījumu veikšanu elementos, kas iekļauti dažos šīs regulas pielikumos, proti, attiecībā uz intervences veidu dimensijām un kodiem, partnerības nolīgumu un programmu veidnēm, datu nosūtīšanas veidnēm, veidni prognozēm par Komisijai iesniedzamajiem maksājumu pieteikumiem, Savienības emblēmas izmantošanu, finansējuma līgumu un stratēģijas dokumentu elementiem, elektronisko datu apmaiņas sistēmu starp dalībvalstīm un Komisiju, veidnēm, kas attiecas uz pārvaldības un kontroles sistēmas aprakstu, pārvaldības deklarāciju, gada revīzijas atzinumu, gada kontroles ziņojumu, gada revīzijas ziņojuma paraugu EIB vai citu starptautisku finanšu iestāžu īstenotiem finanšu instrumentiem, revīzijas stratēģiju, maksājuma pieteikumiem, pārskatiem, detalizētiem noteikumiem un veidni saistībā ar ziņošanu par pārkāpumiem un finanšu korekciju apmēra noteikšanu.

| (89) | Būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz Eiropas rīcības kodeksa attiecībā uz partnerību grozīšanu, lai pielāgotu minēto rīcības kodeksu šai regulai, vienības izmaksu, fiksētas summas maksājumu, vienotas likmes un tāda finansējuma definēšanu Eiropas līmenī, kas nav saistīts ar izmaksām, kuras piemērojamas visām dalībvalstīm, kā arī standartizētas darbderīgas atlases metodes izstrādi. |
| --- | --- |

(89)

Būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz Eiropas rīcības kodeksa attiecībā uz partnerību grozīšanu, lai pielāgotu minēto rīcības kodeksu šai regulai, vienības izmaksu, fiksētas summas maksājumu, vienotas likmes un tāda finansējuma definēšanu Eiropas līmenī, kas nav saistīts ar izmaksām, kuras piemērojamas visām dalībvalstīm, kā arī standartizētas darbderīgas atlases metodes izstrādi.

| (90) | Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas, pārredzamas apspriešanās ar visām ieinteresētajām personām, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaikus ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(90)

Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas, pārredzamas apspriešanās ar visām ieinteresētajām personām, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaikus ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (91) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus partnerības nolīgumu pieņemšanai, programmu pieņemšanai vai grozīšanai, kā arī finanšu korekciju piemērošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Īstenošanas pilnvaras attiecībā uz finanšu piešķīrumu sadalījuma noteikšanu ERAF, ESF+ un Kohēzijas fondā būtu jāpieņem bez komiteju procedūrām, ievērojot to, ka tās tikai atspoguļo iepriekš noteiktas aprēķināšanas metodoloģijas piemērošanu. Tāpat, īstenošanas pilnvaras attiecībā uz pagaidu pasākumiem fondu līdzekļu izmantošanai nolūkā reaģēt uz ārkārtējiem apstākļiem būtu jāpieņem bez komiteju procedūrām, ievērojot to, ka piemērošanas tvērumu nosaka Stabilitātes un izaugsmes pakts un īstenošanas pilnvaras attiecas tikai uz šajā regulā noteiktajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(91)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus partnerības nolīgumu pieņemšanai, programmu pieņemšanai vai grozīšanai, kā arī finanšu korekciju piemērošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Īstenošanas pilnvaras attiecībā uz finanšu piešķīrumu sadalījuma noteikšanu ERAF, ESF+ un Kohēzijas fondā būtu jāpieņem bez komiteju procedūrām, ievērojot to, ka tās tikai atspoguļo iepriekš noteiktas aprēķināšanas metodoloģijas piemērošanu. Tāpat, īstenošanas pilnvaras attiecībā uz pagaidu pasākumiem fondu līdzekļu izmantošanai nolūkā reaģēt uz ārkārtējiem apstākļiem būtu jāpieņem bez komiteju procedūrām, ievērojot to, ka piemērošanas tvērumu nosaka Stabilitātes un izaugsmes pakts un īstenošanas pilnvaras attiecas tikai uz šajā regulā noteiktajiem pasākumiem.

| (92) | Īstenošanas pilnvaras attiecībā uz galīgā snieguma ziņojuma veidni būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (31). Lai gan īstenošanas akts ir vispārīgs, tā pieņemšanai būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra, ievērojot to, ka minētais akts nosaka tikai tehniskus aspektus, veidlapas un veidnes. |
| --- | --- |

(92)

Īstenošanas pilnvaras attiecībā uz galīgā snieguma ziņojuma veidni būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (31). Lai gan īstenošanas akts ir vispārīgs, tā pieņemšanai būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra, ievērojot to, ka minētais akts nosaka tikai tehniskus aspektus, veidlapas un veidnes.

| (93) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1303/2013 (32) vai jebkuru tiesību aktu, kas attiecas uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu, būtu jāturpina piemērot programmām un darbībām, ko atbalsta fondi, uz kuriem attiecas 2014.–2020. gada plānošanas periods, un tā kā gaidāms, ka minētās regulas īstenošanas periods turpināsies plānošanas periodā, uz ko attiecas šī regula, un lai nodrošinātu dažu ar minēto regulu apstiprināto darbību īstenošanas nepārtrauktību, būtu jānosaka pārejas perioda noteikumi. Pārejas perioda darbības katrs atsevišķais posms, kas vērsts uz vienu un to pašu vispārējo mērķi, būtu jāīsteno saskaņā ar tā plānošanas perioda noteikumiem, kurā tas saņem finansējumu, savukārt vadošā iestāde var turpināt atlasi otrajam posmam, pamatojoties uz attiecīgajai darbībai 2014.–2020. gada plānošanas periodā veikto atlases procedūru, ar noteikumu, ka tā pārliecinās, ka tiek ievēroti šajā regulā izklāstītie nosacījumi par pakāpenisku īstenošanu. |
| --- | --- |

(93)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1303/2013 (32) vai jebkuru tiesību aktu, kas attiecas uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu, būtu jāturpina piemērot programmām un darbībām, ko atbalsta fondi, uz kuriem attiecas 2014.–2020. gada plānošanas periods, un tā kā gaidāms, ka minētās regulas īstenošanas periods turpināsies plānošanas periodā, uz ko attiecas šī regula, un lai nodrošinātu dažu ar minēto regulu apstiprināto darbību īstenošanas nepārtrauktību, būtu jānosaka pārejas perioda noteikumi. Pārejas perioda darbības katrs atsevišķais posms, kas vērsts uz vienu un to pašu vispārējo mērķi, būtu jāīsteno saskaņā ar tā plānošanas perioda noteikumiem, kurā tas saņem finansējumu, savukārt vadošā iestāde var turpināt atlasi otrajam posmam, pamatojoties uz attiecīgajai darbībai 2014.–2020. gada plānošanas periodā veikto atlases procedūru, ar noteikumu, ka tā pārliecinās, ka tiek ievēroti šajā regulā izklāstītie nosacījumi par pakāpenisku īstenošanu.

| (94) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, stiprināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju un noteikt kopīgus finanšu noteikumus Savienības budžeta daļai, ko izpilda dalītā pārvaldībā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, ņemot vērā apjomīgās atšķirības dažādu reģionu attīstības līmenī un vismazāk attīstīto reģionu konkrētās problēmas, ierobežotos dalībvalstu un reģionu finanšu resursus un ņemot vērā vajadzību pēc saskaņotas īstenošanas sistēmas, kas aptver vairākus dalītā pārvaldībā īstenotus Savienības fondus, bet minētos mērķus labāk var sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(94)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, stiprināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju un noteikt kopīgus finanšu noteikumus Savienības budžeta daļai, ko izpilda dalītā pārvaldībā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, ņemot vērā apjomīgās atšķirības dažādu reģionu attīstības līmenī un vismazāk attīstīto reģionu konkrētās problēmas, ierobežotos dalībvalstu un reģionu finanšu resursus un ņemot vērā vajadzību pēc saskaņotas īstenošanas sistēmas, kas aptver vairākus dalītā pārvaldībā īstenotus Savienības fondus, bet minētos mērķus labāk var sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (95) | Šajā regulā tiek respektētas pamattiesības un ievēroti principi, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. |
| --- | --- |

(95)

Šajā regulā tiek respektētas pamattiesības un ievēroti principi, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.

| (96) | Lai šo regulu pieņemtu pēc plānošanas perioda sākuma un ņemot vērā nepieciešamību koordinētā un saskaņotā veidā īstenot Savienības fondus, uz kuriem attiecas šī regula, un lai būtu iespējams to nekavējoties īstenot, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(96)

Lai šo regulu pieņemtu pēc plānošanas perioda sākuma un ņemot vērā nepieciešamību koordinētā un saskaņotā veidā īstenot Savienības fondus, uz kuriem attiecas šī regula, un lai būtu iespējams to nekavējoties īstenot, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

SATURA RĀDĪTĀJS

| I SADAĻA | MĒRĶI UN VISPĀRĒJI ATBALSTA NOTEIKUMI |
| --- | --- |

I SADAĻA

| I nodaļa | Priekšmets, definīcijas un vispārēji noteikumi |
| --- | --- |

I nodaļa

| 1. pants | Priekšmets un darbības joma |
| --- | --- |

1. pants

| 2. pants | Definīcijas |
| --- | --- |

2. pants

| 3. pants | Komisijas rīcības termiņu aprēķināšana |
| --- | --- |

3. pants

| 4. pants | Personas datu apstrāde un aizsardzība |
| --- | --- |

4. pants

| II nodaļa | Politikas mērķi un fondu atbalsta principi |
| --- | --- |

II nodaļa

| 5. pants | Politikas mērķi |
| --- | --- |

5. pants

| 6.pants | Klimata mērķi un klimata korekcijas mehānisms |
| --- | --- |

6.pants

| 7.pants | Dalīta pārvaldība |
| --- | --- |

7.pants

| 8.pants | Partnerība un daudzlīmeņu pārvaldība |
| --- | --- |

8.pants

| 9. pants | Horizontālie principi |
| --- | --- |

9. pants

| II SADAĻA | STRATĒĢISKĀ PIEEJA |
| --- | --- |

II SADAĻA

| I nodaļa | Partnerības nolīgums |
| --- | --- |

I nodaļa

| 10. pants | Partnerības nolīguma sagatavošana un iesniegšana |
| --- | --- |

10. pants

| 11. pants | Partnerības nolīguma saturs |
| --- | --- |

11. pants

| 12. pants | Partnerības nolīguma apstiprināšana |
| --- | --- |

12. pants

| 13. pants | Partnerības nolīguma grozīšana |
| --- | --- |

13. pants

| 14. pants | ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda un EJZAF izmantošana, iesaistot programmu InvestEU |
| --- | --- |

14. pants

| II nodaļa | Veicinošie nosacījumi un snieguma satvars |
| --- | --- |

II nodaļa

| 15. pants | Veicinošie nosacījumi |
| --- | --- |

15. pants

| 16. pants | Snieguma satvars |
| --- | --- |

16. pants

| 17. pants | Metodoloģija snieguma satvara noteikšanai |
| --- | --- |

17. pants

| 18. pants | Vidusposma pārskats un elastīguma summa |
| --- | --- |

18. pants

| III nodaļa | Pasākumi, kas saistīti ar pareizu ekonomikas pārvaldību un ārkārtējiem vai neparastiem apstākļiem |
| --- | --- |

III nodaļa

| 19. pants | Pasākumi, kas fondu efektivitāti saista ar pareizu ekonomikas pārvaldību |
| --- | --- |

19. pants

| 20. pants | Pagaidu pasākumi fondu līdzekļu izmantošanai nolūkā reaģēt uz ārkārtējiem vai neparastiem apstākļiem |
| --- | --- |

20. pants

| III SADAĻA | PROGRAMMU VEIDOŠANA |
| --- | --- |

III SADAĻA

| I nodaļa | Vispārīgi noteikumi par fondiem |
| --- | --- |

I nodaļa

| 21. pants | Programmu sagatavošana un iesniegšana |
| --- | --- |

21. pants

| 22. pants | Programmu saturs |
| --- | --- |

22. pants

| 23. pants | Programmu apstiprināšana |
| --- | --- |

23. pants

| 24. pants | Programmu grozīšana |
| --- | --- |

24. pants

| 25. pants | ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda un TPF kopīgs atbalsts |
| --- | --- |

25. pants

| 26. pants | Resursu pārvietošana |
| --- | --- |

26. pants

| 27. pants | ERAF un ESF+ resursu pārvietošana uz TPF |
| --- | --- |

27. pants

| II nodaļa | Teritoriālā attīstība |
| --- | --- |

II nodaļa

| 28. pants | Integrēta teritoriālā attīstība |
| --- | --- |

28. pants

| 29. pants | Teritoriālās stratēģijas |
| --- | --- |

29. pants

| 30. pants | Integrētas teritoriālās investīcijas |
| --- | --- |

30. pants

| 31. pants | Sabiedrības virzīta vietējā attīstība |
| --- | --- |

31. pants

| 32. pants | Sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģijas |
| --- | --- |

32. pants

| 33. pants | Vietējās rīcības grupas |
| --- | --- |

33. pants

| 34. pants | Fondu atbalsts sabiedrības virzītai vietējai attīstībai |
| --- | --- |

34. pants

| III nodaļa | Tehniskā palīdzība |
| --- | --- |

III nodaļa

| 35. pants | Tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas |
| --- | --- |

35. pants

| 36. pants | Dalībvalstu tehniskā palīdzība |
| --- | --- |

36. pants

| 37. pants | Finansējums, kas nav saistīts ar dalībvalstu tehniskās palīdzības izmaksām |
| --- | --- |

37. pants

| IV SADAĻA | Uzraudzība, izvērtēšana, komunikācija un redzamība |
| --- | --- |

IV SADAĻA

| I nodaļa | Uzraudzība |
| --- | --- |

I nodaļa

| 38. pants | Uzraudzības komiteja |
| --- | --- |

38. pants

| 39. pants | Uzraudzības komitejas sastāvs |
| --- | --- |

39. pants

| 40. pants | Uzraudzības komitejas funkcijas |
| --- | --- |

40. pants

| 41. pants | Snieguma ikgadējā izskatīšana |
| --- | --- |

41. pants

| 42. pants | Datu nosūtīšana |
| --- | --- |

42. pants

| 43. pants | Galīgais snieguma ziņojums |
| --- | --- |

43. pants

| II nodaļa | Izvērtēšana |
| --- | --- |

II nodaļa

| 44. pants | Dalībvalsts sagatavoti izvērtējumi |
| --- | --- |

44. pants

| 45. pants | Komisijas sagatavots izvērtējums |
| --- | --- |

45. pants

| III nodaļa | Redzamība, pārredzamība un komunikācija |
| --- | --- |

III nodaļa

| I iedaļa | Fondu sniegtā atbalsta redzamība |
| --- | --- |

I iedaļa

| 46. pants | Redzamība |
| --- | --- |

46. pants

| 47. pants | Savienības emblēma |
| --- | --- |

47. pants

| 48. pants | Komunikācijas darbinieki un tīkli |
| --- | --- |

48. pants

| II nodaļa | Fondu apguves pārredzamība un informēšana par programmām |
| --- | --- |

II nodaļa

| 49. pants | Vadošās iestādes pienākumi |
| --- | --- |

49. pants

| 50. pants | Saņēmēju pienākumi |
| --- | --- |

50. pants

| V sadaļa | Finansiāls atbalsts no fondiem |
| --- | --- |

V sadaļa

| I nodaļa | Savienības ieguldījuma veidi |
| --- | --- |

I nodaļa

| 51. pants | Programmām paredzētā Savienības ieguldījuma veidi |
| --- | --- |

51. pants

| II nodaļa | Dalībvalstu atbalsta veidi |
| --- | --- |

II nodaļa

| 52. pants | Atbalsta veidi |
| --- | --- |

52. pants

| I Iedaļa | Dotāciju veidi |
| --- | --- |

I Iedaļa

| 53. pants | Dotāciju veidi |
| --- | --- |

53. pants

| 54. pants | Vienotas likmes finansējums netiešajām izmaksām attiecībā uz dotācijām |
| --- | --- |

54. pants

| 55. pants | Tiešās personāla izmaksas attiecībā uz dotācijām |
| --- | --- |

55. pants

| 56. pants | Vienotas likmes finansējums attiecināmajām izmaksām, kas nav tiešās personāla izmaksas, attiecībā uz dotācijām |
| --- | --- |

56. pants

| 57. pants | Dotācijas ar nosacījumiem |
| --- | --- |

57. pants

| II iedaļa | Finanšu instrumenti |
| --- | --- |

II iedaļa

| 58. pants | Finanšu instrumenti |
| --- | --- |

58. pants

| 59. pants | Finanšu instrumentu īstenošana |
| --- | --- |

59. pants

| 60. pants | Procenti un citi ieņēmumi no atbalsta, kas no fondiem izmaksāts finanšu instrumentiem |
| --- | --- |

60. pants

| 61. pants | Atšķirīga attieksme pret investoriem |
| --- | --- |

61. pants

| 62. pants | Ar atbalstu no fondiem saistāmo resursu atkārtota izmantošana |
| --- | --- |

62. pants

| III nodaļa | Noteikumi par attiecināmību |
| --- | --- |

III nodaļa

| 63. pants | Attiecināmība |
| --- | --- |

63. pants

| 64. pants | Neattiecināmās izmaksas |
| --- | --- |

64. pants

| 65. pants | Darbību ilglaicīgums |
| --- | --- |

65. pants

| 66. pants | Pārcelšana |
| --- | --- |

66. pants

| 67. pants | Īpaši attiecināmības noteikumi dotācijām |
| --- | --- |

67. pants

| 68. pants | Īpaši attiecināmības noteikumi finanšu instrumentiem |
| --- | --- |

68. pants

| VI SADAĻA | PĀRVALDĪBA UN KONTROLE |
| --- | --- |

VI SADAĻA

| I nodaļa | Vispārēji pārvaldības un kontroles noteikumi |
| --- | --- |

I nodaļa

| 69. pants | Dalībvalstu pienākumi |
| --- | --- |

69. pants

| 70. pants | Komisijas pilnvaras un pienākumi |
| --- | --- |

70. pants

| 71. pants | Programmas iestādes |
| --- | --- |

71. pants

| II nodaļa | Standarta pārvaldības un kontroles sistēmas |
| --- | --- |

II nodaļa

| 72. pants | Vadošās iestādes funkcijas |
| --- | --- |

72. pants

| 73. pants | Vadošās iestādes veikta darbību atlase |
| --- | --- |

73. pants

| 74. pants | Vadošās iestādes veikta programmas pārvaldība |
| --- | --- |

74. pants

| 75. pants | Vadošās iestādes atbalsts uzraudzības komitejas darbam |
| --- | --- |

75. pants

| 76. pants | Grāmatvedības funkcija |
| --- | --- |

76. pants

| 77. pants | Revīzijas iestādes funkcijas |
| --- | --- |

77. pants

| 78. pants | Revīzijas stratēģija |
| --- | --- |

78. pants

| 79. pants | Darbību revīzijas |
| --- | --- |

79. pants

| 80. pants | Vienotas revīzijas kārtība |
| --- | --- |

80. pants

| 81. pants | Finanšu instrumentu pārvaldības verifikācijas un revīzijas |
| --- | --- |

81. pants

| 82. pants | Dokumentu pieejamība |
| --- | --- |

82. pants

| III nodaļa | Paļaušanās uz valstu pārvaldības sistēmām |
| --- | --- |

III nodaļa

| 83. pants | Uzlaboti samērīgi pasākumi |
| --- | --- |

83. pants

| 84. pants | Uzlabotu samērīgu pasākumu piemērošanas nosacījumi |
| --- | --- |

84. pants

| 85. pants | Pielāgošana plānošanas periodā |
| --- | --- |

85. pants

| VII sadaļa | Finanšu pārvaldība, pārskatu iesniegšana un izskatīšana un finanšu korekcijas |
| --- | --- |

VII sadaļa

| I nodaļa | Finanšu pārvaldība |
| --- | --- |

I nodaļa

| I iedaļa | Vispārīgi grāmatvedības noteikumi |
| --- | --- |

I iedaļa

| 86. pants | Budžeta saistības |
| --- | --- |

86. pants

| 87. pants | Euro izmantošana |
| --- | --- |

87. pants

| 88. pants | Atmaksāšana |
| --- | --- |

88. pants

| II iedaļa | Noteikumi par maksājumiem dalībvalstīm |
| --- | --- |

II iedaļa

| 89. pants | Maksājumu veidi |
| --- | --- |

89. pants

| 90. pants | Priekšfinansējums |
| --- | --- |

90. pants

| 91. pants | Maksājuma pieteikumi |
| --- | --- |

91. pants

| 92. pants | Īpaši elementi, kas maksājuma pieteikumos attiecas uz finanšu instrumentiem |
| --- | --- |

92. pants

| 93. pants | Kopīgi noteikumi par maksājumiem |
| --- | --- |

93. pants

| 94. pants | Savienības ieguldījums, pamatojoties uz vienības izmaksām, fiksētas summas maksājumiem un vienotām likmēm |
| --- | --- |

94. pants

| 95. pants | Savienības ieguldījums, pamatojoties uz finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām |
| --- | --- |

95. pants

| III iedaļa | Pārtraukšana un apturēšana |
| --- | --- |

III iedaļa

| 96. pants | Maksājuma termiņa pārtraukšana |
| --- | --- |

96. pants

| 97. pants | Maksājumu apturēšana |
| --- | --- |

97. pants

| II nodaļa | Pārskatu iesniegšana un izskatīšana |
| --- | --- |

II nodaļa

| 98. pants | Pārskatu saturs un iesniegšana |
| --- | --- |

98. pants

| 99. pants | Pārskatu izskatīšana |
| --- | --- |

99. pants

| 100. pants | Atlikuma aprēķināšana |
| --- | --- |

100. pants

| 101. pants | Pārskatu izskatīšanas procedūra |
| --- | --- |

101. pants

| 102. pants | Ierunu procedūra pārskatu izskatīšanai |
| --- | --- |

102. pants

| III nodaļa | Finanšu korekcijas |
| --- | --- |

III nodaļa

| 103. pants | Dalībvalstu veiktas finanšu korekcijas |
| --- | --- |

103. pants

| 104. pants | Komisijas veiktas finanšu korekcijas |
| --- | --- |

104. pants

| IV nodaļa | Saistību atcelšana |
| --- | --- |

IV nodaļa

| 105. pants | Saistību atcelšanas principi un noteikumi |
| --- | --- |

105. pants

| 106. pants | Saistību atcelšanas noteikumu izņēmumi |
| --- | --- |

106. pants

| 107. pants | Saistību atcelšanas procedūra |
| --- | --- |

107. pants

| VIII SADAĻA | FINANŠU SHĒMA |
| --- | --- |

VIII SADAĻA

| 108. pants | Atbalsta ģeogrāfiskā darbības joma attiecībā uz mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” |
| --- | --- |

108. pants

| 109. pants | Ekonomiskajai, sociālajai un teritoriālajai kohēzijai paredzētie resursi |
| --- | --- |

109. pants

| 110. pants | Mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” un mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg) paredzētie resursi |
| --- | --- |

110. pants

| 111. pants | Resursu pārvietojamība |
| --- | --- |

111. pants

| 112. pants | Līdzfinansējuma likmju noteikšana |
| --- | --- |

112. pants

| IX SADAĻA | PILNVARU DELEĢĒŠANA, ĪSTENOŠANAS, PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI |
| --- | --- |

IX SADAĻA

| I nodaļa | Pilnvaru deleģēšana un īstenošanas noteikumi |
| --- | --- |

I nodaļa

| 113. pants | Pilnvaru deleģēšana attiecībā uz dažiem pielikumiem |
| --- | --- |

113. pants

| 114. pants | Deleģēšanas īstenošana |
| --- | --- |

114. pants

| 115. pants | Komiteju procedūra |
| --- | --- |

115. pants

| II nodaļa | Pārejas un nobeiguma noteikumi |
| --- | --- |

II nodaļa

| 116. pants | Pārskatīšana |
| --- | --- |

116. pants

| 117. pants | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

117. pants

| 118. pants | Nosacījumi attiecībā uz pakāpeniski īstenojamām darbībām |
| --- | --- |

118. pants

| 119. pants | Stāšanās spēkā |
| --- | --- |

119. pants

| I PIELIKUMS | DIMENSIJAS UN KODI, KAS ATTIECAS UZ ERAF, ESF+ UN KOHĒZIJAS FONDA INTERVENCES VEIDIEM – 22. PANTA 5. PUNKTS |
| --- | --- |

I PIELIKUMS

| II PIELIKUMS | PARTNERĪBAS NOLĪGUMA PARAUGS – 10. PANTA 6. PUNKTS |
| --- | --- |

II PIELIKUMS

| III PIELIKUMS | HORIZONTĀLIE VEICINOŠIE NOSACĪJUMI – 15. PANTA 1. PUNKTS |
| --- | --- |

III PIELIKUMS

| IV PIELIKUMS | TEMATISKIE VEICINOŠIE NOSACĪJUMI, KO PIEMĒRO ERAF, ESF+ UN KOHĒZIJAS FONDAM – 15. PANTA 1. PUNKTS |
| --- | --- |

IV PIELIKUMS

| V PIELIKUMS | VEIDNE PROGRAMMĀM, KO ATBALSTA NO ERAF (MĒRĶIS “IEGULDĪJUMS NODARBINĀTĪBAI UN IZAUGSMEI”), ESF+, KOHĒZIJAS FONDA UN EJZF – 21. PANTA 3. PUNKTS |
| --- | --- |

V PIELIKUMS

| VI PIELIKUMS | VEIDNE AMIF, IDF UN BMVI PROGRAMMĀM – 21. PANTA 3. PUNKTS |
| --- | --- |

VI PIELIKUMS

| VII PIELIKUMS | DATU NOSŪTĪŠANAS VEIDNE – 42. PANTS |
| --- | --- |

VII PIELIKUMS

| VIII PIELIKUMS | PROGNOZE ATTIECĪBĀ UZ SUMMU, PAR KĀDU DALĪBVALSTS IR IECERĒJUSI IESNIEGT MAKSĀJUMA PIETEIKUMUS PAR KĀRTĒJO UN NĀKAMO KALENDĀRO GADU – 69. PANTA 10. PUNKTS |
| --- | --- |

VIII PIELIKUMS

| IX PIELIKUMS | KOMUNIKĀCIJA UN REDZAMĪBA – 47., 49 UN 50. pants |
| --- | --- |

IX PIELIKUMS

| X PIELIKUMS | FINANSĒŠANAS NOLĪGUMU UN STRATĒĢIJAS DOKUMENTU ELEMENTI – 59. PANTA 1. UN 5. PUNKTS |
| --- | --- |

X PIELIKUMS

| XI PIELIKUMS | PĀRVALDĪBAS UN KONTROLES SISTĒMU GALVENĀS PRASĪBAS UN TO KLASIFIKĀCIJA – 69. PANTA 1. PUNKTS |
| --- | --- |

XI PIELIKUMS

| XII PIELIKUMS | DETALIZĒTI NOTEIKUMI UN VEIDNE ZIŅOŠANAI PAR PĀRKĀPUMIEM – 69. PANTA 2. PUNKTS |
| --- | --- |

XII PIELIKUMS

| XIII PIELIKUMS | REVĪZIJAS LIECĪBAS ELEMENTI – 69. PANTA 6. PUNKTS |
| --- | --- |

XIII PIELIKUMS

| XIV PIELIKUMS | ELEKTRONISKAS DATU APMAIŅAS SISTĒMAS STARP PROGRAMMĀ IESAISTĪTAJĀM IESTĀDĒM UN SAŅĒMĒJIEM – 69. PANTA 8. PUNKTS |
| --- | --- |

XIV PIELIKUMS

| XV PIELIKUMS | SFC2021: ELEKTRONISKA DATU APMAIŅAS SISTĒMA STARP DALĪBVALSTĪM UN KOMISIJU – 69. PANTA 9. PUNKTS |
| --- | --- |

XV PIELIKUMS

| XVI PIELIKUMS | VEIDNE PĀRVALDĪBAS UN KONTROLES SISTĒMAS APRAKSTAM – 69. PANTA 11. PUNKTS |
| --- | --- |

XVI PIELIKUMS

| XVII PIELIKUMS | ELEKTRONISKI REĢISTRĒJAMIE UN UZGLABĀJAMIE DATI PAR KATRU DARBĪBU – 72. PANTA 1. PUNKTA E) APAKŠPUNKTS |
| --- | --- |

XVII PIELIKUMS

| XVIII PIELIKUMS | VEIDNE PĀRVALDĪBAS DEKLARĀCIJAI – 74. PANTA 1. PUNKTA F) APAKŠPUNKTS |
| --- | --- |

XVIII PIELIKUMS

| XIX PIELIKUMS | GADA REVĪZIJAS ATZINUMA VEIDNE – 77. PANTA 3. PUNKTA A) APAKŠPUNKTS |
| --- | --- |

XIX PIELIKUMS

| XX PIELIKUMS | GADA KONTROLES ZIŅOJUMA VEIDNE – 77. PANTA 3. PUNKTA B) APAKŠPUNKTS |
| --- | --- |

XX PIELIKUMS

| XXI PIELIKUMS | GADA REVĪZIJAS ZIŅOJUMA VEIDNE – 81. PANTA 5. PUNKTS |
| --- | --- |

XXI PIELIKUMS

| XXII PIELIKUMS | REVĪZIJAS STRATĒĢIJAS VEIDNE – 78. PANTS |
| --- | --- |

XXII PIELIKUMS

| XXIII PIELIKUMS | MAKSĀJUMU PIETEIKUMU VEIDNE – 91. PANTA 3. PUNKTS |
| --- | --- |

XXIII PIELIKUMS

| XXIV PIELIKUMS | PĀRSKATU VEIDNE – 98. PANTA 1. PUNKTA A) APAKŠPUNKTS |
| --- | --- |

XXIV PIELIKUMS

| XXV PIELIKUMS | FINANŠU KOREKCIJU LĪMEŅA NOTEIKŠANA: VIENOTAS LIKMES UN EKSTRAPOLĒTAS FINANŠU KOREKCIJAS – 104. PANTA 1. PUNKTS |
| --- | --- |

XXV PIELIKUMS

| XXVI PIELIKUMS | METODOLOĢIJA KOPĒJO RESURSU PIEŠĶIRŠANAI PA DALĪBVALSTĪM – 109. PANTA 2. PUNKTS |
| --- | --- |

XXVI PIELIKUMS

I SADAĻA

MĒRĶI UN VISPĀRĒJI ATBALSTA NOTEIKUMI

I NODAĻA

Priekšmets, definīcijas un vispārēji noteikumi

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Šajā regulā tiek noteikti:

| a) | finanšu noteikumi, ko piemēro Eiropas Reģionālās attīstības fondam (ERAF), Eiropas Sociālajam fondam Plus (ESF+), Kohēzijas fondam, Taisnīgas pārkārtošanās fondam (TPF), Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondam (EJZAF), Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam (AMIF), Iekšējās drošības fondam (IDF) un Finansiāla atbalsta instrumentam robežu pārvaldībai un vīzu politikai (BMVI) (kopā “fondi”); |
| --- | --- |

a)

finanšu noteikumi, ko piemēro Eiropas Reģionālās attīstības fondam (ERAF), Eiropas Sociālajam fondam Plus (ESF+), Kohēzijas fondam, Taisnīgas pārkārtošanās fondam (TPF), Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondam (EJZAF), Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam (AMIF), Iekšējās drošības fondam (IDF) un Finansiāla atbalsta instrumentam robežu pārvaldībai un vīzu politikai (BMVI) (kopā “fondi”);

| b) | kopīgi noteikumi, ko piemēro ERAF, ESF+, Kohēzijas fondam, TPF un EJZAF. |
| --- | --- |

b)

kopīgi noteikumi, ko piemēro ERAF, ESF+, Kohēzijas fondam, TPF un EJZAF.

2.   Šo regulu nepiemēro ESF+ Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļai vai EJZAF, AMIF, IDF un BMVI tiešas vai netiešas pārvaldības komponentiem, izņemot tehnisko palīdzību pēc Komisijas iniciatīvas.

3.   Šīs regulas 5., 14., 19. pantu, 28. līdz 34. pantu un 108. līdz. 112. pantu nepiemēro AMIF, IDF vai BMVI.

4.   Šīs regulas 108. līdz. 112. pantu nepiemēro EJZAF.

5.   Šīs regulas 14., 15., 18., 19., 21. līdz 27., 37. līdz 42. pantu, 43. panta 1. līdz 4. punktu, 44. un 50. pantu, 55. panta 1. punktu un 73., 77., 80. pantu un 83. līdz 85. pantu nepiemēro Interreg programmām.

6.   Turpmāk uzskaitītajās konkrētu fondu regulās var paredzēt šo regulu papildinošus noteikumus, kas nav pretrunā šai regulai:

| a) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (33) (“ERAF un KF regula”); |
| --- | --- |

a)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (33) (“ERAF un KF regula”);

| b) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (34) (“ESF+ regula”); |
| --- | --- |

b)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (34) (“ESF+ regula”);

| c) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (35) (“Interreg regula”); |
| --- | --- |

c)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (35) (“Interreg regula”);

| d) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (36) (“TPF regula”); |
| --- | --- |

d)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (36) (“TPF regula”);

| e) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula, ar ko izveido Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un groza Regulu (ES) 2017/1004 (“EJZAF regula”); |
| --- | --- |

e)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula, ar ko izveido Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un groza Regulu (ES) 2017/1004 (“EJZAF regula”);

| f) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula, ar ko izveido Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu (“AMIF regula”); |
| --- | --- |

f)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula, ar ko izveido Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu (“AMIF regula”);

| g) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula, ar ko izveido Iekšējās drošības fondu (“IDF regula”); |
| --- | --- |

g)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula, ar ko izveido Iekšējās drošības fondu (“IDF regula”);

| h) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula, ar ko izveido Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai, kurš ir daļa no Integrētās robežu pārvaldības fonda (“BMVI regula”). |
| --- | --- |

h)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula, ar ko izveido Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai, kurš ir daļa no Integrētās robežu pārvaldības fonda (“BMVI regula”).

Ja rodas šaubas par šīs regulas un konkrētu fondu regulu piemērošanu, noteicošā ir šī regula.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “attiecīgie konkrētai valstij adresētie ieteikumi” ir Padomes ieteikumi, kas pieņemti saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu attiecībā uz strukturālām problēmām, kā arī Komisijas papildu ieteikumi, kuri sniegti saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 34. pantu un kurus ir lietderīgi ņemt vērā, veicot daudzgadu investīcijas, kas ietilpst fondu darbības jomā, kā noteikts konkrētu fondu regulās; |
| --- | --- |

1)

“attiecīgie konkrētai valstij adresētie ieteikumi” ir Padomes ieteikumi, kas pieņemti saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu attiecībā uz strukturālām problēmām, kā arī Komisijas papildu ieteikumi, kuri sniegti saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 34. pantu un kurus ir lietderīgi ņemt vērā, veicot daudzgadu investīcijas, kas ietilpst fondu darbības jomā, kā noteikts konkrētu fondu regulās;

| 2) | “veicinošais nosacījums” ir priekšnosacījums konkrēto mērķu rezultatīvai un efektīvai īstenošanai; |
| --- | --- |

2)

“veicinošais nosacījums” ir priekšnosacījums konkrēto mērķu rezultatīvai un efektīvai īstenošanai;

| 3) | “piemērojamie tiesību akti” ir Savienības tiesību akti un valstu tiesību akti, kas attiecas uz to piemērošanu; |
| --- | --- |

3)

“piemērojamie tiesību akti” ir Savienības tiesību akti un valstu tiesību akti, kas attiecas uz to piemērošanu;

| 4) | “darbība” ir:






  a) | projekts, līgums, rīcība vai projektu grupa, kas atlasīti attiecīgajās programmās; |
| --- | --- | --- |

4)

“darbība” ir:

a)

projekts, līgums, rīcība vai projektu grupa, kas atlasīti attiecīgajās programmās;

| b) | finanšu instrumentu kontekstā – programmieguldījums finanšu instrumentā un sekojošais finansiālais atbalsts, kuru ar minētā finanšu instrumenta starpniecību sniedz galasaņēmējiem; |
| --- | --- |

b)

finanšu instrumentu kontekstā – programmieguldījums finanšu instrumentā un sekojošais finansiālais atbalsts, kuru ar minētā finanšu instrumenta starpniecību sniedz galasaņēmējiem;

| 5) | “stratēģiski svarīga darbība” ir darbība, kas sniedz nozīmīgu ieguldījumu programmas mērķu sasniegšanā un uz ko attiecas īpaši uzraudzības un komunikācijas pasākumi; |
| --- | --- |

5)

“stratēģiski svarīga darbība” ir darbība, kas sniedz nozīmīgu ieguldījumu programmas mērķu sasniegšanā un uz ko attiecas īpaši uzraudzības un komunikācijas pasākumi;

| 6) | “prioritāte”AMIF, IDF un BMVI kontekstā ir konkrēts mērķis; |
| --- | --- |

6)

“prioritāte”AMIF, IDF un BMVI kontekstā ir konkrēts mērķis;

AMIF

BMVI

| 7) | “prioritāte” EJZAF kontekstā – tikai VII sadaļas nolūkā – ir konkrēts mērķis; |
| --- | --- |

7)

“prioritāte” EJZAF kontekstā – tikai VII sadaļas nolūkā – ir konkrēts mērķis;

| 8) | “starpniekstruktūra” ir publiska vai privāta struktūra, kas darbojas vadošās iestādes atbildībā vai kas šādas iestādes vārdā veic pienākumus vai uzdevumus; |
| --- | --- |

8)

“starpniekstruktūra” ir publiska vai privāta struktūra, kas darbojas vadošās iestādes atbildībā vai kas šādas iestādes vārdā veic pienākumus vai uzdevumus;

| 9) | “saņēmējs” ir:






  a) | publiska vai privāta struktūra, subjekts, kuram var arī nebūt juridiskas personas statusa, vai fiziska persona, kas ir atbildīga par darbību sākšanu vai to sākšanu un īstenošanu; |
| --- | --- | --- |

9)

“saņēmējs” ir:

a)

publiska vai privāta struktūra, subjekts, kuram var arī nebūt juridiskas personas statusa, vai fiziska persona, kas ir atbildīga par darbību sākšanu vai to sākšanu un īstenošanu;

| b) | publiskā un privātā sektora partnerību (“PPP”) kontekstā – publiskā struktūra, kas uzsāk PPP darbību, vai privātā sektora partneris, kas izraudzīts tās īstenošanai; |
| --- | --- |

b)

publiskā un privātā sektora partnerību (“PPP”) kontekstā – publiskā struktūra, kas uzsāk PPP darbību, vai privātā sektora partneris, kas izraudzīts tās īstenošanai;

| c) | valsts atbalsta shēmu kontekstā – atbalstu saņemošais uzņēmums; |
| --- | --- |

c)

valsts atbalsta shēmu kontekstā – atbalstu saņemošais uzņēmums;

| d) | de minimis atbalsta kontekstā, ko sniedz saskaņā ar Komisijas Regulām (ES) Nr. 1407/2013 (37) vai (ES) Nr. 717/2014 (38), – dalībvalsts var nolemt, ka saņēmējs šīs regulas nolūkos ir atbalsta piešķīrēja struktūra, ja tā ir atbildīga par darbības sākšanu vai gan tās sākšanu, gan īstenošanu; |
| --- | --- |

d)

de minimis atbalsta kontekstā, ko sniedz saskaņā ar Komisijas Regulām (ES) Nr. 1407/2013 (37) vai (ES) Nr. 717/2014 (38), – dalībvalsts var nolemt, ka saņēmējs šīs regulas nolūkos ir atbalsta piešķīrēja struktūra, ja tā ir atbildīga par darbības sākšanu vai gan tās sākšanu, gan īstenošanu;

de minimis

37

38

| e) | finanšu instrumentu kontekstā – līdzdalības fondu īstenojošā struktūra vai – ja tāda nav paredzēta – īpašo fondu īstenojošā struktūra, vai – ja finanšu instrumentu pārvalda vadošā iestāde – vadošā iestāde; |
| --- | --- |

e)

finanšu instrumentu kontekstā – līdzdalības fondu īstenojošā struktūra vai – ja tāda nav paredzēta – īpašo fondu īstenojošā struktūra, vai – ja finanšu instrumentu pārvalda vadošā iestāde – vadošā iestāde;

| 10) | “mazo projektu fonds” ir Interreg programmas darbība, kuras mērķis ir ierobežota finanšu apjoma projektu, tostarp iedzīvotāju sadraudzības pasākumu, atlase un īstenošana; |
| --- | --- |

10)

“mazo projektu fonds” ir Interreg programmas darbība, kuras mērķis ir ierobežota finanšu apjoma projektu, tostarp iedzīvotāju sadraudzības pasākumu, atlase un īstenošana;

Interreg

| 11) | “mērķrādītājs” ir iepriekš noteikta vērtība, kas līdz attiecināmības perioda beigām ir jāsasniedz attiecībā uz konkrētu mērķi raksturojošu rādītāju; |
| --- | --- |

11)

“mērķrādītājs” ir iepriekš noteikta vērtība, kas līdz attiecināmības perioda beigām ir jāsasniedz attiecībā uz konkrētu mērķi raksturojošu rādītāju;

| 12) | “starpposma rādītājs” ir starpposma vērtība, kas konkrētā attiecināmības perioda brīdī jāsasniedz attiecībā uz konkrētu mērķi raksturojošu iznākuma rādītāju; |
| --- | --- |

12)

“starpposma rādītājs” ir starpposma vērtība, kas konkrētā attiecināmības perioda brīdī jāsasniedz attiecībā uz konkrētu mērķi raksturojošu iznākuma rādītāju;

| 13) | “iznākuma rādītājs” ir rādītājs, ar ko novērtē konkrētos intervences nodevumus; |
| --- | --- |

13)

“iznākuma rādītājs” ir rādītājs, ar ko novērtē konkrētos intervences nodevumus;

| 14) | “rezultātu rādītājs” ir rādītājs, ar ko novērtē atbalstīto intervenču rezultātus, jo īpaši attiecībā uz tiešajiem adresātiem, mērķa populāciju vai infrastruktūras lietotājiem; |
| --- | --- |

14)

“rezultātu rādītājs” ir rādītājs, ar ko novērtē atbalstīto intervenču rezultātus, jo īpaši attiecībā uz tiešajiem adresātiem, mērķa populāciju vai infrastruktūras lietotājiem;

| 15) | “PPP darbība” ir darbība, kuru īsteno saskaņā ar publisko struktūru un privātā sektora partnerību atbilstoši PPP nolīgumam un kuras mērķis ir nodrošināt sabiedriskos pakalpojumus, izmantojot riska dalīšanu, apkopojot vai nu privātā sektora īpašās zināšanas, vai papildu kapitāla avotus, vai abus minētos; |
| --- | --- |

15)

“PPP darbība” ir darbība, kuru īsteno saskaņā ar publisko struktūru un privātā sektora partnerību atbilstoši PPP nolīgumam un kuras mērķis ir nodrošināt sabiedriskos pakalpojumus, izmantojot riska dalīšanu, apkopojot vai nu privātā sektora īpašās zināšanas, vai papildu kapitāla avotus, vai abus minētos;

| 16) | “finanšu instruments” ir atbalsta veids, ko sniedz, izmantojot struktūru, ar kuras starpniecību tiek nodrošināti finanšu produkti galasaņēmējiem; |
| --- | --- |

16)

“finanšu instruments” ir atbalsta veids, ko sniedz, izmantojot struktūru, ar kuras starpniecību tiek nodrošināti finanšu produkti galasaņēmējiem;

| 17) | “finanšu produkts” ir kapitālieguldījumi vai kvazikapitāla ieguldījumi, aizdevumi un garantijas, kā definēts Finanšu regulas 2. pantā; |
| --- | --- |

17)

“finanšu produkts” ir kapitālieguldījumi vai kvazikapitāla ieguldījumi, aizdevumi un garantijas, kā definēts Finanšu regulas 2. pantā;

| 18) | “galasaņēmējs” ir juridiska vai fiziska persona, kas saņem atbalstu no fondiem ar mazo projektu fonda saņēmēja starpniecību vai no finanšu instrumenta; |
| --- | --- |

18)

“galasaņēmējs” ir juridiska vai fiziska persona, kas saņem atbalstu no fondiem ar mazo projektu fonda saņēmēja starpniecību vai no finanšu instrumenta;

| 19) | “programmieguldījums” ir finanšu instrumentam sniegtais atbalsts no fondiem un valsts publiskā un privātā, ja tāds ir, līdzfinansējuma; |
| --- | --- |

19)

“programmieguldījums” ir finanšu instrumentam sniegtais atbalsts no fondiem un valsts publiskā un privātā, ja tāds ir, līdzfinansējuma;

| 20) | “līdzdalības fonds” ir fonds, kas izveidots vadošās iestādes vadībā saskaņā ar vienu vai vairākām programmām nolūkā īstenot vienu vai vairākus īpašos fondus; |
| --- | --- |

20)

“līdzdalības fonds” ir fonds, kas izveidots vadošās iestādes vadībā saskaņā ar vienu vai vairākām programmām nolūkā īstenot vienu vai vairākus īpašos fondus;

| 21) | “īpašais fonds” ir fonds, ar kura starpniecību vadošā iestāde vai līdzdalības fonds nodrošina finanšu produktus galasaņēmējiem; |
| --- | --- |

21)

“īpašais fonds” ir fonds, ar kura starpniecību vadošā iestāde vai līdzdalības fonds nodrošina finanšu produktus galasaņēmējiem;

| 22) | “struktūra, kas īsteno finanšu instrumentu”, ir struktūra, publisko vai privāto tiesību subjekts, kas veic līdzdalības fonda vai īpašā fonda uzdevumus; |
| --- | --- |

22)

“struktūra, kas īsteno finanšu instrumentu”, ir struktūra, publisko vai privāto tiesību subjekts, kas veic līdzdalības fonda vai īpašā fonda uzdevumus;

| 23) | “sviras efekts” ir galasaņēmējiem piešķirtā atlīdzināmā finansējuma summa, kas dalīta ar fondu iemaksāto summu; |
| --- | --- |

23)

“sviras efekts” ir galasaņēmējiem piešķirtā atlīdzināmā finansējuma summa, kas dalīta ar fondu iemaksāto summu;

| 24) | “multiplikatora koeficients” garantijas instrumentu kontekstā ir attiecība, kas noteikta, pamatojoties uz piesardzīgu ex ante riska novērtējumu attiecībā uz katru piedāvājamo garantijas produktu, starp pamatā esošo izmaksāto jauno aizdevumu, kapitālieguldījumu vai kvazikapitāla ieguldījumu vērtību un programmieguldījuma summu, kas rezervēta garantijas līgumiem nolūkā segt paredzamos un neparedzamos zaudējumus no šiem jaunajiem aizdevumiem, kapitālieguldījumiem vai kvazikapitāla ieguldījumiem; |
| --- | --- |

24)

“multiplikatora koeficients” garantijas instrumentu kontekstā ir attiecība, kas noteikta, pamatojoties uz piesardzīgu ex ante riska novērtējumu attiecībā uz katru piedāvājamo garantijas produktu, starp pamatā esošo izmaksāto jauno aizdevumu, kapitālieguldījumu vai kvazikapitāla ieguldījumu vērtību un programmieguldījuma summu, kas rezervēta garantijas līgumiem nolūkā segt paredzamos un neparedzamos zaudējumus no šiem jaunajiem aizdevumiem, kapitālieguldījumiem vai kvazikapitāla ieguldījumiem;

ex ante

| 25) | “pārvaldības izmaksas” ir tiešās vai netiešās izmaksas, ko atlīdzina, saņemot pierādījumus par izdevumiem, kuri radušies, īstenojot finanšu instrumentus; |
| --- | --- |

25)

“pārvaldības izmaksas” ir tiešās vai netiešās izmaksas, ko atlīdzina, saņemot pierādījumus par izdevumiem, kuri radušies, īstenojot finanšu instrumentus;

| 26) | “pārvaldības maksas” ir cena par sniegtajiem pakalpojumiem, kā noteikts finansēšanas nolīgumā starp vadošo iestādi un struktūru, kas īsteno līdzdalības fondu vai īpašo fondu; un attiecīgā gadījumā starp struktūru, kas īsteno līdzdalības fondu, un struktūru, kas īsteno īpašo fondu; |
| --- | --- |

26)

“pārvaldības maksas” ir cena par sniegtajiem pakalpojumiem, kā noteikts finansēšanas nolīgumā starp vadošo iestādi un struktūru, kas īsteno līdzdalības fondu vai īpašo fondu; un attiecīgā gadījumā starp struktūru, kas īsteno līdzdalības fondu, un struktūru, kas īsteno īpašo fondu;

| 27) | “pārcelšana” ir tādas pašas vai līdzīgas darbības vai tās daļas pārvietošana Regulas (ES) Nr. 651/2014 2. panta 61.a punkta nozīmē; |
| --- | --- |

27)

“pārcelšana” ir tādas pašas vai līdzīgas darbības vai tās daļas pārvietošana Regulas (ES) Nr. 651/2014 2. panta 61.a punkta nozīmē;

| 28) | “publisks ieguldījums” ir jebkāds ieguldījums tādu darbību finansēšanā, kuru avots ir valsts, reģionālo vai vietējo publiskā sektora iestāžu vai jebkuras Eiropas teritoriālās sadarbības grupas (ETSG) budžets, kas noteikts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1082/2006 (39), Savienības budžets, kas pieejams fondiem, publisko tiesību subjektu budžets vai publiskā sektora iestāžu apvienību vai publisko tiesību subjektu apvienību budžets, un nolūkā noteikt ESF+ programmu vai prioritāšu līdzfinansējuma likmi tas var ietvert jebkādus finanšu resursus, kurus kopīgi iemaksājuši darba devēji un darbinieki; |
| --- | --- |

28)

“publisks ieguldījums” ir jebkāds ieguldījums tādu darbību finansēšanā, kuru avots ir valsts, reģionālo vai vietējo publiskā sektora iestāžu vai jebkuras Eiropas teritoriālās sadarbības grupas (ETSG) budžets, kas noteikts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1082/2006 (39), Savienības budžets, kas pieejams fondiem, publisko tiesību subjektu budžets vai publiskā sektora iestāžu apvienību vai publisko tiesību subjektu apvienību budžets, un nolūkā noteikt ESF+ programmu vai prioritāšu līdzfinansējuma likmi tas var ietvert jebkādus finanšu resursus, kurus kopīgi iemaksājuši darba devēji un darbinieki;

39

| 29) | “grāmatvedības gads” ir laikposms no 1. jūlija līdz nākamā gada 30. jūnijam, izņemot pirmo plānošanas perioda grāmatvedības gadu, kad tas ir laikposms no izdevumu attiecināmības sākuma datuma līdz 2022. gada 30. jūnijam; beigu grāmatvedības gadā tas ir laikposms no 2029. gada 1. jūlija līdz 2030. gada 30. jūnijam; |
| --- | --- |

29)

“grāmatvedības gads” ir laikposms no 1. jūlija līdz nākamā gada 30. jūnijam, izņemot pirmo plānošanas perioda grāmatvedības gadu, kad tas ir laikposms no izdevumu attiecināmības sākuma datuma līdz 2022. gada 30. jūnijam; beigu grāmatvedības gadā tas ir laikposms no 2029. gada 1. jūlija līdz 2030. gada 30. jūnijam;

| 30) | “ekonomikas dalībnieks” ir jebkura fiziska vai juridiska persona vai cits subjekts, kas piedalās fondu sniegtās palīdzības īstenošanā, izņemot dalībvalsti, kas īsteno valsts varu; |
| --- | --- |

30)

“ekonomikas dalībnieks” ir jebkura fiziska vai juridiska persona vai cits subjekts, kas piedalās fondu sniegtās palīdzības īstenošanā, izņemot dalībvalsti, kas īsteno valsts varu;

| 31) | “pārkāpums” ir jebkurš piemērojamo tiesību aktu pārkāpums, kas noticis ekonomikas dalībnieka darbības vai bezdarbības dēļ un kas ietekmē vai varētu ietekmēt Savienības budžetu, prasot no minētā budžeta segt nepamatotus izdevumus; |
| --- | --- |

31)

“pārkāpums” ir jebkurš piemērojamo tiesību aktu pārkāpums, kas noticis ekonomikas dalībnieka darbības vai bezdarbības dēļ un kas ietekmē vai varētu ietekmēt Savienības budžetu, prasot no minētā budžeta segt nepamatotus izdevumus;

| 32) | “būtisks trūkums” ir tāds trūkums programmas pārvaldības un kontroles sistēmas efektīvā darbībā, attiecībā uz kuru ir vajadzīgi būtiski pārvaldības un kontroles sistēmu uzlabojumi un kura gadījumā kāda no X pielikumā minētajām galvenajām prasībām Nr. 2, 4, 5, 9, 12, 13 un 15 vai divas vai vairākas citas galvenās prasības tiek novērtētas minētā pielikuma 3. un 4. kategorijā; |
| --- | --- |

32)

“būtisks trūkums” ir tāds trūkums programmas pārvaldības un kontroles sistēmas efektīvā darbībā, attiecībā uz kuru ir vajadzīgi būtiski pārvaldības un kontroles sistēmu uzlabojumi un kura gadījumā kāda no X pielikumā minētajām galvenajām prasībām Nr. 2, 4, 5, 9, 12, 13 un 15 vai divas vai vairākas citas galvenās prasības tiek novērtētas minētā pielikuma 3. un 4. kategorijā;

| 33) | “sistēmisks pārkāpums” ir jebkurš pārkāpums, kurš var atkārtoties un attiecībā uz kuru pastāv liela iespēja, ka tas notiks līdzīga veida darbībās, un kurš izriet no būtiskiem trūkumiem, tostarp no tā, ka nav izveidotas piemērotas procedūras saskaņā ar šo regulu un konkrētu fondu noteikumiem; |
| --- | --- |

33)

“sistēmisks pārkāpums” ir jebkurš pārkāpums, kurš var atkārtoties un attiecībā uz kuru pastāv liela iespēja, ka tas notiks līdzīga veida darbībās, un kurš izriet no būtiskiem trūkumiem, tostarp no tā, ka nav izveidotas piemērotas procedūras saskaņā ar šo regulu un konkrētu fondu noteikumiem;

| 34) | “kļūdu kopsumma” ir prognozēto nejaušo kļūdu un attiecīgā gadījumā arī delimitēto sistēmisko kļūdu un nekoriģētu anomālo kļūdu summa; |
| --- | --- |

34)

“kļūdu kopsumma” ir prognozēto nejaušo kļūdu un attiecīgā gadījumā arī delimitēto sistēmisko kļūdu un nekoriģētu anomālo kļūdu summa;

| 35) | “kopējais kļūdu īpatsvars” ir kļūdu kopsumma, kas dalīta ar revīzijas datu kopu; |
| --- | --- |

35)

“kopējais kļūdu īpatsvars” ir kļūdu kopsumma, kas dalīta ar revīzijas datu kopu;

| 36) | “atlikušo kļūdu īpatsvars” ir kļūdu kopsumma, no kā atskaitītas finanšu korekcijas, kuras dalībvalsts piemērojusi nolūkā samazināt revīzijas iestādes konstatētos riskus, un kas dalīta ar pārskatos deklarējamiem izdevumiem; |
| --- | --- |

36)

“atlikušo kļūdu īpatsvars” ir kļūdu kopsumma, no kā atskaitītas finanšu korekcijas, kuras dalībvalsts piemērojusi nolūkā samazināt revīzijas iestādes konstatētos riskus, un kas dalīta ar pārskatos deklarējamiem izdevumiem;

| 37) | “pabeigta darbība” ir darbība, kura ir fiziski pabeigta vai pilnībā īstenota un saistībā ar kuru saņēmēji ir veikuši visus saistītos maksājumus un saņēmējiem ir izmaksāts atbilstošais publiskais ieguldījums; |
| --- | --- |

37)

“pabeigta darbība” ir darbība, kura ir fiziski pabeigta vai pilnībā īstenota un saistībā ar kuru saņēmēji ir veikuši visus saistītos maksājumus un saņēmējiem ir izmaksāts atbilstošais publiskais ieguldījums;

| 38) | “izlases vienība” ir viena no vienībām, kas var būt darbība, darbības projekts vai saņēmēja iesniegts maksājuma pieprasījums, kurā izlases izveides nolūkā revīzijas datu kopa ir sadalīta; |
| --- | --- |

38)

“izlases vienība” ir viena no vienībām, kas var būt darbība, darbības projekts vai saņēmēja iesniegts maksājuma pieprasījums, kurā izlases izveides nolūkā revīzijas datu kopa ir sadalīta;

| 39) | “darījumu konts” PPP darbības gadījumā ir bankas konts, uz ko attiecas rakstiska vienošanās starp publisko struktūru kā saņēmēju un privātā sektora partneri, kuru apstiprinājusi vadošā iestāde vai starpniekstruktūra, un ko izmanto maksājumiem attiecināmības perioda laikā vai pēc tā; |
| --- | --- |

39)

“darījumu konts” PPP darbības gadījumā ir bankas konts, uz ko attiecas rakstiska vienošanās starp publisko struktūru kā saņēmēju un privātā sektora partneri, kuru apstiprinājusi vadošā iestāde vai starpniekstruktūra, un ko izmanto maksājumiem attiecināmības perioda laikā vai pēc tā;

| 40) | “dalībnieks” ir fiziska persona, kas tieši gūst labumu no darbības, neuzņemoties atbildību par darbības sākšanu vai tās sākšanu un īstenošanu, un kurš EJZAF kontekstā nesaņem finansiālu atbalstu; |
| --- | --- |

40)

“dalībnieks” ir fiziska persona, kas tieši gūst labumu no darbības, neuzņemoties atbildību par darbības sākšanu vai tās sākšanu un īstenošanu, un kurš EJZAF kontekstā nesaņem finansiālu atbalstu;

| 41) | “energoefektivitāte pirmajā vietā” nozīmē, ka enerģētikas plānošanā un politikā un investīciju lēmumos maksimāli tiek ņemti vērā alternatīvi izmaksefektīvi energoefektivitātes pasākumi, ar ko enerģijas pieprasījumu un energoapgādi padara efektīvāku, jo īpaši ar tādiem līdzekļiem kā izmaksefektīvs enerģijas galapatēriņa ietaupījums, pieprasījuma reakcijas iniciatīvas un efektīvāka enerģijas pārveide, pārvade un sadale, kas vienlaikus joprojām nodrošina minēto lēmumu mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

41)

“energoefektivitāte pirmajā vietā” nozīmē, ka enerģētikas plānošanā un politikā un investīciju lēmumos maksimāli tiek ņemti vērā alternatīvi izmaksefektīvi energoefektivitātes pasākumi, ar ko enerģijas pieprasījumu un energoapgādi padara efektīvāku, jo īpaši ar tādiem līdzekļiem kā izmaksefektīvs enerģijas galapatēriņa ietaupījums, pieprasījuma reakcijas iniciatīvas un efektīvāka enerģijas pārveide, pārvade un sadale, kas vienlaikus joprojām nodrošina minēto lēmumu mērķu sasniegšanu;

| 42) | “klimatnoturība” ir process, kura mērķis ir novērst infrastruktūras neaizsargātību pret iespējamo klimata ilgtermiņa ietekmi, vienlaikus nodrošinot, ka tiek ievērots princips “energoefektivitāte pirmajā vietā” un ka no projekta izrietošais siltumnīcefekta gāzu emisiju līmenis atbilst 2050. gada klimatneitralitātes mērķim; |
| --- | --- |

42)

“klimatnoturība” ir process, kura mērķis ir novērst infrastruktūras neaizsargātību pret iespējamo klimata ilgtermiņa ietekmi, vienlaikus nodrošinot, ka tiek ievērots princips “energoefektivitāte pirmajā vietā” un ka no projekta izrietošais siltumnīcefekta gāzu emisiju līmenis atbilst 2050. gada klimatneitralitātes mērķim;

| 43) | “dotācijas ar nosacījumiem” ir dotācijas kategorija, kam piemēro nosacījumus, kas saistīti ar atbalsta atmaksāšanu; |
| --- | --- |

43)

“dotācijas ar nosacījumiem” ir dotācijas kategorija, kam piemēro nosacījumus, kas saistīti ar atbalsta atmaksāšanu;

| 44) | “EIB” ir Eiropas Investīciju banka, Eiropas Investīciju fonds vai Eiropas Investīciju bankas meitasuzņēmums; |
| --- | --- |

44)

“EIB” ir Eiropas Investīciju banka, Eiropas Investīciju fonds vai Eiropas Investīciju bankas meitasuzņēmums;

| 45) | “izcilības zīmogs” ir Komisijas piešķirta kvalitātes zīme saistībā ar priekšlikumu, kas parāda, ka priekšlikums, kurš ir novērtēti uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus saskaņā ar Savienības instrumentu, tiek uzskatīts par tādu, kas atbilst minētā Savienības instrumenta minimālajām kvalitātes prasībām, bet kurus nevar finansēt minētajā uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus pieejamā budžeta trūkuma dēļ, un varētu saņemt atbalstu no citiem Savienības vai valsts finansējuma avotiem. |
| --- | --- |

45)

“izcilības zīmogs” ir Komisijas piešķirta kvalitātes zīme saistībā ar priekšlikumu, kas parāda, ka priekšlikums, kurš ir novērtēti uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus saskaņā ar Savienības instrumentu, tiek uzskatīts par tādu, kas atbilst minētā Savienības instrumenta minimālajām kvalitātes prasībām, bet kurus nevar finansēt minētajā uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus pieejamā budžeta trūkuma dēļ, un varētu saņemt atbalstu no citiem Savienības vai valsts finansējuma avotiem.

3. pants

Komisijas rīcības termiņu aprēķināšana

Ja Komisijas rīcībai ir noteikts termiņš, minētais termiņš sākas no brīža, kad dalībvalsts ir iesniegusi visu informāciju, kas atbilst šajā regulā vai konkrētu fondu regulās izklāstītajām prasībām.

Minēto termiņu aptur nākamajā dienā pēc dienas, kurā Komisija nosūta savus apsvērumus vai dokumentu pārskatīšanas pieprasījumu dalībvalstij, un tas ilgst līdz brīdim, kad dalībvalsts atbild Komisijai.

4. pants

Personas datu apstrāde un aizsardzība

Dalībvalstis un Komisija drīkst apstrādāt personas datus tikai tad, ja tas vajadzīgs, lai izpildītu savus attiecīgos pienākumus saskaņā ar šo regulu, jo īpaši attiecībā uz uzraudzību, ziņošanu, paziņošanu, publicēšanu, izvērtēšanu, finanšu pārvaldību, verifikācijām un revīzijām un – attiecīgā gadījumā – lai noteiktu dalībnieku atbilstību. Personas datus apstrādā saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679 vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725 (40), atkarībā no tā, kura ir piemērojama.

40

II NODAĻA

II NODAĻA

Politikas mērķi un fondu atbalsta principi

Politikas mērķi un fondu atbalsta principi

5. pants

Politikas mērķi

1.   ERAF, ESF+, Kohēzijas fonds un EJZAF atbalsta šādus politikas mērķus:

| a) | konkurētspējīgāka un viedāka Eiropa, veicinot inovatīvas un viedas ekonomiskās pārmaiņas un reģionālo IKT savienojamību; |
| --- | --- |

a)

konkurētspējīgāka un viedāka Eiropa, veicinot inovatīvas un viedas ekonomiskās pārmaiņas un reģionālo IKT savienojamību;

| b) | zaļāka un noturīgāka Eiropa ar zemām oglekļa emisijām, kurā notiek pāreja uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē, veicinot taisnīgu pārkārtošanos uz tīru enerģiju, “zaļās” un “zilās” investīcijas, aprites ekonomika, klimata pārmaiņu seku mazināšana un pielāgošanās tām, risku novēršana un pārvaldība un ilgtspējīga mobilitāte pilsētvidēs; |
| --- | --- |

b)

zaļāka un noturīgāka Eiropa ar zemām oglekļa emisijām, kurā notiek pāreja uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē, veicinot taisnīgu pārkārtošanos uz tīru enerģiju, “zaļās” un “zilās” investīcijas, aprites ekonomika, klimata pārmaiņu seku mazināšana un pielāgošanās tām, risku novēršana un pārvaldība un ilgtspējīga mobilitāte pilsētvidēs;

| c) | ciešāk savienota Eiropa, uzlabojot mobilitāti; |
| --- | --- |

c)

ciešāk savienota Eiropa, uzlabojot mobilitāti;

| d) | sociālāka un iekļaujošāka Eiropa, īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru; |
| --- | --- |

d)

sociālāka un iekļaujošāka Eiropa, īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru;

| e) | iedzīvotājiem tuvāka Eiropa, veicinot visu veidu teritoriju un vietējo iniciatīvu ilgtspējīgu un integrētu attīstību. |
| --- | --- |

e)

iedzīvotājiem tuvāka Eiropa, veicinot visu veidu teritoriju un vietējo iniciatīvu ilgtspējīgu un integrētu attīstību.

TPF palīdz sasniegt konkrēto mērķi – dot reģioniem un cilvēkiem iespēju risināt jautājumus saistībā ar sociālajām, nodarbinātības, ekonomiskajām un vidiskajām sekām, ko rada pārkārtošanās uz Savienības 2030. gadam izvirzīto mērķrādītāju enerģētikas un klimata jomā un uz klimatneitrālu Savienības ekonomiku līdz 2050. gadam, pamatojoties uz Parīzes nolīgumu.

Šā panta 1. punkta pirmo daļu nepiemēro ERAF un ESF+ resursiem, ko pārvieto uz TPF saskaņā ar 27. pantu.

2.   ERAF, ESF+, Kohēzijas fonds un TPF atbalsta Savienības darbības, kuru mērķis ir stiprināt tās ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju saskaņā ar LESD 174. pantu, īstenojot šādus mērķus:

| a) | mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” dalībvalstīs un reģionos, ko atbalsta no ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda un TPF; un |
| --- | --- |

a)

mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” dalībvalstīs un reģionos, ko atbalsta no ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda un TPF; un

| b) | mērķi “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg), ko atbalsta no ERAF. |
| --- | --- |

b)

mērķi “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg), ko atbalsta no ERAF.

3.   Dalībvalstis un Komisija veicina koordināciju, papildināmību un saskaņotību starp fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Tās optimizē atbildīgo personu koordinācijas mehānismus, lai izvairītos no dublēšanās plānošanas un īstenošanas laikā. Attiecīgi dalībvalstis un Komisija ņem vērā arī attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus fondu plānošanā un apguvē.

6. pants

Klimata mērķi un klimata korekcijas mehānisms

1.   Dalībvalstis sniedz informāciju par atbalstu vides un klimata mērķu sasniegšanai, izmantojot metodoloģiju, kas pamatojas uz katram fondam paredzētajiem intervences veidiem. Minētā metodoloģija ietver konkrēta svēruma piešķiršanu sniegtajam atbalstam līmenī, kas atspoguļo, kādā apmērā šāds atbalsts sniedz ieguldījumu vides un klimata mērķu sasniegšanā. ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda gadījumā svērums ir saistīts ar I pielikumā norādīto intervences veidu dimensijām un kodiem. ERAF un Kohēzijas fonds iegulda attiecīgi 30 % un 37 % no Savienības ieguldījuma izdevumos, kas atbalstīti Savienības budžetā noteikto klimata mērķu sasniegšanai.

2.   Klimata ieguldījuma mērķrādītāju katrai dalībvalstij nosaka procentos no tās kopējā ERAF un Kohēzijas fonda piešķīruma un iekļauj programmās, ņemot vērā intervences veidus un indikatīvo finanšu sadalījumu saskaņā ar 22. panta 3. punkta d) apakšpunkta viii) punktu. Kā paredzēts 11. panta 1. punktā, provizorisko klimata ieguldījuma mērķrādītāju nosaka partnerības nolīgumā.

3.   Dalībvalsts un Komisija regulāri uzrauga, kā tiek ievēroti klimata ieguldījuma mērķrādītāji, pamatojoties uz kopējiem attiecināmajiem izdevumiem, ko saņēmēji ir deklarējuši vadošajai iestādei un kas sadalīti pa intervences veidiem saskaņā ar 42. pantu, un uz dalībvalsts iesniegtajiem datiem. Ja uzraudzība liecina, ka progress virzībā uz klimata ieguldījuma mērķrādītāja sasniegšanu nav pietiekams, dalībvalsts un Komisija ikgadējā izskatīšanas sanāksmē vienojas par korektīviem pasākumiem.

4.   Ja līdz 2024. gada 31. decembrim nav panākts pietiekams progress virzībā uz klimata ieguldījuma mērķrādītāja sasniegšanu valsts līmenī, dalībvalsts to ņem vērā savā vidusposma pārskatīšanā saskaņā ar 18. panta 1. punktu.

7. pants

Dalīta pārvaldība

1.   Dalībvalstis un Komisija apgūst dalītā pārvaldībā īstenotajiem fondiem piešķirto Savienības budžetu saskaņā ar Finanšu regulas 63. pantu. Dalībvalstis sagatavo un īsteno programmas attiecīgajā teritoriālajā līmenī saskaņā ar savu institucionālo, tiesisko un finanšu sistēmu.

2.   Komisija apgūst tā atbalsta summu, kas no Kohēzijas fonda pārvietots uz Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (EISI), Eiropas pilsētiniciatīvu, starpreģionālām investīcijām inovācijā, tā atbalsta summu, kas no ESF+ pārvietots uz transnacionālo sadarbību, summas, kas iemaksātas programmā InvestEU, tiešā vai netiešā pārvaldībā īstenotu tehnisko palīdzību pēc Komisijas iniciatīvas saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta pirmās daļas a) un c) apakšpunktu.

3.   Vienojoties ar attiecīgo dalībvalsti un reģioniem, Komisija, izmantojot netiešu pārvaldību, var īstenot tālāko reģionu sadarbību atbilstoši mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg).

8. pants

Partnerība un daudzlīmeņu pārvaldība

1.   Attiecībā uz partnerības nolīgumu un katru programmu dalībvalstis saskaņā ar savu institucionālo un tiesisko sistēmu katra organizē un īsteno visaptverošu partnerību, ņemot vērā fondu specifiku. Minētajā partnerībā iesaista vismaz šādus partnerus:

| a) | reģionālās, vietējās, pilsētvides un citas publiskās iestādes; |
| --- | --- |

a)

reģionālās, vietējās, pilsētvides un citas publiskās iestādes;

| b) | ekonomiskos un sociālos partnerus; |
| --- | --- |

b)

ekonomiskos un sociālos partnerus;

| c) | attiecīgās struktūras, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību, piemēram, vides partnerus, nevalstiskās organizācijas un struktūras, kas atbild par to, ka tiek veicināta sociālā iekļaušana, pamattiesības, personu ar invaliditāti tiesības, dzimumu līdztiesība un nediskriminācija; |
| --- | --- |

c)

attiecīgās struktūras, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību, piemēram, vides partnerus, nevalstiskās organizācijas un struktūras, kas atbild par to, ka tiek veicināta sociālā iekļaušana, pamattiesības, personu ar invaliditāti tiesības, dzimumu līdztiesība un nediskriminācija;

| d) | attiecīgā gadījumā – pētniecības organizācijas un universitātes. |
| --- | --- |

d)

attiecīgā gadījumā – pētniecības organizācijas un universitātes.

2.   Partnerība, kas izveidota saskaņā ar šā panta 1. punktu, darbojas saskaņā ar daudzlīmeņu pārvaldības principu un augšupēju pieeju. Dalībvalstis 1. punktā minētos partnerus iesaista partnerības nolīgumu sagatavošanā, kā arī visā programmu sagatavošanas, īstenošanas un novērtēšanas laikā, tostarp uzraudzības komiteju darbā saskaņā ar 39. pantu.

Šajā sakarā dalībvalstis attiecīgā gadījumā atbilstošu procentuālo daļu no fondu nodrošinātajiem resursiem piešķir sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju administratīvo spēju veidošanai.

3.   Attiecībā uz Interreg programmām partnerībā iesaista partnerus no visām iesaistītajām dalībvalstīm.

4.   Partnerības organizēšanu un īstenošanu veic saskaņā ar Eiropas rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību, kas izveidots ar Deleģēto regulu (ES) Nr. 240/2014.

5.   Komisija ar organizācijām, kas pārstāv partnerus Savienības līmenī, vismaz reizi gadā apspriežas par programmu īstenošanu un ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par rezultātiem.

9. pants

Horizontālie principi

1.   Dalībvalstis un Komisija fondu apguvē nodrošina pamattiesību ievērošanu un atbilstību Eiropas Savienības Pamattiesību hartai.

2.   Dalībvalstis un Komisija nodrošina, lai visā programmu sagatavošanā, īstenošanā uzraudzīšanā, ziņojumu izstrādē un novērtēšanā tiktu ņemta vērā un veicināta vīriešu un sieviešu līdztiesība, dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana un dzimumperspektīvas integrēšana.

3.   Dalībvalstis un Komisija veic atbilstošus pasākumus, lai programmu sagatavošanas, īstenošanas uzraudzības, ziņošanas un novērtēšanas laikā novērstu jebkādu diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, ticības vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ. Visā programmu sagatavošanas un īstenošanas laikā jo īpaši ņem vērā piekļūstamības nodrošināšanu personām ar invaliditāti.

4.   Fondu mērķus īsteno saskaņā ar mērķi veicināt ilgtspējīgu attīstību, kā noteikts LESD 11. pantā, ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus, Parīzes nolīgumu un principu “nenodari būtisku kaitējumu”.

Fondu mērķus īsteno, pilnībā ievērojot Savienības acquis vides jomā.

II SADAĻA

STRATĒĢISKĀ PIEEJA

STRATĒĢISKĀ PIEEJA

I NODAĻA

I NODAĻA

Partnerības nolīgums

Partnerības nolīgums

10. pants

Partnerības nolīguma sagatavošana un iesniegšana

1.   Katra dalībvalsts sagatavo partnerības nolīgumu, kurā izklāstīta plānošanas stratēģiskā orientācija un ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda, TPF un EJZAF rezultatīvas un efektīvas izmantošanas kārtība laikposmam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim.

2.   Partnerības nolīgumu sagatavo saskaņā ar Eiropas rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību. Ja dalībvalsts savu programmu sagatavošanas laikā jau paredz visaptverošu partnerību, minēto prasību uzskata par izpildītu.

3.   Dalībvalsts partnerības nolīgumu Komisijai iesniedz pirms pirmās programmas iesniegšanas vai vienlaikus ar to.

4.   Partnerības nolīgumu var iesniegt kopā ar attiecīgo gada valsts reformu programmu un integrētu nacionālo enerģētikas un klimata plānu.

5.   Partnerības nolīgums ir stratēģisks un kodolīgs dokuments. Tas nav garāks par 35 lappusēm, ja vien dalībvalsts pēc savas iniciatīvas nenolemj palielināt dokumenta apjomu.

6.   Dalībvalsts partnerības nolīgumu izstrādā saskaņā ar II pielikumā norādīto veidni. Dalībvalsts var iekļaut partnerības nolīgumu kādā no tās programmām.

7.   Interreg programmas Komisijai var iesniegt pirms partnerības nolīguma iesniegšanas.

8.   EIB pēc attiecīgās dalībvalsts lūguma var piedalīties partnerības nolīguma sagatavošanā, kā arī pasākumos, kas saistīti ar darbību sagatavošanu, finanšu instrumentiem un PPP.

11. pants

Partnerības nolīguma saturs

1.   Partnerības nolīgumā tiek ietverti šādi elementi:

| a) | izvēlētie politikas mērķi un TPF konkrētais mērķis, norādot, ar kuriem fondiem, uz ko attiecas partnerības nolīgums, un programmām šie mērķi tiks īstenoti, un to pamatojums, ņemot vērā attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, integrētu nacionālo enerģētikas un klimata plānu, Eiropas sociālo tiesību pīlāra principus un – attiecīgā gadījumā – reģionālās problēmas; |
| --- | --- |

a)

izvēlētie politikas mērķi un TPF konkrētais mērķis, norādot, ar kuriem fondiem, uz ko attiecas partnerības nolīgums, un programmām šie mērķi tiks īstenoti, un to pamatojums, ņemot vērā attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, integrētu nacionālo enerģētikas un klimata plānu, Eiropas sociālo tiesību pīlāra principus un – attiecīgā gadījumā – reģionālās problēmas;

| b) | attiecībā uz katru izvēlēto politikas mērķi un TPF konkrēto mērķi:






  i) | kopsavilkums par rīcībpolitikas izvēli un galvenajiem rezultātiem, kas gaidāmi saistībā ar katru fondu, uz kuru attiecas partnerības nolīgums; |
| --- | --- | --- |

b)

attiecībā uz katru izvēlēto politikas mērķi un TPF konkrēto mērķi:

i)

kopsavilkums par rīcībpolitikas izvēli un galvenajiem rezultātiem, kas gaidāmi saistībā ar katru fondu, uz kuru attiecas partnerības nolīgums;

| ii) | fondu koordinācija, norobežošana un papildināmība un attiecīgā gadījumā koordinācija starp valstu un reģionālajām programmām; |
| --- | --- |

ii)

fondu koordinācija, norobežošana un papildināmība un attiecīgā gadījumā koordinācija starp valstu un reģionālajām programmām;

| iii) | papildināmība un sinerģijas starp fondiem, uz kuriem attiecas partnerības nolīgums, AMIF, IDF, BMVI un citiem Savienības instrumentiem, tostarp LIFE stratēģiskajiem integrētajiem projektiem, stratēģiskajiem dabas projektiem un attiecīgā gadījumā projektiem, ko finansē no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”; |
| --- | --- |

iii)

papildināmība un sinerģijas starp fondiem, uz kuriem attiecas partnerības nolīgums, AMIF, IDF, BMVI un citiem Savienības instrumentiem, tostarp LIFE stratēģiskajiem integrētajiem projektiem, stratēģiskajiem dabas projektiem un attiecīgā gadījumā projektiem, ko finansē no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”;

| c) | provizoriskais finanšu piešķīrums no katra fonda, uz ko attiecas partnerības nolīgums, katram politikas mērķim valsts un attiecīgā gadījumā reģionālā līmenī, ievērojot konkrēta fonda noteikumus par tematisko koncentrāciju, un provizoriskais finanšu piešķīrums TPF konkrētajam mērķim, tostarp jebkādi ERAF un ESF+ resursi, kas jāpārvieto uz TPF saskaņā ar 27. pantu; |
| --- | --- |

c)

provizoriskais finanšu piešķīrums no katra fonda, uz ko attiecas partnerības nolīgums, katram politikas mērķim valsts un attiecīgā gadījumā reģionālā līmenī, ievērojot konkrēta fonda noteikumus par tematisko koncentrāciju, un provizoriskais finanšu piešķīrums TPF konkrētajam mērķim, tostarp jebkādi ERAF un ESF+ resursi, kas jāpārvieto uz TPF saskaņā ar 27. pantu;

| d) | provizoriskais klimata ieguldījuma mērķrādītājs saskaņā ar 6. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

d)

provizoriskais klimata ieguldījuma mērķrādītājs saskaņā ar 6. panta 2. punktu;

| e) | vajadzības gadījumā finanšu resursu sadalījums pa reģiona kategorijām, kas noteiktas saskaņā ar 108. panta 2. punktu, un piešķīrumu summas, ko ierosināts pārvietot, ievērojot 26. pantu un 111. pantu, kopā ar šādu pārvietojumu pamatojumu; |
| --- | --- |

e)

vajadzības gadījumā finanšu resursu sadalījums pa reģiona kategorijām, kas noteiktas saskaņā ar 108. panta 2. punktu, un piešķīrumu summas, ko ierosināts pārvietot, ievērojot 26. pantu un 111. pantu, kopā ar šādu pārvietojumu pamatojumu;

| f) | attiecībā uz tehniskās palīdzības sniegšanu – dalībvalsts izvēlētais Savienības ieguldījuma veids, ievērojot 36. panta 3. punktu, un attiecīgā gadījumā arī provizoriskais finanšu piešķīrums no katra fonda, uz ko attiecas partnerības nolīgums, valsts līmenī un finanšu resursu sadalījums pa programmām un reģiona kategorijām; |
| --- | --- |

f)

attiecībā uz tehniskās palīdzības sniegšanu – dalībvalsts izvēlētais Savienības ieguldījuma veids, ievērojot 36. panta 3. punktu, un attiecīgā gadījumā arī provizoriskais finanšu piešķīrums no katra fonda, uz ko attiecas partnerības nolīgums, valsts līmenī un finanšu resursu sadalījums pa programmām un reģiona kategorijām;

| g) | summas, kas jāiemaksā programmā InvestEU, pa fondiem un attiecīgā gadījumā pa reģiona kategorijām; |
| --- | --- |

g)

summas, kas jāiemaksā programmā InvestEU, pa fondiem un attiecīgā gadījumā pa reģiona kategorijām;

| h) | to fondu plānoto programmu saraksts, uz kuriem attiecas partnerības nolīgums, norādot attiecīgos provizoriskos finanšu piešķīrumus pa fondiem, un attiecīgā gadījumā atbilstošais valstu ieguldījums pa reģiona kategorijām; |
| --- | --- |

h)

to fondu plānoto programmu saraksts, uz kuriem attiecas partnerības nolīgums, norādot attiecīgos provizoriskos finanšu piešķīrumus pa fondiem, un attiecīgā gadījumā atbilstošais valstu ieguldījums pa reģiona kategorijām;

| i) | kopsavilkums par darbībām, ko attiecīgā dalībvalsts veic, lai pastiprinātu tās administratīvo spēju to fondu apguvē, uz kuriem attiecas partnerības nolīgums; |
| --- | --- |

i)

kopsavilkums par darbībām, ko attiecīgā dalībvalsts veic, lai pastiprinātu tās administratīvo spēju to fondu apguvē, uz kuriem attiecas partnerības nolīgums;

| j) | vajadzības gadījumā integrēta pieeja demogrāfisko problēmu vai reģionu un teritoriju īpašo vajadzību risināšanai. |
| --- | --- |

j)

vajadzības gadījumā integrēta pieeja demogrāfisko problēmu vai reģionu un teritoriju īpašo vajadzību risināšanai.

Attiecībā uz mērķi “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg) partnerības nolīgumā ietver tikai plānoto programmu sarakstu.

2.   Partnerības nolīgumā var iekļaut arī novērtējuma kopsavilkumu par 15. pantā un III un IV pielikumā minēto attiecīgo veicinošo nosacījumu izpildi.

12. pants

Partnerības nolīguma apstiprināšana

1.   Komisija novērtē partnerības nolīgumu un tā atbilstību šai regulai un konkrētu fondu noteikumiem, vienlaikus ievērojot proporcionalitātes principu, ņemot vērā dokumenta stratēģisko raksturu, aptverto programmu skaitu un attiecīgajai dalībvalstij piešķirto resursu kopējo summu. Savā novērtējumā Komisija jo īpaši ņem vērā to, kā dalībvalsts plāno īstenot attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, tās integrētu nacionālo enerģētikas un klimata plānu, kā arī Eiropas sociālo tiesību pīlāru.

2.   Komisija var sniegt apsvērumus par to trīs mēnešu laikā no dienas, kurā dalībvalsts iesniegusi partnerības nolīgumu.

3.   Dalībvalsts pārskata partnerības nolīgumu, ņemot vērā Komisijas sagatavotos apsvērumus.

4.   Komisija ar īstenošanas aktu pieņem lēmumu par minētā partnerības nolīguma apstiprināšanu ne vēlāk kā četrus mēnešus pēc dienas, kurā attiecīgā dalībvalsts pirmo reizi iesniegusi partnerības nolīgumu.

5.   Ja partnerības nolīgums ir iekļauts programmā saskaņā ar 10. panta 6. punktu, Komisija ar īstenošanas aktu pieņem atsevišķu lēmumu, ar ko apstiprina gan partnerības nolīgumu, gan programmu, ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc dienas, kurā attiecīgā dalībvalsts pirmo reizi iesniegusi programmu.

13. pants

Partnerības nolīguma grozīšana

1.   Dalībvalsts līdz 2025. gada 31. martam var iesniegt Komisijai grozītu partnerības nolīgumu, ņemot vērā vidusposma pārskata rezultātus.

2.   Komisija novērtē grozījumu un var izteikt apsvērumus trīs mēnešu laikā pēc grozītā partnerības nolīguma iesniegšanas.

3.   Dalībvalsts pārskata grozīto partnerības nolīgumu, ņemot vērā Komisijas sagatavotos apsvērumus.

4.   Komisija apstiprina partnerības nolīguma grozījumus ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tam, kad dalībvalsts to iesniegusi.

14. pants

ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda un EJZAF izmantošana, iesaistot programmu InvestEU

1.   Dalībvalstis partnerības nolīgumā var piešķirt summu līdz 2 % no sākotnējā valsts piešķīruma attiecīgi ERAF, ESF+, Kohēzijas fondam un EJZAF, kas jāiemaksā programmā InvestEU un jānodrošina, izmantojot ES garantiju un InvestEU konsultāciju centru saskaņā ar InvestEU regulas 10. pantu. Dalībvalstis ar attiecīgās vadošās iestādes piekrišanu pēc 2023. gada 1. janvāra var piešķirt papildu summu līdz 3 % no sākotnējā valsts piešķīruma katrā no minētajiem fondiem, izmantojot vienu vai vairākus programmas grozījumu pieprasījumus.

Šādas summas palīdz sasniegt politikas mērķus, kas izvēlēti partnerības nolīgumā vai programmā, un atbalsta investīcijas galvenokārt ieguldītāju reģiona kategorijā.

Minētās iemaksas īsteno saskaņā ar InvestEU regulā paredzētajiem noteikumiem, un tās nav uzskatāmas par resursu pārvietošanu saskaņā ar 26. pantu.

2.   Dalībvalstis katram gadam nosaka kopējo ieguldīto summu pa fondiem un attiecīgā gadījumā pa reģiona kategorijām. Partnerības nolīguma gadījumā var piešķirt kārtējā kalendārā gada un turpmāko kalendāro gadu resursus. Ja dalībvalsts pieprasa programmas grozījumu, piešķirt var tikai turpmāko kalendāro gadu resursus.

3.   Summu, kas minēta šā panta 1. punktā, izmanto, lai nodrošinātu ES garantijas daļu dalībvalsts komponentā, un InvestEU konsultāciju centram, kad ir noslēgts iemaksu nolīgums saskaņā ar InvestEU regulas 10. panta 3. punktu. Savienības budžeta saistības attiecībā uz katru iemaksu nolīgumu Komisija uzņemas gada maksājumu veidā laikposmā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim.

4.   Neatkarīgi no Finanšu regulas 12. panta, ja iemaksu nolīgums, kā noteikts InvestEU regulas 10. panta 2. punktā, nav četru mēnešu laikā no Komisijas lēmuma datuma, ar ko pieņem partnerības nolīgumu, noslēgts par šā panta 1. punktā minēto summu, kas piešķirta partnerības nolīgumā, atbilstošo summu piešķir programmai vai programmām ieguldītāja fonda un reģiona kategorijas ietvaros – attiecīgā gadījumā pēc dalībvalsts pieprasījuma.

Iemaksu nolīgumu par 1. punktā minētajām summām, kas piešķirtas programmas grozījuma pieprasījumā, noslēdz vienlaikus ar lēmuma pieņemšanu par programmas grozīšanu.

5.   Saskaņā ar InvestEU regulas 10. panta 4. punkta otro daļu, ja garantijas nolīgums nav noslēgts deviņu mēnešu laikā pēc iemaksu nolīguma noslēgšanas, iemaksu nolīgumu izbeidz vai pagarina pēc savstarpējas vienošanās.

Ja dalībvalsts dalība fondā InvestEU tiek pārtraukta, attiecīgās summas, kas iemaksātas kopējā uzkrājumu fondā kā nodrošinājums, tiek atgūtas kā iekšējie piešķirtie ieņēmumi, ievērojot Finanšu regulas 21. panta 5. punktu. Attiecīgā dalībvalsts iesniedz pieprasījumu par vienu vai vairākiem programmas grozījumiem, lai izmantotu atgūtās summas un summas, kas saskaņā ar šā panta 2. punktu piešķirtas turpmākajiem kalendārajiem gadiem. Iemaksu nolīguma izbeigšanu vai grozīšanu noslēdz vienlaikus ar lēmumu pieņemšanu, ar ko groza attiecīgo programmu vai programmas.

6.   Saskaņā ar InvestEU regulas 10. panta 4. punkta trešo daļu, ja garantijas nolīgums nav pienācīgi īstenots četru gadu laikā pēc garantijas nolīguma noslēgšanas, iemaksu nolīgumu groza. Dalībvalsts var pieprasīt, lai summas, kas iemaksātas ES garantijā saskaņā ar šā panta 1. punktu un paredzētas garantijas nolīgumā, bet neattiecas uz pamatā esošajiem aizdevumiem, kapitālieguldījumiem vai citiem riska instrumentiem, tiktu administrētas saskaņā ar šā panta 5. punktu.

7.   Resursus, kas radušies no vai kas attiecināmi uz summām, kuras iemaksātas ES garantijā, dara pieejamus dalībvalstij saskaņā ar InvestEU regulas 10. panta 5. punkta a) apakšpunktu un izmanto atbalstam ar tādu pašu mērķi vai mērķiem finanšu instrumentu vai budžeta garantiju veidā.

8.   Summām, kas atkārtoti izmantojamas programmā saskaņā ar šā panta 4., 5. un 6. punktu, saistību atcelšanas termiņš, kas noteikts 105. panta 1. punktā, sākas gadā, kurā uzņemas atbilstošās budžeta saistības.

II NODAĻA

II NODAĻA

Veicinošie nosacījumi un snieguma satvars

Veicinošie nosacījumi un snieguma satvars

15. pants

Veicinošie nosacījumi

1.   Šajā regulā izklāstīti konkrēto mērķu veicinošie nosacījumi.

III pielikumā ietverti horizontālie veicinošie nosacījumi, kas piemērojami visiem konkrētajiem mērķiem, un kritēriji to izpildes novērtēšanai.

IV pielikumā ietverti tematiskie veicinošie nosacījumi attiecībā uz ERAF, ESF+ un Kohēzijas fondu un kritēriji to izpildes novērtēšanai.

Veicinošais nosacījums attiecībā uz rīkiem un spējām valsts atbalsta noteikumu efektīvai piemērošanai nav piemērojams programmām, kas saņem atbalstu no AMIF, IDF vai BMVI.

2.   Sagatavojot programmu vai programmas grozījuma ietvaros ieviešot jaunu konkrētu mērķi, dalībvalsts novērtē, vai ir izpildīti ar izvēlēto konkrēto mērķi saistītie veicinošie nosacījumi. Veicinošais nosacījums ir izpildīts, ja ir izpildīti visi saistītie kritēriji. Dalībvalsts katrā programmā vai programmas grozījumā nosaka izpildītos un neizpildītos veicinošos nosacījumus, un sniedz pamatojumu, ja tā uzskata, ka veicinošais nosacījums ir izpildīts.

3.   Ja veicinošais nosacījums programmas vai programmas grozījuma apstiprināšanas laikā nav izpildīts, dalībvalsts, norādot izpildes pamatojumu, informē Komisiju, tiklīdz tā uzskata, ka veicinošais nosacījums ir izpildīts.

4.   Komisija pēc iespējas drīz un ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc 3. punktā minētās informācijas saņemšanas veic novērtējumu un informē dalībvalsti, vai tā piekrīt dalībvalstij attiecībā uz veicinošā nosacījuma izpildi.

Ja Komisija nepiekrīt dalībvalstij attiecībā uz veicinošā nosacījuma izpildi, tā informē dalībvalsti un izklāsta savu novērtējumu.

Ja dalībvalsts nepiekrīt Komisijas novērtējumam, tā viena mēneša laikā iesniedz savus apsvērumus, un Komisija rīkojas saskaņā ar pirmo daļu.

Ja dalībvalsts piekrīt Komisijas novērtējumam, tā rīkojas saskaņā ar 3. punktu.

5.   Neskarot 105. pantu, izdevumus par darbībām, kas saistītas ar konkrēto mērķi, var iekļaut maksājumu pieteikumos, tomēr Komisija tos neatlīdzina, kamēr Komisija nav informējusi dalībvalsti par veicinošā nosacījuma izpildi, ievērojot šā panta 4. punkta pirmo daļu.

Pirmā daļa neattiecas uz darbībām, kas palīdz nodrošināt attiecīgā veicinošā nosacījuma izpildi.

6.   Dalībvalsts nodrošina, ka veicinošie nosacījumi tiek izpildīti un ievēroti arī turpmāk visā plānošanas periodā. Tā informē Komisiju par jebkādiem grozījumiem, kas ietekmē veicinošo nosacījumu izpildi.

Ja Komisija uzskata, ka veicinošais nosacījums vairs netiek pildīts, tā informē dalībvalsti, izklāstot savu novērtējumu. Pēc tam ievēro 4. punkta otrajā un trešajā daļā izklāstīto procedūru.

Ja Komisija secina, ka veicinošā nosacījuma neizpilde turpinās, un neskarot 105. pantu, pamatojoties uz dalībvalsts apsvērumiem, izdevumus, kas saistīti ar attiecīgo konkrēto mērķi, var iekļaut maksājumu pieteikumos, tomēr Komisija tos neatlīdzina, kamēr Komisija nav informējusi dalībvalsti par veicinošā nosacījuma izpildi, ievērojot šā panta 4. punkta pirmo daļu.

7.   IV pielikumu nepiemēro no TPF atbalstītām prioritātēm vai jebkādiem ERAF un ESF+ resursiem, ko pārvieto uz TPF saskaņā ar 27. pantu.

16. pants

Snieguma satvars

1.   Katra dalībvalsts izveido snieguma satvaru, lai ļautu veikt ar programmas sniegumu saistīto uzraudzību, ziņošanu un novērtēšanu tās īstenošanas laikā, un lai palīdzētu fondu vispārējā snieguma novērtēšanā.

Snieguma satvarā ietilpst:

| a) | iznākuma un rezultātu rādītāji, kas saistīti ar izvēlētajiem konkrētajiem mērķiem, kuri programmai noteikti konkrētu fondu regulās; |
| --- | --- |

a)

iznākuma un rezultātu rādītāji, kas saistīti ar izvēlētajiem konkrētajiem mērķiem, kuri programmai noteikti konkrētu fondu regulās;

| b) | starpposma rādītāji, kas jāsasniedz līdz 2024. gada beigām attiecībā uz iznākuma rādītājiem; un |
| --- | --- |

b)

starpposma rādītāji, kas jāsasniedz līdz 2024. gada beigām attiecībā uz iznākuma rādītājiem; un

| c) | mērķrādītāji, kas jāsasniedz līdz 2029. gada beigām attiecībā uz iznākuma un rezultātu rādītājiem. |
| --- | --- |

c)

mērķrādītāji, kas jāsasniedz līdz 2029. gada beigām attiecībā uz iznākuma un rezultātu rādītājiem.

2.   Starpposma rādītājus un mērķrādītājus nosaka attiecībā uz katru konkrēto programmas mērķi, izņemot tehnisko palīdzību un konkrēto mērķi novērst materiālo nenodrošinātību, kā izklāstīts ESF+ regulas 4. panta 1. punkta m) apakšpunktā.

3.   Starpposma rādītāji un mērķrādītāji ļauj Komisijai un dalībvalstij novērtēt progresu virzībā uz konkrēto mērķu sasniegšanu. Tie atbilst prasībām, kas noteiktas Finanšu regulas 33. panta 3. punktā.

17. pants

Metodoloģija snieguma satvara noteikšanai

1.   Metodoloģija, ar nosaka snieguma satvaru, ietver:

| a) | kritērijus, ko dalībvalsts piemēro rādītāju atlasei; |
| --- | --- |

a)

kritērijus, ko dalībvalsts piemēro rādītāju atlasei;

| b) | izmantotos datus vai pierādījumus, datu kvalitātes nodrošināšanu un aprēķina metodi; |
| --- | --- |

b)

izmantotos datus vai pierādījumus, datu kvalitātes nodrošināšanu un aprēķina metodi;

| c) | faktorus, kas var ietekmēt starpposma rādītāju un mērķrādītāju sasniegšanu, un kā tie ņemti vērā. |
| --- | --- |

c)

faktorus, kas var ietekmēt starpposma rādītāju un mērķrādītāju sasniegšanu, un kā tie ņemti vērā.

2.   Dalībvalsts metodoloģiju snieguma satvara noteikšanai pēc pieprasījuma dara pieejamu Komisijai.

18. pants

Vidusposma pārskats un elastīguma summa

1.   Attiecībā uz programmām, ko atbalsta no ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda un TPF, dalībvalsts pārskata katru programmu, ņemot vērā šādus elementus:

| a) | jaunas problēmas, kas apzinātas 2024. gadā pieņemtajos attiecīgajos konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos; |
| --- | --- |

a)

jaunas problēmas, kas apzinātas 2024. gadā pieņemtajos attiecīgajos konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos;

| b) | attiecīgā gadījumā – integrētā nacionālā enerģētikas un klimata plāna īstenošanas progresu; |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā – integrētā nacionālā enerģētikas un klimata plāna īstenošanas progresu;

| c) | progresu Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošanā; |
| --- | --- |

c)

progresu Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošanā;

| d) | attiecīgās dalībvalsts vai reģiona sociālekonomisko situāciju, īpašu uzmanību pievēršot teritoriālajām vajadzībām, ņemot vērā jebkādu būtisku negatīvu finanšu, ekonomikas vai sociālo attīstību; |
| --- | --- |

d)

attiecīgās dalībvalsts vai reģiona sociālekonomisko situāciju, īpašu uzmanību pievēršot teritoriālajām vajadzībām, ņemot vērā jebkādu būtisku negatīvu finanšu, ekonomikas vai sociālo attīstību;

| e) | attiecīgo izvērtējumu galvenos rezultātus; |
| --- | --- |

e)

attiecīgo izvērtējumu galvenos rezultātus;

| f) | progresu starpposma rādītāju sasniegšanā, ņemot vērā nozīmīgākās grūtības, kas radušās, īstenojot programmu; |
| --- | --- |

f)

progresu starpposma rādītāju sasniegšanā, ņemot vērā nozīmīgākās grūtības, kas radušās, īstenojot programmu;

| g) | attiecībā uz TPF atbalstītajām programmām – Komisijas veikto novērtējumu, ievērojot Regulas (ES) Nr. 2018/199929. panta 1. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

g)

attiecībā uz TPF atbalstītajām programmām – Komisijas veikto novērtējumu, ievērojot Regulas (ES) Nr. 2018/199929. panta 1. punkta b) apakšpunktu.

2.   Dalībvalstis līdz 2025. gada 31. martam iesniedz Komisijai katras programmas vidusposma pārskata rezultātu novērtējumu, tostarp priekšlikumu par 86. panta 1. punkta otrajā daļā minētās elastīguma summas galīgo piešķīrumu.

3.   Ja pēc programmas vidusposma pārskatīšanas to uzskata par nepieciešamu vai gadījumā, kad tiek konstatētas jaunas problēmas, ievērojot 1. punkta a) apakšpunktu, dalībvalsts iesniedz Komisijai 2. punktā minēto novērtējumu kopā ar grozīto programmu.

Pārskatīšanā iekļauj:

| a) | finanšu resursu piešķīrumus pa prioritātēm; |
| --- | --- |

a)

finanšu resursu piešķīrumus pa prioritātēm;

| b) | pārskatītos vai jaunos mērķrādītājus; |
| --- | --- |

b)

pārskatītos vai jaunos mērķrādītājus;

| c) | summas, kas jāiemaksā programmā InvestEU, pa fondiem un attiecīgā gadījumā pa reģiona kategorijām. |
| --- | --- |

c)

summas, kas jāiemaksā programmā InvestEU, pa fondiem un attiecīgā gadījumā pa reģiona kategorijām.

Komisija apstiprina pārskatīto programmu saskaņā ar 24. pantu, tostarp elastīguma summas galīgo piešķīrumu.

4.   Ja vidusposma pārskatīšanas rezultātā dalībvalsts uzskata, ka programma nav jāgroza, Komisija vai nu:

| a) | pieņem lēmumu trīs mēnešu laikā pēc 2. punktā minētā novērtējuma iesniegšanas, apstiprinot elastīguma summas galīgo piešķīrumu; vai |
| --- | --- |

a)

pieņem lēmumu trīs mēnešu laikā pēc 2. punktā minētā novērtējuma iesniegšanas, apstiprinot elastīguma summas galīgo piešķīrumu; vai

| b) | pieprasa dalībvalstij divu mēnešu laikā pēc 2. punktā minētā novērtējuma iesniegšanas iesniegt saskaņā ar 24. pantu grozītu programmu. |
| --- | --- |

b)

pieprasa dalībvalstij divu mēnešu laikā pēc 2. punktā minētā novērtējuma iesniegšanas iesniegt saskaņā ar 24. pantu grozītu programmu.

5.   Līdz brīdim, kad tiks pieņemts Komisijas lēmums, ar ko apstiprina elastīguma summas galīgo piešķīrumu, šī summa nav pieejama darbību atlasei.

6.   Līdz 2026. gada beigām Komisija sagatavo ziņojumu par vidusposma pārskata rezultātiem un iesniedz to Eiropas Parlamentam un Padomei.

III NODAĻA

III NODAĻA

Pasākumi, kas saistīti ar pareizu ekonomikas pārvaldību un ārkārtējiem vai neparastiem apstākļiem

Pasākumi, kas saistīti ar pareizu ekonomikas pārvaldību un ārkārtējiem vai neparastiem apstākļiem

19. pants

Pasākumi, kas fondu efektivitāti saista ar pareizu ekonomikas pārvaldību

1.   Komisija var pieprasīt dalībvalstij pārskatīt attiecīgās programmas un ierosināt grozījumus tajās, ja tas vajadzīgs, lai palīdzētu īstenot attiecīgos Padomes ieteikumus.

Minētajam pieprasījumam var būt šādi mērķi:

| a) | atbalstīt attiecīga konkrētai valstij adresēta ieteikuma, kas pieņemts saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu, un attiecīga Padomes ieteikuma, kas pieņemts saskaņā ar LESD 148. panta 4. punktu un adresēts attiecīgajai dalībvalstij, īstenošanu; |
| --- | --- |

a)

atbalstīt attiecīga konkrētai valstij adresēta ieteikuma, kas pieņemts saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu, un attiecīga Padomes ieteikuma, kas pieņemts saskaņā ar LESD 148. panta 4. punktu un adresēts attiecīgajai dalībvalstij, īstenošanu;

| b) | atbalstīt tādu attiecīgu Padomes ieteikumu īstenošanu, kuri adresēti attiecīgai dalībvalstij un pieņemti saskaņā ar 7. panta 2. punktu vai 8. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1176/2011 (41), ar noteikumu, ka šos grozījumus uzskata par vajadzīgiem makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanai. |
| --- | --- |

b)

atbalstīt tādu attiecīgu Padomes ieteikumu īstenošanu, kuri adresēti attiecīgai dalībvalstij un pieņemti saskaņā ar 7. panta 2. punktu vai 8. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1176/2011 (41), ar noteikumu, ka šos grozījumus uzskata par vajadzīgiem makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanai.

2.   Pieprasījumu dalībvalstij saskaņā ar 1. punktu Komisija pamato, norādot nepieciešamību sekmēt attiecīgo ieteikumu īstenošanu, un tajā norāda programmas vai prioritātes, kuras Komisija uzskata par pielāgojamām, un gaidāmo grozījumu būtību. Šādu pieprasījumu neveic pirms 2023. gada vai pēc 2026. gada, nedz arī attiecībā uz vienu un to pašu programmu divus gadus pēc kārtas.

3.   Dalībvalsts iesniedz atbildi uz 1. punktā minēto pieprasījumu divu mēnešu laikā pēc tā saņemšanas, izklāstot grozījumus, ko tā uzskata par nepieciešamiem attiecīgajās programmās, šādu grozījumu iemeslus, norādot attiecīgās programmas un sniedzot ierosināto grozījumu aprakstu, kā arī to paredzamo ietekmi uz ieteikumu īstenošanu un fondu apguvi. Vajadzības gadījumā Komisija sniedz apsvērumus viena mēneša laikā pēc minētās atbildes saņemšanas.

4.   Dalībvalsts iesniedz priekšlikumu grozīt attiecīgās programmas divu mēnešu laikā no 3. punktā minētās atbildes iesniegšanas dienas.

5.   Ja Komisija nav iesniegusi apsvērumus vai ja tā uzskata, ka jebkādi iesniegtie apsvērumi ir pienācīgi ņemti vērā, tā pieņem lēmumu apstiprināt attiecīgo programmu grozījumus ne vēlāk kā četrus mēnešus pēc tam, kad tos iesniegusi dalībvalsts.

6.   Ja dalībvalsts 3. un 4. punktā minētajā termiņā nerīkojas efektīvi, atbildot uz pieprasījumu, kas iesniegts saskaņā ar 1. punktu, Komisija trīs mēnešos pēc 3. punktā minēto apsvērumu nosūtīšanas vai pēc dalībvalsts priekšlikuma iesniegšanas saskaņā ar 4. punktu sniedz priekšlikumu Padomei apturēt daļu vai visus maksājumus attiecīgajām programmām vai prioritātēm. Komisija savā priekšlikumā izklāsta pamatojumu, kādēļ tā ir secinājusi, ka dalībvalsts nav rīkojusies efektīvi. Iesniedzot priekšlikumu, Komisija ņem vērā visu attiecīgo informāciju un pienācīgi apsver visus elementus, kas izriet no strukturētā dialoga saskaņā ar 14. punktu, un tajā paustos viedokļus.

Padome pieņem lēmumu par minēto priekšlikumu, izmantojot īstenošanas aktu. Minētais īstenošanas akts attiecas tikai uz maksājuma pieteikumiem, kas iesniegti pēc minētā īstenošanas akta pieņemšanas dienas.

7.   Komisija iesniedz priekšlikumu Padomei pilnībā vai daļēji apturēt saistības vai maksājumus attiecībā uz vienu vai vairākām dalībvalsts programmām, ja Padome saskaņā ar LESD 126. panta 8. vai 11. punktu nolemj, ka dalībvalsts nav efektīvi rīkojusies, lai koriģētu savu pārmērīgo budžeta deficītu, ja vien tā nav konstatējusi nopietnu ekonomikas lejupslīdi eurozonā vai Savienībā kopumā Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (42) 3. panta 5. punkta un 5. panta 2. punkta nozīmē.

8.   Komisija var iesniegt priekšlikumu Padomei pilnībā vai daļēji apturēt saistības vai maksājumus attiecībā uz vienu vai vairākām dalībvalsts programmām šādos gadījumos:

| a) | ja Padome pieņem divus secīgus ieteikumus tajā pašā pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūrā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 8. panta 3. punktu, pamatojoties uz to, ka dalībvalsts ir iesniegusi nepietiekamu korektīvo pasākumu plānu; |
| --- | --- |

a)

ja Padome pieņem divus secīgus ieteikumus tajā pašā pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūrā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 8. panta 3. punktu, pamatojoties uz to, ka dalībvalsts ir iesniegusi nepietiekamu korektīvo pasākumu plānu;

| b) | ja Padome pieņem divus secīgus lēmumus tajā pašā pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūrā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 10. panta 4. punktu, ar kuriem nosaka dalībvalsts neatbilstību, pamatojoties uz to, ka tā nav veikusi ieteiktos korektīvos pasākumus; |
| --- | --- |

b)

ja Padome pieņem divus secīgus lēmumus tajā pašā pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūrā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 10. panta 4. punktu, ar kuriem nosaka dalībvalsts neatbilstību, pamatojoties uz to, ka tā nav veikusi ieteiktos korektīvos pasākumus;

| c) | ja Komisija secina, ka dalībvalsts nav veikusi pasākumus, kā minēts Padomes Regulā (EK) Nr. 332/2002 (43), un rezultātā nolemj neatļaut finansiālās palīdzības izmaksu, kas piešķirta minētajai dalībvalstij; |
| --- | --- |

c)

ja Komisija secina, ka dalībvalsts nav veikusi pasākumus, kā minēts Padomes Regulā (EK) Nr. 332/2002 (43), un rezultātā nolemj neatļaut finansiālās palīdzības izmaksu, kas piešķirta minētajai dalībvalstij;

| d) | ja Padome nolemj, ka dalībvalsts neievēro makroekonomikas korekciju programmu, kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 472/2013 (44) 7. pantā, vai neveic pasākumus, kuri pieprasīti Padomes lēmumā, kas pieņemts saskaņā ar LESD 136. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

d)

ja Padome nolemj, ka dalībvalsts neievēro makroekonomikas korekciju programmu, kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 472/2013 (44) 7. pantā, vai neveic pasākumus, kuri pieprasīti Padomes lēmumā, kas pieņemts saskaņā ar LESD 136. panta 1. punktu.

9.   Par prioritāti izvirza saistību apturēšanu. Maksājumus aptur tikai gadījumos, kad ir vajadzīga tūlītēja rīcība, un noteikumu būtiskas neatbilstības gadījumos. Maksājumu apturēšana attiecas uz maksājuma pieteikumiem, kas saistībā ar attiecīgajām programmām iesniegti pēc lēmuma par apturēšanu pieņemšanas dienas.

10.   Komisijas priekšlikums lēmumam apturēt saistības ir uzskatāms par pieņemtu Padomē, ja vien Padome, izmantojot īstenošanas aktu, nenolemj noraidīt šādu priekšlikumu ar kvalificētu balsu vairākumu viena mēneša laikā no Komisijas priekšlikuma iesniegšanas dienas.

Saistību apturēšana attiecas uz saistībām no fondiem attiecīgajai dalībvalstij no 1. janvāra nākamajā gadā pēc lēmuma par apturēšanu pieņemšanas.

Padome pieņem lēmumu, izmantojot īstenošanas aktu, par 7. un 8. punktā minēto Komisijas priekšlikumu saistībā ar maksājumu apturēšanu.

11.   Piemērojamās saistību vai maksājumu apturēšanas apjoms un līmenis ir samērīgs, ievēro vienlīdzīgu attieksmi starp dalībvalstīm un ņem vērā attiecīgās dalībvalsts ekonomiskos un sociālos apstākļus, jo īpaši bezdarba līmeni, nabadzības vai sociālās atstumtības līmeni attiecīgajā dalībvalstī salīdzinājumā ar Savienības vidējo līmeni un apturēšanas ietekmi uz attiecīgās dalībvalsts ekonomiku. Apturēšanas ietekme uz programmām, kam ir izšķirīga nozīme nelabvēlīgu ekonomisko vai sociālo apstākļu novēršanā, ir īpašs faktors, kas jāņem vērā.

12.   Saistību apturēšana nepārsniedz 25 % no saistībām nākamajam kalendāram gadam attiecībā uz fondiem vai 0,25 % no nominālā IKP, atkarībā no tā, kurš rādītājs ir zemāks, jebkurā no šādiem gadījumiem:

| a) | pirmajā neatbilstības gadījumā saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, kā minēts 7. punktā; |
| --- | --- |

a)

pirmajā neatbilstības gadījumā saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, kā minēts 7. punktā;

| b) | pirmajā neatbilstības gadījumā saistībā ar korektīvo pasākumu plānu saskaņā ar pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru, kā minēts 8. punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

b)

pirmajā neatbilstības gadījumā saistībā ar korektīvo pasākumu plānu saskaņā ar pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru, kā minēts 8. punkta a) apakšpunktā;

| c) | ja nav ievēroti ieteiktie korektīvie pasākumi, ievērojot pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru, kā minēts 8. punkta b) apakšpunktā; |
| --- | --- |

c)

ja nav ievēroti ieteiktie korektīvie pasākumi, ievērojot pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru, kā minēts 8. punkta b) apakšpunktā;

| d) | pirmajā neatbilstības gadījumā, kā minēts 8. punkta c) un d) apakšpunktā. |
| --- | --- |

d)

pirmajā neatbilstības gadījumā, kā minēts 8. punkta c) un d) apakšpunktā.

Pastāvīgas neatbilstības gadījumā saistību apturēšana var pārsniegt maksimālo procentuālo likmi, kas norādīta pirmajā daļā.

13.   Padome atceļ saistību apturēšanu pēc Komisijas priekšlikuma šādos gadījumos:

| a) | ja pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra uz laiku tiek atlikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 9. pantu vai Padome saskaņā ar LESD 126. panta 12. punktu ir nolēmusi atcelt lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta esamību; |
| --- | --- |

a)

ja pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra uz laiku tiek atlikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 9. pantu vai Padome saskaņā ar LESD 126. panta 12. punktu ir nolēmusi atcelt lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta esamību;

| b) | ja Padome attiecīgās dalībvalsts iesniegto korektīvo pasākumu plānu ir apstiprinājusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 8. panta 2. punktu vai pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūra pagaidām ir atlikta saskaņā ar minētās regulas 10. panta 5. punktu, vai Padome pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru ir izbeigusi saskaņā ar minētās regulas 11. pantu; |
| --- | --- |

b)

ja Padome attiecīgās dalībvalsts iesniegto korektīvo pasākumu plānu ir apstiprinājusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 8. panta 2. punktu vai pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūra pagaidām ir atlikta saskaņā ar minētās regulas 10. panta 5. punktu, vai Padome pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru ir izbeigusi saskaņā ar minētās regulas 11. pantu;

| c) | ja Komisija ir secinājusi, ka attiecīgā dalībvalsts ir veikusi atbilstīgus pasākumus, kas minēti Regulā (EK) Nr. 332/2002; |
| --- | --- |

c)

ja Komisija ir secinājusi, ka attiecīgā dalībvalsts ir veikusi atbilstīgus pasākumus, kas minēti Regulā (EK) Nr. 332/2002;

| d) | ja Komisija ir secinājusi, ka attiecīgā dalībvalsts ir veikusi atbilstīgus pasākumus, lai īstenotu makroekonomikas korekciju programmu, kas minēta Regulas (ES) Nr. 472/2013 7. pantā, vai pasākumus, kuri pieprasīti Padomes lēmumā, kas pieņemts saskaņā ar LESD 136. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

d)

ja Komisija ir secinājusi, ka attiecīgā dalībvalsts ir veikusi atbilstīgus pasākumus, lai īstenotu makroekonomikas korekciju programmu, kas minēta Regulas (ES) Nr. 472/2013 7. pantā, vai pasākumus, kuri pieprasīti Padomes lēmumā, kas pieņemts saskaņā ar LESD 136. panta 1. punktu.

Pēc tam, kad Padome ir atcēlusi saistību apturēšanu, Komisija apturētās saistības atkārtoti iekļauj budžetā saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2020/2093 6. pantu.

Apturētās saistības nevar atkārtoti iekļaut budžetā pēc 2027. gada.

Saistību atcelšanas termiņš attiecībā uz budžetā atkārtoti iekļauto summu saskaņā ar 105. pantu sākas tajā gadā, kurā apturētās saistības ir atkārtoti iekļautas budžetā.

Lēmumu par maksājumu apturēšanas atcelšanu pieņem Padome pēc Komisijas priekšlikuma, ja ir izpildīti piemērojamie nosacījumi, kas izklāstīti pirmajā daļā. Uzskata, ka Padome ir pieņēmusi Komisijas priekšlikumu lēmumam atcelt saistību apturēšanu, ja vien Padome ar īstenošanas aktu nenolemj noraidīt šādu priekšlikumu ar kvalificētu balsu vairākumu viena mēneša laikā no Komisijas priekšlikuma iesniegšanas.

14.   Komisija informē Eiropas Parlamentu par šā panta īstenošanu. Jo īpaši tad, ja dalībvalsts izpilda kādu no 6., 7. vai 8. punktā paredzētajiem nosacījumiem, Komisija nekavējoties informē Eiropas Parlamentu un sniedz sīku informāciju par fondiem un programmām, uz ko varētu attiekties apturēšana.

Eiropas Parlaments var aicināt Komisiju iesaistīties strukturētā dialogā par to, kā piemērot šo pantu, ņemot vērā pirmajā daļā minētās informācijas nosūtīšanu.

Komisija nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu par apturēšanu vai priekšlikumu atcelt šādu apturēšanu bez kavēšanās pēc tā pieņemšanas. Eiropas Parlaments var aicināt Komisiju paskaidrot tās priekšlikuma iemeslus.

15.   Komisija līdz 2025. gada 31. decembrim veic šā panta piemērošanas pārskatīšanu. Šajā nolūkā Komisija sagatavo ziņojumu, ko tā nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei, vajadzības gadījumā pievienojot tiesību akta priekšlikumu.

16.   Ja notiek būtiskas izmaiņas Savienības sociālajā un ekonomiskajā situācijā, Komisija var iesniegt priekšlikumu pārskatīt šā panta piemērošanu, vai arī Eiropas Parlaments vai Padome, rīkojoties attiecīgi saskaņā ar LESD 225. vai 241. pantu, var pieprasīt Komisijai iesniegt šādu priekšlikumu.

17.   Šo pantu nepiemēro ESF+, AMIF, IDF, BMVI un Interreg programmām.

20. pants

Pagaidu pasākumi fondu līdzekļu izmantošanai nolūkā reaģēt uz ārkārtējiem vai neparastiem apstākļiem

1.   Ja pēc 2021. gada 1. jūlija Padome ir atzinusi, ka ir radies kāds neparasts notikums, ko viena vai vairākas dalībvalstis nevar kontrolēt un kas būtiski ietekmē vispārējās valdības finansiālo stāvokli vai izraisa nopietnu eurozonas vai visas Savienības ekonomikas lejupslīdi, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1466/97 (45) 5. panta 1. punkta desmitajā daļā, 6. panta 3. punkta ceturtajā daļā, 9. panta 1. punkta desmitajā daļā un 10. panta 3. punkta ceturtajā daļā, vai ka radušies negaidīti nelabvēlīgi ekonomiskie notikumi, kas būtiski negatīvi ietekmē valdības finanses, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, tad Komisija ar īstenošanas lēmumu un ne ilgāk kā uz 18 mēnešiem var pieņemt vienu vai vairākus šādus pasākumus, ar noteikumu, ka tie ir tiešām nepieciešami, lai reaģētu uz minētajiem ārkārtējiem vai neparastiem apstākļiem:

| a) | pēc vienas vai vairāku attiecīgo dalībvalstu pieprasījuma par 10 procentpunktiem virs piemērojamās līdzfinansējuma likmes (nepārsniedzot 100 %) palielināt starpposma maksājumus, atkāpjoties no šīs regulas 112. panta 3. un 4. punkta, kā arī no EJZAF regulas 40. panta, AMIF regulas 15. panta, IDF regulas 12. panta un BMVI regulas 12. panta; |
| --- | --- |

a)

pēc vienas vai vairāku attiecīgo dalībvalstu pieprasījuma par 10 procentpunktiem virs piemērojamās līdzfinansējuma likmes (nepārsniedzot 100 %) palielināt starpposma maksājumus, atkāpjoties no šīs regulas 112. panta 3. un 4. punkta, kā arī no EJZAF regulas 40. panta, AMIF regulas 15. panta, IDF regulas 12. panta un BMVI regulas 12. panta;

| b) | atļaut dalībvalsts iestādēm atbalsta piešķiršanai izvēlēties darbības, kas ir fiziski pabeigtas vai pilnībā īstenotas, pirms vadošajai iestādei ir pienācīgi iesniegts pieteikums uz programmas finansējumu, atkāpjoties no 63. panta 6. punkta, ar noteikumu, ka darbība ir reakcija uz šiem ārkārtējiem apstākļiem; |
| --- | --- |

b)

atļaut dalībvalsts iestādēm atbalsta piešķiršanai izvēlēties darbības, kas ir fiziski pabeigtas vai pilnībā īstenotas, pirms vadošajai iestādei ir pienācīgi iesniegts pieteikums uz programmas finansējumu, atkāpjoties no 63. panta 6. punkta, ar noteikumu, ka darbība ir reakcija uz šiem ārkārtējiem apstākļiem;

| c) | noteikt, ka, atkāpjoties no 63. panta 7. punkta, izdevumi par darbībām, kas ir reakcija uz šādiem apstākļiem, var būt attiecināmi no dienas, kurā Padome apstiprinājusi minēto apstākļu iestāšanos; |
| --- | --- |

c)

noteikt, ka, atkāpjoties no 63. panta 7. punkta, izdevumi par darbībām, kas ir reakcija uz šādiem apstākļiem, var būt attiecināmi no dienas, kurā Padome apstiprinājusi minēto apstākļu iestāšanos;

| d) | termiņus, kādos Komisijai iesniedzami dokumenti un dati, pagarināt par laiku līdz 3 mēnešiem, atkāpjoties no 41. panta 6. punkta, 42. panta 1. punkta, 44. panta 2. punkta un 49. panta 3. punkta pirmās daļas. |
| --- | --- |

d)

termiņus, kādos Komisijai iesniedzami dokumenti un dati, pagarināt par laiku līdz 3 mēnešiem, atkāpjoties no 41. panta 6. punkta, 42. panta 1. punkta, 44. panta 2. punkta un 49. panta 3. punkta pirmās daļas.

2.   Komisija informē Eiropas Parlamentu un Padomi par šā panta īstenošanu. Ja ir izpildīts kāds no 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, Komisija nekavējoties informē Eiropas Parlamentu un Padomi par tās veikto situācijas novērtējumu un tās plānotajiem turpmākajiem pasākumiem.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome var aicināt Komisiju iesaistīties strukturētā dialogā par to, kā piemērot šo pantu. Novērtējot situāciju un paredzot turpmākus pasākumus, Komisija pienācīgi ņem vērā strukturētā dialoga laikā ieņemtās nostājas un paustos viedokļus.

4.   Pasākumi, kas pieņemti saskaņā ar 1. punktu, paliek spēkā. Ja ne ilgāk kā pēc astoņpadsmit mēnešiem, kā minēts 1. punktā, īpašie apstākļi, kuru dēļ tika pieņemti šie pagaidu pasākumi, saglabājas, Komisija atkārtoti novērtē situāciju un vajadzības gadījumā iesniedz tiesību akta priekšlikumu, ar ko groza šo regulu, paredzot nepieciešamo elastību, lai risinātu šos apstākļus.

5.   Par īstenošanas lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 1. punktu, Komisija nekavējoties un vēlākais divu darba dienu laikā pēc tā pieņemšanas informē Eiropas Parlamentu un Padomi.

III SADAĻA

PROGRAMMU VEIDOŠANA

PROGRAMMU VEIDOŠANA

I NODAĻA

I NODAĻA

Vispārīgi noteikumi par fondiem

Vispārīgi noteikumi par fondiem

21. pants

Programmu sagatavošana un iesniegšana

1.   Sadarbībā ar 8. panta 1. punktā minētajiem partneriem dalībvalstis sagatavo programmas par fondu apguvi laikposmā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim.

2.   Dalībvalstis Komisijai programmas iesniedz ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc partnerības nolīguma iesniegšanas. Attiecībā uz AMIF, IDF un BMVI dalībvalstis Komisijai programmas iesniedz ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc šīs regulas vai attiecīgā fonda regulas stāšanās spēkā, atkarībā no tā, kurš datums ir vēlāk.

3.   Dalībvalstis programmas izstrādā atbilstoši V pielikumā norādītajai programmas veidnei.

AMIF, IDF un BMVI gadījumā dalībvalsts programmas izstrādā atbilstoši VI pielikumā norādītajai programmas veidnei.

4.   Ja vides ziņojumu sagatavo saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/42/EK (46), to publicē šīs regulas 49. panta 1. punktā minētajā programmas tīmekļa vietnē.

22. pants

Programmu saturs

1.   Katrā programmā izklāsta stratēģiju par programmas ieguldījumu politikas mērķu vai TPF konkrētā mērķa sasniegšanā un programmas rezultātu paziņošanu.

2.   Programma sastāv no vienas vai vairākām prioritātēm. Katra prioritāte atbilst vienam politikas mērķim, TPF konkrētajam mērķim vai tehniskajai palīdzībai, ko īsteno, ievērojot 36. panta 4. punktu vai 37. pantu. Prioritāte var izmantot atbalstu no viena vai vairākiem fondiem, ja vien tā nesaņem atbalstu no TPF vai neattiecas uz tehnisko palīdzību, kas īstenota ievērojot 36. panta 4. punktu vai 37. pantu. Prioritāte, kas atbilst politikas mērķim, sastāv no viena vai vairākiem konkrētiem mērķiem. Vienam un tam pašam politikas mērķim vai TPF konkrētajam mērķim var atbilst vairāk nekā viena prioritāte.

Attiecībā uz programmām, kas saņem atbalstu no AMIF, IDF un BMVI, programma izmanto atbalstu no viena fonda un ietver konkrētus mērķus, kā arī tehniskās palīdzības konkrētos mērķus.

3.   Katrā programmā tiek izklāstīti šādi elementi:

| a) | galveno problēmu kopsavilkums, kurā tiek ņemtas vērā:






  i) | ekonomiskās, sociālās un teritoriālās atšķirības, kā arī nevienlīdzība, izņemot programmās, ko atbalsta no EJZAF; |
| --- | --- | --- |

a)

galveno problēmu kopsavilkums, kurā tiek ņemtas vērā:

i)

ekonomiskās, sociālās un teritoriālās atšķirības, kā arī nevienlīdzība, izņemot programmās, ko atbalsta no EJZAF;

| ii) | tirgus nepilnības; |
| --- | --- |

ii)

tirgus nepilnības;

| iii) | investīciju nepieciešamība un papildināmība un sinerģijas ar citiem atbalsta veidiem; |
| --- | --- |

iii)

investīciju nepieciešamība un papildināmība un sinerģijas ar citiem atbalsta veidiem;

| iv) | problēmas, kas apzinātas attiecīgajos konkrētai valstij adresētajos ieteikumos, minētās dalībvalsts attiecīgajās valsts vai reģionālajās stratēģijās, tostarp tās integrētajā nacionālajā enerģētikas un klimata plānā un saistībā ar Eiropas sociālo tiesību pīlāra principiem, un attiecībā uz AMIF, IDF un BMVI – citos attiecīgos Savienības ieteikumos, kas adresēti dalībvalstij; |
| --- | --- |

iv)

problēmas, kas apzinātas attiecīgajos konkrētai valstij adresētajos ieteikumos, minētās dalībvalsts attiecīgajās valsts vai reģionālajās stratēģijās, tostarp tās integrētajā nacionālajā enerģētikas un klimata plānā un saistībā ar Eiropas sociālo tiesību pīlāra principiem, un attiecībā uz AMIF, IDF un BMVI – citos attiecīgos Savienības ieteikumos, kas adresēti dalībvalstij;

| v) | problēmas saistībā ar administratīvo spēju un pārvaldību un vienkāršošanas pasākumi; |
| --- | --- |

v)

problēmas saistībā ar administratīvo spēju un pārvaldību un vienkāršošanas pasākumi;

| vi) | attiecīgā gadījumā – integrēta pieeja demogrāfijas problēmu risināšanai; |
| --- | --- |

vi)

attiecīgā gadījumā – integrēta pieeja demogrāfijas problēmu risināšanai;

| vii) | līdzšinējā pieredzē gūtās atziņas; |
| --- | --- |

vii)

līdzšinējā pieredzē gūtās atziņas;

| viii) | makroreģionālās stratēģijas un jūras baseinu stratēģijas, ja dalībvalstis un reģioni piedalās šādās stratēģijās; |
| --- | --- |

viii)

makroreģionālās stratēģijas un jūras baseinu stratēģijas, ja dalībvalstis un reģioni piedalās šādās stratēģijās;

| ix) | attiecībā uz programmām, kas saņem atbalstu no AMIF, IDF un BMVI, – progress attiecīgā Savienības acquis un rīcības plānu īstenošanā un pamatojums konkrēto mērķu izvēlei; |
| --- | --- |

ix)

attiecībā uz programmām, kas saņem atbalstu no AMIF, IDF un BMVI, – progress attiecīgā Savienības acquis un rīcības plānu īstenošanā un pamatojums konkrēto mērķu izvēlei;

| x) | attiecībā uz TPF atbalstītajām programmām – pārkārtošanās problēmas, kas noteiktas taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajos plānos; |
| --- | --- |

x)

attiecībā uz TPF atbalstītajām programmām – pārkārtošanās problēmas, kas noteiktas taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajos plānos;

Šā apakšpunkta i), ii) un viii) punktu nepiemēro programmām, kas saņem atbalstu no AMIF, IDF vai BMVI;

| b) | izvēlēto politikas mērķu, atbilstošo prioritāšu, konkrēto mērķu un atbalsta veidu pamatojums; |
| --- | --- |

b)

izvēlēto politikas mērķu, atbilstošo prioritāšu, konkrēto mērķu un atbalsta veidu pamatojums;

| c) | katras prioritātes, izņemot tehnisko palīdzību, konkrētie mērķi; |
| --- | --- |

c)

katras prioritātes, izņemot tehnisko palīdzību, konkrētie mērķi;

| d) | katra konkrētā mērķa:






  i) | saistītie darbības veidi un attiecīgā gadījumā to paredzamais ieguldījums minētajos konkrētajos mērķos, makroreģionālās stratēģijās, jūras baseinu stratēģijās un taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajos plānos, ko atbalsta TPF; |
| --- | --- | --- |

d)

katra konkrētā mērķa:

i)

saistītie darbības veidi un attiecīgā gadījumā to paredzamais ieguldījums minētajos konkrētajos mērķos, makroreģionālās stratēģijās, jūras baseinu stratēģijās un taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajos plānos, ko atbalsta TPF;

| ii) | iznākuma rādītāji un rezultātu rādītāji ar attiecīgajiem starpposma rādītājiem un mērķrādītājiem; |
| --- | --- |

ii)

iznākuma rādītāji un rezultātu rādītāji ar attiecīgajiem starpposma rādītājiem un mērķrādītājiem;

| iii) | galvenās mērķgrupas; |
| --- | --- |

iii)

galvenās mērķgrupas;

| iv) | darbības, ar kurām garantē līdztiesību, iekļaušanu un nediskriminēšanu; |
| --- | --- |

iv)

darbības, ar kurām garantē līdztiesību, iekļaušanu un nediskriminēšanu;

| v) | norāde par konkrētām mērķteritorijām, tostarp integrētu teritoriālo investīciju, sabiedrības virzītas vietējās attīstības vai citu teritoriālo rīku plānotais izmantojums; |
| --- | --- |

v)

norāde par konkrētām mērķteritorijām, tostarp integrētu teritoriālo investīciju, sabiedrības virzītas vietējās attīstības vai citu teritoriālo rīku plānotais izmantojums;

| vi) | starpreģionālas, pārrobežu un transnacionālas darbības, kuru saņēmēji atrodas vismaz vienā citā dalībvalstī vai – attiecīgā gadījumā – ārpus Savienības; |
| --- | --- |

vi)

starpreģionālas, pārrobežu un transnacionālas darbības, kuru saņēmēji atrodas vismaz vienā citā dalībvalstī vai – attiecīgā gadījumā – ārpus Savienības;

| vii) | finanšu instrumentu plānotais izmantojums; |
| --- | --- |

vii)

finanšu instrumentu plānotais izmantojums;

| viii) | intervences veidi un plānoto resursu provizoriskais sadalījums pēc intervences veida; |
| --- | --- |

viii)

intervences veidi un plānoto resursu provizoriskais sadalījums pēc intervences veida;

| ix) | attiecībā uz TPF konkrēto mērķi – arī pamatojums jebkādām summām, kas pārvietotas no ERAF un ESF+ resursiem saskaņā ar 27. pantu, kā arī to sadalījums pa reģiona kategorijām, atspoguļojot to intervenču veidus, kas plānotas saskaņā ar taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajiem plāniem; |
| --- | --- |

ix)

attiecībā uz TPF konkrēto mērķi – arī pamatojums jebkādām summām, kas pārvietotas no ERAF un ESF+ resursiem saskaņā ar 27. pantu, kā arī to sadalījums pa reģiona kategorijām, atspoguļojot to intervenču veidus, kas plānotas saskaņā ar taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajiem plāniem;

| e) | katras prioritātes, kas saistīta ar tehnisko palīdzību, ko īsteno, ievērojot 36. panta 4. punktu:






  i) | saistītie darbības veidi; |
| --- | --- | --- |

e)

katras prioritātes, kas saistīta ar tehnisko palīdzību, ko īsteno, ievērojot 36. panta 4. punktu:

i)

saistītie darbības veidi;

| ii) | iznākuma rādītāji ar attiecīgajiem starpposma rādītājiem un mērķrādītājiem; |
| --- | --- |

ii)

iznākuma rādītāji ar attiecīgajiem starpposma rādītājiem un mērķrādītājiem;

| iii) | galvenās mērķgrupas; |
| --- | --- |

iii)

galvenās mērķgrupas;

| iv) | intervences veidi un plānoto resursu provizoriskais sadalījums pēc intervences veida; |
| --- | --- |

iv)

intervences veidi un plānoto resursu provizoriskais sadalījums pēc intervences veida;

| f) | tehniskās palīdzības plānotais izmantojums, ievērojot 37. pantu, ja piemērojams, un attiecīgie intervences veidi; |
| --- | --- |

f)

tehniskās palīdzības plānotais izmantojums, ievērojot 37. pantu, ja piemērojams, un attiecīgie intervences veidi;

| g) | finansēšanas plāns, kurā ietilpst:






  i) | tabula, kurā norādīts kopējais finanšu piešķīrums katram fondam un attiecīgā gadījumā arī katrai reģiona kategorijai attiecībā uz visu plānošanas periodu un pa gadiem, tostarp summas, kas tiek pārvietotas, ievērojot 26. vai 27. pantu; |
| --- | --- | --- |

g)

finansēšanas plāns, kurā ietilpst:

i)

tabula, kurā norādīts kopējais finanšu piešķīrums katram fondam un attiecīgā gadījumā arī katrai reģiona kategorijai attiecībā uz visu plānošanas periodu un pa gadiem, tostarp summas, kas tiek pārvietotas, ievērojot 26. vai 27. pantu;

| ii) | programmām, kas saņem atbalstu no ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda un TPF, – tabula, kurā norādīts kopējais finanšu piešķīrums katrai prioritātei attiecīgā gadījumā pa fondiem un reģiona kategorijām un valsts ieguldījums, un vai tas sastāv no publiskā vai privātā ieguldījuma, vai abiem; |
| --- | --- |

ii)

programmām, kas saņem atbalstu no ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda un TPF, – tabula, kurā norādīts kopējais finanšu piešķīrums katrai prioritātei attiecīgā gadījumā pa fondiem un reģiona kategorijām un valsts ieguldījums, un vai tas sastāv no publiskā vai privātā ieguldījuma, vai abiem;

| iii) | programmām, kas saņem atbalstu no EJZAF, – tabula, kurā par katru konkrēto mērķi norādīts atbalsta kopējais finanšu piešķīrums no fonda un valsts ieguldījums; |
| --- | --- |

iii)

programmām, kas saņem atbalstu no EJZAF, – tabula, kurā par katru konkrēto mērķi norādīts atbalsta kopējais finanšu piešķīrums no fonda un valsts ieguldījums;

| iv) | programmām, kas saņem atbalstu no AMIF, IDF un BMVI, – tabula, kurā norādīti kopējie finanšu piešķīrumi katram konkrētajam mērķim pa darbības veidiem, valsts ieguldījums un vai tas sastāv no publiskā vai privātā ieguldījuma, vai abiem; |
| --- | --- |

iv)

programmām, kas saņem atbalstu no AMIF, IDF un BMVI, – tabula, kurā norādīti kopējie finanšu piešķīrumi katram konkrētajam mērķim pa darbības veidiem, valsts ieguldījums un vai tas sastāv no publiskā vai privātā ieguldījuma, vai abiem;

| h) | darbības, kas veiktas, lai 8. panta 1. punktā minētos attiecīgos partnerus iesaistītu programmas sagatavošanā, un minēto partneru nozīme programmas īstenošanā, uzraudzībā un izvērtēšanā; |
| --- | --- |

h)

darbības, kas veiktas, lai 8. panta 1. punktā minētos attiecīgos partnerus iesaistītu programmas sagatavošanā, un minēto partneru nozīme programmas īstenošanā, uzraudzībā un izvērtēšanā;

| i) | katram veicinošajam nosacījumam, kas saistīts ar izvēlēto konkrēto mērķi un kas noteikts saskaņā ar 15. pantu un III un IV pielikumu, – novērtējums par to, vai programmas iesniegšanas dienā veicinošais nosacījums ir izpildīts; |
| --- | --- |

i)

katram veicinošajam nosacījumam, kas saistīts ar izvēlēto konkrēto mērķi un kas noteikts saskaņā ar 15. pantu un III un IV pielikumu, – novērtējums par to, vai programmas iesniegšanas dienā veicinošais nosacījums ir izpildīts;

| j) | paredzētā pieeja attiecībā uz programmas komunikācijas un redzamības aspektiem, definējot tās mērķus, mērķauditoriju, saziņas kanālus, tostarp attiecīgā gadījumā informatīvo darbu sociālajos plašsaziņas līdzekļos, plānoto budžetu un attiecīgos uzraudzības un izvērtēšanas rādītājus; |
| --- | --- |

j)

paredzētā pieeja attiecībā uz programmas komunikācijas un redzamības aspektiem, definējot tās mērķus, mērķauditoriju, saziņas kanālus, tostarp attiecīgā gadījumā informatīvo darbu sociālajos plašsaziņas līdzekļos, plānoto budžetu un attiecīgos uzraudzības un izvērtēšanas rādītājus;

| k) | programmas iestādes un attiecīgi struktūra vai – tehniskās palīdzības gadījumā, ievērojot 36. panta 5. punktu – struktūras, kuras saņem Komisijas maksājumus. |
| --- | --- |

k)

programmas iestādes un attiecīgi struktūra vai – tehniskās palīdzības gadījumā, ievērojot 36. panta 5. punktu – struktūras, kuras saņem Komisijas maksājumus.

Šā punkta a) apakšpunkta i), ii) un viii) punktu nepiemēro programmām, kas attiecas vienīgi uz ESF+ regulas 4. panta 1. punkta m) apakšpunktā izklāstītā konkrētā mērķa atbalstīšanu. Šā punkta d) apakšpunktu nepiemēro konkrētajam mērķim, kas izklāstīts ESF+ regulas 4. panta 1. punkta m) apakšpunktā.

Attiecībā uz ERAF, Kohēzijas fondu, ESF+, TPF un EJZAF, programmai informatīvos nolūkos pievieno plānoto stratēģiski svarīgo darbību sarakstu un grafiku.

Ja saskaņā ar k) apakšpunktu tiek norādīta vairāk nekā viena struktūra, kas saņem Komisijas maksājumus, dalībvalsts nosaka atlīdzināmo summu daļu starp minētajām struktūrām.

4.   Atkāpjoties no 3. punkta b)–e) apakšpunkta, par katru konkrēto mērķi programmām, kas saņem atbalstu no AMIF, IDF un BMVI, tiek sniegta šāda informācija:

| a) | sākotnējās situācijas apraksts, problēmas un risinājumi, ko atbalsta fonds; |
| --- | --- |

a)

sākotnējās situācijas apraksts, problēmas un risinājumi, ko atbalsta fonds;

| b) | norāde par īstenošanas pasākumiem; |
| --- | --- |

b)

norāde par īstenošanas pasākumiem;

| c) | orientējošs darbību saraksts un to paredzamais ieguldījums konkrēto mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

c)

orientējošs darbību saraksts un to paredzamais ieguldījums konkrēto mērķu sasniegšanā;

| d) | attiecīgā gadījumā darbības atbalsta pamatojums, konkrētas darbības, ārkārtas palīdzība un darbības, kas norādītas AMIF regulas 19. un 20. pantā; |
| --- | --- |

d)

attiecīgā gadījumā darbības atbalsta pamatojums, konkrētas darbības, ārkārtas palīdzība un darbības, kas norādītas AMIF regulas 19. un 20. pantā;

| e) | iznākuma un rezultātu rādītāji ar attiecīgajiem starpposma rādītājiem un mērķrādītājiem; |
| --- | --- |

e)

iznākuma un rezultātu rādītāji ar attiecīgajiem starpposma rādītājiem un mērķrādītājiem;

| f) | plānoto resursu provizoriskais sadalījums pēc intervences veida. |
| --- | --- |

f)

plānoto resursu provizoriskais sadalījums pēc intervences veida.

5.   Intervences veidi balstās uz I pielikumā norādīto nomenklatūru. Programmām, kas saņem atbalstu no EJZAF, AMIF, IDF un BMVI, intervences veidi balstās uz konkrētu fondu regulās norādīto nomenklatūru.

6.   Attiecībā uz ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda un TPF programmām 3. punkta g) apakšpunkta ii) punktā minētajā tabulā iekļauj tikai 2021.–2027. gadam paredzētās summas, tostarp elastīguma summu.

7.   Dalībvalsts paziņo Komisijai par jebkurām izmaiņām 3. punkta pirmās daļas k) apakšpunktā minētajā informācijā, kuru dēļ nav nepieciešamības grozīt programmu.

8.   Attiecībā uz programmām, ko atbalsta TPF, dalībvalstis iesniedz Komisijai taisnīgas pārkārtošanās teritoriālos plānus kā daļu no programmas vai programmām, vai no grozījumu pieprasījuma.

23. pants

Programmu apstiprināšana

1.   Komisija novērtē programmu un tās atbilstību šai regulai un konkrētu fondu regulām, kā arī – attiecībā uz ERAF, ESF+, Kohēzijas fondu, TPF, un EJZAF – tās saderību ar attiecīgo partnerības nolīgumu. Savā novērtējumā Komisija jo īpaši ņem vērā attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, attiecīgās problēmas, kas apzinātas integrētā nacionālajā enerģētikas un klimata plānā, un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principus, un to risināšanas veidu.

2.   Komisija var sniegt apsvērumus trīs mēnešu laikā no dienas, kurā dalībvalsts iesniegusi programmu.

3.   Dalībvalsts pārskata programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavotos apsvērumus.

4.   Ne vēlāk kā piecus mēnešus pēc dienas, kurā dalībvalsts pirmo reizi iesniegusi programmu, Komisija ar īstenošanas aktu pieņem lēmumu par programmas apstiprināšanu.

24. pants

Programmu grozīšana

1.   Dalībvalsts var iesniegt pamatotu pieprasījumu grozīt programmu līdz ar grozīto programmu, kurā izklāstīta attiecīgā grozījuma paredzamā ietekme uz mērķu sasniegšanu.

2.   Komisija novērtē grozījumu un tā atbilstību šai regulai un konkrētu fondu regulām, tostarp prasībām valstu līmenī, un var sniegt apsvērumus divu mēnešu laikā no grozītās programmas iesniegšanas.

3.   Dalībvalsts pārskata grozīto programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavotos apsvērumus.

4.   Komisija ar pieņem lēmumu par programmas grozījumu apstiprināšanu ne vēlāk kā 4 mēnešus pēc tam, kad dalībvalsts to iesniegusi.

5.   Attiecībā uz programmām, kas saņem atbalstu no ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda un TPF, plānošanas periodā dalībvalsts var pārvietot summu līdz 8 % no sākotnējā piešķīruma prioritātei un ne vairāk kā 4 % no programmas budžeta citai tās pašas programmas tā paša fonda prioritātei. Attiecībā uz programmām, kas saņem atbalstu no ERAF, ESF+ un TPF, pārvietošana attiecas tikai uz piešķīrumiem tajā pašā reģiona kategorijā.

Attiecībā uz programmām, kas saņem atbalstu no EJZAF, plānošanas periodā dalībvalsts var pārvietot summu līdz 8 % no konkrētam mērķim paredzētā sākotnējā piešķīruma citam konkrētam mērķim, tostarp tehniskajai palīdzībai, ko īsteno, ievērojot 36. panta 4. punktu.

Attiecībā uz programmām, kas saņem atbalstu no AMIF, IDF un BMVI, plānošanas periodā dalībvalsts var pārvietot piešķīrumus starp darbību veidiem vienas un tās pašas prioritātes ietvaros un turklāt summu līdz 15 % no prioritātei paredzētā sākotnējā piešķīruma citai tā paša fonda prioritātei.

Šādi pārvietojumi neskar iepriekšējos gadus. Pārvietojumus un ar tiem saistītās izmaiņas uzskata par nebūtiskiem, un tiem nav vajadzīgs Komisijas lēmums par programmas grozījumu apstiprināšanu. Tomēr tie atbilst visām regulatīvajām prasībām, un tos iepriekš apstiprina uzraudzības komiteja, ievērojot 40. panta 2. punkta d) apakšpunktu. Dalībvalsts iesniedz Komisijai grozīto tabulu, kas minēta attiecīgi 22. panta 3. punkta g) apakšpunkta ii), iii) vai iv) punktā, kopā ar jebkādām saistītām izmaiņām programmā.

6.   Komisijas apstiprinājums nav nepieciešams pareizrakstības vai redakcionāliem labojumiem, kuri neietekmē programmas īstenošanu. Dalībvalstis informē Komisiju par šādiem labojumiem.

7.   Programmām, kas saņem atbalstu no EJZAF, programmu grozījumiem, kas attiecas uz rādītāju ieviešanu, nav vajadzīgs Komisijas apstiprinājums.

25. pants

ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda un TPF kopīgs atbalsts

1.   ERAF, ESF+, Kohēzijas fonds un TPF var kopīgi sniegt atbalstu programmām, uz ko attiecas mērķis “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”.

2.   ERAF un ESF+ savstarpēji papildinošā veidā un ievērojot ierobežojumu, kas ir 15 % no minēto fondu finansējuma katrai programmas prioritātei, var pilnībā vai daļēji finansēt darbību, kuras izmaksas ir tiesīgas pretendēt uz atbalstu no otra fonda, pamatojoties uz attiecīgajam fondam piemērojamiem attiecināmības noteikumiem, ar noteikumu, ka šādas izmaksas ir vajadzīgas darbības īstenošanai. Minētā iespēja neattiecas uz nekādiem ERAF un ESF+ resursiem, ko pārvieto uz TPF saskaņā ar 27. pantu.

26. pants

Resursu pārvietošana

1.   Dalībvalstis partnerības nolīgumā vai programmas grozījuma pieprasījumā, ja par to ir vienojusies programmas uzraudzības komiteja saskaņā ar 40. panta 2. punkta d) apakšpunktu, var pieprasīt pārvietot līdz 5 % no sākotnējā valsts piešķīruma katrā fondā uz jebkuru citu instrumentu tiešā vai netiešā pārvaldībā, ja šāda iespēja ir paredzēta šāda instrumenta pamataktā.

Šā punkta pirmajā daļā minēto pārvietojumu un saskaņā ar 14. panta 1. punkta pirmo daļu veikto iemaksu summa nepārsniedz 5 % no sākotnējā valsts piešķīruma katrā fondā.

Partnerības nolīgumā vai pieprasījumā grozīt programmu dalībvalstis var arī pieprasīt pārvietot līdz 5 % no sākotnējā valsts piešķīruma katrā fondā uz citu fondu vai fondiem, izņemot pārvietojumus, kas noteikti ceturtajā daļā.

Partnerības nolīgumā vai pieprasījumā grozīt programmu dalībvalstis var arī pieprasīt papildu pārvietojumu līdz 20 % apmērā no sākotnējā valsts piešķīruma fondā starp ERAF, ESF+ vai Kohēzijas fondu dalībvalsts kopējo resursu ietvaros atbilstīgi mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”. Dalībvalstis, kuru vidējais kopējais bezdarba līmenis 2017.–2019. gada periodā ir mazāks par 3 %, var pieprasīt šādu papildu pārvietojumu līdz 25 % apmērā no sākotnējā valsts piešķīruma.

2.   Pārvietotos resursus apgūst saskaņā ar tā fonda vai instrumenta noteikumiem, uz kuru resursi ir pārvietoti, un, ja tiek veikta pārvietošana uz instrumentiem tiešā vai netiešā pārvaldībā, attiecīgās dalībvalsts labā.

3.   Pieprasījumos grozīt programmu norāda katrā gadā kopējo pārvietoto summu, attiecīgā gadījumā sadalot pa fondiem un pa reģiona kategorijām, tie ir pienācīgi pamatoti, ņemot vērā papildināmību un sasniedzamo ietekmi, un tiem pievieno grozīto programmu vai programmas saskaņā ar 24. pantu.

4.   Pēc apspriešanās ar attiecīgo dalībvalsti Komisija iebilst pret pārvietojuma pieprasījumu saistītajos programmas grozījumos, ja šāds pārvietojums nelabvēlīgi ietekmētu tās programmas mērķu sasniegšanu, no kuras resursi ir jāpārvieto.

Komisija arī iebilst pret pieprasījumu, ja tā uzskata, ka dalībvalsts nav sniegusi pietiekamu pamatojumu pārvietošanai attiecībā uz sasniedzamajiem rezultātiem vai ieguldījumu, kas jāveic saņēmēja fonda vai instrumenta tiešā vai netiešā pārvaldībā mērķu sasniegšanā.

5.   Ja pārvietojuma pieprasījums attiecas uz programmas grozījumu, var pārvietot tikai turpmāko kalendāro gadu resursus.

6.   TPF resursi, tostarp jebkuri resursi, kas pārvietoti no ERAF un ESF+ saskaņā ar 27. pantu, nav pārvietojami uz citiem fondiem vai instrumentiem saskaņā ar šā panta 1.–5. punktu.

TPF nesaņem pārvietojumus saskaņā ar 1.–5. punktu.

7.   Ja Komisija nav uzņēmusies juridiskas saistības saskaņā ar tiešu vai netiešu pārvaldību attiecībā uz resursiem, kas pārvietoti saskaņā ar 1. punktu, attiecīgos neizmantotos resursus var pārvietot atpakaļ uz fondu, no kura tie sākotnēji tika pārvietoti un piešķirti vienai vai vairākām programmām.

Šajā nolūkā dalībvalsts iesniedz programmas grozījuma pieprasījumu saskaņā ar 24. panta 1. punktu vēlākais četrus mēnešus pirms saistību termiņa, kas noteikts Finanšu regulas 114. panta 2. punkta pirmajā daļā.

8.   Resursus, kas pārvietoti atpakaļ uz fondu, no kura tie sākotnēji tika pārvietoti un piešķirti vienai vai vairākām programmām, no programmas grozījuma pieprasījuma iesniegšanas dienas īsteno saskaņā ar šajā regulā un konkrētu fondu regulās izklāstītajiem noteikumiem.

9.   Resursu, kas pārvietoti atpakaļ uz fondu, no kura tie sākotnēji tika pārvietoti un piešķirti programmai saskaņā ar šā panta 7. punktu, saistību atcelšanas termiņš, kas noteikts 105. panta 1. punktā, sākas gadā, kurā uzņemas atbilstošās budžeta saistības.

27. pants

ERAF un ESF + resursu pārvietošana uz TPF

1.   Dalībvalstis var brīvprātīgi pieprasīt, lai resursu apjomu, kas TPF pieejams atbilstīgi mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” saskaņā ar TPF regulas 3. pantu, papildina ar resursiem no ERAF, ESF+ vai to kombināciju tajā reģiona kategorijā, kurā atrodas attiecīgā teritorija. Kopējie ERAF un ESF+ resursi, kas pārvietoti uz TPF, nepārsniedz summu, kura ir trīs reizes lielāka par 110. panta 1. punkta g) apakšpunktā minēto TPF piešķīrumu. Resursi, kas pārvietoti no ERAF vai ESF+, nepārsniedz 15 % no attiecīgā ERAF un ESF+ piešķīruma attiecīgajai dalībvalstij. Dalībvalstis minētajos pieprasījumos norāda kopējo pārvietojamo summu par katru gadu pa reģiona kategorijām.

2.   Attiecīgie pārvietojumi no ERAF un ESF+ resursiem uz TPF atbalstīto prioritāti vai prioritātēm atspoguļo intervenču veidus saskaņā ar informāciju, kas programmā izklāstīta, ievērojot 22. panta 3. punkta d) apakšpunkta ix) punktu. Šādus pārvietojumus uzskata par galīgiem.

3.   TPF resursus, tostarp resursus, kas pārvietoti no ERAF un ESF+, īsteno saskaņā ar šajā regulā un TPF regulā izklāstītajiem noteikumiem. Noteikumus, kas izklāstīti ERAF un KF regulā un ESF+ regulā, nepiemēro ERAF un ESF+ resursiem, kas pārvietoti saskaņā ar 1. punktu.

II NODAĻA

II NODAĻA

Teritoriālā attīstība

Teritoriālā attīstība

28. pants

Integrēta teritoriālā attīstība

Ja dalībvalsts atbalsta integrētu teritoriālo attīstību, tad tā to dara, īstenojot teritoriālās vai vietējās attīstības stratēģijas jebkurā no šādiem veidiem:

| a) | integrētas teritoriālās investīcijas; |
| --- | --- |

a)

integrētas teritoriālās investīcijas;

| b) | sabiedrības virzīta vietējā attīstība; vai |
| --- | --- |

b)

sabiedrības virzīta vietējā attīstība; vai

| c) | citi teritoriālie rīki, ar ko atbalsta dalībvalsts izstrādātās iniciatīvas. |
| --- | --- |

c)

citi teritoriālie rīki, ar ko atbalsta dalībvalsts izstrādātās iniciatīvas.

Ja teritoriālās vai vietējās attīstības stratēģijas tiek īstenotas vairāk nekā viena fonda ietvaros, dalībvalsts nodrošina saskaņotību un koordināciju starp attiecīgajiem fondiem.

29. pants

Teritoriālās stratēģijas

1.   Teritoriālajās stratēģijās, ko īsteno, ievērojot 28. panta a) vai c) punktu, ir šādi elementi:

| a) | stratēģijā iekļautā ģeogrāfiskā teritorija; |
| --- | --- |

a)

stratēģijā iekļautā ģeogrāfiskā teritorija;

| b) | teritorijas attīstības vajadzību un potenciāla analīze, tostarp savstarpējās ekonomiskās, sociālās un vidiskās saiknes; |
| --- | --- |

b)

teritorijas attīstības vajadzību un potenciāla analīze, tostarp savstarpējās ekonomiskās, sociālās un vidiskās saiknes;

| c) | apraksts par integrētu pieeju, kā risināt apzinātās teritorijas attīstības vajadzības un potenciālu; |
| --- | --- |

c)

apraksts par integrētu pieeju, kā risināt apzinātās teritorijas attīstības vajadzības un potenciālu;

| d) | apraksts par partneru iesaisti stratēģijas sagatavošanā un īstenošanā saskaņā ar 8. pantu. |
| --- | --- |

d)

apraksts par partneru iesaisti stratēģijas sagatavošanā un īstenošanā saskaņā ar 8. pantu.

Tajās var būt iekļauts arī atbalstāmo darbību saraksts.

2.   Teritoriālās stratēģijas ir attiecīgo teritoriālo iestāžu vai struktūru atbildībā. Teritoriālo stratēģiju vajadzībām var izmantot esošos stratēģiskos dokumentus par attiecīgajām teritorijām.

3.   Ja atbalstāmo darbību saraksts nav iekļauts teritoriālajā stratēģijā, darbības atlasa vai darbību atlasē iesaistās attiecīgās teritoriālās iestādes vai struktūras.

4.   Sagatavojot teritoriālās stratēģijas, 2. punktā minētās iestādes vai struktūras sadarbojas ar attiecīgām vadošajām iestādēm, lai noteiktu to darbību tvērumu, kas atbalstāmas ar attiecīgo programmu.

Atlasītās darbības atbilst teritoriālajai stratēģijai.

5.   Ja teritoriālā iestāde vai struktūra veic uzdevumus, par kuriem atbildīga ir vadošā iestāde, izņemot darbību atlasi, vadošā iestāde attiecīgo iestādi norāda kā starpniekstruktūru.

6.   Atbalstu var piešķirt teritoriālo stratēģiju sagatavošanai un izstrādei.

30. pants

Integrētas teritoriālās investīcijas

Ja 29. pantā minētā teritoriālā stratēģija ietver investīcijas, kas saņem atbalstu no viena vai vairākiem fondiem, no vairāk nekā vienas programmas vai no vairāk nekā vienas prioritātes tajā pašā programmā, darbības var veikt kā integrētas teritoriālās investīcijas.

31. pants

Sabiedrības virzīta vietējā attīstība

1.   Ja dalībvalsts to uzskata par lietderīgu saskaņā ar 28. pantu, ERAF, ESF+, TPF un EJZAF atbalsta sabiedrības virzītu vietējo attīstību.

2.   Dalībvalsts nodrošina, ka sabiedrības virzīta vietējā attīstība:

| a) | ir vērsta uz apakšreģionu teritorijām; |
| --- | --- |

a)

ir vērsta uz apakšreģionu teritorijām;

| b) | tiek īstenota vietējo rīcības grupu vadībā, kuru sastāvā ir publisko un privāto vietējo sociālekonomisko interešu pārstāvji un kuru lēmumu pieņemšanu nekontrolē atsevišķa interešu grupa; |
| --- | --- |

b)

tiek īstenota vietējo rīcības grupu vadībā, kuru sastāvā ir publisko un privāto vietējo sociālekonomisko interešu pārstāvji un kuru lēmumu pieņemšanu nekontrolē atsevišķa interešu grupa;

| c) | tiek īstenota, izmantojot stratēģijas saskaņā ar 32. pantu; |
| --- | --- |

c)

tiek īstenota, izmantojot stratēģijas saskaņā ar 32. pantu;

| d) | atbalsta tīklošanu, piekļūstamību, novatoriskas iezīmes vietējā kontekstā un attiecīgā gadījumā sadarbību ar citiem teritoriāliem dalībniekiem. |
| --- | --- |

d)

atbalsta tīklošanu, piekļūstamību, novatoriskas iezīmes vietējā kontekstā un attiecīgā gadījumā sadarbību ar citiem teritoriāliem dalībniekiem.

3.   Ja atbalsts stratēģijām, kas minētas 2. punkta c) apakšpunktā, ir pieejams no vairāk nekā viena fonda, attiecīgās vadošās iestādes organizē kopīgu uzaicinājumu atlasīt minētās stratēģijas un visiem attiecīgajiem fondiem izveido apvienotu komiteju, kas uzrauga minēto stratēģiju īstenošanu. Attiecīgās vadošās iestādes var izvēlēties vienu no attiecīgajiem fondiem, kas atbalsta visas ar minētajām stratēģijām saistītās sagatavošanas, pārvaldības un iedzīvināšanas izmaksas, kas minētas 34. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktā.

4.   Ja šādas stratēģijas īstenošana ir saistīta ar atbalstu no vairāk nekā viena fonda, attiecīgās vadošās iestādes var izvēlēties vienu no attiecīgajiem fondiem kā galveno fondu.

5.   Ievērojot katra stratēģijas īstenošanā iesaistītā fonda darbības jomu un attiecināmības noteikumus, minētajai stratēģijai piemēro galvenā fonda noteikumus. Citu fondu iestādes pamatojas uz lēmumiem un pārvaldības verifikācijām, ko īstenojusi galvenā fonda kompetentā iestāde.

6.   Galvenā fonda iestāde sniedz pārējo fondu iestādēm informāciju, kas vajadzīga, lai veiktu uzraudzību un maksājumus saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti konkrētu fondu regulās.

32. pants

Sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģijas

1.   Attiecīgās vadošās iestādes nodrošina, ka katrā 31. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētajā stratēģijā ir noteikti šādi elementi:

| a) | ģeogrāfiskā teritorija un iedzīvotāji, uz ko minētā stratēģija attiecas; |
| --- | --- |

a)

ģeogrāfiskā teritorija un iedzīvotāji, uz ko minētā stratēģija attiecas;

| b) | sabiedrības iesaistīšanās process minētās stratēģijas izstrādē; |
| --- | --- |

b)

sabiedrības iesaistīšanās process minētās stratēģijas izstrādē;

| c) | teritorijas attīstības vajadzību un potenciāla analīze; |
| --- | --- |

c)

teritorijas attīstības vajadzību un potenciāla analīze;

| d) | minētās stratēģijas mērķi, tostarp izmērāmi rezultātu mērķrādītāji un saistītās plānotās darbības; |
| --- | --- |

d)

minētās stratēģijas mērķi, tostarp izmērāmi rezultātu mērķrādītāji un saistītās plānotās darbības;

| e) | pārvaldības, uzraudzības un izvērtēšanas pasākumi, kas uzskatāmi parāda vietējās rīcības grupas spēju īstenot minēto stratēģiju; |
| --- | --- |

e)

pārvaldības, uzraudzības un izvērtēšanas pasākumi, kas uzskatāmi parāda vietējās rīcības grupas spēju īstenot minēto stratēģiju;

| f) | finanšu plāns, tostarp plānotais piešķīrums no katra fonda, un attiecīgā gadījumā arī plānotais piešķīrums no ELFLA, un katras attiecīgās programmas. |
| --- | --- |

f)

finanšu plāns, tostarp plānotais piešķīrums no katra fonda, un attiecīgā gadījumā arī plānotais piešķīrums no ELFLA, un katras attiecīgās programmas.

Tajā var iekļaut arī no katra attiecīgā fonda finansējamo pasākumu un darbību veidus.

2.   Attiecīgās vadošās iestādes nosaka minēto stratēģiju atlases kritērijus, izveido komiteju minētās atlases veikšanai un apstiprina minētās komitejas izvēlētās stratēģijas.

3.   Attiecīgās vadošās iestādes pabeidz stratēģiju atlases pirmo kārtu un nodrošina, ka izraudzītās vietējās rīcības grupas var pildīt savus 33. panta 3. punktā noteiktos uzdevumus 12 mēnešu laikā no lēmuma par programmas apstiprināšanu dienas vai – attiecībā uz stratēģijām, ko atbalsta vairāk nekā viens fonds, – 12 mēnešu laikā no lēmuma par pēdējās attiecīgās programmas apstiprināšanu dienas.

4.   Lēmumā, ar ko apstiprina stratēģiju, nosaka katra fonda un attiecīgās programmas piešķīrumu un nosaka pienākumus attiecībā uz programmas vai programmu pārvaldības un kontroles uzdevumiem.

33. pants

Vietējās rīcības grupas

1.   Vietējās rīcības grupas izstrādā un īsteno stratēģijas, kas minētas 31. panta 2. punkta c) apakšpunktā.

2.   Vadošās iestādes nodrošina, ka vietējās rīcības grupas ir iekļaujošas un ka tās vai nu izvēlas vienu partneri no grupas par galveno partneri administratīvās un finanšu lietās, vai arī apvienojas likumīgi izveidotā vienotā struktūrā.

3.   Tikai vietējās rīcības grupas veic šādus uzdevumus:

| a) | veido vietējo dalībnieku spējas izstrādāt un īstenot darbības; |
| --- | --- |

a)

veido vietējo dalībnieku spējas izstrādāt un īstenot darbības;

| b) | izstrādā nediskriminējošu un pārredzamu atlases procedūru un kritērijus, kas novērš interešu konfliktus un nodrošina, ka neviena atsevišķa interešu grupa nekontrolē atlases lēmumus; |
| --- | --- |

b)

izstrādā nediskriminējošu un pārredzamu atlases procedūru un kritērijus, kas novērš interešu konfliktus un nodrošina, ka neviena atsevišķa interešu grupa nekontrolē atlases lēmumus;

| c) | sagatavo un publicē uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus; |
| --- | --- |

c)

sagatavo un publicē uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus;

| d) | atlasa darbības un nosaka atbalsta summu, kā arī iesniedz priekšlikumus struktūrai, kas ir atbildīga par atbalsttiesīguma galīgo verifikāciju pirms apstiprināšanas; |
| --- | --- |

d)

atlasa darbības un nosaka atbalsta summu, kā arī iesniedz priekšlikumus struktūrai, kas ir atbildīga par atbalsttiesīguma galīgo verifikāciju pirms apstiprināšanas;

| e) | uzrauga progresu stratēģijas mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

e)

uzrauga progresu stratēģijas mērķu sasniegšanā;

| f) | izvērtē stratēģijas īstenošanu. |
| --- | --- |

f)

izvērtē stratēģijas īstenošanu.

4.   Ja vietējās rīcības grupas veic uzdevumus, uz kuriem neattiecas 3. punkts un par kuriem atbildīga ir vadošā iestāde vai maksājumu aģentūra, ja ELFLA ir izvēlēts par galveno fondu, vadošā iestāde šīs vietējās rīcības grupas nosaka par starpniekstruktūrām saskaņā ar konkrēta fonda noteikumiem.

5.   Vietējā rīcības grupa var būt saņēmējs un īstenot darbības saskaņā ar stratēģiju, ar noteikumu, ka vietējā rīcības grupa nodrošina funkciju nodalīšanas principa ievērošanu.

34. pants

Fondu atbalsts sabiedrības virzītai vietējai attīstībai

1.   Dalībvalsts nodrošina, ka fondu atbalsts sabiedrības virzītai vietējai attīstībai aptver:

| a) | spēju veidošanu un sagatavošanas darbības, ar ko atbalsta stratēģijas izstrādi un īstenošanu nākotnē; |
| --- | --- |

a)

spēju veidošanu un sagatavošanas darbības, ar ko atbalsta stratēģijas izstrādi un īstenošanu nākotnē;

| b) | saskaņā ar stratēģiju atlasīto darbību, tostarp sadarbības aktivitāšu un to sagatavošanas, īstenošanu; |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar stratēģiju atlasīto darbību, tostarp sadarbības aktivitāšu un to sagatavošanas, īstenošanu;

| c) | stratēģijas un tās iedzīvināšanas pārvaldību, uzraudzību un izvērtēšanu, tostarp apmaiņas veicināšanu starp ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

c)

stratēģijas un tās iedzīvināšanas pārvaldību, uzraudzību un izvērtēšanu, tostarp apmaiņas veicināšanu starp ieinteresētajām personām.

2.   Atbalsts, kas minēts 1. punkta a) apakšpunktā, ir attiecināms neatkarīgi no tā, vai stratēģija pēc tam tiek atlasīta finansēšanai.

Atbalsts, kas minēts 1. punkta c) apakšpunktā, nepārsniedz 25 % no stratēģijas kopējā publiskā ieguldījuma.

III NODAĻA

III NODAĻA

Tehniskā palīdzība

Tehniskā palīdzība

35. pants

Tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas

1.   Pēc Komisijas iniciatīvas fondi var atbalstīt sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas, izvērtēšanas, komunikācijas, tostarp korporatīvas komunikācijas par Savienības politiskajām prioritātēm, redzamības un visas administratīvās un tehniskās palīdzības darbības, kas vajadzīgas, lai īstenotu šo regulu, un attiecīgā gadījumā darbības ar trešām valstīm.

2.   Šā panta 1. punktā minētās darbības jo īpaši var ietvert:

| a) | palīdzību projektu sagatavošanā un izvērtēšanā; |
| --- | --- |

a)

palīdzību projektu sagatavošanā un izvērtēšanā;

| b) | atbalstu institucionālajā stiprināšanā un administratīvo spēju veidošanā efektīvai fondu pārvaldībai; |
| --- | --- |

b)

atbalstu institucionālajā stiprināšanā un administratīvo spēju veidošanā efektīvai fondu pārvaldībai;

| c) | pētījumus, kas saistīti ar Komisijas ziņošanu par fondiem un kohēzijas ziņojumu; |
| --- | --- |

c)

pētījumus, kas saistīti ar Komisijas ziņošanu par fondiem un kohēzijas ziņojumu;

| d) | pasākumus, kas saistīti ar fondu analīzi, pārvaldību, uzraudzību, informācijas apmaiņu un to apguvi, kā arī pasākumus, kas saistīti ar kontroles sistēmu īstenošanu un tehnisko un administratīvo palīdzību; |
| --- | --- |

d)

pasākumus, kas saistīti ar fondu analīzi, pārvaldību, uzraudzību, informācijas apmaiņu un to apguvi, kā arī pasākumus, kas saistīti ar kontroles sistēmu īstenošanu un tehnisko un administratīvo palīdzību;

| e) | izvērtējumus, ekspertu ziņojumus, statistiku un pētījumus, tostarp vispārīgas dabas, par fondu pašreizējo un turpmāko darbību; |
| --- | --- |

e)

izvērtējumus, ekspertu ziņojumus, statistiku un pētījumus, tostarp vispārīgas dabas, par fondu pašreizējo un turpmāko darbību;

| f) | darbības ar mērķi izplatīt informāciju, attiecīgā gadījumā atbalstīt tīklošanu, veikt komunikācijas pasākumus, īpašu uzmanību pievēršot rezultātiem un pievienotajai vērtībai, ko devis atbalsts no fondiem, kā arī palielināt informētību un veicināt sadarbību un pieredzes apmaiņu, tostarp ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

f)

darbības ar mērķi izplatīt informāciju, attiecīgā gadījumā atbalstīt tīklošanu, veikt komunikācijas pasākumus, īpašu uzmanību pievēršot rezultātiem un pievienotajai vērtībai, ko devis atbalsts no fondiem, kā arī palielināt informētību un veicināt sadarbību un pieredzes apmaiņu, tostarp ar trešām valstīm;

| g) | datorizētu sistēmu uzstādīšanu, ekspluatāciju un savstarpēju savienošanu pārvaldības, uzraudzības, revīzijas, kontroles un izvērtēšanas vajadzībām; |
| --- | --- |

g)

datorizētu sistēmu uzstādīšanu, ekspluatāciju un savstarpēju savienošanu pārvaldības, uzraudzības, revīzijas, kontroles un izvērtēšanas vajadzībām;

| h) | darbības izvērtēšanas metožu uzlabošanai un informācijas apmaiņai par izvērtēšanas praksi; |
| --- | --- |

h)

darbības izvērtēšanas metožu uzlabošanai un informācijas apmaiņai par izvērtēšanas praksi;

| i) | ar revīziju saistītas darbības; |
| --- | --- |

i)

ar revīziju saistītas darbības;

| j) | nacionālo un reģionālo spēju stiprināšanu attiecībā uz investīciju plānošanu, finansējuma vajadzībām, finanšu instrumentu, kopīgu rīcības plānu un lielu projektu sagatavošanu, izstrādi un īstenošanu; |
| --- | --- |

j)

nacionālo un reģionālo spēju stiprināšanu attiecībā uz investīciju plānošanu, finansējuma vajadzībām, finanšu instrumentu, kopīgu rīcības plānu un lielu projektu sagatavošanu, izstrādi un īstenošanu;

| k) | labas prakses izplatīšanu ar mērķi palīdzēt dalībvalstīm stiprināt 8. panta 1. punktā minēto attiecīgo partneru un to jumta organizāciju spējas. |
| --- | --- |

k)

labas prakses izplatīšanu ar mērķi palīdzēt dalībvalstīm stiprināt 8. panta 1. punktā minēto attiecīgo partneru un to jumta organizāciju spējas.

3.   Komisija vismaz 15 % no tehniskās palīdzības resursiem pēc savas iniciatīvas paredz tam, lai saziņā ar sabiedrību nodrošinātu lielāku efektivitāti un spēcīgākas sinerģijas starp komunikācijas pasākumiem, kas veikti pēc Komisijas iniciatīvas, paplašinot zināšanu bāzi par rezultātiem – jo īpaši efektīvāk vācot un izplatot datus, sagatavojot izvērtējumus un ziņojumus – un it sevišķi izceļot fondu ieguldījumu iedzīvotāju dzīves uzlabošanā, un vairojot no fondiem sniegtā atbalsta redzamību, kā arī palielinot informētību par šāda atbalsta rezultātiem un pievienoto vērtību. Attiecīgā gadījumā pēc programmu slēgšanas turpina informācijas, komunikācijas un redzamības pasākumus attiecībā uz rezultātiem un pievienoto vērtību, ko devis atbalsts no fondiem, īpašu uzmanību pievēršot darbībām. Ar šādiem pasākumiem arī sekmē Savienības politikas prioritāšu korporatīvo komunikāciju, ciktāl tās ir saistītas ar šīs regulas vispārējiem mērķiem.

4.   Šā panta 1. punktā minētās darbības var aptvert iepriekšējos un turpmākos plānošanas periodus.

5.   Komisija izklāsta savus plānus, ja ir paredzētas iemaksas no fondiem saskaņā ar Finanšu regulas 110. pantu.

6.   Atkarībā no nolūka šajā pantā minētās darbības var finansēt vai nu kā darbības, vai kā administratīvos izdevumus.

7.   Saskaņā ar Finanšu regulas 193. panta 2. punkta otrās daļas a) apakšpunktu pienācīgi pamatotos gadījumos, kas norādīti finansēšanas lēmumā, un uz ierobežotu laikposmu, tehniskās palīdzības darbības pēc Komisijas iniciatīvas, kuras tiešā pārvaldībā tiek atbalstītas saskaņā ar šo regulu, un ar tām saistītās izmaksas var uzskatīt par attiecināmām no 2021. gada 1. janvāra, pat tad, ja šīs darbības īstenotas un izmaksas radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas.

36. pants

Dalībvalstu tehniskā palīdzība

1.   Pēc dalībvalsts iniciatīvas fondi var atbalstīt darbības, kas var attiekties uz iepriekšējiem un turpmākajiem plānošanas periodiem un ir vajadzīgas minēto fondu efektīvai administrēšanai un izmantošanai, tostarp 8. panta 1. punktā minēto partneru spēju veidošanai, kā arī nolūkā nodrošināt finansējumu inter alia tādu funkciju veikšanai kā sagatavošana, apmācība, pārvaldība, uzraudzība, izvērtēšana, redzamība un komunikācija.

Summas, kas paredzētas tehniskajai palīdzībai saskaņā ar šo pantu un 37. pantu, netiek ņemtas vērā tematiskās koncentrācijas nolūkos saskaņā ar konkrētā fonda noteikumiem.

2.   Katrs fonds var atbalstīt tehniskās palīdzības darbības, kas ir atbalsttiesīgas kādā citā fondā.

3.   Savienības ieguldījumu tehniskajai palīdzībai dalībvalstī veic, ievērojot 51. panta b) vai e) punktu.

Dalībvalsts Savienības ieguldījuma veidu, ko tā izvēlējusies tehniskajai palīdzībai, norāda partnerības nolīgumā saskaņā ar II pielikumu. Minētā izvēle attiecas uz visām programmām attiecīgajā dalībvalstī visā plānošanas periodā, un vēlāk to nevar grozīt.

Savienības ieguldījumu tehniskajai palīdzībai attiecībā uz programmām, kas saņem atbalstu no AMIF, IDF un BMVI, un Interreg programmām veic tikai, ievērojot 51. panta e) punktu.

4.   Ja Savienības ieguldījums tehniskajai palīdzībai dalībvalstī tiek atlīdzināts, ievērojot 51. panta b) punktu, piemēro šādus elementus:

| a) | tehniskā palīdzība ir prioritātes veidā, kas attiecas uz vienu fondu vienā vai vairākās programmās, vai īpašas programmas vai to apvienojuma veidā; |
| --- | --- |

a)

tehniskā palīdzība ir prioritātes veidā, kas attiecas uz vienu fondu vienā vai vairākās programmās, vai īpašas programmas vai to apvienojuma veidā;

| b) | fondu summa, kas piešķirta tehniskajai palīdzībai, nepārsniedz:






  i) | ERAF atbalstam atbilstoši mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”: 3,5 %; |
| --- | --- | --- |

b)

fondu summa, kas piešķirta tehniskajai palīdzībai, nepārsniedz:

i)

ERAF atbalstam atbilstoši mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”: 3,5 %;

| ii) | Kohēzijas fonda atbalstam: 2,5 %; |
| --- | --- |

ii)

Kohēzijas fonda atbalstam: 2,5 %;

| iii) | ESF+ atbalstam: 4 % un programmām, uz ko attiecas ESF+ regulas 4. panta 1. punkta m) apakšpunkts: 5 %; |
| --- | --- |

iii)

ESF+ atbalstam: 4 % un programmām, uz ko attiecas ESF+ regulas 4. panta 1. punkta m) apakšpunkts: 5 %;

| iv) | TPF atbalstam: 4 %; |
| --- | --- |

iv)

TPF atbalstam: 4 %;

| v) | ERAF, ESF+ un Kohēzijas fondam, ja kopējā summa, kas dalībvalstij piešķirta atbilstoši mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, nepārsniedz 1 miljardu EUR: 6 %; |
| --- | --- |

v)

ERAF, ESF+ un Kohēzijas fondam, ja kopējā summa, kas dalībvalstij piešķirta atbilstoši mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, nepārsniedz 1 miljardu EUR: 6 %;

| vi) | EJZAF atbalstam: 6 %; |
| --- | --- |

vi)

EJZAF atbalstam: 6 %;

| vii) | mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” programmām, kas attiecas tikai uz tālākajiem reģioniem, procentuālo daļu palielina par 1 procentpunktu. |
| --- | --- |

vii)

mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” programmām, kas attiecas tikai uz tālākajiem reģioniem, procentuālo daļu palielina par 1 procentpunktu.

5.   Ja Savienības ieguldījums tehniskajai palīdzībai tiek atlīdzināts, ievērojot 51. panta e) punktu, piemēro šādus elementus:

| a) | fondu summu, kas piešķirta tehniskajai palīdzībai, identificē kā daļu no finanšu piešķīrumiem katrai programmas prioritātei saskaņā ar 22. panta 3. punkta g) apakšpunkta ii) punktu, un attiecībā uz EJZAF – katram konkrētajam mērķim saskaņā ar minētā punkta g) apakšpunkta iii) punktu; tā nav atsevišķas prioritātes vai īpašas programmas veidā, izņemot programmas, kas saņem atbalstu no AMIF, IDF vai BMVI, attiecībā uz kurām tā ir konkrēta mērķa veidā; |
| --- | --- |

a)

fondu summu, kas piešķirta tehniskajai palīdzībai, identificē kā daļu no finanšu piešķīrumiem katrai programmas prioritātei saskaņā ar 22. panta 3. punkta g) apakšpunkta ii) punktu, un attiecībā uz EJZAF – katram konkrētajam mērķim saskaņā ar minētā punkta g) apakšpunkta iii) punktu; tā nav atsevišķas prioritātes vai īpašas programmas veidā, izņemot programmas, kas saņem atbalstu no AMIF, IDF vai BMVI, attiecībā uz kurām tā ir konkrēta mērķa veidā;

| b) | atlīdzināšana tiek veikta, piemērojot i)–vii) apakšpunktā norādītās procentuālās likmes attiecināmajiem izdevumiem, kas iekļauti katrā maksājuma pieteikumā, ievērojot 91. panta 3. punkta attiecīgi a) vai c) apakšpunktu, un no tā paša fonda, kuram tiek atlīdzināti attiecināmie izdevumi, vienai vai vairākām struktūrām, kas saņem maksājumus no Komisijas saskaņā ar 22. panta 3. punkta k) apakšpunktu;






  i) | ERAF atbalstam atbilstoši mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”: 3,5 %; |
| --- | --- | --- |

b)

atlīdzināšana tiek veikta, piemērojot i)–vii) apakšpunktā norādītās procentuālās likmes attiecināmajiem izdevumiem, kas iekļauti katrā maksājuma pieteikumā, ievērojot 91. panta 3. punkta attiecīgi a) vai c) apakšpunktu, un no tā paša fonda, kuram tiek atlīdzināti attiecināmie izdevumi, vienai vai vairākām struktūrām, kas saņem maksājumus no Komisijas saskaņā ar 22. panta 3. punkta k) apakšpunktu;

i)

ERAF atbalstam atbilstoši mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”: 3,5 %;

| ii) | Kohēzijas fonda atbalstam: 2,5 %; |
| --- | --- |

ii)

Kohēzijas fonda atbalstam: 2,5 %;

| iii) | ESF+ atbalstam: 4 % un programmām, uz ko attiecas ESF+ regulas 4. panta 1. punkta m) apakšpunkts: 5 %; |
| --- | --- |

iii)

ESF+ atbalstam: 4 % un programmām, uz ko attiecas ESF+ regulas 4. panta 1. punkta m) apakšpunkts: 5 %;

| iv) | TPF atbalstam: 4 %; |
| --- | --- |

iv)

TPF atbalstam: 4 %;

| v) | ERAF, ESF+ un Kohēzijas fondam, ja kopējā summa, kas dalībvalstij piešķirta atbilstoši mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, nepārsniedz 1 miljardu EUR, procentuālā daļa, ko atlīdzina par tehnisko palīdzību: 6 %; |
| --- | --- |

v)

ERAF, ESF+ un Kohēzijas fondam, ja kopējā summa, kas dalībvalstij piešķirta atbilstoši mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, nepārsniedz 1 miljardu EUR, procentuālā daļa, ko atlīdzina par tehnisko palīdzību: 6 %;

| vi) | EJZAF, AMIF, IDF un BMVI atbalstam: 6 %; |
| --- | --- |

vi)

EJZAF, AMIF, IDF un BMVI atbalstam: 6 %;

| vii) | mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” programmām, kas attiecas tikai uz tālākajiem reģioniem, procentuālo daļu palielina par 1 procentpunktu; |
| --- | --- |

vii)

mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” programmām, kas attiecas tikai uz tālākajiem reģioniem, procentuālo daļu palielina par 1 procentpunktu;

| c) | summa, kas piešķirta programmā identificētajai tehniskajai palīdzībai, atbilst procentuālajai daļai, kas noteikta b) apakšpunkta i)–vi) punktā katrai prioritātei un katram fondam. |
| --- | --- |

c)

summa, kas piešķirta programmā identificētajai tehniskajai palīdzībai, atbilst procentuālajai daļai, kas noteikta b) apakšpunkta i)–vi) punktā katrai prioritātei un katram fondam.

6.   Interreg programmu tehniskās palīdzības īpašie noteikumi ir izklāstīti Interreg regulā.

37. pants

Finansējums, kas nav saistīts ar dalībvalstu tehniskās palīdzības izmaksām

Papildus 36. pantā minētajam dalībvalsts var ierosināt sniegt papildu tehniskās palīdzības darbības nolūkā stiprināt publisko iestāžu un struktūru, saņēmēju un attiecīgo partneru spēju un efektivitāti, kas vajadzīga fondu efektīvai administrēšanai un izmantošanai.

Atbalstu šādām darbībām nodrošina ar finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts 95. pantā. Šāds finansējums var būt arī īpaša programma.

IV SADAĻA

UZRAUDZĪBA, IZVĒRTĒŠANA, KOMUNIKĀCIJA UN REDZAMĪBA

UZRAUDZĪBA, IZVĒRTĒŠANA, KOMUNIKĀCIJA UN REDZAMĪBA

I NODAĻA

I NODAĻA

Uzraudzība

Uzraudzība

38. pants

Uzraudzības komiteja

1.   Katra dalībvalsts pēc apspriešanās ar vadošo iestādi izveido komiteju programmas īstenošanas uzraudzībai (“uzraudzības komiteja”) trīs mēnešu laikā no dienas, kad attiecīgajai dalībvalstij paziņots par programmas apstiprināšanas lēmumu.

Dalībvalsts var izveidot vienu uzraudzības komiteju vairākām programmām.

2.   Katra uzraudzības komiteja pieņem savu reglamentu, kurā ietver noteikumus par jebkāda interešu konflikta novēršanu un pārredzamības principa piemērošanu.

3.   Uzraudzības komiteja tiekas vismaz reizi gadā un pārskata visus jautājumus, kas skar programmas progresu tās mērķu sasniegšanā.

4.   Uzraudzības komitejas reglamentu un datus un informāciju, kas darīta zināma uzraudzības komitejai, publicē 49. panta 1. punktā minētajā tīmekļa vietnē, neskarot 69. panta 5. punktu.

5.   Šā panta 1.–4. punktu nepiemēro programmām, kas attiecas vienīgi uz konkrēto mērķi, kurš izklāstīts ESF+ regulas 4. panta 1. punkta m) apakšpunktā, un saistītajai tehniskajai palīdzībai.

39. pants

Uzraudzības komitejas sastāvs

1.   Katra dalībvalsts nosaka uzraudzības komitejas sastāvu un pārredzamā procesā nodrošina attiecīgo dalībvalsts iestāžu un starpniekstruktūru, kā arī 8. panta 1. punktā minēto partneru pārstāvju līdzsvarotu pārstāvību.

Katram uzraudzības komitejas loceklim ir balsstiesības. Reglaments regulē balsstiesību izmantošanu un sīkāk nosaka procedūru uzraudzības komitejā saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts institucionālo, tiesisko un finanšu sistēmu.

Reglaments var ļaut uzraudzības komitejas darbā piedalīties personām, kas nav locekles, tostarp EIB.

Uzraudzības komitejas priekšsēdētājs ir dalībvalsts vai vadošās iestādes pārstāvis.

Uzraudzības komitejas locekļu sarakstu publicē 49. panta 1. punktā minētajā tīmekļa vietnē.

2.   Komisijas pārstāvji uzraudzības komitejas darbā piedalās kā uzraudzītāji un padomdevēji.

3.   AMIF, IDF un BMVI uzraudzības komitejas darbā var piedalīties attiecīgās decentralizētās aģentūras.

40. pants

Uzraudzības komitejas funkcijas

1.   Uzraudzības komiteja pārbauda:

| a) | progresu programmas īstenošanā un starpposma rādītāju un mērķrādītāju sasniegšanā; |
| --- | --- |

a)

progresu programmas īstenošanā un starpposma rādītāju un mērķrādītāju sasniegšanā;

| b) | jebkurus jautājumus, kas ietekmē programmas sniegumu, un minēto jautājumu risināšanas nolūkā veiktos pasākumus; |
| --- | --- |

b)

jebkurus jautājumus, kas ietekmē programmas sniegumu, un minēto jautājumu risināšanas nolūkā veiktos pasākumus;

| c) | programmas devumu to problēmu risināšanā, kas apzinātas attiecīgajos konkrētai valstij adresētajos ieteikumos, kuri saistīti ar programmas īstenošanu; |
| --- | --- |

c)

programmas devumu to problēmu risināšanā, kas apzinātas attiecīgajos konkrētai valstij adresētajos ieteikumos, kuri saistīti ar programmas īstenošanu;

| d) | ex ante novērtējuma elementus, kas uzskaitīti 58. panta 3. punktā, un stratēģijas dokumentu, kas minēts 59. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

d)

ex ante novērtējuma elementus, kas uzskaitīti 58. panta 3. punktā, un stratēģijas dokumentu, kas minēts 59. panta 1. punktā;

| e) | progresu, kas panākts, veicot izvērtējumus, izvērtējumu kopsavilkumus un jebkādus turpmākos pasākumus, kas noteikti pēc secinājumu pieņemšanas; |
| --- | --- |

e)

progresu, kas panākts, veicot izvērtējumus, izvērtējumu kopsavilkumus un jebkādus turpmākos pasākumus, kas noteikti pēc secinājumu pieņemšanas;

| f) | komunikācijas un redzamības darbību īstenošanu; |
| --- | --- |

f)

komunikācijas un redzamības darbību īstenošanu;

| g) | attiecīgā gadījumā – progresu, kas panākts, īstenojot stratēģiski svarīgas darbības; |
| --- | --- |

g)

attiecīgā gadījumā – progresu, kas panākts, īstenojot stratēģiski svarīgas darbības;

| h) | veicinošo nosacījumu izpildi un to piemērošanu visā plānošanas periodā; |
| --- | --- |

h)

veicinošo nosacījumu izpildi un to piemērošanu visā plānošanas periodā;

| i) | attiecīgā gadījumā – progresu publiskā sektora iestāžu, partneru un saņēmēju administratīvo spēju veidošanā; |
| --- | --- |

i)

attiecīgā gadījumā – progresu publiskā sektora iestāžu, partneru un saņēmēju administratīvo spēju veidošanā;

| j) | attiecīgā gadījumā – informāciju par programmas ieguldījuma programmas InvestEU īstenošanā saskaņā ar 14. pantu vai par resursu, kas pārvietoti saskaņā ar 26. pantu, īstenošanu. |
| --- | --- |

j)

attiecīgā gadījumā – informāciju par programmas ieguldījuma programmas InvestEU īstenošanā saskaņā ar 14. pantu vai par resursu, kas pārvietoti saskaņā ar 26. pantu, īstenošanu.

Attiecībā uz programmām, kas saņem atbalstu no EJZAF, ar uzraudzības komiteju apspriežas par jebkuru vadošās iestādes ierosinātu programmas grozījumu, un, ja uzraudzības komiteja uzskata par lietderīgu, tā sniedz atzinumu.

2.   Uzraudzības komiteja apstiprina:

| a) | darbību atlasē izmantoto metodoloģiju un kritērijus, tostarp jebkādas to izmaiņas, neskarot 33. panta 3. punkta b), c) un d) apakšpunktu; pēc Komisijas pieprasījuma darbību atlasē izmantoto metodoloģiju un kritērijus, tostarp jebkādas to izmaiņas, iesniedz Komisijai vismaz 15 darba dienas pirms to iesniegšanas uzraudzības komitejai; |
| --- | --- |

a)

darbību atlasē izmantoto metodoloģiju un kritērijus, tostarp jebkādas to izmaiņas, neskarot 33. panta 3. punkta b), c) un d) apakšpunktu; pēc Komisijas pieprasījuma darbību atlasē izmantoto metodoloģiju un kritērijus, tostarp jebkādas to izmaiņas, iesniedz Komisijai vismaz 15 darba dienas pirms to iesniegšanas uzraudzības komitejai;

| b) | gada snieguma ziņojumus par programmām, ko atbalsta no AMIF, IDF un BMVI, un galīgo snieguma ziņojumu par programmām, ko atbalsta no ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda, TPF un EJZAF; |
| --- | --- |

b)

gada snieguma ziņojumus par programmām, ko atbalsta no AMIF, IDF un BMVI, un galīgo snieguma ziņojumu par programmām, ko atbalsta no ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda, TPF un EJZAF;

| c) | izvērtēšanas plānu un visus tā grozījumus; |
| --- | --- |

c)

izvērtēšanas plānu un visus tā grozījumus;

| d) | jebkuru vadošās iestādes priekšlikumu grozīt programmu, tostarp saistībā ar pārvietojumiem atbilstoši 24. panta 5. punktam un 26. pantam, izņemot programmas, kas saņem atbalstu no EJZAF. |
| --- | --- |

d)

jebkuru vadošās iestādes priekšlikumu grozīt programmu, tostarp saistībā ar pārvietojumiem atbilstoši 24. panta 5. punktam un 26. pantam, izņemot programmas, kas saņem atbalstu no EJZAF.

3.   Uzraudzības komiteja var sniegt ieteikumus vadošajai iestādei, tostarp par pasākumiem administratīvā sloga samazināšanai saņēmējiem.

41. pants

Snieguma ikgadējā izskatīšana

1.   Starp Komisiju un katru dalībvalsti reizi gadā organizē izskatīšanas sanāksmes nolūkā pārbaudīt katras programmas sniegumu. Attiecīgās vadošās iestādes piedalās izskatīšanas sanāksmēs.

Izskatīšanas sanāksmē var izskatīt vairāk nekā vienu programmu.

Izskatīšanas sanāksmi vada Komisija vai – pēc dalībvalsts lūguma – to kopīgi vada dalībvalsts un Komisija.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta pirmās daļas, attiecībā uz programmām, kuras atbalsta no AMIF, IDF un BMVI, izskatīšanas sanāksmi organizē vismaz divas reizes plānošanas periodā.

3.   Attiecībā uz programmām, kuras atbalsta no ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda, TPF un EJZAF, dalībvalsts ne vēlāk kā vienu mēnesi pirms izskatīšanas sanāksmes sniedz Komisijai kodolīgu informāciju par 40. panta 1. punktā uzskaitītajiem elementiem. Šīs informācijas pamatā ir jaunākie dalībvalstij pieejamie dati.

Attiecībā uz programmām, kas aprobežojas ar ESF+ regulas 4. panta 1. punkta m) apakšpunktā izklāstīto konkrēto mērķi, sniedzamā informācija, kuras pamatā ir jaunākie pieejamie dati, attiecas tikai uz šīs regulas 40. panta 1. punkta a), b), e), f) un h) apakšpunktu.

4.   Dalībvalsts un Komisija var vienoties nerīkot izskatīšanas sanāksmi. Šādā gadījumā izskatīšanu var veikt rakstiski.

5.   Izskatīšanas sanāksmes iznākumu fiksē saskaņotā protokolā.

6.   Dalībvalsts turpina risināt tos izskatīšanas sanāksmē izvirzītos jautājumus, kas ietekmē programmas īstenošanu, un trīs mēnešu laikā informē Komisiju par veiktajiem pasākumiem.

7.   Attiecībā uz programmām, kuras atbalsta no AMIF, IDF un BMVI, dalībvalsts iesniedz gada snieguma ziņojumu saskaņā ar konkrētu fondu regulām.

42. pants

Datu nosūtīšana

1.   Dalībvalsts vai vadošā iestāde, ievērojot VII pielikumā doto veidni, elektroniski nosūta Komisijai kumulatīvus datus par katru programmu līdz katra gada 31. janvārim, 30. aprīlim, 31. jūlijam, 30. septembrim un 30. novembrim, izņemot 2. punkta b) apakšpunktā un 3. punktā prasītos datus, kurus elektroniski nosūta līdz katra gada 31. janvārim un 31. jūlijam.

Pirmās nosūtīšanas termiņš ir 2022. gada 31. janvāris un pēdējās – 2030. gada 31. janvāris.

Attiecībā uz prioritātēm, ar ko atbalsta ESF+ regulas 4. panta 1. punkta m) apakšpunktā izklāstīto konkrēto mērķi, datus nosūta katru gadu līdz 31. janvārim.

ESF+ regulā var paredzēt īpašus noteikumus attiecībā uz ilgāka termiņa rezultātu rādītāju vākšanas un nosūtīšanas biežumu.

2.   Datus iedala pa katras prioritātes konkrētajiem mērķiem un attiecīgā gadījumā pa reģiona kategorijām, un tie ir šādi:

| a) | atlasīto darbību skaits, to kopējās attiecināmās izmaksas, iemaksas no fondiem un kopējie attiecināmie izdevumi, ko saņēmēji ir paziņojuši vadošajai iestādei, un visi dati tiek iedalīti pa intervences veidiem; |
| --- | --- |

a)

atlasīto darbību skaits, to kopējās attiecināmās izmaksas, iemaksas no fondiem un kopējie attiecināmie izdevumi, ko saņēmēji ir paziņojuši vadošajai iestādei, un visi dati tiek iedalīti pa intervences veidiem;

| b) | iznākumu un rezultātu rādītāju vērtības attiecībā uz atlasītajām darbībām un ar darbībām sasniegtās vērtības. |
| --- | --- |

b)

iznākumu un rezultātu rādītāju vērtības attiecībā uz atlasītajām darbībām un ar darbībām sasniegtās vērtības.

3.   Attiecībā uz finanšu instrumentiem datus sniedz arī par šādiem elementiem:

| a) | attiecināmie izdevumi pa finanšu produktu veidiem; |
| --- | --- |

a)

attiecināmie izdevumi pa finanšu produktu veidiem;

| b) | tādu pārvaldības izmaksu un maksu summa, kas deklarētas kā attiecināmie izdevumi; |
| --- | --- |

b)

tādu pārvaldības izmaksu un maksu summa, kas deklarētas kā attiecināmie izdevumi;

| c) | privātā un publiskā sektora resursu summa – iedalīta par finanšu produktu veidiem –, kas mobilizēta papildus fondiem; |
| --- | --- |

c)

privātā un publiskā sektora resursu summa – iedalīta par finanšu produktu veidiem –, kas mobilizēta papildus fondiem;

| d) | procenti un citi ieņēmumi no atbalsta, kas no fondiem iemaksāts finanšu instrumentos, kā norādīts 60. pantā, un resursi, kas saistāmi ar atbalstu no fondiem, kā norādīts 62. pantā; |
| --- | --- |

d)

procenti un citi ieņēmumi no atbalsta, kas no fondiem iemaksāts finanšu instrumentos, kā norādīts 60. pantā, un resursi, kas saistāmi ar atbalstu no fondiem, kā norādīts 62. pantā;

| e) | to aizdevumu, kapitālieguldījumu vai kvazikapitāla ieguldījumu galasaņēmējiem kopsumma, kuri tika garantēti ar programmas resursiem un kuri tika faktiski izmaksāti galasaņēmējiem. |
| --- | --- |

e)

to aizdevumu, kapitālieguldījumu vai kvazikapitāla ieguldījumu galasaņēmējiem kopsumma, kuri tika garantēti ar programmas resursiem un kuri tika faktiski izmaksāti galasaņēmējiem.

4.   Saskaņā ar šo pantu iesniegtie dati ir uzticami un atspoguļo datus, kas tā mēneša beigās, kas ir pirms iesniegšanas mēneša, tiek uzglabāti elektroniski, kā minēts 72. panta 1. punkta e) apakšpunktā.

5.   Dalībvalsts vai vadošā iestāde publicē visus Komisijai nosūtītos datus vai nodrošina saiti uz tiem 46. panta b) punktā minētajā tīmekļa portālā vai 49. panta 1. punktā minētajā tīmekļa vietnē.

43. pants

Galīgais snieguma ziņojums

1.   Attiecībā uz programmām, kuras atbalsta no ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda, TPF un EJZAF, katra vadošā iestāde iesniedz Komisijai programmas galīgo snieguma ziņojumu līdz 2031. gada 15. februārim.

2.   Galīgajā snieguma ziņojumā novērtē programmas mērķu sasniegšanu, pamatojoties uz 40. panta 1. punktā uzskaitītajiem elementiem, izņemot minētā punkta d) apakšpunktā norādīto informāciju.

3.   Komisija pārbauda galīgo snieguma ziņojumu un informē vadošo iestādi par visiem apsvērumiem piecu mēnešu laikā no galīgā snieguma ziņojuma saņemšanas dienas. Ja šādi apsvērumi tiek sniegti, vadošā iestāde sniedz visu nepieciešamo informāciju saistībā ar minētajiem apsvērumiem un attiecīgā gadījumā trīs mēnešu laikā informē Komisiju par veiktajiem pasākumiem. Komisija divu mēnešu laikā pēc tam, kad saņemta visa nepieciešamā informācija, informē vadošo iestādi par ziņojuma apstiprināšanu. Ja Komisija minētajos termiņos neinformē vadošo iestādi, ziņojumu uzskata par pieņemtu.

4.   Vadošā iestāde galīgos snieguma ziņojumus publicē 49. panta 1. punktā minētajā tīmekļa vietnē.

5.   Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šā panta īstenošanai, Komisija pieņem īstenošanas aktu, ar ko nosaka galīgā snieguma ziņojuma veidni. Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 115. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

II NODAĻA

II NODAĻA

Izvērtēšana

Izvērtēšana

44. pants

Dalībvalsts sagatavoti izvērtējumi

1.   Dalībvalsts vai vadošā iestāde veic programmu izvērtēšanu saistībā ar vienu vai vairākiem šādiem kritērijiem: efektivitāte, lietderīgums, piemērotība, saskanība un Savienības pievienotā vērtība, ar mērķi uzlabot programmu izstrādes un īstenošanas kvalitāti. Izvērtējumi var attiekties arī uz citiem būtiskiem kritērijiem, piemēram, iekļautību, nediskrimināciju un redzamību, un tie var attiekties uz vairāk nekā vienu programmu.

2.   Turklāt līdz 2029. gada 30. jūnijam katrai programmai tiks veikta izvērtēšana, lai novērtētu tās ietekmi.

3.   Izvērtēšanu uztic iekšējiem vai ārējiem ekspertiem, kas ir funkcionāli neatkarīgi.

4.   Dalībvalsts vai vadošā iestāde nodrošina, ka ir ieviestas procedūras, kas vajadzīgas, lai sagatavotu un savāktu izvērtējumiem vajadzīgos datus.

5.   Dalībvalsts vai vadošā iestāde izstrādā izvērtēšanas plānu, kas var aptvert arī vairākas programmas. Attiecībā uz AMIF, IDF un BMVI minētajā plānā ietver vidusposma izvērtējumu, kas jāpabeidz līdz 2024. gada 31. martam.

6.   Dalībvalsts vai vadošā iestāde iesniedz uzraudzības komitejai izvērtēšanas plānu ne vēlāk kā vienu gadu pēc lēmuma par programmas apstiprināšanu.

7.   Visus izvērtējumus publicē 49. panta 1. punktā minētajā tīmekļa vietnē.

45. pants

Komisijas sagatavots izvērtējums

1.   Komisija līdz 2024. gada beigām veic vidusposma izvērtējumu, lai pārbaudītu katra fonda efektivitāti, lietderīgumu, piemērotību, saskanību un Savienības pievienoto vērtību. Komisija var izmantot visu attiecīgo informāciju, kas jau ir pieejama saskaņā ar Finanšu regulas 128. pantu.

2.   Komisija līdz 2031. gada 31. decembrim veic retrospektīvu izvērtējumu, lai pārbaudītu katra fonda efektivitāti, lietderīgumu, piemērotību, saskanību un Savienības pievienoto vērtību. Attiecībā uz ERAF, ESF+, Kohēzijas fondu un EJZAF minētajā izvērtējumā īpašu uzmanību pievērš minēto fondu sociālajai, ekonomiskajai un teritoriālajai ietekmei saistībā ar 5. panta 1. punktā minētajiem politikas mērķiem.

3.   Komisija retrospektīvā izvērtējuma rezultātus publicē savā tīmekļa vietnē un paziņo Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.

III NODAĻA

III NODAĻA

Redzamība, pārredzamība un komunikācija

Redzamība, pārredzamība un komunikācija

I iedaļa

I iedaļa

Fondu sniegtā atbalsta redzamība

Fondu sniegtā atbalsta redzamība

46. pants

Redzamība

Katra dalībvalsts nodrošina:

| a) | atbalsta redzamību visās aktivitātēs, kas saistītas ar fondu atbalstītajām darbībām, īpašu uzmanību pievēršot stratēģiskas nozīmes darbībām; |
| --- | --- |

a)

atbalsta redzamību visās aktivitātēs, kas saistītas ar fondu atbalstītajām darbībām, īpašu uzmanību pievēršot stratēģiskas nozīmes darbībām;

| b) | komunikāciju ar Savienības iedzīvotājiem par fondu nozīmi un sasniegumiem, izmantojot vienotu tīmekļa portālu, kas nodrošina piekļuvi visām programmām, kurās iesaistīta attiecīgā dalībvalsts. |
| --- | --- |

b)

komunikāciju ar Savienības iedzīvotājiem par fondu nozīmi un sasniegumiem, izmantojot vienotu tīmekļa portālu, kas nodrošina piekļuvi visām programmām, kurās iesaistīta attiecīgā dalībvalsts.

47. pants

Savienības emblēma

Dalībvalstis, vadošās iestādes un saņēmēji, veicot redzamības, pārredzamības un komunikācijas aktivitātes, izmanto Savienības emblēmu saskaņā ar IX pielikumu.

48. pants

Komunikācijas darbinieki un tīkli

1.   Katra dalībvalsts norāda komunikācijas koordinatoru attiecībā uz redzamības, pārredzamības un komunikācijas aktivitātēm saistībā ar atbalstu no fondiem, tostarp programmām, uz kurām attiecas mērķis “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg), ja vadošā iestāde atrodas minētajā dalībvalstī. Komunikācijas koordinatoru var iecelt 71. panta 6. punktā definētās struktūras līmenī, un tas koordinē komunikācijas un redzamības pasākumus visās programmās.

Komunikācijas koordinators redzamības, pārredzamības un komunikācijas aktivitātēs iesaista šādas struktūras:

| a) | Eiropas Komisijas pārstāvniecības un Eiropas Parlamenta birojus dalībvalstīs, kā arī Europe Direct informācijas centrus un citus attiecīgus tīklus, izglītības un pētniecības organizācijas; |
| --- | --- |

a)

Eiropas Komisijas pārstāvniecības un Eiropas Parlamenta birojus dalībvalstīs, kā arī Europe Direct informācijas centrus un citus attiecīgus tīklus, izglītības un pētniecības organizācijas;

| b) | citus attiecīgus partnerus, kas minēti 8. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

b)

citus attiecīgus partnerus, kas minēti 8. panta 1. punktā.

2.   Katra vadošā iestāde norāda komunikācijas koordinatoru katrai programmai. Komunikācijas koordinators var būt atbildīgs par vairākām programmām.

3.   Komisija uztur tīklu, kurā ietilpst komunikācijas koordinatori, komunikācijas darbinieki un Komisijas pārstāvji, nolūkā apmainīties ar informāciju par redzamības, pārredzamības un komunikācijas aktivitātēm.

II iedaļa

II iedaļa

Fondu apguves pārredzamība un informēšana par programmām

Fondu apguves pārredzamība un informēšana par programmām

49. pants

Vadošās iestādes pienākumi

1.   Vadošā iestāde nodrošina, ka sešu mēnešu laikā pēc lēmuma par programmas apstiprināšanu ir izveidota tīmekļa vietne, kurā pieejama informācija par tās atbildībā esošajām programmām, kura aptver programmas mērķus, darbības, pieejamās finansēšanas iespējas un rezultātus.

2.   Vadošā iestāde nodrošina, ka 1. punktā minētajā tīmekļa vietnē vai 46. panta b) punktā minētajā vienotajā tīmekļa portālā tiek publicēts grafiks attiecībā uz plānotajiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, kas tiek atjaunināts vismaz trīs reizes gadā un kurā būtu iekļauti šādi indikatīvi dati:

| a) | ģeogrāfiskais apgabals, uz ko attiecas uzaicinājums iesniegt priekšlikumus; |
| --- | --- |

a)

ģeogrāfiskais apgabals, uz ko attiecas uzaicinājums iesniegt priekšlikumus;

| b) | attiecīgais politikas mērķis vai konkrētais mērķis; |
| --- | --- |

b)

attiecīgais politikas mērķis vai konkrētais mērķis;

| c) | atbalsttiesīgo pretendentu veids; |
| --- | --- |

c)

atbalsttiesīgo pretendentu veids;

| d) | atbalsta kopējā summa attiecīgajā uzaicinājumā; |
| --- | --- |

d)

atbalsta kopējā summa attiecīgajā uzaicinājumā;

| e) | uzaicinājuma sākuma un beigu datums. |
| --- | --- |

e)

uzaicinājuma sākuma un beigu datums.

3.   Vadošā iestāde to darbību sarakstu, kuras atlasītas atbalsta saņemšanai no fondiem, dara publiski pieejamu tīmekļa vietnē vismaz vienā no Savienības iestāžu oficiālajām valodām un atjaunina šo sarakstu vismaz reizi četros mēnešos. Katrai darbībai piešķir unikālu kodu. Sarakstā iekļauj šādu informāciju:

| a) | juridisko personu gadījumā – saņēmēja nosaukums – un publiskā iepirkuma gadījumā – darbuzņēmēja nosaukums; |
| --- | --- |

a)

juridisko personu gadījumā – saņēmēja nosaukums – un publiskā iepirkuma gadījumā – darbuzņēmēja nosaukums;

| b) | ja saņēmējs ir fiziska persona – vārds un uzvārds; |
| --- | --- |

b)

ja saņēmējs ir fiziska persona – vārds un uzvārds;

| c) | EJZAF darbībām, kas saistītas ar zvejas kuģi – Savienības zvejas flotes reģistra identifikācijas numurs, kas minēts Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2017/218 (47); |
| --- | --- |

c)

EJZAF darbībām, kas saistītas ar zvejas kuģi – Savienības zvejas flotes reģistra identifikācijas numurs, kas minēts Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2017/218 (47);

| d) | darbības nosaukums; |
| --- | --- |

d)

darbības nosaukums;

| e) | darbības mērķis un gaidāmie vai faktiskie rezultāti; |
| --- | --- |

e)

darbības mērķis un gaidāmie vai faktiskie rezultāti;

| f) | darbības uzsākšanas datums; |
| --- | --- |

f)

darbības uzsākšanas datums;

| g) | darbības paredzamais vai faktiskais pabeigšanas datums; |
| --- | --- |

g)

darbības paredzamais vai faktiskais pabeigšanas datums;

| h) | darbības kopējās izmaksas; |
| --- | --- |

h)

darbības kopējās izmaksas;

| i) | attiecīgais fonds; |
| --- | --- |

i)

attiecīgais fonds;

| j) | attiecīgais konkrētais mērķis; |
| --- | --- |

j)

attiecīgais konkrētais mērķis;

| k) | Savienības līdzfinansējuma likme; |
| --- | --- |

k)

Savienības līdzfinansējuma likme;

| l) | atrašanās vietas indikators vai ģeolokācijas dati par attiecīgo darbību un valsti; |
| --- | --- |

l)

atrašanās vietas indikators vai ģeolokācijas dati par attiecīgo darbību un valsti;

| m) | mobilajām darbībām vai darbībām, kas aptver vairākas darbības vietas – saņēmēja atrašanās vieta, ja saņēmējs ir juridiska persona, vai NUTS 2. līmeņa reģions, ja saņēmējs ir fiziska persona; |
| --- | --- |

m)

mobilajām darbībām vai darbībām, kas aptver vairākas darbības vietas – saņēmēja atrašanās vieta, ja saņēmējs ir juridiska persona, vai NUTS 2. līmeņa reģions, ja saņēmējs ir fiziska persona;

| n) | darbības intervences veids saskaņā ar 73. panta 2. punkta g) apakšpunktu. |
| --- | --- |

n)

darbības intervences veids saskaņā ar 73. panta 2. punkta g) apakšpunktu.

Pirmās daļas b) un c) apakšpunktā minēto informāciju izņem no tīmekļa vietnes divus gadus pēc dienas, kad informācija sākotnēji publicēta minētajā tīmekļa vietnē.

4.   Šā panta 2. un 3. punktā minēto informāciju 1. punktā minētajā tīmekļa vietnē vai šīs regulas 46. panta b) punktā minētajā vienotajā tīmekļa portālā publicē atvērtā, mašīnlasāmā formātā, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/1024 (48) 5. panta 1. punktā; tas ļauj informāciju šķirot, meklēt, izvilkt, salīdzināt un atkalizmantot.

5.   Vadošā iestāde pirms publicēšanas saskaņā ar šo pantu informē saņēmējus par to, ka informācija tiks publiskota.

6.   Vadošā iestāde nodrošina, ka komunikācijas un redzamības materiāli, tostarp saņēmēju līmenī, pēc pieprasījuma tiek darīti pieejami Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem vai aģentūrām un ka Savienībai tiek piešķirta neekskluzīva un neatsaucama licence bez autoratlīdzības saskaņā ar IX pielikumu izmantot šādus materiālus un visas ar tiem saistītās iepriekš pastāvējušās tiesības. Tas nerada ievērojamas papildu izmaksas vai ievērojamu administratīvo slogu nedz saņēmējiem, nedz vadošajai iestādei.

50. pants

Saņēmēju pienākumi

1.   Saņēmēji un finanšu instrumentus īstenojošas struktūras atzīst atbalstu, ko darbība saņem no fondiem, tostarp resursus, ko atkārtoti izmanto saskaņā ar 62. pantu, un šādā nolūkā:

| a) | saņēmēja oficiālajā tīmekļa vietnē, ja šāda vietne ir, un sociālo mediju vietnēs publicē īsu un ar atbalsta apjomu samērīgu aprakstu par darbību, tostarp tās mērķiem un rezultātiem, un uzsver no Savienības saņemto finansiālo atbalstu; |
| --- | --- |

a)

saņēmēja oficiālajā tīmekļa vietnē, ja šāda vietne ir, un sociālo mediju vietnēs publicē īsu un ar atbalsta apjomu samērīgu aprakstu par darbību, tostarp tās mērķiem un rezultātiem, un uzsver no Savienības saņemto finansiālo atbalstu;

| b) | ar darbības īstenošanu saistītajos dokumentos un komunikācijas materiālos, ko paredzēts izplatīt sabiedrībai vai dalībniekiem, sniedz pamanāmu paziņojumu, kurā uzsver no Savienības saņemto atbalstu; |
| --- | --- |

b)

ar darbības īstenošanu saistītajos dokumentos un komunikācijas materiālos, ko paredzēts izplatīt sabiedrībai vai dalībniekiem, sniedz pamanāmu paziņojumu, kurā uzsver no Savienības saņemto atbalstu;

| c) | tiklīdz sākas darbību faktiskā īstenošana, kas ietver materiālas investīcijas, vai tiklīdz tiek uzstādīts iegādātais aprīkojums, uzstāda sabiedrībai skaidri redzamas ilgtspējīgas plāksnes vai informācijas stendus, kuros saskaņā ar IX pielikumā noteiktajiem tehniskajiem parametriem ir attēlota Savienības emblēma, attiecībā uz turpmāko:






  i) | darbībām, kas saņem atbalstu no ERAF un Kohēzijas fonda un kuru kopējās izmaksas pārsniedz 500 000 EUR; |
| --- | --- | --- |

c)

tiklīdz sākas darbību faktiskā īstenošana, kas ietver materiālas investīcijas, vai tiklīdz tiek uzstādīts iegādātais aprīkojums, uzstāda sabiedrībai skaidri redzamas ilgtspējīgas plāksnes vai informācijas stendus, kuros saskaņā ar IX pielikumā noteiktajiem tehniskajiem parametriem ir attēlota Savienības emblēma, attiecībā uz turpmāko:

i)

darbībām, kas saņem atbalstu no ERAF un Kohēzijas fonda un kuru kopējās izmaksas pārsniedz 500 000 EUR;

| ii) | darbībām, kurām piešķirts atbalsts no ESF+, TPF, EJZAF, AMIF, IDF vai BMVI un kuru kopējās izmaksas pārsniedz 100 000 EUR; |
| --- | --- |

ii)

darbībām, kurām piešķirts atbalsts no ESF+, TPF, EJZAF, AMIF, IDF vai BMVI un kuru kopējās izmaksas pārsniedz 100 000 EUR;

| d) | par darbībām, uz kurām neattiecas c) apakšpunkts, sabiedrībai skaidri redzamā vietā uzstāda vismaz vienu plakātu, kura minimālais izmērs ir A3, vai līdzvērtīgu elektronisku paziņojumu, kurā izklāstīta informācija par darbību un uzsvērts no fondiem saņemtais atbalsts; ja saņēmējs ir fiziska persona, saņēmējs – ciktāl tas iespējams – nodrošina, ka ir pieejama attiecīga informācija, kas sabiedrībai redzamā vietā vai ar elektronisku paziņojumu uzsver no fondiem saņemto atbalstu; |
| --- | --- |

d)

par darbībām, uz kurām neattiecas c) apakšpunkts, sabiedrībai skaidri redzamā vietā uzstāda vismaz vienu plakātu, kura minimālais izmērs ir A3, vai līdzvērtīgu elektronisku paziņojumu, kurā izklāstīta informācija par darbību un uzsvērts no fondiem saņemtais atbalsts; ja saņēmējs ir fiziska persona, saņēmējs – ciktāl tas iespējams – nodrošina, ka ir pieejama attiecīga informācija, kas sabiedrībai redzamā vietā vai ar elektronisku paziņojumu uzsver no fondiem saņemto atbalstu;

| e) | par stratēģiskas nozīmes darbībām un darbībām, kuru kopējās izmaksas pārsniedz 10 000 000 EUR, attiecīgā gadījumā organizē informatīvu pasākumu vai aktivitāti un savlaicīgi iesaista Komisiju un atbildīgo vadošo iestādi. |
| --- | --- |

e)

par stratēģiskas nozīmes darbībām un darbībām, kuru kopējās izmaksas pārsniedz 10 000 000 EUR, attiecīgā gadījumā organizē informatīvu pasākumu vai aktivitāti un savlaicīgi iesaista Komisiju un atbildīgo vadošo iestādi.

Pirmās daļas d) apakšpunktā noteikto prasību nepiemēro, ja ESF+ saņēmējs ir fiziska persona vai attiecībā uz darbībām, kas atbalstu saņem saskaņā ar ESF+ regulas 4. panta 1. punkta m) apakšpunktā izklāstīto konkrēto mērķi.

Atkāpjoties no pirmās daļas c) un d) apakšpunkta, saistībā ar darbībām, kas saņem atbalstu no AMIF, IDF un BMVI, dokumentā, kurā izklāstīti atbalsta saņemšanas nosacījumi, var noteikt īpašas prasības attiecībā uz informācijas par atbalstu no fondiem publisku izstādīšanu, ja to pamato drošības un sabiedriskās kārtības apsvērumi saskaņā ar 69. panta 5. punktu.

2.   Attiecībā uz mazo projektu fondiem saņēmējs izpilda pienākumus saskaņā ar Interreg regulas 36. panta 5. punktu.

Attiecībā uz finanšu instrumentiem saņēmējs ar līguma noteikumiem nodrošina, ka galasaņēmēji izpilda 1. punkta c) apakšpunktā noteiktās prasības.

3.   Ja saņēmējs neizpilda 47. pantā vai šā panta 1. un 2. punktā noteiktos pienākumus un ja nav ieviesti korektīvie pasākumi, vadošā iestāde piemēro pasākumus, ņemot vērā proporcionalitātes principu, atceļot līdz pat 3 % no atbalsta no fondiem attiecīgajai darbībai.

V SADAĻA

FINANSIĀLS ATBALSTS NO FONDIEM

FINANSIĀLS ATBALSTS NO FONDIEM

I NODAĻA

I NODAĻA

Savienības ieguldījuma veidi

Savienības ieguldījuma veidi

51. pants

Programmām paredzētā Savienības ieguldījuma veidi

Savienība ieguldījumu var veikt jebkurā no šādiem veidiem:

| a) | 95. pantā paredzētais finansējums, kas nav saistīts ar attiecīgo darbību izmaksām un kas pamatojas uz kādu no šādiem elementiem:






  i) | nosacījumu izpilde; |
| --- | --- | --- |

a)

95. pantā paredzētais finansējums, kas nav saistīts ar attiecīgo darbību izmaksām un kas pamatojas uz kādu no šādiem elementiem:

i)

nosacījumu izpilde;

| ii) | rezultātu sasniegšana; |
| --- | --- |

ii)

rezultātu sasniegšana;

| b) | tā atbalsta atlīdzināšana, ko saņēmējiem sniedz saskaņā ar šīs sadaļas II un III nodaļu; |
| --- | --- |

b)

tā atbalsta atlīdzināšana, ko saņēmējiem sniedz saskaņā ar šīs sadaļas II un III nodaļu;

| c) | 94. pantā paredzētās vienības izmaksas, kas sedz visas vai dažas attiecināmo izmaksu konkrētas kategorijas un ir skaidri noteiktas iepriekš, norādot summu par vienību; |
| --- | --- |

c)

94. pantā paredzētās vienības izmaksas, kas sedz visas vai dažas attiecināmo izmaksu konkrētas kategorijas un ir skaidri noteiktas iepriekš, norādot summu par vienību;

| d) | 94. pantā paredzētie fiksētas summas maksājumi, kas vispārēji sedz visas vai dažas attiecināmo izmaksu konkrētas kategorijas un ir skaidri noteikti iepriekš; |
| --- | --- |

d)

94. pantā paredzētie fiksētas summas maksājumi, kas vispārēji sedz visas vai dažas attiecināmo izmaksu konkrētas kategorijas un ir skaidri noteikti iepriekš;

| e) | 94. pantā vai 36. panta 5. punktā paredzētais vienotas likmes finansējums, kas sedz attiecināmo izmaksu konkrētas kategorijas un ir skaidri noteikts iepriekš, piemērojot procentuālu likmi; |
| --- | --- |

e)

94. pantā vai 36. panta 5. punktā paredzētais vienotas likmes finansējums, kas sedz attiecināmo izmaksu konkrētas kategorijas un ir skaidri noteikts iepriekš, piemērojot procentuālu likmi;

| f) | šā panta a)–e) punktā minēto iemaksu veidu kombinācija. |
| --- | --- |

f)

šā panta a)–e) punktā minēto iemaksu veidu kombinācija.

II NODAĻA

II NODAĻA

Dalībvalstu atbalsta veidi

Dalībvalstu atbalsta veidi

52. pants

Atbalsta veidi

Dalībvalstis iemaksas no fondiem izmanto, lai sniegtu saņēmējiem atbalstu, kas izpaužas kā dotācijas, finanšu instrumenti vai godalgas, vai šo veidu kombinācija.

I iedaļa

I iedaļa

Dotāciju veidi

Dotāciju veidi

53. pants

Dotāciju veidi

1.   Dotācijas, ko dalībvalstis piešķir saņēmējiem, var būt kādā no šādiem veidiem:

| a) | to attiecināmo izmaksu atlīdzināšana, kas faktiski radušās saņēmējam vai PPP darbību privātā sektora partnerim un apmaksātas darbību īstenošanas gaitā, iemaksas natūrā un nolietojuma izmaksas; |
| --- | --- |

a)

to attiecināmo izmaksu atlīdzināšana, kas faktiski radušās saņēmējam vai PPP darbību privātā sektora partnerim un apmaksātas darbību īstenošanas gaitā, iemaksas natūrā un nolietojuma izmaksas;

| b) | vienības izmaksas; |
| --- | --- |

b)

vienības izmaksas;

| c) | fiksētas summas maksājumi; |
| --- | --- |

c)

fiksētas summas maksājumi;

| d) | vienotas likmes finansējums; |
| --- | --- |

d)

vienotas likmes finansējums;

| e) | šā punkta a)–d) apakšpunktā minēto veidu kombinācija ar nosacījumu, ka ikviens no dotācijas veidiem sedz atšķirīgas kategorijas izmaksas vai tiek izmantots atšķirīgiem projektiem, kas veido daļu no darbības, vai secīgiem darbības posmiem; |
| --- | --- |

e)

šā punkta a)–d) apakšpunktā minēto veidu kombinācija ar nosacījumu, ka ikviens no dotācijas veidiem sedz atšķirīgas kategorijas izmaksas vai tiek izmantots atšķirīgiem projektiem, kas veido daļu no darbības, vai secīgiem darbības posmiem;

| f) | finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, ar noteikumu, ka šādas dotācijas tiek segtas ar Savienības ieguldījuma atlīdzinājumu, ievērojot 95. pantu. |
| --- | --- |

f)

finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, ar noteikumu, ka šādas dotācijas tiek segtas ar Savienības ieguldījuma atlīdzinājumu, ievērojot 95. pantu.

2.   Ja darbības kopējās izmaksas nepārsniedz 200 000 EUR, iemaksas no ERAF, ESF+, TPF, AMIF, IDF un BMVI saņēmējam sniedz vienības izmaksu, fiksētas summas maksājumu vai vienotas likmes finansējuma veidā, izņemot darbības, kurām sniegtais atbalsts ir uzskatāms par valsts atbalstu. Ja izmanto vienotas likmes finansējumu, tikai to kategoriju izmaksas, kurām piemēro vienotu likmi, var atlīdzināt saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu.

Atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, vadošā iestāde var piekrist atbrīvot no minētajā daļā noteiktās prasības dažas darbības pētniecības un inovācijas jomā ar noteikumu, ka uzraudzības komiteja šādam atbrīvojumam ir devusi iepriekšēju apstiprinājumu. Turklāt dalībniekiem izmaksātās piemaksas un algas var atlīdzināt saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu.

3.   Šā panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā minēto veidu dotāciju summas nosaka vienā no šādiem veidiem:

| a) | saskaņā ar taisnīgu, objektīvu un pārbaudāmu aprēķina metodi, kuras pamatā ir:






  i) | statistikas dati, cita objektīva informācija vai eksperta slēdziens; |
| --- | --- | --- |

a)

saskaņā ar taisnīgu, objektīvu un pārbaudāmu aprēķina metodi, kuras pamatā ir:

i)

statistikas dati, cita objektīva informācija vai eksperta slēdziens;

| ii) | pārbaudīti atsevišķu saņēmēju vēsturiskie dati; |
| --- | --- |

ii)

pārbaudīti atsevišķu saņēmēju vēsturiskie dati;

| iii) | atsevišķu saņēmēju parastās izmaksu uzskaites prakses piemērošana; |
| --- | --- |

iii)

atsevišķu saņēmēju parastās izmaksu uzskaites prakses piemērošana;

| b) | saskaņā ar budžeta projektu, kuru izstrādā katrā atsevišķā gadījumā un kuru iepriekš apstiprinājusi struktūra, kas atlasa darbību, ja darbības kopējās izmaksas nepārsniedz 200 000 EUR; |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar budžeta projektu, kuru izstrādā katrā atsevišķā gadījumā un kuru iepriekš apstiprinājusi struktūra, kas atlasa darbību, ja darbības kopējās izmaksas nepārsniedz 200 000 EUR;

| c) | saskaņā ar noteikumiem, ar kuriem piemēro atbilstošās vienības izmaksas, fiksētas summas maksājumus un vienotās likmes, kas Savienības politikas virzienos ir piemērojamas līdzīga veida darbībai; |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar noteikumiem, ar kuriem piemēro atbilstošās vienības izmaksas, fiksētas summas maksājumus un vienotās likmes, kas Savienības politikas virzienos ir piemērojamas līdzīga veida darbībai;

| d) | saskaņā ar noteikumiem, ar kuriem piemēro atbilstošās vienības izmaksas, fiksētas summas maksājumus un vienotās likmes, kas piemērojamas atbilstīgi dotāciju shēmām, kuras pilnībā finansē dalībvalsts, līdzīga veida darbībai; |
| --- | --- |

d)

saskaņā ar noteikumiem, ar kuriem piemēro atbilstošās vienības izmaksas, fiksētas summas maksājumus un vienotās likmes, kas piemērojamas atbilstīgi dotāciju shēmām, kuras pilnībā finansē dalībvalsts, līdzīga veida darbībai;

| e) | izmantojot vienotas likmes un īpašas metodes, kas noteiktas ar šo regulu vai ar konkrētu fondu regulām vai pamatojoties uz šo regulu vai konkrētu fondu regulām. |
| --- | --- |

e)

izmantojot vienotas likmes un īpašas metodes, kas noteiktas ar šo regulu vai ar konkrētu fondu regulām vai pamatojoties uz šo regulu vai konkrētu fondu regulām.

54. pants

Vienotas likmes finansējums netiešajām izmaksām attiecībā uz dotācijām

Ja darbības netiešo izmaksu segšanai izmanto vienotu likmi, tā var pamatoties uz vienu no šādām likmēm:

| a) | līdz 7 % apmērā no attiecināmajām tiešajām izmaksām, neprasot attiecīgajai dalībvalstij veikt nekādu aprēķinu piemērojamās likmes noteikšanai; |
| --- | --- |

a)

līdz 7 % apmērā no attiecināmajām tiešajām izmaksām, neprasot attiecīgajai dalībvalstij veikt nekādu aprēķinu piemērojamās likmes noteikšanai;

| b) | līdz 15 % apmērā no attiecināmajām tiešajām personāla izmaksām, neprasot attiecīgajai dalībvalstij veikt nekādu aprēķinu piemērojamās likmes noteikšanai; |
| --- | --- |

b)

līdz 15 % apmērā no attiecināmajām tiešajām personāla izmaksām, neprasot attiecīgajai dalībvalstij veikt nekādu aprēķinu piemērojamās likmes noteikšanai;

| c) | līdz 25 % apmērā no attiecināmajām tiešajām izmaksām ar noteikumu, ka likmi aprēķina saskaņā ar 53. panta 3. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

c)

līdz 25 % apmērā no attiecināmajām tiešajām izmaksām ar noteikumu, ka likmi aprēķina saskaņā ar 53. panta 3. punkta a) apakšpunktu.

Turklāt gadījumā, ja dalībvalsts ir aprēķinājusi vienotu likmi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 67. panta 5. punkta a) apakšpunktu, minēto vienoto likmi var izmantot līdzīgai darbībai šā panta c) punkta piemērošanas nolūkā.

55. pants

Tiešās personāla izmaksas attiecībā uz dotācijām

1.   Darbības tiešās personāla izmaksas var aprēķināt, izmantojot vienotu likmi līdz 20 % apmērā no tiešajām izmaksām, kas nav minētās darbības tiešās personāla izmaksas, neprasot attiecīgajai dalībvalstij veikt nekādu aprēķinu piemērojamās likmes noteikšanai, ar noteikumu, ka darbības tiešās izmaksas neietver publiskus būvdarbu līgumus vai piegādes vai pakalpojumu līgumus, kuru vērtība pārsniedz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/24/ES (49) 4. pantā un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES (50) 15. pantā noteiktās robežvērtības.

Ja vienotu likmi saskaņā ar pirmo punktu piemēro AMIF, IDF un BMVI, tad minēto vienoto likmi piemēro tikai tādas darbības tiešajām izmaksām, uz kuru neattiecas publiskais iepirkums.

2.   Lai noteiktu tiešās personāla izmaksas, stundas likmi var aprēķināt vienā no šādiem veidiem:

| a) | jaunākās dokumentētās darbaspēka gada bruto izmaksas dalot ar 1 720 stundām attiecībā uz personām, kas strādā pilnu slodzi, vai ar atbilstīgu proporcionālu daļu no 1 720 stundām attiecībā uz personām, kas strādā nepilnu slodzi; |
| --- | --- |

a)

jaunākās dokumentētās darbaspēka gada bruto izmaksas dalot ar 1 720 stundām attiecībā uz personām, kas strādā pilnu slodzi, vai ar atbilstīgu proporcionālu daļu no 1 720 stundām attiecībā uz personām, kas strādā nepilnu slodzi;

| b) | jaunākās dokumentētās darbaspēka mēneša bruto izmaksas dalot ar attiecīgās personas vidējo mēneša darba laiku saskaņā ar piemērojamiem valsts noteikumiem, kas minēti darba jeb nodarbinātības līgumā vai lēmumā par iecelšanu amatā (turpmāk “nodarbinātības dokuments”). |
| --- | --- |

b)

jaunākās dokumentētās darbaspēka mēneša bruto izmaksas dalot ar attiecīgās personas vidējo mēneša darba laiku saskaņā ar piemērojamiem valsts noteikumiem, kas minēti darba jeb nodarbinātības līgumā vai lēmumā par iecelšanu amatā (turpmāk “nodarbinātības dokuments”).

3.   Ja piemēro stundas likmi, kas aprēķināta saskaņā ar 2. punktu, kopējais deklarēto stundu skaits uz vienu personu attiecīgā gadā vai mēnesī nepārsniedz minētās stundas likmes aprēķinos izmantoto stundu skaitu.

4.   Ja darbaspēka gada bruto izmaksas nav pieejamas, tās var iegūt no pieejamajām dokumentētajām darbaspēka bruto izmaksām vai no darba dokumenta, tās pienācīgi koriģējot 12 mēnešu periodam.

5.   Personāla izmaksas, kas attiecas uz fiziskām personām, kuras, strādājot ar nepilnu slodzi, veic uzdevumu saistībā ar darbību, var aprēķināt kā fiksētu procentuālo daļu no darbaspēka bruto izmaksām atbilstīgi saistībā ar darbību mēnesī nostrādātā laika fiksētai procentuālajai daļai, bez pienākuma izveidot atsevišķu darba laika reģistrēšanas sistēmu. Darba devējs darbiniekiem sagatavo dokumentu, kurā noteikta minētā fiksētā procentuālā daļa.

56. pants

Vienotas likmes finansējums attiecināmajām izmaksām, kas nav tiešās personāla izmaksas, attiecībā uz dotācijām

1.   Vienotu likmi līdz 40 % apmērā no attiecināmajām tiešajām personāla izmaksām var izmantot, lai segtu darbības atlikušās attiecināmās izmaksas. Dalībvalstij netiek prasīts veikt aprēķinu piemērojamās likmes noteikšanai.

2.   Saistībā ar darbībām, kas saņem atbalstu no ERAF, ESF+, TPF, AMIF, IDF un BMVI dalībniekiem izmaksātās algas un piemaksas uzskata par papildu attiecināmajām izmaksām, kas nav iekļautas vienotajā likmē.

3.   Šā panta 1. punktā minēto vienoto likmi nepiemēro personāla izmaksām, kas aprēķinātas, pamatojoties uz vienotu likmi, kā minēts 55. panta 1. punktā.

57. pants

Dotācijas ar nosacījumiem

1.   Dalībvalstis saņēmējiem var piešķirt tādas dotācijas ar nosacījumiem, kas ir pilnībā vai daļēji atmaksājamas, kā norādīts dokumentā, kurā izklāstīti atbalsta saņemšanas nosacījumi.

2.   Saņēmēji atmaksāšanu veic, ievērojot nosacījumus, par kuriem vienojusies vadošā iestāde un saņēmējs.

3.   Dalībvalstis no saņēmēja atmaksātos resursus izmanto atkārtoti tajā pašā nolūkā vai saskaņā ar attiecīgās programmas mērķiem līdz 2030. gada 31. decembrim – dotāciju ar nosacījumiem vai finanšu instrumenta veidā, vai citā atbalsta veidā. Atmaksātās summas un informāciju par to atkārtotu izmantošanu iekļauj galīgajā snieguma ziņojumā.

4.   Dalībvalstis pieņem pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka resursi tiek turēti atsevišķos kontos vai zem atbilstošiem uzskaites kodiem.

5.   Savienības resursus, ko jebkurā laikā atmaksājuši saņēmēji, bet kas nav atkārtoti izmantoti līdz 2030. gada 31. decembrim, saskaņā ar 88. pantu atmaksā Savienības budžetā.

II IEDAĻA

II IEDAĻA

Finanšu instrumenti

Finanšu instrumenti

58. pants

Finanšu instrumenti

1.   Vadošās iestādes var veikt programmieguldījumu no vienas vai vairākām programmām esošos vai no jauna radītos finanšu instrumentos, kuri izveidoti valsts, reģionālā, starpvalstu vai pārrobežu līmenī, kurus tieši īsteno vadošā iestāde vai vadošās iestādes atbildībā un kuri palīdz sasniegt konkrētos mērķus.

2.   Finanšu instrumenti sniedz atbalstu galasaņēmējiem tikai par tādām investīcijām gan materiālos, gan nemateriālos aktīvos, kā arī apgrozāmo kapitālu, kuras, kā sagaidāms, būs finansiāli dzīvotspējīgas, un kurām nav atrasts pietiekams finansējums no tirgus avotiem. Šāds atbalsts atbilst piemērojamajiem Savienības valsts atbalsta noteikumiem.

Šādu atbalstu sniedz tikai par tiem investīciju elementiem, kas investīciju lēmuma pieņemšanas dienā nav fiziski pabeigti vai pilnībā īstenoti.

3.   Atbilstošs atbalsts no fondiem, izmantojot finanšu instrumentus, pamatojas uz ex ante novērtējumu, kas izstrādāts vadošās iestādes atbildībā. Ex ante novērtējumu pabeidz, pirms vadošās iestādes veic programmieguldījumus finanšu instrumentos.

Ex ante novērtējumā ietver vismaz šādus elementus:

| a) | ierosinātā programmieguldījuma apjoms finanšu instrumentā un gaidāmais sviras efekts, kam pievienots īss pamatojums; |
| --- | --- |

a)

ierosinātā programmieguldījuma apjoms finanšu instrumentā un gaidāmais sviras efekts, kam pievienots īss pamatojums;

| b) | finanšu produkti, ko ierosināts piedāvāt, ietverot iespēju, ka būs vajadzīga atšķirīga attieksme pret investoriem; |
| --- | --- |

b)

finanšu produkti, ko ierosināts piedāvāt, ietverot iespēju, ka būs vajadzīga atšķirīga attieksme pret investoriem;

| c) | ierosinātā galasaņēmēju mērķgrupa; |
| --- | --- |

c)

ierosinātā galasaņēmēju mērķgrupa;

| d) | paredzamais finanšu instrumenta ieguldījums konkrēto mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

d)

paredzamais finanšu instrumenta ieguldījums konkrēto mērķu sasniegšanā.

Ex ante novērtējumu var pārskatīt vai atjaunināt, tas var attiekties uz visu dalībvalsts teritoriju vai tās daļu un var pamatoties uz esošiem vai atjauninātiem ex ante novērtējumiem.

4.   Atbalstu galasaņēmējiem var kombinēt ar atbalstu no jebkura fonda vai cita Savienības instrumenta, un tas var attiekties uz to pašu izdevumu pozīciju. Šādā gadījumā no fondiem saņemto finanšu instrumenta atbalstu, kas ir daļa no finanšu instrumenta darbības, nedeklarē Komisijai nolūkā saņemt cita veida atbalstu, atbalstu no cita fonda vai cita Savienības instrumenta.

5.   Finanšu instrumentus var kombinēt ar atbalstu no programmas dotāciju veidā kā vienotu finanšu instrumenta darbību vienā finansēšanas nolīgumā, ja abus atšķirīgos atbalsta veidus sniedz struktūra, kas īsteno finanšu instrumentu. Šādā gadījumā minētajai vienotajai finanšu instrumenta darbībai piemēro finanšu instrumentiem piemērojamos noteikumus. Programmas atbalsts dotāciju veidā ir tieši saistīts ar finanšu instrumentu un tam vajadzīgs, un tas nepārsniedz finanšu produkta atbalstīto investīciju vērtību.

6.   Ja tiek sniegts kombinēts atbalsts saskaņā ar 4. un 5. punktu, nodrošina atsevišķu uzskaiti par katru atbalsta avotu.

7.   Visu kombinētā atbalsta veidu summa nepārsniedz attiecīgās izdevumu pozīcijas kopējo summu. Dotācijas nav izmantojamas no finanšu instrumentiem saņemtā atbalsta atlīdzināšanai. Finanšu instrumenti nav izmantojami dotāciju priekšfinansēšanai.

59. pants

Finanšu instrumentu īstenošana

1.   Finanšu instrumenti, ko tieši īsteno vadošā iestāde, var sniegt vienīgi aizdevumus vai garantijas. Vadošā iestāde stratēģijas dokumentā izklāsta noteikumus programmieguldījumiem finanšu instrumentā, kurā ietverti X pielikumā noteiktie elementi.

2.   Finanšu instrumenti, ko īsteno vadošās iestādes atbildībā, var būt šādi:

| a) | programmas līdzekļu investīcijas juridiskas personas kapitālā; |
| --- | --- |

a)

programmas līdzekļu investīcijas juridiskas personas kapitālā;

| b) | atsevišķi finanšu vai fiduciāro kontu bloki. |
| --- | --- |

b)

atsevišķi finanšu vai fiduciāro kontu bloki.

Vadošā iestāde izraugās struktūru, kas īsteno finanšu instrumentu.

3.   Vadošā iestāde līgumu par finanšu instrumenta īstenošanu var tieši piešķirt:

| a) | EIB; |
| --- | --- |

a)

EIB;

| b) | starptautiskām finanšu iestādēm, kurās dalībvalsts ir akciju turētāja; |
| --- | --- |

b)

starptautiskām finanšu iestādēm, kurās dalībvalsts ir akciju turētāja;

| c) | valstij piederošai bankai vai iestādei, kas izveidota kā juridiska persona, kura profesionāli veic finanšu darbības, un kas atbilst visiem šādiem nosacījumiem:






  i) | tajā nav tiešas privāta kapitāla līdzdalības, izņemot tādus privātā kapitāla līdzdalības veidus, kas neparedz kontroli un bloķēšanu, kā noteikts valsts tiesību aktos, saskaņā ar Līgumiem, un kam nav izšķirošas ietekmes uz attiecīgo banku vai iestādi, un izņemot tādus privāta kapitāla līdzdalības veidus, ar kuriem nekādi neietekmē lēmumus par tā finanšu instrumenta pārvaldību ikdienā, kurš saņem fondu atbalstu; |
| --- | --- | --- |

c)

valstij piederošai bankai vai iestādei, kas izveidota kā juridiska persona, kura profesionāli veic finanšu darbības, un kas atbilst visiem šādiem nosacījumiem:

i)

tajā nav tiešas privāta kapitāla līdzdalības, izņemot tādus privātā kapitāla līdzdalības veidus, kas neparedz kontroli un bloķēšanu, kā noteikts valsts tiesību aktos, saskaņā ar Līgumiem, un kam nav izšķirošas ietekmes uz attiecīgo banku vai iestādi, un izņemot tādus privāta kapitāla līdzdalības veidus, ar kuriem nekādi neietekmē lēmumus par tā finanšu instrumenta pārvaldību ikdienā, kurš saņem fondu atbalstu;

| ii) | tā darbojas saskaņā ar valsts politikas mandātu, kuru ir piešķīrusi attiecīgā dalībvalsts iestāde valsts vai reģionālā līmenī un kurā kā visas tās darbības vai kā daļa no tās darbībām ir paredzēta arī tādu ekonomiskās attīstības darbību veikšana, ar kurām tiek veicināta fondu mērķu sasniegšana; |
| --- | --- |

ii)

tā darbojas saskaņā ar valsts politikas mandātu, kuru ir piešķīrusi attiecīgā dalībvalsts iestāde valsts vai reģionālā līmenī un kurā kā visas tās darbības vai kā daļa no tās darbībām ir paredzēta arī tādu ekonomiskās attīstības darbību veikšana, ar kurām tiek veicināta fondu mērķu sasniegšana;

| iii) | tā kā visas savas darbības vai kā daļu no savām darbībām veic ekonomiskās attīstības darbības, kuras veicina fondu mērķu sasniegšanu reģionos, politikas jomās vai nozarēs, kurām finansējums no tirgus avotiem parasti nav pieejams vai nav pietiekams; |
| --- | --- |

iii)

tā kā visas savas darbības vai kā daļu no savām darbībām veic ekonomiskās attīstības darbības, kuras veicina fondu mērķu sasniegšanu reģionos, politikas jomās vai nozarēs, kurām finansējums no tirgus avotiem parasti nav pieejams vai nav pietiekams;

| iv) | tā darbojas, galveno uzmanību pievēršot nevis maksimālas peļņas gūšanai, bet tam, lai nodrošinātu savu darbību ilgtermiņa finanšu stabilitāti; |
| --- | --- |

iv)

tā darbojas, galveno uzmanību pievēršot nevis maksimālas peļņas gūšanai, bet tam, lai nodrošinātu savu darbību ilgtermiņa finanšu stabilitāti;

| v) | tā saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem ar atbilstošiem pasākumiem nodrošina, lai b) apakšpunktā minētā tiešā līguma slēgšanas tiesību piešķiršana nesniegtu nekādu tiešu vai netiešu labumu komercdarbībai; |
| --- | --- |

v)

tā saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem ar atbilstošiem pasākumiem nodrošina, lai b) apakšpunktā minētā tiešā līguma slēgšanas tiesību piešķiršana nesniegtu nekādu tiešu vai netiešu labumu komercdarbībai;

| vi) | tā ir neatkarīgas iestādes uzraudzībā saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

vi)

tā ir neatkarīgas iestādes uzraudzībā saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem;

| d) | citām struktūrām, kas arī ietilpst Direktīvas 2014/24/ES 12. panta darbības jomā. |
| --- | --- |

d)

citām struktūrām, kas arī ietilpst Direktīvas 2014/24/ES 12. panta darbības jomā.

4.   Ja struktūra, ko izraudzījusies vadošā iestāde, īsteno līdzdalības fondu, minētā struktūra var papildus izraudzīties citas struktūras īpašu fondu īstenošanai.

5.   Noteikumus programmieguldījumiem finanšu instrumentos, kas īstenoti saskaņā ar 2. punktu, izklāsta finansēšanas nolīgumos starp:

| a) | vadošās iestādes pienācīgi pilnvarotiem pārstāvjiem un struktūru, kas īsteno līdzdalības fondu, attiecīgā gadījumā; |
| --- | --- |

a)

vadošās iestādes pienācīgi pilnvarotiem pārstāvjiem un struktūru, kas īsteno līdzdalības fondu, attiecīgā gadījumā;

| b) | vadošās iestādes pienācīgi pilnvarotiem pārstāvjiem vai – attiecīgā gadījumā – struktūru, kas īsteno līdzdalības fondu, un struktūru, kas īsteno īpašu fondu. |
| --- | --- |

b)

vadošās iestādes pienācīgi pilnvarotiem pārstāvjiem vai – attiecīgā gadījumā – struktūru, kas īsteno līdzdalības fondu, un struktūru, kas īsteno īpašu fondu.

Minētajos finansēšanas nolīgumos ietver visus X pielikumā noteiktos elementus.

6.   Vadošās iestādes finansiālā atbildība nepārsniedz summu, ko vadošā iestāde paredzējusi finanšu instrumentam attiecīgajos finansēšanas nolīgumos.

7.   Struktūras, kas īsteno attiecīgos finanšu instrumentus, vai – saistībā ar garantijām – struktūra, kas sniedz pamatā esošos aizdevumus, atbalsta galasaņēmējus, ņemot vērā programmas mērķus un investīciju potenciālo finansiālo dzīvotspēju, kas pamatota uzņēmējdarbības plānā vai līdzvērtīgā dokumentā. Galasaņēmēju atlase notiek pārredzami, un tā nerada interešu konfliktu.

8.   Valsts līdzfinansējumu programmai var nodrošināt vai nu vadošā iestāde, vai līdzdalības fondu līmenī, vai īpašo fondu līmenī, vai ar investīcijām galasaņēmēju līmenī saskaņā ar konkrēta fonda noteikumiem. Ja valsts līdzfinansējums tiek nodrošināts ar investīcijām galasaņēmēju līmenī, struktūra, kas īsteno finanšu instrumentus, glabā dokumentārus pierādījumus, kas apliecina pamatā esošo izdevumu attiecināmību.

9.   Vadošā iestāde, kas tieši īsteno finanšu instrumentu, ievērojot šā panta 1. punktu, vai struktūra, kas īsteno finanšu instrumentu, ievērojot šā panta 2. punktu, veic atsevišķu uzskaiti vai uztur uzskaites kodu katrai prioritātei vai – attiecībā uz EJZAF – katram konkrētajam mērķim un attiecīgā gadījumā katrai reģiona kategorijai par katru programmieguldījumu, un atsevišķi par resursiem, kas minēti attiecīgi 60. un 62. pantā.

60. pants

Procenti un citi ieņēmumi no atbalsta, kas no fondiem izmaksāts finanšu instrumentiem

1.   Atbalstu, kas no fondiem izmaksāts finanšu instrumentiem, ievieto kontos finanšu iestādēs, kuru domicils ir dalībvalstīs, un pārvalda saskaņā ar aktīvu finanšu līdzekļu pārvaldību un pareizas finanšu pārvaldības principu.

2.   Procentus un citus ieņēmumus, kas saistāmi ar atbalstu, kurš no fondiem izmaksāts finanšu instrumentiem, tostarp pārvaldības maksu maksājumiem un atlīdzībai par pārvaldības izmaksām, kas radušās struktūrām, kuras īsteno finanšu instrumentu saskaņā ar 68. panta 1. punkta d) apakšpunktu, izmanto tādam pašam mērķim vai mērķiem kā sākotnējo atbalstu no fondiem vai nu tajā pašā finanšu instrumentā, vai – pēc finanšu instrumenta slēgšanas – citos finanšu instrumentos vai citos atbalsta veidos turpmākām investīcijām galasaņēmējos līdz attiecināmības perioda beigām.

3.   Tos 2. punktā minētos procentus un citus ieņēmumus, kurus neizmanto saskaņā ar minēto noteikumu, atskaita no kontiem, kas iesniegti par pēdējo grāmatvedības gadu.

61. pants

Atšķirīga attieksme pret investoriem

1.   Atbalstu, kas no fondiem izmaksāts finanšu instrumentiem un investēts galasaņēmējos, un jebkāda veida ienākumus no minētajām investīcijām, tostarp atmaksātos resursus, kuri saistāmi ar atbalstu no fondiem, var izmantot, lai nodrošinātu atšķirīgu attieksmi pret investoriem, kuri darbojas saskaņā ar tirgus ekonomikas principu, šādam nolūkam izmantojot atbilstošu riska un peļņas sadali, ņemot vērā pareizas finanšu pārvaldības principu.

2.   Šādas atšķirīgas attieksmes līmenis nepārsniedz to, kas ir nepieciešams, lai radītu stimulus piesaistīt privātā sektora resursus, un kas noteikts vai nu konkurenciālā procesā, vai neatkarīgā novērtējumā.

62. pants

Ar atbalstu no fondiem saistāmo resursu atkārtota izmantošana

1.   Resursus, kas pirms attiecināmības perioda beigām iemaksāti atpakaļ finanšu instrumentos no investīcijām galasaņēmējos vai no to resursu atbrīvošanas, kas rezervēti garantijas līgumiem, tostarp atmaksāto kapitālu un jebkāda veida ienākumus, kuri saistāmi ar atbalstu no fondiem, izmanto atkārtoti tajā pašā finanšu instrumentā vai citos finanšu instrumentos turpmākām investīcijām galasaņēmējos, nolūkā segt tādus zaudējumus fondu iemaksu finanšu instrumentā nominālajā summā, ko izraisījuši negatīvi procenti – ja šādi zaudējumi rodas, neraugoties uz aktīvu finanšu līdzekļu pārvaldību, – vai jebkādām pārvaldības izmaksām un maksām, kas saistītas ar šādām turpmākām investīcijām, ņemot vērā pareizas finanšu pārvaldības principu.

2.   Dalībvalstis pieņem pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka resursus, kas minēti 1. punktā un iemaksāti atpakaļ finanšu instrumentos, vismaz astoņus gadus pēc attiecināmības perioda beigām izmanto atkārtoti saskaņā ar tās programmas vai to programmu politiskajiem mērķiem, saskaņā ar kurām tie tika izveidoti, vai nu tajā pašā finanšu instrumentā, vai – pēc minēto resursu izņemšanas no finanšu instrumenta – citos finanšu instrumentos vai citos atbalsta veidos.

III NODAĻA

III NODAĻA

Noteikumi par attiecināmību

Noteikumi par attiecināmību

63. pants

Attiecināmība

1.   Izdevumu attiecināmību nosaka, pamatojoties uz valsts noteikumiem, izņemot gadījumus, kad šajā regulā vai konkrētu fondu regulās, vai pamatojoties uz šo regulu vai konkrētu fondu regulām, ir paredzēti īpaši noteikumi.

2.   Izdevumi ir attiecināmi nolūkā saņemt iemaksas no fondiem, ja tie saņēmējam vai PPP darbības privātā sektora partnerim radušies un apmaksāti darbību īstenošanas gaitā laikposmā no dienas, kad programma iesniegta Komisijai, vai no 2021. gada 1. janvāra – atkarībā no tā, kurš no minētajiem datumiem ir agrāk, – līdz 2029. gada 31. decembrim.

Attiecībā uz izmaksām, kas tiek atlīdzinātas, ievērojot 53. panta 1. punkta b), c) un f) apakšpunktu, darbības, kas veido atlīdzināšanas pamatu, īsteno laikposmā no dienas, kad programma iesniegta Komisijai, vai no 2021. gada 1. janvāra – atkarībā no tā, kurš no minētajiem datumiem ir agrāk, – līdz 2029. gada 31. decembrim.

3.   Attiecībā uz ERAF – izdevumus, kas saistīti ar darbībām, kuras aptver vairākas 108. panta 2. punktā noteiktās reģiona kategorijas dalībvalstī, proporcionāli sadala starp attiecīgajām reģiona kategorijām, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem.

Attiecībā uz ESF+ – izdevumus, kas saistīti ar darbībām, var piešķirt jebkurai no programmas reģiona kategorijām ar nosacījumu, ka darbība veicina programmas konkrēto mērķu sasniegšanu.

Attiecībā uz TPF – izdevumi, kas saistīti ar darbībām, veicina attiecīgā taisnīgas pārkārtošanās teritoriālā plāna īstenošanu.

4.   Visa vai daļa darbības var tikt īstenota ārpus dalībvalsts, tostarp ārpus Savienības, ar noteikumu, ka darbība veicina programmas mērķu sasniegšanu.

5.   Attiecībā uz dotācijām, ko piešķir 53. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā minētajos veidos, izdevumi, kas ir attiecināmi nolūkā saņemt iemaksas no fondiem, atbilst summām, kas aprēķinātas saskaņā ar 53. panta 3. punktu.

6.   Darbības atbalsta saņemšanai no fondiem neatlasa, ja tās ir faktiski pabeigtas vai pilnībā īstenotas, pirms ir iesniegts pieteikums par finansējumu atbilstoši programmai, neatkarīgi no tā, vai ir veikti visi saistītie maksājumi. Šo punktu nepiemēro EJZAF kompensācijai par papildu izmaksām tālākajos reģionos, ievērojot EJZAF regulas 24. pantu, un atbalstam no papildu finansējuma tālākajiem reģioniem, ievērojot šīs regulas 110. panta 1. punkta e) apakšpunktu.

7.   Izdevumi, kas kļūst attiecināmi programmas grozījumu rezultātā, ir attiecināmi no dienas, kad Komisijai iesniegts attiecīgs pieprasījums.

Attiecībā uz ERAF, Kohēzijas fondu un TPF izdevumi kļūst attiecināmi programmas grozījumu rezultātā, ja programmā iekļauj jaunu intervences veidu, kas minēts I pielikuma 1. tabulā vai attiecībā uz EJZAF, AMIF, IDF un BMVI – konkrētu fondu regulās.

Ja programmu groza, lai reaģētu uz dabas katastrofām, programmā var paredzēt, ka izdevumi, kas saistīti ar šādu grozījumu, kļūst attiecināmi no dienas, kad notikusi dabas katastrofa.

8.   Ja ir apstiprināta jauna programma, izdevumi ir attiecināmi no dienas, kad Komisijai iesniegts attiecīgs pieprasījums.

9.   Darbībai var piešķirt atbalstu no viena vai vairākiem fondiem vai no vienas vai vairākām programmām un no citiem Savienības instrumentiem. Šādos gadījumos izdevumus, kas deklarēti maksājuma pieteikumā vienam no fondiem, nav jādeklarē vai nu attiecībā uz:

| a) | atbalstu no cita fonda vai Savienības instrumenta, vai |
| --- | --- |

a)

atbalstu no cita fonda vai Savienības instrumenta, vai

| b) | atbalstu no tā paša fonda saskaņā ar citu programmu. |
| --- | --- |

b)

atbalstu no tā paša fonda saskaņā ar citu programmu.

Izdevumu summu, kas iekļaujama fonda maksājuma pieteikumā, var aprēķināt proporcionāli katram attiecīgajam fondam un attiecīgajai programmai vai programmām saskaņā ar dokumentu, kurā izklāstīti atbalsta nosacījumi.

64. pants

Neattiecināmās izmaksas

1.   Šādas izmaksas nav attiecināmas nolūkā saņemt iemaksas no fondiem:

| a) | parāda procenti, izņemot attiecībā uz dotācijām, kas piešķirtas kā procentu likmes subsīdijas vai garantijas maksas subsīdijas; |
| --- | --- |

a)

parāda procenti, izņemot attiecībā uz dotācijām, kas piešķirtas kā procentu likmes subsīdijas vai garantijas maksas subsīdijas;

| b) | zemes iegāde, ja summa pārsniedz 10 % no attiecīgās darbības kopējiem attiecināmajiem izdevumiem; attiecībā uz pamestām teritorijām un bijušajām rūpniecības teritorijām, kurās ir ēkas, minēto ierobežojumu palielina līdz 15 %; attiecībā uz finanšu instrumentiem – minētās procentuālās daļas piemēro programmieguldījumam, kas izmaksāts galasaņēmējam, vai – garantiju gadījumā – tās piemēro konkrētā bāzes aizdevuma summai; |
| --- | --- |

b)

zemes iegāde, ja summa pārsniedz 10 % no attiecīgās darbības kopējiem attiecināmajiem izdevumiem; attiecībā uz pamestām teritorijām un bijušajām rūpniecības teritorijām, kurās ir ēkas, minēto ierobežojumu palielina līdz 15 %; attiecībā uz finanšu instrumentiem – minētās procentuālās daļas piemēro programmieguldījumam, kas izmaksāts galasaņēmējam, vai – garantiju gadījumā – tās piemēro konkrētā bāzes aizdevuma summai;

| c) | pievienotās vērtības nodoklis (PVN), izņemot turpmāko:






  i) | darbībām, kuru kopējās izmaksas ir mazākas nekā 5 000 000 EUR (ieskaitot PVN); |
| --- | --- | --- |

c)

pievienotās vērtības nodoklis (PVN), izņemot turpmāko:

i)

darbībām, kuru kopējās izmaksas ir mazākas nekā 5 000 000 EUR (ieskaitot PVN);

| ii) | darbībām, kuru kopējās izmaksas ir vismaz 5 000 000 EUR (ieskaitot PVN) gadījumos, kad tas nav atgūstams saskaņā ar PVN reglamentējošiem valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

ii)

darbībām, kuru kopējās izmaksas ir vismaz 5 000 000 EUR (ieskaitot PVN) gadījumos, kad tas nav atgūstams saskaņā ar PVN reglamentējošiem valsts tiesību aktiem;

| iii) | galasaņēmēju veiktas investīcijas finanšu instrumentu kontekstā; ja šīs investīcijas saņem atbalstu no finanšu instrumentiem, kas kombinēti ar atbalstu no programmas dotāciju veidā, kā minēts 58. panta 5. punktā, PVN nav attiecināms par to investīciju izmaksu daļu, kura atbilst atbalstam no programmas dotāciju veidā, ja vien PVN par investīciju izmaksām nav atgūstams saskaņā ar PVN reglamentējošiem valsts tiesību aktiem vai ja investīciju izmaksu daļa, kura atbilst atbalstam no programmas dotāciju veidā, ir mazāka par 5 000 000 EUR (ieskaitot PVN); |
| --- | --- |

iii)

galasaņēmēju veiktas investīcijas finanšu instrumentu kontekstā; ja šīs investīcijas saņem atbalstu no finanšu instrumentiem, kas kombinēti ar atbalstu no programmas dotāciju veidā, kā minēts 58. panta 5. punktā, PVN nav attiecināms par to investīciju izmaksu daļu, kura atbilst atbalstam no programmas dotāciju veidā, ja vien PVN par investīciju izmaksām nav atgūstams saskaņā ar PVN reglamentējošiem valsts tiesību aktiem vai ja investīciju izmaksu daļa, kura atbilst atbalstam no programmas dotāciju veidā, ir mazāka par 5 000 000 EUR (ieskaitot PVN);

| iv) | attiecībā uz mazo projektu fondiem un galasaņēmēju veiktām investīcijām mazo projektu fondu kontekstā saskaņā ar Interreg. |
| --- | --- |

iv)

attiecībā uz mazo projektu fondiem un galasaņēmēju veiktām investīcijām mazo projektu fondu kontekstā saskaņā ar Interreg.

Pirmās daļas b) apakšpunktu nepiemēro darbībām, kas saistītas ar vides aizsardzību.

2.   Konkrētu fondu regulās var noteikt papildu izmaksas, kas nav attiecināmas nolūkā saņemt iemaksas no konkrētā fonda.

65. pants

Darbību ilglaicīgums

1.   Dalībvalsts atmaksā iemaksas, kas no fondiem saņemtas darbībai, tostarp investīcijas infrastruktūrā vai produktīvas investīcijas, ja piecu gadu laikā pēc galīgā maksājuma saņēmējam vai attiecīgā gadījumā laikposmā, kas paredzēts valsts atbalsta noteikumos, saistībā ar minēto darbību notiek kādas no šādām izmaiņām:

| a) | ražošanas darbības izbeigšana vai pārvietošana ārpus NUTS 2. līmeņa reģiona, kurā tā saņēma atbalstu; |
| --- | --- |

a)

ražošanas darbības izbeigšana vai pārvietošana ārpus NUTS 2. līmeņa reģiona, kurā tā saņēma atbalstu;

| b) | tādas izmaiņas īpašumtiesībās uz infrastruktūras elementu, kuras uzņēmumam vai publiskā sektora iestādei sniedz nepamatotas priekšrocības; |
| --- | --- |

b)

tādas izmaiņas īpašumtiesībās uz infrastruktūras elementu, kuras uzņēmumam vai publiskā sektora iestādei sniedz nepamatotas priekšrocības;

| c) | būtiskas izmaiņas, kas ietekmē darbības veidu, mērķus vai īstenošanas nosacījumus, tādējādi traucējot tās sākotnējo mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

c)

būtiskas izmaiņas, kas ietekmē darbības veidu, mērķus vai īstenošanas nosacījumus, tādējādi traucējot tās sākotnējo mērķu sasniegšanu.

Gadījumos, kas attiecas uz MVU veikto investīciju vai radīto darbvietu saglabāšanu, dalībvalstis var samazināt pirmajā daļā noteikto termiņu līdz trim gadiem.

Atmaksāšanu, ko dalībvalsts veic sakarā ar neatbilstību šim pantam, veic proporcionāli neatbilstības periodam.

2.   Saistībā ar darbībām, kurām piešķirts atbalsts no ESF+ vai TPF saskaņā ar TPF regulas 8. panta 2. punkta k), l) un m) apakšpunktu, atbalstu atmaksā, ja uz tām saskaņā ar noteikumiem par valsts atbalstu attiecas investīciju saglabāšanas pienākums.

3.   Šā panta 1. un 2. punktu nepiemēro programmieguldījumiem finanšu instrumentos vai no finanšu instrumentiem veiktiem programmieguldījumiem, vai programmieguldījumiem jebkurā darbībā, kuras ražošanas darbība tiek izbeigta neļaunprātīga bankrota dēļ.

66. pants

Pārcelšana

1.   Izdevumi, ar ko atbalsta pārcelšanu, nav attiecināmi nolūkā saņemt iemaksas no fondiem.

2.   Ja iemaksas no fondiem uzskatāmas par valsts atbalstu, vadošā iestāde pārliecinās, ka ar iemaksām netiek atbalstīta pārcelšana saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 651/2014 14. panta 16. punktu.

67. pants

Īpaši attiecināmības noteikumi dotācijām

1.   Iemaksas natūrā, proti, darbi, preces, pakalpojumi, zeme un nekustamais īpašums, par kuriem nav veikts neviens maksājums, ko apliecina rēķini vai dokumenti ar līdzvērtīgu pierādījuma spēku, var būt attiecināmas, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | darbībai izmaksātais publiskais atbalsts, kas ietver iemaksas natūrā, nepārsniedz kopējos attiecināmos izdevumus, izņemot iemaksas natūrā, darbības beigās; |
| --- | --- |

a)

darbībai izmaksātais publiskais atbalsts, kas ietver iemaksas natūrā, nepārsniedz kopējos attiecināmos izdevumus, izņemot iemaksas natūrā, darbības beigās;

| b) | iemaksām natūrā piešķirtā vērtība nepārsniedz izmaksas, kas ir vispārpieņemtas attiecīgajā tirgū; |
| --- | --- |

b)

iemaksām natūrā piešķirtā vērtība nepārsniedz izmaksas, kas ir vispārpieņemtas attiecīgajā tirgū;

| c) | natūrā veiktu iemaksu vērtību un nodošanu var neatkarīgi novērtēt un pārbaudīt; |
| --- | --- |

c)

natūrā veiktu iemaksu vērtību un nodošanu var neatkarīgi novērtēt un pārbaudīt;

| d) | zemes vai nekustamā īpašuma nodrošināšanas gadījumā nomas līguma vajadzībām var veikt maksājumu ar nominālvērtību, kas nepārsniedz vienu dalībvalsts valūtas vienību gadā; |
| --- | --- |

d)

zemes vai nekustamā īpašuma nodrošināšanas gadījumā nomas līguma vajadzībām var veikt maksājumu ar nominālvērtību, kas nepārsniedz vienu dalībvalsts valūtas vienību gadā;

| e) | ja iemaksas natūrā izpaužas kā darbs bez atlīdzības, šāda darba vērtību nosaka, ņemot vērā pārbaudīto darbam atvēlēto laiku un atlīdzības likmi, ko piemēro līdzvērtīgam darbam. |
| --- | --- |

e)

ja iemaksas natūrā izpaužas kā darbs bez atlīdzības, šāda darba vērtību nosaka, ņemot vērā pārbaudīto darbam atvēlēto laiku un atlīdzības likmi, ko piemēro līdzvērtīgam darbam.

Šā punkta pirmās daļas d) apakšpunktā minētās zemes vai nekustamā īpašuma vērtību apliecina neatkarīgs kvalificēts eksperts vai pienācīgi pilnvarota oficiāla struktūra, un tā nepārsniedz ierobežojumu, kas noteikts 64. panta 1. punkta b) apakšpunktā.

2.   Nolietojuma izmaksas, par kurām nav veikts neviens ar rēķinu apliecināts maksājums, var uzskatīt par attiecināmām, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | to ļauj programmas attiecināmības noteikumi; |
| --- | --- |

a)

to ļauj programmas attiecināmības noteikumi;

| b) | izdevumu summa ir pienācīgi pamatota ar apliecinošiem dokumentiem, kuriem ir attiecināmo izmaksu rēķiniem līdzvērtīga pierādījuma spēks, ja minētās izmaksas tika atlīdzinātas 53. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajā veidā; |
| --- | --- |

b)

izdevumu summa ir pienācīgi pamatota ar apliecinošiem dokumentiem, kuriem ir attiecināmo izmaksu rēķiniem līdzvērtīga pierādījuma spēks, ja minētās izmaksas tika atlīdzinātas 53. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajā veidā;

| c) | izmaksas attiecas tikai uz darbībai piešķirtā atbalsta laikposmu; |
| --- | --- |

c)

izmaksas attiecas tikai uz darbībai piešķirtā atbalsta laikposmu;

| d) | publiskas dotācijas nav izlietotas, lai iegādātos nolietotus aktīvus. |
| --- | --- |

d)

publiskas dotācijas nav izlietotas, lai iegādātos nolietotus aktīvus.

68. pants

Īpaši attiecināmības noteikumi finanšu instrumentiem

1.   Finanšu instrumenta attiecināmie izdevumi ir programmieguldījuma kopējā summa, kas finanšu instrumentam samaksāta vai garantiju gadījumā ar finanšu instrumentu rezervēta garantijas līgumiem attiecināmības perioda laikā, ja šī summa atbilst:

| a) | aizdevumu, kapitāla un kvazikapitāla investīciju gadījumā – galasaņēmējiem veiktajiem maksājumiem; |
| --- | --- |

a)

aizdevumu, kapitāla un kvazikapitāla investīciju gadījumā – galasaņēmējiem veiktajiem maksājumiem;

| b) | resursiem – neatkarīgi no tā, vai tie ir nesamaksāti vai jau ir iestājies to samaksas termiņš –, kas garantijas līgumiem rezervēti, lai apmaksātu iespējamus garantijas prasījumus par zaudējumiem, un kas aprēķināti, pamatojoties uz multiplikatora koeficientu, kurš noteikts attiecīgajiem pamatā esošajiem galasaņēmējiem izsniegtajiem jaunajiem aizdevumiem un kapitāla vai kvazikapitāla investīcijām galasaņēmējos; |
| --- | --- |

b)

resursiem – neatkarīgi no tā, vai tie ir nesamaksāti vai jau ir iestājies to samaksas termiņš –, kas garantijas līgumiem rezervēti, lai apmaksātu iespējamus garantijas prasījumus par zaudējumiem, un kas aprēķināti, pamatojoties uz multiplikatora koeficientu, kurš noteikts attiecīgajiem pamatā esošajiem galasaņēmējiem izsniegtajiem jaunajiem aizdevumiem un kapitāla vai kvazikapitāla investīcijām galasaņēmējos;

| c) | maksājumiem galasaņēmējiem vai par labu galasaņēmējiem, ja finanšu instrumentus kombinē ar citām Savienības iemaksām vienā finanšu instrumenta darbībā saskaņā ar 58. panta 5. punktu; |
| --- | --- |

c)

maksājumiem galasaņēmējiem vai par labu galasaņēmējiem, ja finanšu instrumentus kombinē ar citām Savienības iemaksām vienā finanšu instrumenta darbībā saskaņā ar 58. panta 5. punktu;

| d) | maksājumiem, ar ko sedz pārvaldības maksas un atlīdzina pārvaldības izmaksas, kas radušās struktūrām, kuras īsteno finanšu instrumentu. |
| --- | --- |

d)

maksājumiem, ar ko sedz pārvaldības maksas un atlīdzina pārvaldības izmaksas, kas radušās struktūrām, kuras īsteno finanšu instrumentu.

2.   Ja finanšu instrumentu īsteno vairākos secīgos plānošanas periodos, atbalstu – tostarp pārvaldības izmaksas un maksas – galasaņēmējiem vai par labu tiem var sniegt, pamatojoties uz nolīgumiem, kas apstiprināti iepriekšējā plānošanas periodā, ar noteikumu, ka šāds atbalsts atbilst nākamā plānošanas perioda attiecināmības noteikumiem. Šādos gadījumos maksājumu pieteikumos iesniegto izdevumu attiecināmību nosaka saskaņā ar attiecīgā plānošanas perioda noteikumiem.

3.   Attiecībā uz 1. punkta b) apakšpunktu, ja subjekts, kas gūst labumu no garantijām, galasaņēmējiem saskaņā ar multiplikatora koeficientu nav izmaksājis plānoto jauno aizdevumu, kapitāla vai kvazikapitāla investīciju summu, attiecināmos izdevumus proporcionāli samazina. Multiplikatora koeficientu var pārskatīt, ja pārskatīšanu pamato turpmākas tirgus apstākļu izmaiņas. Šādai pārskatīšanai nav atpakaļejoša spēka.

4.   Attiecībā uz 1. punkta d) apakšpunktu pārvaldības maksas tiek noteiktas, balstoties uz sniegumu.

Ja struktūras, kas īsteno līdzdalības fondu, tiek izvēlētas līguma tiešas piešķiršanas kārtībā, ievērojot 59. panta 3. punktu, minētajām struktūrām izmaksāto pārvaldības izmaksu un maksu summai, ko var deklarēt kā attiecināmos izdevumus, piemēro robežvērtību līdz 5 % no programmieguldījumu kopējās summas, kas izmaksāta galasaņēmējiem aizdevumos vai rezervēta garantijas līgumiem, un līdz 7 % no programmieguldījumu kopējās summas, kas izmaksāta galasaņēmējiem kapitāla un kvazikapitāla investīcijās.

Ja struktūras, kas īsteno īpašu fondu, tiek izvēlētas ar tiešu līguma piešķiršanu, ievērojot 59. panta 3. punktu, minētajām struktūrām izmaksāto pārvaldības izmaksu un maksu summai, ko var deklarēt kā attiecināmos izdevumus, piemēro robežvērtību līdz 7 % no programmieguldījumu kopējās summas, kas izmaksāta galasaņēmējiem aizdevumos vai rezervēta garantijas līgumos, un līdz 15 % no programmieguldījumu kopējās summas, kas izmaksāta galasaņēmējiem kapitāla vai kvazikapitāla investīcijās.

Ja struktūras, kas īsteno līdzdalības fondu vai īpašos fondus, vai abus, saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem tiek izvēlētas konkursa kārtībā, pārvaldības izmaksu un maksu summu nosaka finansēšanas nolīgumā, un tā atspoguļo konkursa rezultātu.

5.   Ja galasaņēmējiem prasa segt administrēšanas maksas vai to daļu, to nedeklarē kā attiecināmos izdevumus.

6.   Attiecināmie izdevumi, kas deklarēti saskaņā ar 1. punktu, nepārsniedz summu, ko veido minētā punkta piemērošanas nolūkā no fondiem izmaksātā atbalsta kopējā summa un atbilstošais valsts līdzfinansējums.

VI SADAĻA

PĀRVALDĪBA UN KONTROLE

PĀRVALDĪBA UN KONTROLE

I NODAĻA

I NODAĻA

Vispārēji pārvaldības un kontroles noteikumi

Vispārēji pārvaldības un kontroles noteikumi

69. pants

Dalībvalstu pienākumi

1.   Dalībvalstīm ir savu programmu pārvaldības un kontroles sistēmas saskaņā ar šo sadaļu, un dalībvalstis nodrošina to darbību saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu un galvenajām prasībām, kas norādītas XI pielikumā.

2.   Dalībvalstis nodrošina Komisijai iesniegtajos pārskatos iekļauto izdevumu likumību un pareizību un īsteno jebkādu darbību, kas vajadzīga, lai novērstu, konstatētu un labotu pārkāpumus, tostarp krāpšanu, un ziņotu par tiem. Minētās darbības cita starpā ir informācijas vākšana par Savienības finansējuma saņēmēju faktiskajiem īpašniekiem saskaņā ar XVII pielikumu. Noteikumi par šādu datu vākšanu un apstrādi atbilst piemērojamiem datu aizsardzības noteikumiem. Komisijai, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai un Revīzijas palātai ir vajadzīgā piekļuve minētajai informācijai.

Programmām, kas saņem atbalstu no AMIF, IDF un BMVI, pirmajā daļā izklāstītos pienākumus, kuri attiecas uz informācijas vākšanu par Savienības finansējuma saņēmēju faktiskajiem īpašniekiem saskaņā ar XVII pielikumu, piemēro no 2023. gada 1. janvāra.

3.   Dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma veic darbības, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu savu pārvaldības un kontroles sistēmu efektīvu darbību un Komisijai iesniegto izdevumu likumību un pareizību. Ja šāda darbība ir revīzija, tajā var piedalīties Komisijas ierēdņi vai to pilnvaroti pārstāvji.

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka uzraudzības sistēma un dati par rādītājiem ir kvalitatīvi, precīzi un ticami.

5.   Dalībvalstis nodrošina informācijas publicēšanu saskaņā ar šajā regulā un konkrētu fondu regulās noteiktajām prasībām, izņemot gadījumus, kad Savienības tiesību akti vai valstu tiesību akti nepieļauj šādu publicēšanu drošības, sabiedriskās kārtības, kriminālizmeklēšanas vai personas datu aizsardzības nolūkā saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679.

6.   Dalībvalstīm ir sistēmas un procedūras, ar ko nodrošina, lai visi XIII pielikumā noteiktie dokumenti, kas nepieciešami revīzijas liecības vajadzībām, nepārtraukti atbilstu 82. pantā noteiktajām prasībām.

7.   Dalībvalstis izstrādā kārtību, lai nodrošinātu par fondiem iesniegto sūdzību efektīvu izskatīšanu. Ar minēto kārtību saistīta darbības joma, noteikumi un procedūras ir dalībvalstu pārziņā saskaņā ar to institucionālo un tiesisko sistēmu. Tas neskar iedzīvotājiem un ieinteresētajām personām paredzēto vispārējo iespēju iesniegt sūdzības Komisijai. Dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma izskata Komisijai iesniegtās sūdzības savu programmu darbības jomā un informē Komisiju par šīs izskatīšanas rezultātiem.

Šā panta nolūkos sūdzības ietver visus strīdus starp potenciālajiem un atlasītajiem saņēmējiem attiecībā uz ierosinātu vai atlasītu darbību un visus strīdus ar trešām personām par programmas vai tās darbību īstenošanu neatkarīgi no tiesiskās aizsardzības līdzekļu kvalifikācijas saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

8.   Dalībvalstis nodrošina, ka visa informācijas apmaiņa starp saņēmējiem un programmas iestādēm notiek, izmantojot elektroniskas datu apmaiņas sistēmas saskaņā ar XIV pielikumu.

Dalībvalstis veicina ieguvumus, ko sniedz elektroniska datu apmaiņa, un šajā sakarā sniedz saņēmējiem visu nepieciešamo atbalstu.

Atkāpjoties no pirmās daļas, pēc saņēmēja nepārprotama pieprasījuma vadošā iestāde var izņēmuma kārtā piekrist informācijas apmaiņai papīra formātā, neskarot tās pienākumu reģistrēt un uzglabāt datus saskaņā ar 72. panta 1. punkta e) apakšpunktu.

Programmām, kas saņem atbalstu no EJZAF, AMIF, IDF un BMVI, šā punkta pirmo daļu piemēro no 2023. gada 1. janvāra.

Pirmo daļu nepiemēro programmām vai prioritātēm, kas noteiktas ESF+ regulas 4. panta 1. punkta m) apakšpunktā.

9.   Dalībvalstis nodrošina, ka visa oficiālā informācijas apmaiņa ar Komisiju notiek, izmantojot elektroniskas datu apmaiņas sistēmu saskaņā ar XV pielikumu.

10.   Dalībvalsts iesniedz vai nodrošina to, ka vadošās iestādes saskaņā ar VIII pielikumu līdz 31. janvārim un 31. jūlijam iesniedz prognozes par summām, par kurām kārtējā un nākamajā kalendārajā gadā tiks iesniegti maksājuma pieteikumi.

11.   Katra dalībvalsts vēlākais līdz brīdim, kad iesniegts galīgā maksājuma pieteikums par pirmo grāmatvedības gadu, un ne vēlāk kā 2023. gada 30. jūnijā sagatavo pārvaldības un kontroles sistēmas aprakstu saskaņā ar XVI pielikumā noteikto veidni. Tā regulāri atjaunina minēto aprakstu, lai atspoguļotu visus turpmākos grozījumus.

12.   Dalībvalstis ziņo par pārkāpumiem saskaņā ar XII pielikumā izklāstītajiem ziņojumos iekļaujamu pārkāpumu gadījumu noteikšanas kritērijiem, iesniedzamajiem datiem un ziņošanas formātu.

70. pants

Komisijas pilnvaras un pienākumi

1.   Komisija pārliecinās par to, ka dalībvalstīm ir pārvaldības un kontroles sistēmas, kas atbilst šīs regulas prasībām, un ka šīs sistēmas programmu īstenošanas laikā darbojas rezultatīvi un efektīvi. Komisija sava revīzijas darba nolūkos sagatavo revīzijas stratēģiju un revīzijas plānu, kas pamatojas uz riska novērtējumu.

Komisija un revīzijas iestādes koordinē savus revīzijas plānus.

2.   Komisija veic revīzijas līdz triju kalendāro gadu laikā pēc to pārskatu akceptēšanas, kuros iekļauti attiecīgie izdevumi. Minēto laikposmu nepiemēro darbībām, saistībā ar kurām ir aizdomas par krāpšanu.

3.   Revīzijas vajadzībām Komisijas ierēdņiem vai to pilnvarotajiem pārstāvjiem ir piekļuve visiem nepieciešamajiem ierakstiem, dokumentiem un metadatiem neatkarīgi no nesēja, kurā tie tiek uzglabāti, saistībā ar darbībām, kuras atbalsta no fondiem, vai pārvaldības un kontroles sistēmām, un viņi saņem kopijas konkrētā pieprasītajā formātā.

4.   Revīzijām uz vietas piemēro arī šādus noteikumus:

| a) | Komisija vismaz 15 darbdienas iepriekš paziņo par revīziju kompetentajai programmas iestādei, izņemot steidzamus gadījumus; šādās revīzijās var piedalīties dalībvalsts ierēdņi vai pilnvarotie pārstāvji; |
| --- | --- |

a)

Komisija vismaz 15 darbdienas iepriekš paziņo par revīziju kompetentajai programmas iestādei, izņemot steidzamus gadījumus; šādās revīzijās var piedalīties dalībvalsts ierēdņi vai pilnvarotie pārstāvji;

| b) | ja, piemērojot valsts noteikumus, konkrētu darbību veikšana uzticēta tikai aģentiem, kas īpaši iecelti saskaņā ar valsts tiesību aktiem, Komisijas ierēdņiem un pilnvarotajiem pārstāvjiem ir piekļuve šādi iegūtai informācijai, neskarot valstu tiesu kompetenci un pilnībā ievērojot attiecīgo tiesību subjektu pamattiesības; |
| --- | --- |

b)

ja, piemērojot valsts noteikumus, konkrētu darbību veikšana uzticēta tikai aģentiem, kas īpaši iecelti saskaņā ar valsts tiesību aktiem, Komisijas ierēdņiem un pilnvarotajiem pārstāvjiem ir piekļuve šādi iegūtai informācijai, neskarot valstu tiesu kompetenci un pilnībā ievērojot attiecīgo tiesību subjektu pamattiesības;

| c) | Komisija ne vēlāk kā 3 mēnešus pēc revīzijas pēdējās dienas nosūta dalībvalsts kompetentajai iestādei revīzijas sākotnējos konstatējumus; |
| --- | --- |

c)

Komisija ne vēlāk kā 3 mēnešus pēc revīzijas pēdējās dienas nosūta dalībvalsts kompetentajai iestādei revīzijas sākotnējos konstatējumus;

| d) | Komisija ne vēlāk kā 3 mēnešus pēc dienas, kad no dalībvalsts kompetentās iestādes saņemta pilnīga atbilde uz revīzijas sākotnējiem konstatējumiem, nosūta revīzijas ziņojumu; dalībvalsts atbilde tiek uzskatīta par pilnīgu, ja 2 mēnešu laikā pēc dalībvalsts atbildes saņemšanas dienas nav saņemts Komisijas pieprasījums sniegt papildu informāciju vai pārskatītu dokumentu. |
| --- | --- |

d)

Komisija ne vēlāk kā 3 mēnešus pēc dienas, kad no dalībvalsts kompetentās iestādes saņemta pilnīga atbilde uz revīzijas sākotnējiem konstatējumiem, nosūta revīzijas ziņojumu; dalībvalsts atbilde tiek uzskatīta par pilnīgu, ja 2 mēnešu laikā pēc dalībvalsts atbildes saņemšanas dienas nav saņemts Komisijas pieprasījums sniegt papildu informāciju vai pārskatītu dokumentu.

Lai ievērotu šā punkta pirmās daļas c) un d) apakšpunktā noteiktos termiņus, Komisija dara pieejamus provizoriskos revīzijas konstatējumus un revīzijas ziņojumu vismaz vienā no Savienības iestāžu oficiālajām valodām.

Termiņus, kas minēti šā punkta pirmās daļas c) un d) apakšpunktā, var pagarināt, ja to uzskata par nepieciešamu un ja ir panākta vienošanās starp Komisiju un kompetento dalībvalsts iestādi.

Ja dalībvalsts atbildei uz šā punkta pirmās daļas c) un d) apakšpunktā minētajiem sākotnējiem revīzijas konstatējumiem vai revīzijas ziņojumu ir noteikts termiņš, šo termiņu sāk skaitīt no dienas, kad tos vismaz vienā no attiecīgās dalībvalsts oficiālajām valodām saņēmusi kompetentā dalībvalsts iestāde.

71. pants

Programmas iestādes

1.   Finanšu regulas 63. panta 3. punkta piemērošanas nolūkā dalībvalsts norāda katras programmas vadošo iestādi un revīzijas iestādi. Ja dalībvalsts grāmatvedības funkciju uztic kādai struktūrai, kas nav vadošā iestāde saskaņā ar šīs regulas 72. panta 2. punktu, arī attiecīgo struktūru norāda kā programmas iestādi. Tās pašas iestādes var būt atbildīgas par vairākām programmām.

2.   Revīzijas iestāde ir publiska iestāde. Revīzijas darbu revīzijas iestādes atbildībā var veikt arī cita publiska vai privāta struktūra, kas nav revīzijas iestāde. Revīzijas iestāde un jebkura šāda struktūra, kas veic revīzijas darbu revīzijas iestādes atbildībā, ir funkcionāli neatkarīga no revidējamajām struktūrām.

3.   Vadošā iestāde var norādīt vienu vai vairākas starpniekstruktūras konkrētu uzdevumu veikšanai tās atbildībā. Vienošanās starp vadošo iestādi un starpniekstruktūrām noformē rakstveidā.

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka tiek ievērots funkciju nošķiršanas princips starp programmas iestādēm un katras programmas iestādes iekšienē.

5.   Ja programma atbilstoši saviem mērķiem sniedz atbalstu no ERAF vai ESF+ programmai, ko līdzfinansē pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa”, kā minēts “Apvārsnis Eiropa” regulas 10. panta 1. punkta b) apakšpunktā, attiecīgās programmas vadošā iestāde saskaņā ar šā panta 3. punktu kā starpniekstruktūru norāda struktūru, kas īsteno programmu, ko līdzfinansē pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa”.

6.   Dalībvalsts pēc savas iniciatīvas var izveidot koordinācijas struktūru, kas sadarbotos ar Komisiju un sniegtu tai informāciju un koordinētu programmas iestāžu darbības minētajā dalībvalstī.

II NODAĻA

II NODAĻA

Standarta pārvaldības un kontroles sistēmas

Standarta pārvaldības un kontroles sistēmas

72. pants

Vadošās iestādes funkcijas

1.   Vadošā iestāde ir atbildīga par programmas pārvaldību nolūkā sasniegt programmas mērķus. Tai jo īpaši ir šādas funkcijas:

| a) | atlasīt darbības saskaņā ar 73. pantu, izņemot 33. panta 3. punkta d) apakšpunktā minētās darbības; |
| --- | --- |

a)

atlasīt darbības saskaņā ar 73. pantu, izņemot 33. panta 3. punkta d) apakšpunktā minētās darbības;

| b) | īstenot programmas pārvaldības uzdevumus saskaņā ar 74. pantu; |
| --- | --- |

b)

īstenot programmas pārvaldības uzdevumus saskaņā ar 74. pantu;

| c) | atbalstīt uzraudzības komitejas darbu saskaņā ar 75. pantu; |
| --- | --- |

c)

atbalstīt uzraudzības komitejas darbu saskaņā ar 75. pantu;

| d) | pārraudzīt starpniekstruktūras; |
| --- | --- |

d)

pārraudzīt starpniekstruktūras;

| e) | ierakstīt un uzglabāt elektroniski tos datus par katru darbību, kas nepieciešami uzraudzībai, izvērtēšanai, finanšu pārvaldībai, verifikācijām un revīzijām saskaņā ar XVII pielikumu, un nodrošināt datu drošību, integritāti un konfidencialitāti un lietotāju autentifikāciju. |
| --- | --- |

e)

ierakstīt un uzglabāt elektroniski tos datus par katru darbību, kas nepieciešami uzraudzībai, izvērtēšanai, finanšu pārvaldībai, verifikācijām un revīzijām saskaņā ar XVII pielikumu, un nodrošināt datu drošību, integritāti un konfidencialitāti un lietotāju autentifikāciju.

2.   Dalībvalsts 76. pantā minēto grāmatvedības funkciju var uzticēt vadošajai iestādei vai citai struktūrai.

3.   Attiecībā uz programmām, kurām piešķirts atbalsts no AMIF, IDF un BMVI, grāmatvedības funkciju īsteno vadošā iestāde vai vadošās iestādes atbildībā.

73. pants

Vadošās iestādes veikta darbību atlase

1.   Darbību atlases vajadzībām vadošā iestāde nosaka un piemēro kritērijus un procedūras, kas ir nediskriminējošas, pārredzamas, nodrošina piekļūstamību personām ar invaliditāti, nodrošina dzimumu līdztiesību un ņem vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, ilgtspējīgas attīstības principu un Savienības politiku vides jomā saskaņā ar LESD 11. pantu un 191. panta 1. punktu.

Kritēriji un procedūras nodrošina, lai atlasāmajām darbībām prioritāte tiktu piešķirta ar mērķi maksimāli palielināt Savienības finansējuma ieguldījumu programmas mērķu sasniegšanā.

2.   Atlasot darbības, vadošā iestāde:

| a) | nodrošina atlasīto darbību atbilstību programmai, tostarp to saderību ar attiecīgajām programmas pamatā esošajām stratēģijām, kā arī sniedz rezultatīvu ieguldījumu programmas konkrēto mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

a)

nodrošina atlasīto darbību atbilstību programmai, tostarp to saderību ar attiecīgajām programmas pamatā esošajām stratēģijām, kā arī sniedz rezultatīvu ieguldījumu programmas konkrēto mērķu sasniegšanā;

| b) | nodrošina, ka atlasītās darbības, kas ir veicinošā nosacījuma darbības jomā, saskan ar atbilstošām stratēģijām un plānošanas dokumentiem, kas izveidoti minētā veicinošā nosacījuma izpildei; |
| --- | --- |

b)

nodrošina, ka atlasītās darbības, kas ir veicinošā nosacījuma darbības jomā, saskan ar atbilstošām stratēģijām un plānošanas dokumentiem, kas izveidoti minētā veicinošā nosacījuma izpildei;

| c) | nodrošina, ka atlasītās darbības piedāvā vislabāko atbalsta summas, veikto pasākumu un mērķu sasniegšanā gūto rezultātu attiecību; |
| --- | --- |

c)

nodrošina, ka atlasītās darbības piedāvā vislabāko atbalsta summas, veikto pasākumu un mērķu sasniegšanā gūto rezultātu attiecību;

| d) | pārliecinās, ka saņēmējam ir darbības un uzturēšanas izmaksu segšanai nepieciešamie finanšu resursi un mehānismi, tostarp investīcijas infrastruktūrā vai produktīvas investīcijas, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti; |
| --- | --- |

d)

pārliecinās, ka saņēmējam ir darbības un uzturēšanas izmaksu segšanai nepieciešamie finanšu resursi un mehānismi, tostarp investīcijas infrastruktūrā vai produktīvas investīcijas, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti;

| e) | nodrošina, ka atlasītajām darbībām, kuras ir Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/92/ES (51) darbības jomā, ir veikts ietekmes uz vidi novērtējums vai sākotnējās pārbaudes procedūra un ka ir pienācīgi ņemts vērā alternatīvu risinājumu novērtējums, pamatojoties uz prasībām minētajā direktīvā; |
| --- | --- |

e)

nodrošina, ka atlasītajām darbībām, kuras ir Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/92/ES (51) darbības jomā, ir veikts ietekmes uz vidi novērtējums vai sākotnējās pārbaudes procedūra un ka ir pienācīgi ņemts vērā alternatīvu risinājumu novērtējums, pamatojoties uz prasībām minētajā direktīvā;

| f) | pārliecinās, vai – ja darbības ir sāktas pirms finansējuma pieteikuma iesniegšanas vadošajai iestādei – ir nodrošināta atbilstība piemērojamajiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

f)

pārliecinās, vai – ja darbības ir sāktas pirms finansējuma pieteikuma iesniegšanas vadošajai iestādei – ir nodrošināta atbilstība piemērojamajiem tiesību aktiem;

| g) | nodrošina, ka atlasītās darbības ietilpst attiecīgā fonda darbības jomā un tiek attiecinātas uz intervences veidu; |
| --- | --- |

g)

nodrošina, ka atlasītās darbības ietilpst attiecīgā fonda darbības jomā un tiek attiecinātas uz intervences veidu;

| h) | nodrošina, ka darbības neietver aktivitātes, kuras bija daļa no darbības, uz ko attiecas pārcelšana saskaņā ar 66. pantu, vai kuras būtu ienesīgas darbības pārvietošana saskaņā ar 65. panta 1. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

h)

nodrošina, ka darbības neietver aktivitātes, kuras bija daļa no darbības, uz ko attiecas pārcelšana saskaņā ar 66. pantu, vai kuras būtu ienesīgas darbības pārvietošana saskaņā ar 65. panta 1. punkta a) apakšpunktu;

| i) | nodrošina, ka atlasītās darbības tieši neskar Komisijas argumentēts atzinums par tādu pārkāpumu saskaņā ar LESD 258. pantu, kurš apdraud izdevumu likumību un pareizību vai darbību veikšanu; |
| --- | --- |

i)

nodrošina, ka atlasītās darbības tieši neskar Komisijas argumentēts atzinums par tādu pārkāpumu saskaņā ar LESD 258. pantu, kurš apdraud izdevumu likumību un pareizību vai darbību veikšanu;

| j) | nodrošina klimatnoturību investīcijām infrastruktūrā, kuras paredzamais kalpošanas laiks ir vismaz pieci gadi. |
| --- | --- |

j)

nodrošina klimatnoturību investīcijām infrastruktūrā, kuras paredzamais kalpošanas laiks ir vismaz pieci gadi.

Attiecībā uz šā punkta b) apakšpunktu, pirmā politikas mērķa gadījumā, kas izklāstīts ERAF un KF regulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā, ar attiecīgajām pārdomātās specializācijas stratēģijām saskan tikai tās darbības, kas atbilst minētā apakšpunkta i) un iv) punktā minētajiem konkrētajiem mērķiem.

3.   Vadošā iestāde nodrošina, ka saņēmējam tiek izsniegts dokuments, kurā izklāstīti visi atbalsta saņemšanas nosacījumi katrai darbībai, tostarp īpašas prasības, kas attiecas uz piegādājamajiem produktiem vai sniedzamajiem pakalpojumiem, finansēšanas plāns, izpildes termiņš un attiecīgā gadījumā metode, kas piemērojama darbības izmaksu noteikšanai, un atbalsta izmaksas nosacījumi.

4.   Vadošā iestāde var nolemt darbībām, kurām piešķirts izcilības zīmogs vai kuras ir izvēlētas saskaņā ar programmu, ko līdzfinansē pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa”, piešķirt atbalstu tieši no ERAF vai ESF+, ar noteikumu, ka šādas darbības atbilst 2. punkta a), b) un g) apakšpunktā izklāstītajām prasībām.

Turklāt vadošās iestādes pirmajā daļā minētajām darbībām var piemērot attiecināmo izmaksu kategorijas, maksimālās summas un aprēķināšanas metodes, kas noteiktas saskaņā ar attiecīgo Savienības instrumentu. Šos elementus izklāsta 3. punktā minētajā dokumentā.

5.   Ja vadošā iestāde atlasa stratēģiski svarīgu darbību, tā viena mēneša laikā informē Komisiju un sniedz Komisijai visu attiecīgo informāciju par minēto darbību.

74. pants

Vadošās iestādes veikta programmas pārvaldība

1.   Vadošā iestāde:

| a) | īsteno pārvaldības verifikācijas, lai pārliecinātos, ka līdzfinansētie produkti ir piegādāti un līdzfinansētie pakalpojumi ir sniegti, ka darbība atbilst piemērojamajiem tiesību aktiem, programmai un darbības atbalsta nosacījumiem, un:






  i) | ja izmaksas atlīdzināmas, ievērojot 53. panta 1. punkta a) apakšpunktu, – ka izdevumu summa, ko saņēmēji pieprasa saistībā ar šīm izmaksām, ir samaksāta un ka saņēmēji uztur atsevišķu grāmatvedības uzskaiti vai izmanto attiecīgus grāmatvedības kodus attiecībā uz visiem ar darbību saistītajiem darījumiem; |
| --- | --- | --- |

a)

īsteno pārvaldības verifikācijas, lai pārliecinātos, ka līdzfinansētie produkti ir piegādāti un līdzfinansētie pakalpojumi ir sniegti, ka darbība atbilst piemērojamajiem tiesību aktiem, programmai un darbības atbalsta nosacījumiem, un:

i)

ja izmaksas atlīdzināmas, ievērojot 53. panta 1. punkta a) apakšpunktu, – ka izdevumu summa, ko saņēmēji pieprasa saistībā ar šīm izmaksām, ir samaksāta un ka saņēmēji uztur atsevišķu grāmatvedības uzskaiti vai izmanto attiecīgus grāmatvedības kodus attiecībā uz visiem ar darbību saistītajiem darījumiem;

| ii) | ja izmaksas atlīdzināmas, ievērojot 53. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktu, – ka ir izpildīti nosacījumi izdevumu atlīdzināšanai saņēmējam; |
| --- | --- |

ii)

ja izmaksas atlīdzināmas, ievērojot 53. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktu, – ka ir izpildīti nosacījumi izdevumu atlīdzināšanai saņēmējam;

| b) | ja ir pieejams finansējums, nodrošina, ka saņēmējs saņem visu tam pienākošos summu ne vēlāk kā 80 dienu laikā no dienas, kad saņēmējs iesniedzis maksājuma pieprasījumu; laikposmu var pārtraukt, ja saņēmēja sniegtā informācija neļauj vadošajai iestādei noteikt, vai summa ir jāmaksā; |
| --- | --- |

b)

ja ir pieejams finansējums, nodrošina, ka saņēmējs saņem visu tam pienākošos summu ne vēlāk kā 80 dienu laikā no dienas, kad saņēmējs iesniedzis maksājuma pieprasījumu; laikposmu var pārtraukt, ja saņēmēja sniegtā informācija neļauj vadošajai iestādei noteikt, vai summa ir jāmaksā;

| c) | ievieš efektīvus un samērīgus krāpšanas apkarošanas pasākumus un procedūras, ņemot vērā konstatētos riskus; |
| --- | --- |

c)

ievieš efektīvus un samērīgus krāpšanas apkarošanas pasākumus un procedūras, ņemot vērā konstatētos riskus;

| d) | novērš, konstatē un labo pārkāpumus; |
| --- | --- |

d)

novērš, konstatē un labo pārkāpumus;

| e) | apstiprina, ka pārskatos iekļautie izdevumi ir likumīgi un pareizi; |
| --- | --- |

e)

apstiprina, ka pārskatos iekļautie izdevumi ir likumīgi un pareizi;

| f) | izstrādā pārvaldības deklarāciju saskaņā ar XVIII pielikumā noteikto veidni. |
| --- | --- |

f)

izstrādā pārvaldības deklarāciju saskaņā ar XVIII pielikumā noteikto veidni.

Attiecībā uz pirmās daļas b) apakšpunktu netiek atvilktas vai ieturētas nekādas summas un netiek uzliktas nekādas īpašas maksas vai citi līdzvērtīgi maksājumi, kas samazinātu saņēmējiem maksājamās summas apmēru.

PPP darbībām vadošā iestāde veic maksājumus darījumu kontā, kas īpaši šim nolūkam atvērts uz saņēmēja vārda izmantošanai saskaņā ar publiskās un privātās partnerības nolīgumu.

2.   Šā panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā minētās pārvaldības verifikācijas ir uz risku balstītas un samērīgas ar riskiem, kas konstatēti ex ante un rakstiski.

Pārvaldības verifikācijas ietver administratīvās verifikācijas, kas attiecas uz saņēmēju veiktiem maksājuma pieprasījumiem, un darbību verifikācijas uz vietas. Minētās verifikācijas veic pirms pārskatu iesniegšanas saskaņā ar 98. pantu.

3.   Ja vadošā iestāde ir arī saņēmējs saskaņā ar programmu, ar pārvaldības verifikācijas kārtību nodrošina funkciju nošķiršanu.

Neskarot 2. punktu, Interreg regulā var paredzēt īpašus pārvaldības verifikācijas noteikumus, kas piemērojami Interreg programmām. AMIF, IDF un BMVI regulās var paredzēt īpašus pārvaldības verifikāciju noteikumus, kas piemērojami, ja saņēmējs ir starptautiska organizācija.

75. pants

Vadošās iestādes atbalsts uzraudzības komitejas darbam

Vadošā iestāde:

| a) | savlaicīgi sniedz uzraudzības komitejai visu informāciju, kas vajadzīga tās uzdevumu veikšanai; |
| --- | --- |

a)

savlaicīgi sniedz uzraudzības komitejai visu informāciju, kas vajadzīga tās uzdevumu veikšanai;

| b) | nodrošina turpmākus pasākumus saistībā ar uzraudzības komitejas lēmumiem un ieteikumiem. |
| --- | --- |

b)

nodrošina turpmākus pasākumus saistībā ar uzraudzības komitejas lēmumiem un ieteikumiem.

76. pants

Grāmatvedības funkcija

1.   Grāmatvedības funkciju veido šādi uzdevumi:

| a) | sagatavot un iesniegt Komisijai maksājuma pieteikumus saskaņā ar 91. un 92. pantu; |
| --- | --- |

a)

sagatavot un iesniegt Komisijai maksājuma pieteikumus saskaņā ar 91. un 92. pantu;

| b) | sagatavot un iesniegt pārskatus, apstiprināt pārskatu pilnīgumu, precizitāti un patiesumu saskaņā ar 98. pantu un glabāt elektroniskus ierakstus par visiem pārskatu elementiem, tostarp maksājumu pieteikumiem; |
| --- | --- |

b)

sagatavot un iesniegt pārskatus, apstiprināt pārskatu pilnīgumu, precizitāti un patiesumu saskaņā ar 98. pantu un glabāt elektroniskus ierakstus par visiem pārskatu elementiem, tostarp maksājumu pieteikumiem;

| c) | konvertēt uz euro citā valūtā radušos izdevumu summas, šādam nolūkam izmantojot Komisijas vienreiz mēnesī noteikto maiņas kursu, kāds tas ir mēnesī, kurā izdevumi reģistrēti tās struktūras grāmatvedības sistēmā, kura atbild par šajā pantā noteikto uzdevumu veikšanu. |
| --- | --- |

c)

konvertēt uz euro citā valūtā radušos izdevumu summas, šādam nolūkam izmantojot Komisijas vienreiz mēnesī noteikto maiņas kursu, kāds tas ir mēnesī, kurā izdevumi reģistrēti tās struktūras grāmatvedības sistēmā, kura atbild par šajā pantā noteikto uzdevumu veikšanu.

2.   Grāmatvedības funkcija neietver verifikācijas saņēmēju līmenī.

3.   Atkāpjoties no 1. punkta c) apakšpunkta, Interreg regulā var paredzēt atšķirīgu metodi citā valūtā radušos izdevumu summu konvertēšanai uz euro.

77. pants

Revīzijas iestādes funkcijas

1.   Revīzijas iestāde ir atbildīga par sistēmas revīziju, darbību revīziju un pārskatu revīziju veikšanu nolūkā sniegt Komisijai neatkarīgu apliecinājumu par pārvaldības un kontroles sistēmu efektīvu darbību un Komisijai iesniegtajos pārskatos iekļauto izdevumu likumību un pareizību.

2.   Revīziju veic saskaņā ar starptautiski pieņemtiem revīzijas standartiem.

3.   Revīzijas iestāde sagatavo un iesniedz Komisijai:

| a) | gada revīzijas atzinumu saskaņā ar Finanšu regulas 63. panta 7. punktu un šīs regulas XIX pielikumā noteikto veidni, kurš balstās uz visām veiktajām revīzijām un ietver šādus atšķirīgus komponentus:






  i) | pārskatu pilnīgums, precizitāte un patiesums; |
| --- | --- | --- |

a)

gada revīzijas atzinumu saskaņā ar Finanšu regulas 63. panta 7. punktu un šīs regulas XIX pielikumā noteikto veidni, kurš balstās uz visām veiktajām revīzijām un ietver šādus atšķirīgus komponentus:

i)

pārskatu pilnīgums, precizitāte un patiesums;

| ii) | Komisijai iesniegtajos pārskatos iekļauto izdevumu likumība un pareizība; |
| --- | --- |

ii)

Komisijai iesniegtajos pārskatos iekļauto izdevumu likumība un pareizība;

| iii) | pārvaldības un kontroles sistēmas efektīva darbība; |
| --- | --- |

iii)

pārvaldības un kontroles sistēmas efektīva darbība;

| b) | gada kontroles ziņojumu saskaņā ar šīs regulas XX pielikumā izklāstīto veidni, kurš atbilst Finanšu regulas 63. panta 5. punkta b) apakšpunkta prasībām un apstiprina šā punkta a) apakšpunktā minēto gada revīzijas atzinumu un kurā izklāstīts konstatējumu kopsavilkums, tostarp kļūdu būtības un apmēra un sistēmu trūkumu analīze, kā arī ierosinātie un īstenotie korektīvie pasākumi un rezultātā iegūtais kopējais kļūdu īpatsvars un atlikušo kļūdu īpatsvars attiecībā uz Komisijai iesniegtajos pārskatos iekļautajiem izdevumiem. |
| --- | --- |

b)

gada kontroles ziņojumu saskaņā ar šīs regulas XX pielikumā izklāstīto veidni, kurš atbilst Finanšu regulas 63. panta 5. punkta b) apakšpunkta prasībām un apstiprina šā punkta a) apakšpunktā minēto gada revīzijas atzinumu un kurā izklāstīts konstatējumu kopsavilkums, tostarp kļūdu būtības un apmēra un sistēmu trūkumu analīze, kā arī ierosinātie un īstenotie korektīvie pasākumi un rezultātā iegūtais kopējais kļūdu īpatsvars un atlikušo kļūdu īpatsvars attiecībā uz Komisijai iesniegtajos pārskatos iekļautajiem izdevumiem.

4.   Ja programmas ir sagrupētas saskaņā ar 79. panta 2. punkta otro daļu veicamās darbību revīzijas vajadzībām, šā panta 3. punkta b) apakšpunktā prasīto informāciju var sagrupēt vienā atsevišķā ziņojumā.

5.   Revīzijas iestāde iesniedz Komisijai sistēmas revīzijas ziņojumus, tiklīdz ir noslēgusies ierunu procedūra ar attiecīgajām revidējamajām struktūrām.

6.   Komisija un revīzijas iestādes regulāri tiekas vismaz reizi gadā, ja vien tās nav vienojušās citādi, nolūkā izskatīt revīzijas stratēģiju, gada kontroles ziņojumu un revīzijas atzinumu, koordinēt revīzijas plānus un metodes un apmainīties ar viedokļiem par jautājumiem, kas saistīti ar pārvaldības un kontroles sistēmu uzlabošanu.

78. pants

Revīzijas stratēģija

1.   Revīzijas iestāde pēc apspriešanās ar vadošo iestādi, pamatojoties uz riska novērtējumu un ņemot vērā 69. panta 11. punktā noteikto pārvaldības un kontroles sistēmas aprakstu, sagatavo revīzijas stratēģiju sistēmas revīzijām un darbību revīzijām. Revīzijas stratēģija ietver jaunieceltu vadošo iestāžu un iestāžu, kas atbild par grāmatvedības funkciju, sistēmas revīzijas. Šādas revīzijas veic 21 mēneša laikā pēc lēmuma, ar kuru apstiprina tādu programmu vai programmas grozījumu, kurā šādu iestādi norāda. Revīzijas stratēģiju sagatavo saskaņā ar XXII pielikumā noteikto veidni un ik gadu atjaunina pēc pirmā gada kontroles ziņojuma un revīzijas atzinuma iesniegšanas Komisijai. Tā var attiekties uz vienu vai vairākām programmām.

2.   Revīzijas stratēģiju pēc pieprasījuma iesniedz Komisijai.

79. pants

Darbību revīzijas

1.   Darbību revīzijas aptver izdevumus, kas grāmatvedības gadā deklarēti Komisijai, un revīziju veic pēc izlases principa. Šāda izlase ir reprezentatīva un pamatojas uz statistiskās izlases metodēm.

2.   Ja datu kopu veido mazāk nekā 300 izlases vienības, var izmantot nestatistiskas atlases metodi saskaņā ar revīzijas iestādes profesionālu vērtējumu. Šādos gadījumos nodrošina, ka izlase ir pietiekami liela, lai revīzijas iestāde varētu sagatavot derīgu revīzijas atzinumu. Nestatistiskas izlases metode aptver vismaz 10 % izlases vienību grāmatvedības gada datu kopā, kas atlasītas pēc nejaušas izvēles principa.

Statistiskā izlase var aptvert vienu vai vairākas programmas, kas saņem atbalstu no ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda un TPF, un, attiecīgā gadījumā piemērojot stratifikāciju, vienu vai vairākus plānošanas periodus saskaņā ar revīzijas iestādes profesionālu vērtējumu.

Tādu darbību, kurām piešķirts atbalsts no EJZAF, AMIF, IDF un no BMVI, izlase atsevišķi aptver darbības, kurām piešķirts atbalsts no katra fonda.

3.   Darbības faktiskās īstenošanas uz vietas veiktu verifikāciju darbību revīzijās ietver tikai tad, ja tas prasīts attiecīgajam darbības veidam.

ESF+ regulā var paredzēt īpašus noteikumus programmām vai prioritātēm, kas noteiktas minētās regulas 4. panta 1. punkta m) apakšpunktā. AMIF, IDF un BMVI regulās var paredzēt īpašus noteikumus par darbību revīziju gadījumā, kad saņēmējs ir starptautiska organizācija. Interreg regulā var paredzēt īpašus noteikumus par darbību revīziju, kas piemērojami Interreg programmās.

Revīzijas veic, pamatojoties uz noteikumiem, kas bija spēkā laikā, kad darbības ietvaros tika veiktas attiecīgās rīcības.

4.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģēto aktu saskaņā ar 114. pantu, lai papildinātu šo pantu, nosakot standartizētas darbderīgas atlases metodes un kārtību, ar ko aptver vienu vai vairākus plānošanas periodus.

80. pants

Vienotas revīzijas kārtība

1.   Veicot revīzijas, Komisija un revīzijas iestādes pienācīgi ņem vērā vienotas revīzijas principu un samērīgumu attiecībā uz Savienības budžeta apdraudējuma apmēru. To jo īpaši dara tāpēc, lai izvairītos no revīziju un pārvaldības verifikāciju dublēšanās saistībā ar vieniem un tiem pašiem Komisijai deklarētajiem izdevumiem ar mērķi pēc iespējas samazināt pārvaldības verifikāciju un revīziju izmaksas un saņēmējiem uzlikto administratīvo slogu.

Komisija un revīzijas iestādes vispirms izmanto visu informāciju un ierakstus, kas minēti 72. panta 1. punkta e) apakšpunktā, tostarp pārvaldības verifikāciju rezultātus, un papildu dokumentus un revīzijas pierādījumus no attiecīgajiem saņēmējiem pieprasa un saņem tikai tad, ja, pamatojoties uz savu profesionālo vērtējumu, tās nolemj, ka tas ir nepieciešams stabilu revīzijas secinājumu pamatošanai.

2.   Attiecībā uz programmām, par kurām Komisija secina, ka revīzijas iestādes atzinums ir ticams un ka attiecīgā dalībvalsts piedalās ciešākā sadarbībā attiecībā uz Eiropas Prokuratūras izveidi, Komisija savā revīzijā aprobežojas tikai ar revīzijas iestādes darba revidēšanu.

3.   Pirms pārskatu iesniegšanas par to grāmatvedības gadu, kurā darbība tika pabeigta, vai nu revīzijas iestāde, vai Komisija veic ne vairāk kā vienu revīziju attiecībā uz darbībām, kuru kopējie attiecināmie izdevumi nepārsniedz 400 000 EUR attiecībā uz ERAF vai Kohēzijas fondu, 350 000 EUR attiecībā uz TPF, 300 000 EUR attiecībā uz ESF+ vai 200 000 EUR attiecībā uz EJZAF, AMIF, IDF vai BMVI.

Citām darbībām vai nu revīzijas iestāde, vai Komisija veic ne vairāk kā vienu revīziju vienā grāmatvedības gadā pirms pārskatu iesniegšanas par to grāmatvedības gadu, kurā darbība tika pabeigta. Ne Komisija, ne revīzijas iestāde neveic darbību revīziju nevienā gadā, kurā šādu revīziju jau ir veikusi Eiropas Revīzijas palāta, ar noteikumu, ka Eiropas Revīzijas palātas veiktās minēto darbību revīzijas rezultātus revīzijas iestāde vai Komisija var izmantot savu attiecīgo uzdevumu izpildei.

4.   Neatkarīgi no 3. punkta jebkurai darbībai var veikt vairākas revīzijas, ja revīzijas iestāde, pamatojoties uz savu profesionālo vērtējumu, secina, ka nav iespējams sagatavot derīgu revīzijas atzinumu.

5.   Šā panta 2. un 3. punktu nepiemēro, ja:

| a) | pastāv konkrēts pārkāpuma risks vai aizdomas par krāpšanu; |
| --- | --- |

a)

pastāv konkrēts pārkāpuma risks vai aizdomas par krāpšanu;

| b) | ir nepieciešams atkārtoti veikt revīzijas iestādes darbu, lai gūtu pārliecību par tās rezultatīvu funkcionēšanu; |
| --- | --- |

b)

ir nepieciešams atkārtoti veikt revīzijas iestādes darbu, lai gūtu pārliecību par tās rezultatīvu funkcionēšanu;

| c) | ir pierādījumi par būtiskiem trūkumiem revīzijas iestādes darbā. |
| --- | --- |

c)

ir pierādījumi par būtiskiem trūkumiem revīzijas iestādes darbā.

81. pants

Finanšu instrumentu pārvaldības verifikācijas un revīzijas

1.   Vadošā iestāde pārvaldības verifikācijas uz vietas saskaņā ar 74. panta 1. punktu veic tikai to struktūru līmenī, kuras īsteno finanšu instrumentu, un – saistībā ar garantiju fondiem – to struktūru līmenī, kuras izsniedz pamatā esošos jaunos aizdevumus. Vadošā iestāde var paļauties uz ārējo struktūru veiktām verifikācijām un neveikt pārvaldības verifikācijas uz vietas, ar noteikumu, ka tai ir pietiekami pierādījumi par šo ārējo struktūru kompetenci.

2.   Vadošā iestāde neveic verifikācijas uz vietas EIB vai citu tādu starptautisko finanšu iestāžu līmenī, kurās dalībvalsts ir akciju turētāja.

Tomēr EIB vai citas starptautiskās finanšu iestādes, kurās dalībvalsts ir akciju turētāja, iesniedz vadošajai iestādei kontroles ziņojumus, kas pamato maksājuma pieprasījumus.

3.   Revīzijas iestāde sistēmas revīzijas un darbību revīzijas saskaņā ar attiecīgi 77., 79. vai 83. pantu veic to struktūru līmenī, kuras īsteno finanšu instrumentu, un – saistībā ar garantiju fondiem – to struktūru līmenī, kuras izsniedz pamatā esošos jaunos aizdevumus. Lai gūtu vispārēju ticamības apliecinājumu, revīzijas iestāde var ņemt vērā to struktūru ārējo revidentu revīzijas rezultātus, kuras īsteno finanšu instrumentu, un, pamatojoties uz to, revīzijas iestāde var pieņemt lēmumu ierobežot savu revīzijas darbu.

4.   Saistībā ar garantiju fondiem par programmu revīziju atbildīgās struktūras var veikt tādu struktūru revīziju, kuras izsniedz jaunus pamatā esošos aizdevumus, tikai tad, ja rodas viena vai vairākas no turpmāk minētajām situācijām:

| a) | vadošās iestādes līmenī vai to struktūru līmenī, kuras īsteno finanšu instrumentu, nav pieejami dokumenti, kas apliecina finanšu instrumenta atbalstu galasaņēmējiem; |
| --- | --- |

a)

vadošās iestādes līmenī vai to struktūru līmenī, kuras īsteno finanšu instrumentu, nav pieejami dokumenti, kas apliecina finanšu instrumenta atbalstu galasaņēmējiem;

| b) | ir pierādījumi, ka dokumentos, kas pieejami vadošās iestādes līmenī vai to struktūru līmenī, kuras īsteno finanšu instrumentu, nav patiesi un precīzi atspoguļots sniegtais atbalsts. |
| --- | --- |

b)

ir pierādījumi, ka dokumentos, kas pieejami vadošās iestādes līmenī vai to struktūru līmenī, kuras īsteno finanšu instrumentu, nav patiesi un precīzi atspoguļots sniegtais atbalsts.

5.   Revīzijas iestāde neveic revīzijas EIB vai citu tādu starptautisko finanšu iestāžu līmenī, kurās dalībvalsts ir akciju turētāja, attiecībā uz to īstenotajiem finanšu instrumentiem.

Tomēr EIB vai citas starptautiskās finanšu iestādes, kurās dalībvalsts ir akciju turētāja, līdz katra kalendārā gada beigām iesniedz Komisijai un revīzijas iestādei gada revīzijas ziņojumu, kuru sagatavojuši to ārējie revidenti. Šis ziņojums aptver XXI pielikumā iekļautos elementus un veido pamatu revīzijas iestādes darbam.

6.   EIB vai citas starptautiskās finanšu iestādes iesniedz programmas iestādēm visus dokumentus, kas tām nepieciešami savu pienākumu izpildei.

82. pants

Dokumentu pieejamība

1.   Neskarot noteikumus, kas reglamentē valsts atbalstu, vadošā iestāde nodrošina, ka visi apliecinošie dokumenti, kuri attiecas uz darbību, kurai piešķirts atbalsts no fondiem, tiek glabāti pienācīgā līmenī piecus gadus, sākot ar tā gada 31. decembri, kurā vadošā iestāde veikusi pēdējo maksājumu saņēmējam.

2.   Šā panta 1. punktā minēto laikposmu pārtrauc tiesvedības procesa gadījumā vai pēc Komisijas pieprasījuma.

III NODAĻA

III NODAĻA

Paļaušanās uz valstu pārvaldības sistēmām

Paļaušanās uz valstu pārvaldības sistēmām

83. pants

Uzlaboti samērīgi pasākumi

Ja ir izpildīti 84. pantā izklāstītie nosacījumi, dalībvalsts programmas pārvaldības un kontroles sistēmai var piemērot šādus uzlabotus samērīgus pasākumus:

| a) | atkāpjoties no 74. panta 1. punkta a) apakšpunkta un 74. panta 2. punkta, vadošā iestāde pārvaldības verifikāciju īstenošanai var piemērot tikai valsts procedūras; |
| --- | --- |

a)

atkāpjoties no 74. panta 1. punkta a) apakšpunkta un 74. panta 2. punkta, vadošā iestāde pārvaldības verifikāciju īstenošanai var piemērot tikai valsts procedūras;

| b) | atkāpjoties no 77. panta 1. punkta attiecībā uz sistēmas revīzijām un no 79. panta 1. un 3. punkta attiecībā uz darbību revīzijām, revīzijas iestāde savā revīzijas darbībā var aprobežoties ar darbību revīzijām, kuru pamatā ir statistiskā izlase, kas sastāv no 30 attiecīgās programmas vai programmu grupas izlases vienībām. |
| --- | --- |

b)

atkāpjoties no 77. panta 1. punkta attiecībā uz sistēmas revīzijām un no 79. panta 1. un 3. punkta attiecībā uz darbību revīzijām, revīzijas iestāde savā revīzijas darbībā var aprobežoties ar darbību revīzijām, kuru pamatā ir statistiskā izlase, kas sastāv no 30 attiecīgās programmas vai programmu grupas izlases vienībām.

Pirmās daļas a) punktā minēto pārvaldības verifikāciju vajadzībām vadošā iestāde var paļauties uz ārējo struktūru veiktām verifikācijām ar noteikumu, ka tai ir pietiekami pierādījumi par minēto struktūru kompetenci.

Attiecībā uz pirmās daļas b) punktu gadījumā, ja datu kopu veido mazāk nekā 300 izlases vienības, revīzijas iestāde var izmantot nestatistiskas izlases metodi saskaņā ar 79. panta 2. punktu.

Komisija pati savās revīzijās aprobežojas ar revīzijas iestādes darba pārskatīšanu, atkārtoti veicot revīziju tikai tās līmenī, ja vien nav pieejama informācija, kas liecina par būtiskiem trūkumiem revīzijas iestādes darbā.

84. pants

Uzlabotu samērīgu pasākumu piemērošanas nosacījumi

1.   Dalībvalsts jebkurā plānošanas perioda brīdī var piemērot 83. pantā minētos uzlabotos samērīgos pasākumus, ja Komisija savos publicētajos gada darbības pārskatos par pēdējiem diviem gadiem, pirms pieņemts šāds dalībvalsts lēmums, ir apstiprinājusi, ka programmas pārvaldības un kontroles sistēma darbojas efektīvi un ka kopējais kļūdu īpatsvars ik gadu ir 2 % vai zemāks. Novērtējot programmas pārvaldības un kontroles sistēmas efektīvu darbību, Komisija ņem vērā attiecīgās dalībvalsts dalību ciešākā sadarbībā attiecībā uz Eiropas Prokuratūras izveidi.

Ja dalībvalsts nolemj piemērot 83. pantā minētos uzlabotos samērīgos pasākumus, tā paziņo Komisijai par šādu pasākumu piemērošanu. Šādā gadījumā pasākumus piemēro no nākamā grāmatvedības gada sākuma.

2.   Plānošanas perioda sākumā dalībvalsts var piemērot 83. pantā minētos uzlabotos samērīgos pasākumus ar noteikumu, ka attiecībā uz līdzīgu programmu, kas īstenota 2014.–2020. gadā, ir izpildīti šā panta 1. punktā paredzētie nosacījumi un ka 2021.–2027. gada programmai izstrādātie pārvaldības un kontroles pasākumi lielā mērā balstās uz iepriekšējai programmai paredzētajiem pasākumiem. Šādā gadījumā pasākumus piemēro no programmas sākuma.

3.   Dalībvalstis izstrādā vai attiecīgi atjaunina 69. panta 11. punktā izklāstīto pārvaldības un kontroles sistēmas aprakstu un 78. pantā izklāstīto revīzijas stratēģiju.

85. pants

Pielāgošana plānošanas periodā

1.   Ja Komisija vai revīzijas iestāde, pamatojoties uz veikto revīziju un gada kontroles ziņojumu, secina, ka 84. pantā izklāstītie nosacījumi vairs nav izpildīti, Komisija pieprasa revīzijas iestādei veikt papildu revīzijas darbu saskaņā ar 69. panta 3. punktu un pārliecinās, ka tiek veikti korektīvi pasākumi.

2.   Ja nākamais gada kontroles ziņojums liecina, ka nosacījumi joprojām nav izpildīti, tādējādi ierobežojot Komisijai sniegto pārliecību par pārvaldības un kontroles sistēmu efektīvu darbību un par izdevumu likumību un pareizību, Komisija pieprasa revīzijas iestādei veikt sistēmas revīzijas.

3.   Komisija pēc tam, kad ir devusi dalībvalstij iespēju iesniegt apsvērumus, var informēt dalībvalsti, ka 83. pantā noteiktie uzlabotie samērīgie pasākumi no nākamā grāmatvedības gada sākuma vairs nav piemērojami.

VII SADAĻA

FINANŠU PĀRVALDĪBA, PĀRSKATU IESNIEGŠANA UN IZSKATĪŠANA UN FINANŠU KOREKCIJAS

FINANŠU PĀRVALDĪBA, PĀRSKATU IESNIEGŠANA UN IZSKATĪŠANA UN FINANŠU KOREKCIJAS

I NODAĻA

I NODAĻA

Finanšu pārvaldība

Finanšu pārvaldība

I IEDAĻA

I IEDAĻA

Vispārīgi grāmatvedības noteikumi

Vispārīgi grāmatvedības noteikumi

86. pants

Budžeta saistības

1.   Lēmums, ar ko apstiprina programmu saskaņā ar 23. pantu, ir finansēšanas lēmums Finanšu regulas 110. panta 1. punkta nozīmē, un tā paziņošana attiecīgajai dalībvalstij ir juridiskas saistības.

Minētajā lēmumā norāda kopējo Savienības ieguldījumu pa fondiem un pa gadiem. Tomēr programmām saskaņā ar mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” attiecībā uz katru programmu katrā dalībvalstī saglabā summu, kas atbilst 50 % no 2026. un 2027. gadam paredzētā ieguldījuma (“elastīguma summa”), un to galīgi piešķir programmai tikai pēc Komisijas lēmuma, kas pieņemts pēc tam, kad saskaņā ar 18. pantu veikts vidusposma pārskats.

2.   Savienības budžeta saistības attiecībā uz katru programmu Komisija uzņemas gada maksājumu veidā par katru fondu laikposmā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim.

3.   Atkāpjoties no Finanšu regulas 111. panta 2. punkta, budžeta saistības attiecībā uz pirmo maksājumu nosaka pēc tam, kad Komisija pieņēmusi programmu.

87. pants

Euro izmantošana

Visas summas, kas noteiktas programmās un ko dalībvalstis paziņojušas vai deklarējušas Komisijai, izsaka euro.

88. pants

Atmaksāšana

1.   Jebkuru summu, kas jāatmaksā Savienības budžetā, atmaksā līdz termiņam, kas norādīts saskaņā ar Finanšu regulas 98. pantu sagatavotajā atgūšanas rīkojumā. Atmaksāšanas termiņš ir otrā mēneša pēdējā diena pēc rīkojuma izdošanas.

2.   Novēlotiem atmaksājumiem piemēro kavējuma procentus, ko aprēķina par laikposmu no atmaksāšanas termiņa pēdējās dienas līdz faktiskās samaksas dienai. Šādu procentu likme ir pusotrs procentpunkts virs Eiropas Centrālās bankas noteiktās likmes galvenajām refinansēšanas operācijām tā mēneša pirmajā darbadienā, kura laikā ir atmaksāšanas termiņš.

II IEDAĻA

II IEDAĻA

Noteikumi par maksājumiem dalībvalstīm

Noteikumi par maksājumiem dalībvalstīm

89. pants

Maksājumu veidi

Maksājumus veic kā priekšfinansējumu, starpposma maksājumus un kontu atlikuma maksājumus par attiecīgo grāmatvedības gadu.

90. pants

Priekšfinansējums

1.   Komisija izmaksā priekšfinansējumu, pamatojoties uz kopējo atbalstu no fondiem, kā noteikts lēmumā par programmas apstiprināšanu.

2.   Ja ir pieejams finansējums, priekšfinansējumu attiecībā uz katru fondu katru gadu pirms 1. jūlija izmaksā kā gada maksājumus šādi:

| a) | 2021. gadam: 0,5 %; |
| --- | --- |

a)

2021. gadam: 0,5 %;

| b) | 2022. gadam: 0,5 %; |
| --- | --- |

b)

2022. gadam: 0,5 %;

| c) | 2023. gadam: 0,5 %; |
| --- | --- |

c)

2023. gadam: 0,5 %;

| d) | 2024. gadam: 0,5 %; |
| --- | --- |

d)

2024. gadam: 0,5 %;

| e) | 2025. gadam: 0,5 %; |
| --- | --- |

e)

2025. gadam: 0,5 %;

| f) | 2026. gadam: 0,5 %. |
| --- | --- |

f)

2026. gadam: 0,5 %.

Ja programma pieņemta pēc 2021. gada 1. jūlija, agrākos gada maksājumus izmaksā pieņemšanas gadā.

3.   Atkāpjoties no 2. punkta, Interreg regulā izklāsta īpašus noteikumus par priekšfinansējumu attiecībā uz Interreg programmām.

4.   Atkāpjoties no 2. punkta, konkrētu fondu regulās izklāsta īpašus noteikumus par priekšfinansējumu attiecībā uz programmām, ko atbalsta no AMIF, IDF un BMVI.

5.   Summu, kas izmaksāta kā priekšfinansējums par 2021. un 2022. gadu, dzēš no Komisijas kontiem katru gadu, un to summu, kas izmaksāta kā priekšfinansējums par 2023. līdz 2026. gadu, – ne vēlāk kā pēdējā grāmatvedības gadā saskaņā ar 100. pantu.

Attiecībā uz programmām, ko atbalsta no AMIF, IDF un BMVI, summu, kas izmaksāta kā priekšfinansējums, dzēš no Komisijas kontiem ne vēlāk kā pēdējā grāmatvedības gadā.

6.   Visus priekšfinansējuma radītos procentus izmanto attiecīgajai programmai tādā pašā veidā kā fondus un iekļauj pēdējā grāmatvedības gada pārskatos.

91. pants

Maksājuma pieteikumi

1.   Dalībvalsts iesniedz ne vairāk kā sešus maksājuma pieteikumus par katru programmu, fondu un grāmatvedības gadu. Katru gadu laikposmos starp šādiem datumiem jebkurā brīdī var iesniegt vienu maksājuma pieteikumu: 28. februāris, 31. maijs, 31. jūlijs, 31. oktobris, 30. novembris un 31. decembris.

Pēdējo maksājuma pieteikumu, kas iesniegts līdz 31. jūlijam, uzskata par galīgo maksājuma pieteikumu par grāmatvedības gadu, kas beidzies 30. jūnijā.

Pirmo daļu nepiemēro Interreg programmām.

2.   Maksājuma pieteikumus pieņem tikai tad, ja ir iesniegta jaunākā iesniedzamā apliecinājumu pakete, kā minēts 98. pantā.

3.   Maksājuma pieteikumus Komisijai iesniedz saskaņā ar XXIII pielikumā noteikto veidni, un tajos attiecībā uz katru prioritāti un – attiecīgā gadījumā – reģiona kategoriju ietver:

| a) | to attiecināmo izdevumu kopējo summu – kāda tā reģistrēta grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras sistēmā, – kuri radušies saņēmējiem un apmaksāti tādu darbību īstenošanas gaitā saistībā ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz ko ir izpildīti veicinošie nosacījumi, un tādu darbību īstenošanas gaitā saistībā ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz ko veicinošie nosacījumi nav izpildīti, bet kuras sekmē veicinošo nosacījumu izpildi; |
| --- | --- |

a)

to attiecināmo izdevumu kopējo summu – kāda tā reģistrēta grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras sistēmā, – kuri radušies saņēmējiem un apmaksāti tādu darbību īstenošanas gaitā saistībā ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz ko ir izpildīti veicinošie nosacījumi, un tādu darbību īstenošanas gaitā saistībā ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz ko veicinošie nosacījumi nav izpildīti, bet kuras sekmē veicinošo nosacījumu izpildi;

| b) | tehniskās palīdzības summu, kas attiecīgā gadījumā aprēķināta saskaņā ar 36. panta 5. punkta b) apakšpunktu; |
| --- | --- |

b)

tehniskās palīdzības summu, kas attiecīgā gadījumā aprēķināta saskaņā ar 36. panta 5. punkta b) apakšpunktu;

| c) | veiktā vai veicamā publiskā ieguldījuma kopējo summu – kāda tā reģistrēta grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras sistēmā, – saistībā ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz ko ir izpildīti veicinošie nosacījumi, un tādu darbību īstenošanas gaitā saistībā ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz ko veicinošie nosacījumi nav izpildīti, bet kuras sekmē veicinošo nosacījumu izpildi; |
| --- | --- |

c)

veiktā vai veicamā publiskā ieguldījuma kopējo summu – kāda tā reģistrēta grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras sistēmā, – saistībā ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz ko ir izpildīti veicinošie nosacījumi, un tādu darbību īstenošanas gaitā saistībā ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz ko veicinošie nosacījumi nav izpildīti, bet kuras sekmē veicinošo nosacījumu izpildi;

| d) | to attiecināmo izdevumu kopējo summu – kāda tā reģistrēta grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras sistēmā, – kuri radušies saņēmējiem un apmaksāti tādu darbību īstenošanas gaitā saistībā ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz ko veicinošie nosacījumi nav izpildīti, izņemot darbības, kuras sekmē veicinošo nosacījumu izpildi. |
| --- | --- |

d)

to attiecināmo izdevumu kopējo summu – kāda tā reģistrēta grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras sistēmā, – kuri radušies saņēmējiem un apmaksāti tādu darbību īstenošanas gaitā saistībā ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz ko veicinošie nosacījumi nav izpildīti, izņemot darbības, kuras sekmē veicinošo nosacījumu izpildi.

4.   Atkāpjoties no 3. punkta a) apakšpunkta, piemēro šādus noteikumus:

| a) | ja Savienības ieguldījums veikts, ievērojot 51. panta a) apakšpunktu, maksājuma pieteikumā ietvertās summas ir summas, kas pamatotas ar nosacījumu izpildē vai rezultātu sasniegšanā gūtajiem panākumiem saskaņā ar 95. panta 2. punktā minēto lēmumu vai 95. panta 4. punktā minēto deleģēto aktu; |
| --- | --- |

a)

ja Savienības ieguldījums veikts, ievērojot 51. panta a) apakšpunktu, maksājuma pieteikumā ietvertās summas ir summas, kas pamatotas ar nosacījumu izpildē vai rezultātu sasniegšanā gūtajiem panākumiem saskaņā ar 95. panta 2. punktā minēto lēmumu vai 95. panta 4. punktā minēto deleģēto aktu;

| b) | ja Savienības ieguldījums veikts, ievērojot 51. panta c), d) un e) apakšpunktu, maksājuma pieteikumā ietvertās summas ir summas, kas noteiktas saskaņā ar 94. panta 3. punktā minēto lēmumu vai 94. panta 4. punktā minēto deleģēto aktu; |
| --- | --- |

b)

ja Savienības ieguldījums veikts, ievērojot 51. panta c), d) un e) apakšpunktu, maksājuma pieteikumā ietvertās summas ir summas, kas noteiktas saskaņā ar 94. panta 3. punktā minēto lēmumu vai 94. panta 4. punktā minēto deleģēto aktu;

| c) | attiecībā uz 53. panta 1. punkta pirmās daļas b), c) un d) apakšpunktā norādītajiem dotāciju veidiem maksājuma pieteikumā ietvertās summas ir izmaksas, kas aprēķinātas, pamatojoties uz piemērojamo bāzi. |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz 53. panta 1. punkta pirmās daļas b), c) un d) apakšpunktā norādītajiem dotāciju veidiem maksājuma pieteikumā ietvertās summas ir izmaksas, kas aprēķinātas, pamatojoties uz piemērojamo bāzi.

5.   Atkāpjoties no 3. punkta, attiecībā uz valsts atbalstu maksājuma pieteikumā var ietvert avansus, ko saņēmējam izmaksājusi struktūra, kas piešķir atbalstu, saskaņā ar šādiem kumulatīviem nosacījumiem:

| a) | uz minētajiem avansiem attiecas garantija, ko sniedz banka vai cita finanšu iestāde, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī, vai uz tiem attiecas iespēja, kas sniegta kā publiskas iestādes vai dalībvalsts garantija; |
| --- | --- |

a)

uz minētajiem avansiem attiecas garantija, ko sniedz banka vai cita finanšu iestāde, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī, vai uz tiem attiecas iespēja, kas sniegta kā publiskas iestādes vai dalībvalsts garantija;

| b) | minētie avansi nepārsniedz 40 % no atbalsta kopējās summas, ko saņēmējam piešķir konkrētai darbībai; |
| --- | --- |

b)

minētie avansi nepārsniedz 40 % no atbalsta kopējās summas, ko saņēmējam piešķir konkrētai darbībai;

| c) | minētos avansus sedz izdevumi, ko saņēmēji izmaksājuši, īstenojot darbību, un ko apliecina saņemtie rēķini vai grāmatvedības dokumenti ar līdzvērtīgu pierādījuma spēku, vēlākais trīs gados pēc gada, kad avansa maksājums veikts vai 2029. gada 31. decembrī, atkarībā no tā, kurš no minētajiem datumiem ir agrāk, pretējā gadījumā nākamais maksājumu pieteikums tiek attiecīgi koriģēts. |
| --- | --- |

c)

minētos avansus sedz izdevumi, ko saņēmēji izmaksājuši, īstenojot darbību, un ko apliecina saņemtie rēķini vai grāmatvedības dokumenti ar līdzvērtīgu pierādījuma spēku, vēlākais trīs gados pēc gada, kad avansa maksājums veikts vai 2029. gada 31. decembrī, atkarībā no tā, kurš no minētajiem datumiem ir agrāk, pretējā gadījumā nākamais maksājumu pieteikums tiek attiecīgi koriģēts.

Katrā maksājumu pieteikumā, kurā ietverti šādi avansu veidi, atsevišķi uzrāda kopējo summu, kas maksāta no programmas kā avansi, summu, kuru sedz izdevumi, ko saņēmēji izmaksājuši trīs gados no avansu izmaksas saskaņā ar c) apakšpunktu, un summu, kuru nesedz izdevumi, ko saņēmēji izmaksājuši un kurai trīs gadu laikposms vēl nav pagājis.

6.   Atkāpjoties no šā panta 3. punkta c) apakšpunkta, LESD 107. pantā minēto atbalsta shēmu gadījumā publisko ieguldījumu, kas atbilst maksājuma pieteikumā ietvertajiem izdevumiem, saņēmējiem ir izmaksājusi struktūra, kas piešķir atbalstu.

92. pants

Īpaši elementi, kas maksājuma pieteikumos attiecas uz finanšu instrumentiem

1.   Ja finanšu instrumentus īsteno saskaņā ar 59. panta 1. punktu, maksājuma pieteikumos, kas iesniegti saskaņā ar XXIII pielikumu, ietver kopējās izmaksātās summas vai garantiju gadījumā garantijas līgumiem rezervētās summas, ko galasaņēmējiem izmaksājusi vai rezervējusi vadošā iestāde, kā minēts 68. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā.

2.   Ja finanšu instrumentus īsteno saskaņā ar 59. panta 2. punktu, maksājuma pieteikumus, kuros ietverti izdevumi par finanšu instrumentiem, iesniedz saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

| a) | pirmajā maksājuma pieteikumā ietvertā summa ir izmaksāta finanšu instrumentiem un var būt līdz 30 % apmērā no programmieguldījumu kopējās summas, kas paredzēta finanšu instrumentiem saskaņā ar attiecīgo finansēšanas nolīgumu, attiecīgā gadījumā atbilstīgi attiecīgajai prioritātei un reģiona kategorijai; |
| --- | --- |

a)

pirmajā maksājuma pieteikumā ietvertā summa ir izmaksāta finanšu instrumentiem un var būt līdz 30 % apmērā no programmieguldījumu kopējās summas, kas paredzēta finanšu instrumentiem saskaņā ar attiecīgo finansēšanas nolīgumu, attiecīgā gadījumā atbilstīgi attiecīgajai prioritātei un reģiona kategorijai;

| b) | nākamajos attiecināmības perioda laikā iesniegtajos maksājuma pieteikumos ietvertā summa iekļauj 68. panta 1. punktā minētos attiecināmos izdevumus. |
| --- | --- |

b)

nākamajos attiecināmības perioda laikā iesniegtajos maksājuma pieteikumos ietvertā summa iekļauj 68. panta 1. punktā minētos attiecināmos izdevumus.

3.   Summu, kas ietverta pirmajā maksājuma pieteikumā, kurš minēts 2. punkta a) apakšpunktā, pilnībā dzēš no Komisijas kontiem ne vēlāk kā pēdējā grāmatvedības gadā.

To maksājuma pieteikumos uzrāda atsevišķi.

93. pants

Kopīgi noteikumi par maksājumiem

1.   Neskarot 15. panta 5. un 6. punktu un ņemot vērā pieejamo finansējumu, Komisija veic starpposma maksājumus 60 dienās no dienas, kad Komisija saņēmusi maksājuma pieteikumu.

2.   Katru maksājumu attiecina uz attiecīgā fonda budžeta saistībām, kas radušās visagrāk, un attiecīgo reģiona kategoriju. Komisija starpposma maksājumu veidā atlīdzina 95 % no maksājuma pieteikumā ietvertajām summām, kopējiem attiecināmajiem izdevumiem vai publiskajam ieguldījumam attiecīgi piemērojot katras prioritātes līdzfinansējuma likmi. Komisija nosaka atlikušās atlīdzināmās vai atgūstamās summas, kad tā aprēķina kontu atlikumu saskaņā ar 100. pantu.

3.   Atbalsts, kas no fondiem izmaksāts prioritātei starpposma maksājumu veidā, nav lielāks par atbalsta summu, kas no fondiem attiecīgajai prioritātei noteikta lēmumā, ar ko apstiprina programmu.

4.   Ja Savienības ieguldījum izpaužas jebkurā no 51. pantā uzskaitītajiem veidiem, Komisija neizmaksā summu, kas lielāka par dalībvalsts pieprasīto summu.

5.   Atbalsts, kas no fondiem izmaksāts prioritātei pēdējā grāmatvedības gada atlikuma maksājuma veidā, nepārsniedz nevienu no šādām summām:

| a) | publisko ieguldījumu, kas deklarēts maksājuma pieteikumos; |
| --- | --- |

a)

publisko ieguldījumu, kas deklarēts maksājuma pieteikumos;

| b) | atbalstu no fondiem, kas izmaksāts vai ko paredzēts izmaksāt saņēmējiem; |
| --- | --- |

b)

atbalstu no fondiem, kas izmaksāts vai ko paredzēts izmaksāt saņēmējiem;

| c) | summu, ko pieprasījusi dalībvalsts. |
| --- | --- |

c)

summu, ko pieprasījusi dalībvalsts.

Summas, kas atlīdzinātas, ievērojot 36. panta 5. punktu, šā punkta pirmās daļas b) apakšpunktā minētā maksimālā apjoma aprēķināšanas nolūkā netiek ņemtas vērā.

6.   Pēc dalībvalsts pieprasījuma starpposma maksājumus var palielināt par 10 % virs līdzfinansējuma likmes, kas piemērojama katrai prioritātei attiecībā uz fondiem, ja dalībvalsts pēc 2021. gada 1. jūlija atbilst vienam no šādiem nosacījumiem:

| a) | dalībvalsts saņem aizdevumu no Savienības, ievērojot Padomes Regulu (ES) Nr. 407/2010 (52); |
| --- | --- |

a)

dalībvalsts saņem aizdevumu no Savienības, ievērojot Padomes Regulu (ES) Nr. 407/2010 (52);

| b) | dalībvalsts saņem vidēja termiņa finansiālo palīdzību saskaņā ar Eiropas Stabilizācijas mehānismu, kā noteikts 2012. gada 2. februāra Eiropas Stabilizācijas mehānisma dibināšanas līgumā vai kā minēts Regulā (EK) Nr. 332/2002, ar nosacījumu, ka tiek īstenota makroekonomikas korekciju programma; |
| --- | --- |

b)

dalībvalsts saņem vidēja termiņa finansiālo palīdzību saskaņā ar Eiropas Stabilizācijas mehānismu, kā noteikts 2012. gada 2. februāra Eiropas Stabilizācijas mehānisma dibināšanas līgumā vai kā minēts Regulā (EK) Nr. 332/2002, ar nosacījumu, ka tiek īstenota makroekonomikas korekciju programma;

| c) | dalībvalstij finansiālā palīdzība ir piešķirta ar nosacījumu, ka tiek īstenota makroekonomikas korekciju programma, kā norādīts Regulā (ES) Nr. 472/2013. |
| --- | --- |

c)

dalībvalstij finansiālā palīdzība ir piešķirta ar nosacījumu, ka tiek īstenota makroekonomikas korekciju programma, kā norādīts Regulā (ES) Nr. 472/2013.

Palielināto likmi, kas nevar pārsniegt 100 %, maksājuma pieprasījumiem piemēro līdz tā kalendārā gada beigām, kurā beidzas attiecīgās finansiālās palīdzības sniegšana.

7.   Šā panta 6. punktu nepiemēro Interreg programmām.

94. pants

Savienības ieguldījums, pamatojoties uz vienības izmaksām, fiksētas summas maksājumiem un vienotām likmēm

1.   Komisija var atlīdzināt Savienības ieguldījumu programmā, pamatojoties uz vienības izmaksām, fiksētas summas maksājumiem un vienotām likmēm saskaņā ar 51. pantu, pamatojoties uz summām un likmēm, kas vai nu apstiprinātas ar lēmumu saskaņā ar šā panta 3. punktu, vai izklāstītas šā panta 4. punktā minētajā deleģētajā aktā.

2.   Lai izmantotu Savienības ieguldījumu programmā, pamatojoties uz vienības izmaksām, fiksētas summas maksājumiem un vienotām likmēm, dalībvalstis iesniedz Komisijai priekšlikumu saskaņā ar V un VI pielikumā noteiktajām veidnēm kā daļu no programmas iesniegšanas vai tās grozījumu pieprasījuma.

Dalībvalsts ierosinātās summas un likmes nosaka, pamatojoties uz šādiem apsvērumiem, ko novērtē revīzijas iestāde:

| a) | taisnīgu, objektīvu un pārbaudāmu aprēķina metodi, kuras pamatā ir jebkurš no šādiem elementiem:






  i) | statistikas dati, cita objektīva informācija vai eksperta slēdziens; |
| --- | --- | --- |

a)

taisnīgu, objektīvu un pārbaudāmu aprēķina metodi, kuras pamatā ir jebkurš no šādiem elementiem:

i)

statistikas dati, cita objektīva informācija vai eksperta slēdziens;

| ii) | pārbaudīti vēsturiskie dati; |
| --- | --- |

ii)

pārbaudīti vēsturiskie dati;

| iii) | parastās izmaksu uzskaites prakses piemērošana; |
| --- | --- |

iii)

parastās izmaksu uzskaites prakses piemērošana;

| b) | budžeta projektiem; |
| --- | --- |

b)

budžeta projektiem;

| c) | noteikumiem par atbilstošajām vienības izmaksām, fiksētas summas maksājumiem un vienotām likmēm, kas Savienības politikas virzienos ir piemērojami līdzīga veida darbībai; |
| --- | --- |

c)

noteikumiem par atbilstošajām vienības izmaksām, fiksētas summas maksājumiem un vienotām likmēm, kas Savienības politikas virzienos ir piemērojami līdzīga veida darbībai;

| d) | noteikumiem par atbilstošajām vienības izmaksām, fiksētas summas maksājumiem un vienotām likmēm, kas piemērojami saskaņā ar dotāciju shēmām, ko pilnībā finansē dalībvalsts, līdzīga veida darbībai. |
| --- | --- |

d)

noteikumiem par atbilstošajām vienības izmaksām, fiksētas summas maksājumiem un vienotām likmēm, kas piemērojami saskaņā ar dotāciju shēmām, ko pilnībā finansē dalībvalsts, līdzīga veida darbībai.

3.   Lēmumā, ar ko apstiprina programmu vai tās grozījumus, nosaka darbību veidus, uz kuriem attiecas atlīdzināšana, pamatojoties uz vienības izmaksām, fiksētas summas maksājumiem un vienotām likmēm, nosaka, ko un cik lielā apmērā sedz, izmantojot minētās vienības izmaksas, fiksētas summas maksājumus un vienotas likmes, kā arī nosaka summu korekcijas metodes.

Šā panta nolūkos dalībvalstis veic atlīdzināšanu saņēmējiem. Minētā atlīdzināšana var būt jebkāda veida atbalsts.

Komisijas un dalībvalsts revīziju un dalībvalstu veikto pārvaldības verifikāciju vienīgais mērķis ir pārbaudīt, vai ir izpildīti Komisijas veiktās atlīdzināšanas nosacījumi.

4.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģēto aktu saskaņā ar 114. pantu, lai papildinātu šo pantu, nosakot Savienības līmeņa vienības izmaksas, fiksētas summas maksājumus un vienotas likmes, to summas un korekcijas metodes tādā veidā, kā minēts šā panta 2. punkta otrās daļas a)–d) apakšpunktā.

5.   Šo pantu nepiemēro Savienības ieguldījumam tehniskajai palīdzībai, ko atlīdzina, ievērojot 51. panta e) apakšpunktu.

95. pants

Savienības ieguldījums, pamatojoties uz finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām

1.   Komisija var atlīdzināt Savienības ieguldījumu attiecībā uz programmu prioritāti kopumā vai uz prioritātes daļām, pamatojoties uz finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām saskaņā ar 51. pantu, pamatojoties uz summām, kas vai nu apstiprinātas ar šā panta 2. punktā minēto lēmumu, vai izklāstītas šā panta 4. punktā minētajā deleģētajā aktā. Lai izmantotu Savienības ieguldījumu programmai, pamatojoties uz finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām, dalībvalstis iesniedz Komisijai priekšlikumu saskaņā ar V un VI pielikumā noteiktajām veidnēm kā daļu no programmas vai tās grozījumu pieprasījuma. Priekšlikumā ietver šādu informāciju:

| a) | norāde uz attiecīgo prioritāti un kopējā summa, kuru sedz no finansējuma, kas nav saistīts ar izmaksām; |
| --- | --- |

a)

norāde uz attiecīgo prioritāti un kopējā summa, kuru sedz no finansējuma, kas nav saistīts ar izmaksām;

| b) | apraksts par programmas daļu un darbību veidiem, uz ko attiecas finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām; |
| --- | --- |

b)

apraksts par programmas daļu un darbību veidiem, uz ko attiecas finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām;

| c) | izpildāmo nosacījumu vai gūstamo rezultātu apraksts un izpildes grafiks; |
| --- | --- |

c)

izpildāmo nosacījumu vai gūstamo rezultātu apraksts un izpildes grafiks;

| d) | starpposma nodevumi, pēc kuru nodošanas Komisija veic atlīdzināšanu; |
| --- | --- |

d)

starpposma nodevumi, pēc kuru nodošanas Komisija veic atlīdzināšanu;

| e) | mērvienības; |
| --- | --- |

e)

mērvienības;

| f) | Komisijas veiktās atlīdzināšanas grafiks un attiecīgās summas, kas saistītas ar nosacījumu izpildes vai rezultātu sasniegšanas sekmēm; |
| --- | --- |

f)

Komisijas veiktās atlīdzināšanas grafiks un attiecīgās summas, kas saistītas ar nosacījumu izpildes vai rezultātu sasniegšanas sekmēm;

| g) | starpposma nodevumu un nosacījumu izpildes vai rezultātu sasniegšanas pārbaudes kārtība; |
| --- | --- |

g)

starpposma nodevumu un nosacījumu izpildes vai rezultātu sasniegšanas pārbaudes kārtība;

| h) | attiecīgā gadījumā – summu korekcijas metodes; |
| --- | --- |

h)

attiecīgā gadījumā – summu korekcijas metodes;

| i) | kārtība, ar ko nodrošina revīzijas liecību saskaņā ar XII pielikumu, apliecinot nosacījumu izpildi vai rezultātu sasniegšanu; |
| --- | --- |

i)

kārtība, ar ko nodrošina revīzijas liecību saskaņā ar XII pielikumu, apliecinot nosacījumu izpildi vai rezultātu sasniegšanu;

| j) | paredzētais izdevumu atlīdzināšanas metodes veids, ko izmanto, lai saņēmējam vai saņēmējiem atlīdzinātu izdevumus saskaņā ar to programmu prioritāti vai prioritātes daļām, uz kurām attiecas šis pants. |
| --- | --- |

j)

paredzētais izdevumu atlīdzināšanas metodes veids, ko izmanto, lai saņēmējam vai saņēmējiem atlīdzinātu izdevumus saskaņā ar to programmu prioritāti vai prioritātes daļām, uz kurām attiecas šis pants.

2.   Lēmumā, ar ko apstiprina programmu vai tās grozījumu pieprasījumu, izklāsta visus 1. punktā norādītos elementus.

3.   Šā panta nolūkos dalībvalstis veic atlīdzināšanu saņēmējiem. Minētā atlīdzināšana var būt jebkāda veida atbalsts.

Komisijas un dalībvalsts revīziju un dalībvalstu veikto pārvaldības verifikāciju vienīgais mērķis ir pārbaudīt, vai ir izpildīti Komisijas veiktās atlīdzināšanas nosacījumi vai sasniegti rezultāti.

4.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģēto aktu saskaņā ar 114. pantu, lai papildinātu šo pantu, nosakot katram darbības veidam tāda Savienības līmeņa finansējuma summas, kas nav saistīts ar izmaksām, summu korekcijas metodes un izpildāmos nosacījumus vai gūstamos rezultātus.

III IEDAĻA

III IEDAĻA

Pārtraukšana un apturēšana

Pārtraukšana un apturēšana

96. pants

Maksājuma termiņa pārtraukšana

1.   Komisija var pārtraukt maksājuma termiņu, izņemot priekšfinansējumu, ne ilgāk kā uz sešiem mēnešiem, ja ir izpildījies kāds no šādiem nosacījumiem:

| a) | ir pierādījumi, kas liecina par būtisku trūkumu, attiecībā uz kuru nav veikti korektīvi pasākumi; |
| --- | --- |

a)

ir pierādījumi, kas liecina par būtisku trūkumu, attiecībā uz kuru nav veikti korektīvi pasākumi;

| b) | Komisijai jāveic papildu verifikācijas pēc tam, kad ir saņemta informācija, ka maksājuma pieteikumā ietvertie izdevumi var būt saistīti ar pārkāpumu. |
| --- | --- |

b)

Komisijai jāveic papildu verifikācijas pēc tam, kad ir saņemta informācija, ka maksājuma pieteikumā ietvertie izdevumi var būt saistīti ar pārkāpumu.

2.   Dalībvalsts var piekrist pagarināt pārtraukšanas laikposmu uz trim mēnešiem.

3.   Komisija pārtraukšanu attiecina tikai uz to izdevumu daļu, kuru ietekmē 1. punktā minētie elementi, izņemot gadījumus, kad nav iespējams noteikt, kura izdevumu daļa tiek ietekmēta. Komisija rakstveidā informē dalībvalsti un vadošo iestādi par pārtraukšanas iemeslu un pieprasa tai labot situāciju. Komisija izbeidz pārtraukšanu, tiklīdz ir veikti pasākumi 1. punktā minēto elementu novēršanai.

4.   Konkrētā fonda noteikumos, kas piemērojami EJZAF, var paredzēt īpašu pamatu maksājumu pārtraukšanai gadījumā, ja nav izpildīti saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku piemērojamie noteikumi.

97. pants

Maksājumu apturēšana

1.   Komisija pēc tam, kad ir devusi dalībvalstij iespēju iesniegt apsvērumus, var pilnīgi vai daļēji apturēt maksājumus, izņemot priekšfinansējumu, ja ir izpildījies kāds no šādiem nosacījumiem:

| a) | dalībvalsts nav veikusi darbību, kas vajadzīga, lai labotu situāciju, kuras dēļ ir piemērota pārtraukšana saskaņā ar 96. pantu; |
| --- | --- |

a)

dalībvalsts nav veikusi darbību, kas vajadzīga, lai labotu situāciju, kuras dēļ ir piemērota pārtraukšana saskaņā ar 96. pantu;

| b) | ir būtisks trūkums; |
| --- | --- |

b)

ir būtisks trūkums;

| c) | izdevumi maksājuma pieteikumos ir saistīti ar pārkāpumu, kas nav novērsts; |
| --- | --- |

c)

izdevumi maksājuma pieteikumos ir saistīti ar pārkāpumu, kas nav novērsts;

| d) | saskaņā ar LESD 258. pantu ir sniegts Komisijas argumentēts atzinums par pārkāpuma procedūru attiecībā uz jautājumu, kas apdraud izdevumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

d)

saskaņā ar LESD 258. pantu ir sniegts Komisijas argumentēts atzinums par pārkāpuma procedūru attiecībā uz jautājumu, kas apdraud izdevumu likumību un pareizību.

2.   Komisija izbeidz maksājumu pilnīgu vai daļēju apturēšanu, ja dalībvalsts ir veikusi pasākumus 1. punktā minēto elementu novēršanai.

3.   Konkrētā fonda noteikumos, kas piemērojami EJZAF, var paredzēt īpašu pamatu maksājumu apturēšanai gadījumā, ja nav izpildīti saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku piemērojamie noteikumi.

II NODAĻA

II NODAĻA

Pārskatu iesniegšana un izskatīšana

Pārskatu iesniegšana un izskatīšana

98. pants

Pārskatu saturs un iesniegšana

1.   Par katru grāmatvedības gadu, par kuru iesniegti maksājuma pieteikumi, dalībvalsts līdz 15. februārim iesniedz Komisijai šādus dokumentus (“apliecinājumu paketi”), kas attiecas uz iepriekšējo grāmatvedības gadu:

| a) | pārskatus saskaņā ar XXIV pielikumā noteikto veidni; |
| --- | --- |

a)

pārskatus saskaņā ar XXIV pielikumā noteikto veidni;

| b) | pārvaldības deklarāciju, kas minēta 74. panta 1. punkta f) apakšpunktā, saskaņā ar XVIII pielikumā noteikto veidni; |
| --- | --- |

b)

pārvaldības deklarāciju, kas minēta 74. panta 1. punkta f) apakšpunktā, saskaņā ar XVIII pielikumā noteikto veidni;

| c) | gada revīzijas atzinumu, kas minēts 77. panta 3. punkta a) apakšpunktā, saskaņā ar XIX pielikumā noteikto veidni; |
| --- | --- |

c)

gada revīzijas atzinumu, kas minēts 77. panta 3. punkta a) apakšpunktā, saskaņā ar XIX pielikumā noteikto veidni;

| d) | gada kontroles ziņojumu, kas minēts 77. panta 3. punkta b) apakšpunktā, saskaņā ar XX pielikumā noteikto veidni. |
| --- | --- |

d)

gada kontroles ziņojumu, kas minēts 77. panta 3. punkta b) apakšpunktā, saskaņā ar XX pielikumā noteikto veidni.

2.   Pēc attiecīgās dalībvalsts paziņojuma Komisija var 1. punktā minēto termiņu izņēmuma kārtā pagarināt līdz 1. martam.

3.   Pārskatos katras prioritātes un – attiecīgā gadījumā – fonda un reģiona kategorijas līmenī iekļauj:

| a) | attiecināmo izdevumu kopējo summu, kas reģistrēta grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras grāmatvedības sistēmās un iekļauta galīgā maksājuma pieteikumā par attiecīgo grāmatvedības gadu, un atbilstīgā veiktā vai veicamā publiskā ieguldījuma kopējo summu saistībā ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz ko ir izpildīti veicinošie nosacījumi, un darbībām saistībā ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz ko veicinošie nosacījumi nav izpildīti, bet kuras sekmē veicinošo nosacījumu izpildi; |
| --- | --- |

a)

attiecināmo izdevumu kopējo summu, kas reģistrēta grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras grāmatvedības sistēmās un iekļauta galīgā maksājuma pieteikumā par attiecīgo grāmatvedības gadu, un atbilstīgā veiktā vai veicamā publiskā ieguldījuma kopējo summu saistībā ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz ko ir izpildīti veicinošie nosacījumi, un darbībām saistībā ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz ko veicinošie nosacījumi nav izpildīti, bet kuras sekmē veicinošo nosacījumu izpildi;

| b) | grāmatvedības gadā atsauktās summas; |
| --- | --- |

b)

grāmatvedības gadā atsauktās summas;

| c) | finanšu instrumentiem samaksātā publiskā ieguldījuma summas; |
| --- | --- |

c)

finanšu instrumentiem samaksātā publiskā ieguldījuma summas;

| d) | par katru prioritāti – paskaidrojumu par visām atšķirībām starp summām, kas deklarētas, ievērojot a) apakšpunktu, un summām, kas deklarētas maksājuma pieteikumos tajā pašā grāmatvedības gadā. |
| --- | --- |

d)

par katru prioritāti – paskaidrojumu par visām atšķirībām starp summām, kas deklarētas, ievērojot a) apakšpunktu, un summām, kas deklarētas maksājuma pieteikumos tajā pašā grāmatvedības gadā.

4.   Apliecinājumu pakete neattiecas uz to attiecināmo izdevumu kopējo summu, kuri radušies saņēmējiem un apmaksāti darbību īstenošanas gaitā, vai atbilstīgo veikto vai veicamo publisko ieguldījumu saistībā ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz ko veicinošie nosacījumi nav izpildīti, izņemot darbības, kuras sekmē veicinošo nosacījumu izpildi.

5.   Pārskatus nepieņem, ja dalībvalstis nav veikušas korekcijas, kas vajadzīgas, lai līdz 2 % vai zemāk samazinātu atlikušo kļūdu īpatsvaru, kas apdraud pārskatos iekļauto izdevumu likumību un pareizību.

6.   Dalībvalstis no pārskatiem jo īpaši atskaita:

| a) | nepareizos izdevumus, par kuriem veiktas finanšu korekcijas saskaņā ar 103. pantu; |
| --- | --- |

a)

nepareizos izdevumus, par kuriem veiktas finanšu korekcijas saskaņā ar 103. pantu;

| b) | izdevumus, kuru likumība un pareizība tobrīd tiek vērtēta; |
| --- | --- |

b)

izdevumus, kuru likumība un pareizība tobrīd tiek vērtēta;

| c) | citas summas, kas nepieciešamas, lai līdz 2 % vai zemāk samazinātu pārskatos deklarēto izdevumu atlikušo kļūdu īpatsvaru. |
| --- | --- |

c)

citas summas, kas nepieciešamas, lai līdz 2 % vai zemāk samazinātu pārskatos deklarēto izdevumu atlikušo kļūdu īpatsvaru.

Dalībvalsts pirmās daļas b) apakšpunktā minētos izdevumus var iekļaut maksājuma pieteikumā turpmākajos grāmatvedības gados, tiklīdz ir apstiprināta minēto izdevumu likumība un pareizība.

7.   Nepareizas summas, ko dalībvalsts konstatējusi pēc to pārskatu iesniegšanas, kuros konkrētās summas tika iekļautas, tā, neskarot 104. pantu, var koriģēt, veicot atbilstīgās korekcijas par to grāmatvedības gadu, kurā kļūda ir konstatēta.

8.   Dalībvalsts kā daļu no apliecinājumu paketes pēdējā grāmatvedības gadā iesniedz galīgo snieguma ziņojumu, kas minēts 43. pantā, vai pēdējo gada snieguma ziņojumu attiecībā uz AMIF, IDF vai BMVI.

99. pants

Pārskatu izskatīšana

Komisija līdz tā gada 31. maijam, kas ir pēc grāmatvedības gada beigām, ja vien netiek piemērots 102. pants, pārliecinās, ka pārskati ir pilnīgi, precīzi un patiesi.

100. pants

Atlikuma aprēķināšana

1.   Komisija, nosakot no fondiem pieprasāmo summu par grāmatvedības gadu un no tā izrietošās korekcijas saistībā ar maksājumiem dalībvalstij, ņem vērā:

| a) | summas 98. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētajos pārskatos, kurām jāpiemēro līdzfinansējuma likme par katru prioritāti; |
| --- | --- |

a)

summas 98. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētajos pārskatos, kurām jāpiemēro līdzfinansējuma likme par katru prioritāti;

| b) | attiecīgajā grāmatvedības gadā Komisijas veikto starpposma maksājumu kopējo summu; |
| --- | --- |

b)

attiecīgajā grāmatvedības gadā Komisijas veikto starpposma maksājumu kopējo summu;

| c) | attiecībā uz ERAF, ESF+, Kohēzijas fondu, TPF un EJZAF par 2021. un 2022. gadu – priekšfinansējuma summu. |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz ERAF, ESF+, Kohēzijas fondu, TPF un EJZAF par 2021. un 2022. gadu – priekšfinansējuma summu.

2.   Ja no kādas dalībvalsts ir atgūstama kāda summa, Komisija par to izdod iekasēšanas rīkojumu, kuru izpilda, ja vien iespējams, ar ieskaitu attiecībā pret summām, kas dalībvalstij pienākas saskaņā ar turpmākiem maksājumiem tai pašai programmai. Tāda atgūšana nav finanšu korekcija un nesamazina no fondiem piešķirto atbalstu programmai. Atgūtā summa ir piešķirtie ieņēmumi saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 3. punktu.

101. pants

Pārskatu izskatīšanas procedūra

1.   Šīs regulas 102. pantā izklāstīto procedūru piemēro jebkurā no šādiem gadījumiem:

| a) | revīzijas iestāde ar pārskatu pilnīgumu, precizitāti un patiesumu saistītu iemeslu dēļ ir sniegusi revīzijas atzinumu ar iebildēm vai negatīvu revīzijas atzinumu; |
| --- | --- |

a)

revīzijas iestāde ar pārskatu pilnīgumu, precizitāti un patiesumu saistītu iemeslu dēļ ir sniegusi revīzijas atzinumu ar iebildēm vai negatīvu revīzijas atzinumu;

| b) | Komisijai ir pierādījumi, kas liek apšaubīt, ka revīzijas atzinums bez iebildēm ir ticams. |
| --- | --- |

b)

Komisijai ir pierādījumi, kas liek apšaubīt, ka revīzijas atzinums bez iebildēm ir ticams.

2.   Visos citos gadījumos Komisija saskaņā ar 100. pantu aprēķina no fondiem pieprasāmās summas un pirms 1. jūlija veic attiecīgos maksājumus vai atgūšanu. Minētais maksājums vai atgūšana ir pārskatu akceptēšana.

102. pants

Ierunu procedūra pārskatu izskatīšanai

1.   Ja revīzijas iestāde ar pārskatu pilnīgumu, precizitāti un patiesumu saistītu iemeslu dēļ ir sniegusi revīzijas atzinumu ar iebildēm vai negatīvu revīzijas atzinumu, Komisija pieprasa dalībvalstij viena mēneša laikā pārbaudīt šos pārskatus un atkārtoti iesniegt 98. panta 1. punktā minētos dokumentus.

Ja pirmajā daļā noteiktajā termiņā:

| a) | sniegts revīzijas atzinums bez iebildēm, piemēro 100. pantu un Komisija divu mēnešu laikā izmaksā jebkuru papildus maksājamo summu vai veic atgūšanu; |
| --- | --- |

a)

sniegts revīzijas atzinums bez iebildēm, piemēro 100. pantu un Komisija divu mēnešu laikā izmaksā jebkuru papildus maksājamo summu vai veic atgūšanu;

| b) | revīzijas atzinums joprojām ir ar iebildēm vai dalībvalsts nav atkārtoti iesniegusi dokumentus, piemēro 2., 3. un 4. punktu. |
| --- | --- |

b)

revīzijas atzinums joprojām ir ar iebildēm vai dalībvalsts nav atkārtoti iesniegusi dokumentus, piemēro 2., 3. un 4. punktu.

2.   Ja revīzijas atzinums ar pārskatu pilnīgumu, precizitāti un patiesumu saistītu iemeslu dēļ joprojām ir ar iebildēm vai ja revīzijas atzinums joprojām nav ticams, Komisija informē dalībvalsti par summu, kas pieprasāma no fondiem par attiecīgo grāmatvedības gadu.

3.   Ja dalībvalsts viena mēneša laikā apstiprina šā panta 2. punktā minēto summu, Komisija divu mēnešu laikā izmaksā jebkuru papildus maksājamo summu vai veic atgūšanu saskaņā ar 100. pantu.

4.   Ja dalībvalsts neapstiprina šā panta 2. punktā minēto summu, Komisija nosaka summu, kas pieprasāma no fondiem par attiecīgo grāmatvedības gadu. Šāda rīcība nav finanšu korekcija un nesamazina no fondiem piešķirto atbalstu programmai. Komisija divu mēnešu laikā izmaksā jebkuru papildus maksājamo summu vai veic atgūšanu saskaņā ar 100. pantu.

5.   Attiecībā uz pēdējo grāmatvedības gadu Komisija ne vēlāk kā divus mēnešus pēc dienas, kad akceptēts galīgais snieguma ziņojums, kā minēts 43. pantā, izmaksā vai atgūst kontu gada atlikumu programmām, kurām piešķirts atbalsts no ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda, TPF un EJZAF.

III NODAĻA

III NODAĻA

Finanšu korekcijas

Finanšu korekcijas

103. pants

Dalībvalstu veiktas finanšu korekcijas

1.   Dalībvalstis aizsargā Savienības budžetu un piemēro finanšu korekcijas, pilnībā vai daļēji anulējot atbalstu no fondiem darbībai vai programmai, ja Komisijai deklarētie izdevumi ir atzīti par nepareiziem.

2.   Finanšu korekcijas iegrāmato kontos par grāmatvedības gadu, kurā nolemts par atcelšanu.

3.   Anulēto atbalstu no fondiem dalībvalsts var atkārtoti izmantot attiecīgās programmas satvarā, tomēr to nedrīkst izmantot darbībai, kurai tika piemērota minētā korekcija, vai – gadījumā, kad finanšu korekcija piemērota sistēmiska pārkāpuma dēļ, – nevienai darbībai, kuru ietekmējis sistēmiskais pārkāpums.

4.   Konkrētā fonda noteikumos, kas piemērojami EJZAF, var paredzēt īpašu pamatu dalībvalstu veiktām finanšu korekcijām gadījumā, ja nav izpildīti saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku piemērojamie noteikumi.

5.   Atkāpjoties no 1., 2. un 3. punkta, darbībās, kas ietver finanšu instrumentus, iemaksu, kas saskaņā ar šo pantu anulēta atsevišķa pārkāpuma rezultātā, var atkārtoti izmantot tajā pašā darbībā ar šādiem nosacījumiem:

| a) | ja pārkāpums, kura rezultātā iemaksa anulēta, konstatēts galasaņēmēja līmenī, – tikai citiem galasaņēmējiem tā paša finanšu instrumenta satvarā; |
| --- | --- |

a)

ja pārkāpums, kura rezultātā iemaksa anulēta, konstatēts galasaņēmēja līmenī, – tikai citiem galasaņēmējiem tā paša finanšu instrumenta satvarā;

| b) | ja pārkāpums, kura rezultātā iemaksa anulēta, konstatēts tās struktūras līmenī, kas īsteno īpašo fondu, gadījumā, ja finanšu instruments tiek īstenots, izmantojot struktūru ar līdzdalības fondu, – tikai citām struktūrām, kas īsteno īpašos fondus. |
| --- | --- |

b)

ja pārkāpums, kura rezultātā iemaksa anulēta, konstatēts tās struktūras līmenī, kas īsteno īpašo fondu, gadījumā, ja finanšu instruments tiek īstenots, izmantojot struktūru ar līdzdalības fondu, – tikai citām struktūrām, kas īsteno īpašos fondus.

Ja pārkāpums, kura rezultātā iemaksa anulēta, konstatēts tās struktūras līmenī, kas īsteno līdzdalības fondu, vai tās struktūras līmenī, kas īsteno īpašo fondu, gadījumā, ja finanšu instruments tiek īstenots, izmantojot struktūru bez līdzdalības fonda, anulēto iemaksu nevar atkārtoti izmantot tajā pašā darbībā.

Ja finanšu korekcija piemērota sistēmiska pārkāpuma dēļ, anulēto iemaksu nevar atkārtoti izmantot nevienai darbībai, kuru ietekmējis sistēmiskais pārkāpums.

6.   Struktūras, kas īsteno finanšu instrumentus, atlīdzina dalībvalstīm programmieguldījumus, ko ietekmējuši pārkāpumi, kopā ar procentiem un jebkuriem citiem ieņēmumiem, ko radījušas šie ieguldījumi.

Struktūras, kas īsteno finanšu instrumentus, neatlīdzina dalībvalstīm pirmajā daļā minētās summas, ja minētās struktūras attiecībā uz konkrēto pārkāpumu pierāda, ka ir izpildīti šādi kumulatīvi nosacījumi:

| a) | pārkāpums noticis galasaņēmēju līmenī vai – līdzdalības fonda gadījumā – to struktūru līmenī, kas īsteno īpašos fondus, vai galasaņēmēju līmenī; |
| --- | --- |

a)

pārkāpums noticis galasaņēmēju līmenī vai – līdzdalības fonda gadījumā – to struktūru līmenī, kas īsteno īpašos fondus, vai galasaņēmēju līmenī;

| b) | struktūras, kas īsteno finanšu instrumentus, savus pienākumus saistībā ar programmieguldījumiem, ko ietekmējis pārkāpums, veikušas saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem un rīkojušās ar tādu profesionālo rūpību, pārredzamību un uzcītību, kādu gaida no profesionālas struktūras, kam ir pieredze finanšu instrumentu īstenošanā; |
| --- | --- |

b)

struktūras, kas īsteno finanšu instrumentus, savus pienākumus saistībā ar programmieguldījumiem, ko ietekmējis pārkāpums, veikušas saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem un rīkojušās ar tādu profesionālo rūpību, pārredzamību un uzcītību, kādu gaida no profesionālas struktūras, kam ir pieredze finanšu instrumentu īstenošanā;

| c) | summas, ko ietekmējis pārkāpums, nebija iespējams atgūt, lai gan struktūras, kas īsteno finanšu instrumentus, ar pienācīgu uzcītību veikušas visus piemērojamos līgumiskos un juridiskos pasākumus. |
| --- | --- |

c)

summas, ko ietekmējis pārkāpums, nebija iespējams atgūt, lai gan struktūras, kas īsteno finanšu instrumentus, ar pienācīgu uzcītību veikušas visus piemērojamos līgumiskos un juridiskos pasākumus.

104. pants

Komisijas veiktas finanšu korekcijas

1.   Komisija veic finanšu korekcijas, samazinot atbalstu no fondiem programmai, ja tā secina, ka:

| a) | ir kāds būtisks trūkums, kas apdraud atbalstu, kurš no fondiem jau izmaksāts programmai; |
| --- | --- |

a)

ir kāds būtisks trūkums, kas apdraud atbalstu, kurš no fondiem jau izmaksāts programmai;

| b) | akceptētajos pārskatos iekļautie izdevumi ir nepareizi, bet dalībvalsts to nav konstatējusi un paziņojusi; |
| --- | --- |

b)

akceptētajos pārskatos iekļautie izdevumi ir nepareizi, bet dalībvalsts to nav konstatējusi un paziņojusi;

| c) | dalībvalsts nav izpildījusi 97. pantā noteiktos pienākumus, pirms Komisija sāk finanšu korekcijas procedūru. |
| --- | --- |

c)

dalībvalsts nav izpildījusi 97. pantā noteiktos pienākumus, pirms Komisija sāk finanšu korekcijas procedūru.

Ja Komisija piemēro vienotas likmes vai ekstrapolētas finanšu korekcijas, to veic saskaņā ar XXV pielikumu.

2.   Pirms pieņemt lēmumu par finanšu korekciju, Komisija informē attiecīgo dalībvalsti par saviem secinājumiem un dod dalībvalstij iespēju divu mēnešu laikā iesniegt apsvērumus un pierādīt, ka pārkāpuma faktiskais apjoms ir mazāks, nekā to novērtējusi Komisija. Termiņu var pagarināt, ja par to ir panākta savstarpēja vienošanās.

3.   Ja dalībvalsts nepiekrīt Komisijas secinājumiem, Komisija uzaicina dalībvalsti uz uzklausīšanu, lai nodrošinātu, ka ir pieejama visa attiecīgā informācija un apsvērumi, kas vajadzīgi, lai pamatotu Komisijas secinājumus par finanšu korekcijas piemērošanu.

4.   Komisija lēmumu par finanšu korekciju pieņem ar īstenošanas aktu 10 mēnešu laikā no uzklausīšanas vai Komisijas pieprasītās papildinformācijas iesniegšanas dienas, ņemot vērā pārkāpumu vai būtisko trūkumu apmēru, biežumu un finansiālo ietekmi.

Kad Komisija pieņem lēmumu par finanšu korekciju, tā ņem vērā visu iesniegto informāciju un apsvērumus.

Ja dalībvalsts pirms šā punkta pirmajā daļā minētā lēmuma pieņemšanas piekrīt finanšu korekcijai 1. punkta pirmās daļas a) un c) apakšpunktā minētajos gadījumos, dalībvalsts var atkārtoti izmantot attiecīgās summas. Minētā iespēja neattiecas uz finanšu korekciju saskaņā ar 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunktu.

5.   Konkrētā fonda noteikumos, kas piemērojami EJZAF, var paredzēt īpašu pamatu Komisijas veiktām finanšu korekcijām gadījumā, ja nav izpildīti saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku piemērojamie noteikumi.

6.   Konkrētā fonda noteikumos, kas piemērojami TPF, var paredzēt īpašu pamatu Komisijas veiktām finanšu korekcijām gadījumā, ja nav izpildīti attiecībā uz TPF noteiktie mērķrādītāji.

IV NODAĻA

IV NODAĻA

Saistību atcelšana

Saistību atcelšana

105. pants

Saistību atcelšanas principi un noteikumi

1.   Komisija atceļ saistības attiecībā uz jebkuru programmas summu, kura līdz 31. decembrim trešajā kalendārajā gadā pēc budžeta saistību gada nav izmantota priekšfinansējumam saskaņā ar 90. pantu vai par kuru nav iesniegts maksājuma pieteikums saskaņā ar 91. un 92. pantu, par 2021.–2026. gadu.

2.   Saistību daļu, kas joprojām pastāv 2029. gada 31. decembrī, atceļ, ja 43. panta 1. punktā noteiktajā termiņā Komisijai nav iesniegta apliecinājumu pakete un galīgais snieguma ziņojums par programmām, kurām piešķirts atbalsts no ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda, TPF un EJZAF.

106. pants

Saistību atcelšanas noteikumu izņēmumi

1.   Summu, uz ko attiecas saistību atcelšana, samazina par summām, kas ir līdzvērtīgas tai budžeta saistību daļai, attiecībā uz kuru:

| a) | darbības ir apturētas ar tiesvedību vai administratīvu pārsūdzību, kam ir atliekoša iedarbība; vai |
| --- | --- |

a)

darbības ir apturētas ar tiesvedību vai administratīvu pārsūdzību, kam ir atliekoša iedarbība; vai

| b) | nav bijis iespējams sagatavot maksājuma pieteikumu tādu nepārvaramas varas apstākļu dēļ, kas būtiski ietekmē visas programmas vai tās daļas īstenošanu. |
| --- | --- |

b)

nav bijis iespējams sagatavot maksājuma pieteikumu tādu nepārvaramas varas apstākļu dēļ, kas būtiski ietekmē visas programmas vai tās daļas īstenošanu.

Valsts iestādes, kas atsaucas uz nepārvaramas varas apstākļiem, pierāda nepārvaramas varas apstākļu tiešo ietekmi uz visas programmas vai tās daļas īstenošanu.

2.   Dalībvalsts līdz 31. janvārim nosūta Komisijai informāciju par 1. punkta pirmās daļas a) un b) apakšpunktā minētajiem izņēmumiem attiecībā uz summu, kas deklarējama līdz iepriekšējā gada 31. decembrim.

107. pants

Saistību atcelšanas procedūra

1.   Komisija, pamatojoties uz informāciju, kas ir tās rīcībā 31. janvārī, informē dalībvalsti par atceļamo saistību summu, kas izriet no minētās informācijas.

2.   Dalībvalstij atvēlēti divi mēneši, kuru laikā tā var apstiprināt atceļamo saistību summu vai iesniegt apsvērumus.

3.   Dalībvalsts līdz 30. jūnijam iesniedz Komisijai grozītu finansēšanas plānu, kurā par attiecīgo kalendāro gadu norādīta samazinātā atbalsta summa vienā vai vairākās programmas prioritātēs. Programmām, kas saņem atbalstu no vairākiem fondiem, atbalsta summu no katra fonda samazina proporcionāli summām, uz ko attiecas saistību atcelšana un kas nav izmantotas attiecīgajā kalendārajā gadā.

Ja pārskatīts finansēšanas plāns netiek iesniegts, Komisija groza finansēšanas plānu, samazinot iemaksu no fondiem attiecīgajā kalendārajā gadā. Minēto samazinājumu katrai prioritātei piemēro proporcionāli summām, uz ko attiecas saistību atcelšana un kas nav izmantotas attiecīgajā kalendārajā gadā.

4.   Komisija ne vēlāk kā 31. oktobrī groza lēmumu, ar ko apstiprināta programma.

VIII SADAĻA

FINANŠU SHĒMA

FINANŠU SHĒMA

108. pants

Atbalsta ģeogrāfiskā darbības joma attiecībā uz mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”

1.   ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonds atbalsta mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” visos reģionos, kuri atbilst tās kopējās statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas 2. līmenim (“NUTS 2. līmeņa reģioni”), kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1059/2003, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (ES) 2016/2066.

2.   Resursus no ERAF un ESF+ mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” sadala starp šādām trim NUTS 2. līmeņa reģionu kategorijām:

| a) | mazāk attīstīti reģioni, kuros IKP uz vienu iedzīvotāju ir mazāks nekā 75 % no vidējā IKP uz vienu iedzīvotāju ES27 valstīs (“mazāk attīstīti reģioni”); |
| --- | --- |

a)

mazāk attīstīti reģioni, kuros IKP uz vienu iedzīvotāju ir mazāks nekā 75 % no vidējā IKP uz vienu iedzīvotāju ES27 valstīs (“mazāk attīstīti reģioni”);

| b) | pārejas reģioni, kuros IKP uz vienu iedzīvotāju ir no 75 % līdz 100 % no vidējā IKP uz vienu iedzīvotāju ES27 valstīs (“pārejas reģioni”); |
| --- | --- |

b)

pārejas reģioni, kuros IKP uz vienu iedzīvotāju ir no 75 % līdz 100 % no vidējā IKP uz vienu iedzīvotāju ES27 valstīs (“pārejas reģioni”);

| c) | vairāk attīstīti reģioni, kuros IKP uz vienu iedzīvotāju ir vairāk nekā 100 % no vidējā IKP uz vienu iedzīvotāju ES27 valstīs (“vairāk attīstīti reģioni”). |
| --- | --- |

c)

vairāk attīstīti reģioni, kuros IKP uz vienu iedzīvotāju ir vairāk nekā 100 % no vidējā IKP uz vienu iedzīvotāju ES27 valstīs (“vairāk attīstīti reģioni”).

Reģionus iekļauj kādā no trim reģiona kategorijām, pamatojoties uz to, kāds ir katra reģiona IKP uz vienu iedzīvotāju, izteikts kā pirktspējas līmenis (PSL) un aprēķināts, pamatojoties uz Savienības rādītājiem par 2015.–2017. gadu, attiecībā pret vidējo IKP uz vienu iedzīvotāju ES27 valstīs tajā pašā pārskata periodā.

3.   Kohēzijas fonda atbalstu sniedz dalībvalstīm, kurās nacionālais kopienākums (NKI) uz vienu iedzīvotāju, izteikts kā PSL un aprēķināts, pamatojoties uz Savienības rādītājiem par 2015.–2017. gadu, ir mazāks nekā 90 % no vidējā NKI uz vienu iedzīvotāju ES27 valstīs tajā pašā pārskata periodā.

4.   Komisija ar īstenošanas aktu pieņem lēmumu, kurā iekļauj to reģionu sarakstu, kas atbilst kādas kategorijas kritērijiem no trīs reģiona kategorijām, un to dalībvalstu sarakstu, kas atbilst 3. punkta kritērijiem. Minētais saraksts ir spēkā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim.

109. pants

Ekonomiskajai, sociālajai un teritoriālajai kohēzijai paredzētie resursi

1.   Ekonomiskajai, sociālajai un teritoriālajai kohēzijai paredzētie resursi, kas DFS ietvaros pieejami budžeta saistībām 2021.–2027. gada laikposmā, ir 330 234 776 621 EUR 2018. gada cenās attiecībā uz ERAF, ESF+ un Kohēzijas fondu un 7 500 000 000 EUR 2018. gada cenās attiecībā uz TPF.

Pasākumiem, kas minēti Padomes Regulas (ES) 2020/2094 (53) 1. panta 2. punktā, TPF regulas nolūkos pirmajā daļā minētos resursus papildina ar summu 10 000 000 000 EUR 2018. gada cenās. Šī summa veido ārējos piešķirtos ieņēmumus Finanšu regulas 21. panta 5. punkta nolūkā.

Lai pirmajā un otrajā daļā minētās summas plānotu un pēc tam iekļautu Savienības budžetā, tās indeksē par 2 % gadā.

2.   Komisija ar īstenošanas aktu pieņem lēmumu, ar ko nosaka kopējo ERAF, ESF+ un Kohēzijas fondam paredzēto resursu gada sadalījumu pa dalībvalstīm atbilstoši mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” un attiecīgā gadījumā pa reģiona kategorijām, saskaņā ar XXVI pielikumā noteiktajām metodēm.

Lēmumā arī nosaka kopējo resursu gada sadalījumu pa dalībvalstīm atbilstoši mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg).

3.   No resursiem, kuri minēti 1. punkta pirmajā un otrajā daļā un no kuriem atskaitīts uz EISI pārnesamais atbalsts, kas minēts 110. panta 3. punktā, 0,35 % atvēl tehniskajai palīdzībai, ko sniedz pēc Komisijas iniciatīvas.

110. pants

Mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” un mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība” (
  Interreg
  ) paredzētie resursi

1.   Mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” DFS ietvaros paredzētie resursi ir 97,6 % no kopējiem resursiem (t. i., kopā 329 684 776 621 EUR), un to sadalījums ir šāds:

| a) | 61,3 % (t. i., kopā 202 226 984 629 EUR) – mazāk attīstītiem reģioniem; |
| --- | --- |

a)

61,3 % (t. i., kopā 202 226 984 629 EUR) – mazāk attīstītiem reģioniem;

| b) | 14,5 % (t. i., kopā 47 771 802 082 EUR) – pārejas reģioniem; |
| --- | --- |

b)

14,5 % (t. i., kopā 47 771 802 082 EUR) – pārejas reģioniem;

| c) | 8,3 % (t. i., kopā 27 202 682 372 EUR) – vairāk attīstītiem reģioniem; |
| --- | --- |

c)

8,3 % (t. i., kopā 27 202 682 372 EUR) – vairāk attīstītiem reģioniem;

| d) | 12,9 % (t. i., kopā 42 555 570 217 EUR) – dalībvalstīm, kurām piešķir atbalstu no Kohēzijas fonda; |
| --- | --- |

d)

12,9 % (t. i., kopā 42 555 570 217 EUR) – dalībvalstīm, kurām piešķir atbalstu no Kohēzijas fonda;

| e) | 0,6 % (t. i., kopā 1 927 737 321 EUR) kā papildu finansējums LESD 349. pantā norādītajiem tālākajiem reģioniem un NUTS 2. līmeņa reģioniem, kas atbilst 1994. gada Pievienošanās akta 6. protokola 2. pantā noteiktajiem kritērijiem; |
| --- | --- |

e)

0,6 % (t. i., kopā 1 927 737 321 EUR) kā papildu finansējums LESD 349. pantā norādītajiem tālākajiem reģioniem un NUTS 2. līmeņa reģioniem, kas atbilst 1994. gada Pievienošanās akta 6. protokola 2. pantā noteiktajiem kritērijiem;

| f) | 0,2 % (t. i., kopā 500 000 000 EUR) starpreģionālām investīcijām inovācijā; |
| --- | --- |

f)

0,2 % (t. i., kopā 500 000 000 EUR) starpreģionālām investīcijām inovācijā;

| g) | 2,3 % (t. i., kopā 7 500 000 000 EUR) – Taisnīgas pārkārtošanās fondam. |
| --- | --- |

g)

2,3 % (t. i., kopā 7 500 000 000 EUR) – Taisnīgas pārkārtošanās fondam.

2.   To resursu summa, kas ESF+ pieejami atbilstoši mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, ir 87 319 331 844 EUR.

Papildu finansējuma summa 1. punkta e) apakšpunktā minētajiem reģioniem, kas piešķirta ESF+, ir 472 980 447 EUR.

3.   No Kohēzijas fonda uz EISI pārvietojamā atbalsta apmērs ir 10 000 000 000 EUR. To, izsludinot īpašus uzaicinājumus saskaņā ar EISI regulu, izmanto transporta infrastruktūras projektiem, ņemot vērā dalībvalstu un reģionu infrastruktūras investīciju vajadzības, tikai tajās dalībvalstīs, kuras ir tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda.

Komisija pieņem īstenošanas aktu, ar ko nosaka summu, kura no Kohēzijas fonda piešķīruma katrai dalībvalstij pārvietojama uz EISI un kura nosakāma proporcionāli par visu laikposmu.

Kohēzijas fonda piešķīrumu katrai dalībvalstij samazina par attiecīgo summu.

Gada apropriācijas, kas atbilst pirmajā daļā minētajam atbalstam no Kohēzijas fonda, ieraksta EISI attiecīgajās budžeta pozīcijās par 2021. gadu.

30 % resursu, kas pārvietoti uz EISI, tūlīt pēc pārvietošanas ir pieejami visām dalībvalstīm, kuras ir tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda, transporta infrastruktūras projektu finansēšanai saskaņā ar EISI regulu.

Uz īpašajiem uzaicinājumiem, kas minēti pirmajā daļā, attiecas transporta nozarei piemērojamie noteikumi saskaņā ar EISI regulu. Līdz 2023. gada 31. decembrim to projektu atlasē, kuri ir tiesīgi saņemt finansējumu, ņem vērā valsts piešķīrumus saskaņā ar Kohēzijas fondu attiecībā uz 70 % resursu, kas pārvietoti uz EISI.

No 2024. gada 1. janvāra resursus, kas pārvietoti uz EISI un nav piešķirti kādam transporta infrastruktūras projektam, dara pieejamus visām dalībvalstīm, kuras ir tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda, transporta infrastruktūras projektu finansēšanai saskaņā ar EISI regulu.

Lai atbalstītu tās dalībvalstis, kuras ir tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda un kurām varētu rasties grūtības, izstrādājot pietiekamas gatavības, kvalitātes vai gan gatavības, gan kvalitātes projektus, kam ir pietiekama Savienības pievienotā vērtība, īpašu uzmanību pievērš tehniskajai palīdzībai, kuras mērķis ir stiprināt valsts pārvaldes iestāžu un valsts dienestu institucionālo spēju un efektivitāti saistībā ar EISI regulā uzskaitīto projektu izstrādi un īstenošanu.

Komisija dara visu iespējamo, lai dalībvalstīm, kuras ir tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda, līdz 2021.–2027. gada laikposma beigām ļautu sasniegt augstāko iespējamo uz EISI pārvietotās summas apguvi, tostarp, organizējot papildu uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus.

Īpašu uzmanību un atbalstu saskaņā ar astoto un devīto daļu piešķir tām dalībvalstīm, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju, izteikts kā PSL 2015.–2017. gada laikposmam, ir mazāks nekā 60 % no vidējā NKI uz vienu iedzīvotāju ES27 valstīs.

Attiecībā uz dalībvalstīm, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju, izteikts kā PSL 2015.–2017. gada laikposmam, ir mazāks nekā 60 % no vidējā NKI uz vienu iedzīvotāju ES27 valstīs, līdz 2024. gada 31. decembrim tiek garantēti 70 % no tās summas 70 %, ko minētās dalībvalstis ir pārvietojušas uz EISI.

4.   No resursiem, kas paredzēti mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, 400 000 000 EUR piešķir Eiropas pilsētiniciatīvai Komisijas tiešā vai netiešā pārvaldībā.

5.   No ESF+ resursiem, kas paredzēti mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, 175 000 000 EUR piešķir starpvalstu sadarbībai inovatīvu risinājumu atbalstam tiešā vai netiešā pārvaldībā.

6.   Šā panta 1. punkta f) apakšpunktā minēto summu piešķir no ERAF resursiem atbilstoši mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” starpreģionālām investīcijām inovācijā tiešā vai netiešā pārvaldībā.

7.   Mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg) paredzētie resursi ir 2,4 % no kopējiem resursiem, kas pieejami budžeta saistībām no fondiem 2021.–2027. gada laikposmam (t. i., kopā 8 050 000 000 EUR).

8.   Summa, kas minēta 109. panta 1. punkta otrajā daļā, ir daļa no resursiem mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”.

111. pants

Resursu pārvietojamība

1.   Komisija var apstiprināt priekšlikumu, ko dalībvalsts iesniegusi partnerības nolīguma vai vidusposma pārskatīšanas kontekstā un ar ko ierosina pārvietot:

| a) | kopsummā līdz ne vairāk kā 5 % no sākotnējiem piešķīrumiem, kas paredzēti mazāk attīstītiem reģioniem, uz pārejas reģioniem vai vairāk attīstītiem reģioniem un no pārejas reģioniem uz vairāk attīstītiem reģioniem; |
| --- | --- |

a)

kopsummā līdz ne vairāk kā 5 % no sākotnējiem piešķīrumiem, kas paredzēti mazāk attīstītiem reģioniem, uz pārejas reģioniem vai vairāk attīstītiem reģioniem un no pārejas reģioniem uz vairāk attīstītiem reģioniem;

| b) | no piešķīrumiem, kas paredzēti vairāk attīstītiem reģioniem vai pārejas reģioniem, uz mazāk attīstītiem reģioniem un no vairāk attīstītiem reģioniem uz pārejas reģioniem. |
| --- | --- |

b)

no piešķīrumiem, kas paredzēti vairāk attīstītiem reģioniem vai pārejas reģioniem, uz mazāk attīstītiem reģioniem un no vairāk attīstītiem reģioniem uz pārejas reģioniem.

Atkāpjoties no pirmās daļas a) apakšpunkta, Komisija var akceptēt papildu pārvietošanu apmērā līdz 10 % no kopējiem piešķīrumiem, kas paredzēti mazāk attīstītiem reģioniem, uz pārejas reģioniem vai vairāk attīstītiem reģioniem tajās dalībvalstīs, kurās NKI uz vienu iedzīvotāju, izteikts kā PSL 2015.–2017. gada laikposmam, ir mazāks nekā 90 % no vidējā NKI uz vienu iedzīvotāju ES27 valstīs. Jebkuras papildu pārvietošanas resursus izmanto, lai palīdzētu sasniegt 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētos politikas mērķus.

2.   Kopējie piešķīrumi katrai dalībvalstij attiecībā uz mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” un mērķi “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg), nav pārvietojami starp šiem mērķiem.

3.   Nolūkā saglabāt fondu reālo ieguldījumu 5. panta 2. punktā minēto darbību sasniegšanā un atkāpjoties no šā panta 2. punkta, Komisija pienācīgi pamatotos gadījumos un, ievērojot šā panta 4. punktā paredzēto nosacījumu, var, izmantojot īstenošanas aktu, akceptēt dalībvalsts priekšlikumu, tai pirmo reizi iesniedzot partnerības nolīgumu, pārvietot daļu no tās apropriācijām, kas paredzētas mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg), uz mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”.

4.   Dalībvalstī, kas izteikusi 3. punktā minēto priekšlikumu, mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg) paredzētais īpatsvars nav mazāks par 35 % no kopējiem resursiem, kas minētajai dalībvalstij piešķirti saistībā ar mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” un mērķi “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg), un pēc pārvietošanas nav mazāks par 25 % no minētajiem kopējiem resursiem.

112. pants

Līdzfinansējuma likmju noteikšana

1.   Lēmumā, ar ko apstiprina programmu, nosaka līdzfinansējuma likmi un maksimālo summu atbalstam no fondiem katrai prioritātei.

2.   Komisijas lēmumā katrai prioritātei nosaka to, vai prioritātei paredzētā līdzfinansējuma likme ir piemērojama kādam no šādiem elementiem:

| a) | kopējais ieguldījums, tostarp publiskais un privātais ieguldījums; |
| --- | --- |

a)

kopējais ieguldījums, tostarp publiskais un privātais ieguldījums;

| b) | publiskais ieguldījums. |
| --- | --- |

b)

publiskais ieguldījums.

3.   Līdzfinansējuma likme mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” katras prioritātes līmenī nepārsniedz:

| a) | 85 % mazāk attīstītiem reģioniem; |
| --- | --- |

a)

85 % mazāk attīstītiem reģioniem;

| b) | 70 % pārejas reģioniem, kas 2014.–2020. laikposmā bija klasificēti kā mazāk attīstīti reģioni; |
| --- | --- |

b)

70 % pārejas reģioniem, kas 2014.–2020. laikposmā bija klasificēti kā mazāk attīstīti reģioni;

| c) | 60 % pārejas reģioniem; |
| --- | --- |

c)

60 % pārejas reģioniem;

| d) | 50 % vairāk attīstītiem reģioniem, kas 2014.–2020. gada laikposmā bija klasificēti kā pārejas reģioni vai kuru IKP uz vienu iedzīvotāju bija mazāks par 100 %; |
| --- | --- |

d)

50 % vairāk attīstītiem reģioniem, kas 2014.–2020. gada laikposmā bija klasificēti kā pārejas reģioni vai kuru IKP uz vienu iedzīvotāju bija mazāks par 100 %;

| e) | 40 % vairāk attīstītiem reģioniem. |
| --- | --- |

e)

40 % vairāk attīstītiem reģioniem.

Līdzfinansējuma likmes, kas noteiktas pirmās daļas a) apakšpunktā, attiecas arī uz tālākajiem reģioniem, tostarp papildu piešķīrums tālākajiem reģioniem.

Līdzfinansējuma likme Kohēzijas fondam katras prioritātes līmenī nepārsniedz 85 %.

ESF+ regulā var noteikt augstākas līdzfinansējuma likmes saskaņā ar minētās regulas 10. un 14. pantu.

Līdzfinansējuma likme, ko piemēro reģionam, kurā atrodas teritorija vai teritorijas, kas norādītas taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajos plānos, prioritātei, ko atbalsta ar TPF, nepārsniedz:

| a) | 85 % mazāk attīstītiem reģioniem; |
| --- | --- |

a)

85 % mazāk attīstītiem reģioniem;

| b) | 70 % pārejas reģioniem, |
| --- | --- |

b)

70 % pārejas reģioniem,

| c) | 50 % vairāk attīstītiem reģioniem. |
| --- | --- |

c)

50 % vairāk attīstītiem reģioniem.

4.   Līdzfinansējuma likme Interreg programmām nepārsniedz 80 % izņemot gadījumus, kad Interreg regula nosaka augstākas līdzfinansējuma likmes Interreg D sadaļai un ārējām pārrobežu sadarbības programmām.

5.   Prioritātēm, kas tiek pilnībā sasniegtas ar sabiedrības virzītas vietējās attīstības starpniecību, 3. un 4. punktā uzskaitītās maksimālās līdzfinansējuma likmes palielina par desmit procentpunktiem.

6.   Tehniskās palīdzības pasākumus, ko īsteno pēc Komisijas iniciatīvas vai Komisijas vārdā, var finansēt 100 % apmērā.

IX SADAĻA

PILNVARU DELEĢĒŠANA, ĪSTENOŠANAS, PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

PILNVARU DELEĢĒŠANA, ĪSTENOŠANAS, PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

I NODAĻA

I NODAĻA

Pilnvaru deleģēšana un īstenošanas noteikumi

Pilnvaru deleģēšana un īstenošanas noteikumi

113. pants

Pilnvaru deleģēšana attiecībā uz dažiem pielikumiem

Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 114. pantu, lai grozītu šīs regulas pielikumus, izņemot III, IV, XI, XIII, XIV, XVII un XXVI pielikumu, nolūkā tos pielāgot nebūtisku šīs regulas elementu izmaiņām, kas notiek plānošanas periodā.

114. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 79. panta 4. punktā, 94. panta 4. punktā, 95. panta 4. punktā un 113. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no 2021. gada 1. jūlija.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 79. panta 4. punktā, 94. panta 4. punktā, 95. panta 4. punktā, 113. pantā un 117. panta 2. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 79. panta 4. punktu, 94. panta 4. punktu, 95. panta 4. punktu, 113. pantu un 117. panta 2. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

115. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.

II NODAĻA

II NODAĻA

Pārejas un nobeiguma noteikumi

Pārejas un nobeiguma noteikumi

116. pants

Pārskatīšana

Eiropas Parlaments un Padome šo regulu pārskata līdz 2027. gada 31. decembrim saskaņā ar LESD 177. pantu.

117. pants

Pārejas noteikumi

1.   Regulu (ES) Nr. 1303/2013 vai jebkuru citu tiesību aktu, kas piemērojams 2014.–2020. gada plānošanas periodā, turpina piemērot tikai tām darbības programmām un darbībām, kurām minētajā periodā piešķirts atbalsts no ERAF, Eiropas Sociālā fonda, Kohēzijas fonda un Eiropas Jūrlietu un Zivsaimniecības fonda.

2.   Ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 5. panta 3. punktu Komisijai piešķirtās pilnvaras pieņemt deleģēto aktu, lai nodrošinātu Eiropas rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību, paliek spēkā attiecībā uz 2021.–2027. gada plānošanas periodu. Pilnvaru deleģēšanu īsteno saskaņā ar šīs regulas 114. pantu.

118. pants

Nosacījumi attiecībā uz pakāpeniski īstenojamām darbībām

1.   Vadošā iestāde var turpināt darbību atlasi tādu darbību otrajam posmam, kas atlasītas atbalsta saņemšanai un sāktas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar noteikumu, ka ir izpildīti šādi kumulatīvi nosacījumi:

| a) | darbībai, kas atlasīta atbalsta saņemšanai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ir divi posmi, kuri ir nošķirami no finansiālā viedokļa un kuriem ir atsevišķas revīzijas liecības; |
| --- | --- |

a)

darbībai, kas atlasīta atbalsta saņemšanai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ir divi posmi, kuri ir nošķirami no finansiālā viedokļa un kuriem ir atsevišķas revīzijas liecības;

| b) | šā punkta a) apakšpunktā minētās darbības kopējās izmaksas pārsniedz 5 000 000 EUR; |
| --- | --- |

b)

šā punkta a) apakšpunktā minētās darbības kopējās izmaksas pārsniedz 5 000 000 EUR;

| c) | izdevumi, kas iekļauti maksājuma pieteikumā attiecībā uz pirmo posmu, nav iekļauti nekādos maksājuma pieteikumos attiecībā uz otro posmu; |
| --- | --- |

c)

izdevumi, kas iekļauti maksājuma pieteikumā attiecībā uz pirmo posmu, nav iekļauti nekādos maksājuma pieteikumos attiecībā uz otro posmu;

| d) | darbības otrais posms atbilst piemērojamajiem tiesību aktiem un ir tiesīgs pretendēt uz atbalstu no ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda vai EJZAF saskaņā ar šīs regulas vai konkrētu fondu regulu noteikumiem; |
| --- | --- |

d)

darbības otrais posms atbilst piemērojamajiem tiesību aktiem un ir tiesīgs pretendēt uz atbalstu no ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda vai EJZAF saskaņā ar šīs regulas vai konkrētu fondu regulu noteikumiem;

| e) | dalībvalsts nobeiguma īstenošanas ziņojumā vai – Eiropas Jūrlietu un Zivsaimniecības fonda kontekstā – pēdējā gada īstenošanas ziņojumā, kas iesniegti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 141. pantu, apņemas plānošanas periodā pabeigt un nodot ekspluatācijā darbības otro un noslēguma posmu. |
| --- | --- |

e)

dalībvalsts nobeiguma īstenošanas ziņojumā vai – Eiropas Jūrlietu un Zivsaimniecības fonda kontekstā – pēdējā gada īstenošanas ziņojumā, kas iesniegti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 141. pantu, apņemas plānošanas periodā pabeigt un nodot ekspluatācijā darbības otro un noslēguma posmu.

2.   Šīs regulas noteikumus piemēro darbības otrajam posmam.

119. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

Briselē, 2021. gada 24. jūnijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  
  OV C 62, 15.2.2019., 83. lpp.

1

(2)  
  OV C 86, 7.3.2019., 41. lpp.

2

(3)  
  OV C 17, 14.1.2019., 1. lpp.

3

(4)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta nostāja (OV C 108, 26.3.2021., 638. lpp.) un Padomes 2021. gada 27. maija nostāja pirmajā lasījumā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta). Eiropas Parlamenta 2021. gada 24. jūnija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

4

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(5)  
  OV L 282, 19.10.2016., 4. lpp.

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/852 (2020. gada 18. jūnijs) par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar ko groza Regulu (ES) 2019/2088 (OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.).

7

(8)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 240/2014 (2014. gada 7. janvāris) par Eiropas rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību saistībā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (OV L 74, 14.3.2014., 1. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/523 (2021. gada 24. marts), ar ko izveido programmu InvestEU un groza Regulu (ES) 2015/1017 (OV L 107, 26.3.2021., 30. lpp.).

10

InvestEU

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1999 (2018. gada 11. decembris) par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 663/2009 un (EK) Nr. 715/2009, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/22/EK, 98/70/EK, 2009/31/EK, 2009/73/EK, 2010/31/ES, 2012/27/ES un 2013/30/ES, Padomes Direktīvas 2009/119/EK un (ES) 2015/652 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 328, 21.12.2018., 1. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs) par īpašiem noteikumiem attiecībā uz mērķi “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg), ko atbalsta no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un ārējās finansēšanas instrumentiem (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 159).

12

Interreg

Oficiālā Vēstneša

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 159 lpp.).

13

Oficiālā Vēstneša

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs) par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 159 lpp.).

14

Oficiālā Vēstneša

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+), un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 159 lpp.).

15

Oficiālā Vēstneša

(16)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/783 (2021. gada 29. aprīlis), ar ko izveido vides un klimata pasākumu programmu (LIFE) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1293/2013 (OV L 172, 17.5.2021., 53. lpp.).

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/695 (2021. gada 28. aprīlis), ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, nosaka tās dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulas (ES) Nr. 1290/2013 un (ES) Nr. 1291/2013 (OV L 170, 12.5.2021., 1. lpp.).

19

(20)  Komisijas Regula (ES) Nr. 651/2014 (2014. gada 17. jūnijs), ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu (OV L 187, 26.6.2014., 1. lpp.).

20

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

21

Euratom

OLAF

(22)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.).

22

(23)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

23

(24)  Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

24

EPPO

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1371 (2017. gada 5. jūlijs) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.).

25

(26)  
  OV L 433 I, 22.12.2020., 28. lpp.

26

(27)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.).

27

(28)  Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2093 (2020. gada 17. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.).

28

(29)  Eiropas Parlamenta un padomes Regula (EK) Nr. 1059/2003 (2003. gada 26. maijs) par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi (OV L 154, 21.6.2003., 1. lpp.).

29

NUTS

(30)  Komisijas Regula (ES) 2016/2066 (2016. gada 21. novembris), ar ko groza pielikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi (OV L 322, 29.11.2016., 1. lpp.).

30

NUTS

(31)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

31

(32)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1303/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.).

32

(33)  Regula (ES) 2021/1060 (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

33

(34)  Regula (ES) 2021/1060 (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

34

(35)  Regula (ES) 2021/1060 (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

35

(36)  Regula (ES) 2021/1060 (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

36

(37)  Komisijas Regula (ES) Nr. 1407/2013 (2013. gada 18. decembris) par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalstam (OV L 352, 24.12.2013., 1. lpp.).

37

de minimis

(38)  Komisijas Regula (ES) Nr. 717/2014 (2014. gada 27. jūnijs) par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalstam zvejniecības un akvakultūras nozarē (OV L 190, 28.6.2014., 45. lpp.).

38

de minimis

(39)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1082/2006 (2006. gada 5. jūlijs) par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) (OV L 210, 31.7.2006., 19. lpp.).

39

(40)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

40

(41)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

41

(42)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

42

(43)  Padomes Regula (EK) Nr. 332/2002 (2002. gada 18. februāris), ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm (OV L 53, 23.2.2002., 1. lpp..).

43

(44)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 472/2013 (2013. gada 21. maijs) par to eurozonas dalībvalstu ekonomiskās un budžeta uzraudzības pastiprināšanu, kurās ir vai kurām draud nopietnas finanšu stabilitātes grūtības (OV L 140, 27.5.2013., 1. lpp.).

44

(45)  Padomes Regula (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.).

45

(46)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/42/EK (2001. gada 27. jūnijs) par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 197, 21.7.2001., 30. lpp.).

46

(47)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/218 (2017. gada 6. februāris) par Savienības zvejas flotes reģistru (OV L 34, 9.2.2017., 9. lpp.).

47

(48)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1024 (2019. gada 20. jūnijs) par atvērtajiem datiem un publiskā sektora informācijas atkalizmantošanu (OV L 172, 26.6.2019., 56. lpp.).

48

(49)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/24/ES (2014. gada 26. februāris) par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.).

49

(50)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/25/ES (2014. gada 26. februāris) par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.).

50

(51)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/92/ES (2011. gada 13. decembris) par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 26, 28.1.2012., 1. lpp.).

51

(52)  Padomes Regula (ES) Nr. 407/2010 (2010. gada 11. maijs), ar ko izveido Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (OV L 118, 12.5.2010., 1. lpp.).

52

(53)  Padomes Regula (ES) 2020/2094 (2020. gada 14. decembris), ar ko izveido Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu ekonomikas atveseļošanas atbalstam pēc Covid-19 krīzes (OV L 433I, 22.12.2020., 23. lpp.).

53

---

I PIELIKUMS

DIMENSIJAS UN KODI, KAS ATTIECAS UZ ERAF, ESF+, KOHĒZIJAS FONDA UN TPF INTERVENCES VEIDIEM – 22. PANTA 5. PUNKTS

1. TABULA. INTERVENCES VEIDU DIMENSIJAS UN KODI (1)
  ,
   (2)

| INTERVENCES JOMA (3) | Koeficients, ar ko aprēķina atbalstu klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanai | Koeficients, ar ko aprēķina atbalstu vides mērķu sasniegšanai |
| --- | --- | --- |
| 1. politikas mērķis. Konkurētspējīgāka un viedāka Eiropa, veicinot inovatīvas un viedas ekonomiskās pārmaiņas un reģionālo IKT savienojamību |
| 001 | Investīcijas tādu mikrouzņēmumu pamatlīdzekļos, tostarp pētniecības infrastruktūrā, kas ir tieši saistīti ar pētniecības un inovācijas darbībām | 0 % | 0 % |
| 002 | Investīcijas tādu mazo un vidējo uzņēmumu (tostarp privātu pētniecības centru) pamatlīdzekļos, tostarp pētniecības infrastruktūrā, kas ir tieši saistīti ar pētniecības un inovācijas darbībām | 0 % | 0 % |
| 003 | Investīcijas tādu lielo uzņēmumu (4) pamatlīdzekļos, tostarp pētniecības infrastruktūrā, kas ir tieši saistīti ar pētniecības un inovācijas darbībām | 0 % | 0 % |
| 004 | Investīcijas tādu publisko pētniecības centru un augstākās izglītības iestāžu pamatlīdzekļos, tostarp pētniecības infrastruktūrā, kas ir tieši saistīti ar pētniecības un inovācijas darbībām | 0 % | 0 % |
| 005 | Investīcijas tādu mikrouzņēmumu nemateriālajos aktīvos, kas tieši saistīti ar pētniecības un inovācijas darbībām | 0 % | 0 % |
| 006 | Investīcijas tādu MVU (tostarp privātu pētniecības centru) nemateriālajos aktīvos, kas tieši saistīti ar pētniecības un inovācijas darbībām | 0 % | 0 % |
| 007 | Investīcijas tādu lielo uzņēmumu nemateriālajos aktīvos, kas tieši saistīti ar pētniecības un inovācijas darbībām | 0 % | 0 % |
| 008 | Investīcijas tādu publisko pētniecības centru un augstākās izglītības nemateriālajos aktīvos, kas tieši saistīti ar pētniecības un inovācijas darbībām | 0 % | 0 % |
| 009 | Mikrouzņēmumu pētniecības un inovācijas darbības, tostarp tīklošana (rūpnieciskā pētniecība, eksperimentālā izstrāde, priekšizpēte) | 0 % | 0 % |
| 010 | MVU pētniecības un inovācijas darbības, tostarp tīklošana | 0 % | 0 % |
| 011 | Lielo uzņēmumu pētniecības un inovācijas darbības, tostarp tīklošana | 0 % | 0 % |
| 012 | Publisko pētniecības centru, augstākās izglītības un kompetences centru pētniecības un inovācijas darbības, tostarp tīklošana (rūpnieciskā pētniecība, eksperimentālā izstrāde, priekšizpēte) | 0 % | 0 % |
| 013 | MVU digitalizācija (tostarp e-komercija, e-darījumi un uzņēmējdarbības procesi tīklā, digitālās inovācijas centri, "dzīvās laboratorijas", tīmekļa uzņēmēji un IKT jaunuzņēmumi, B2B) | 0 % | 0 % |
| 014 | Lielo uzņēmumu digitalizācija (tostarp e-komercija, e-darījumi un uzņēmējdarbības procesi tīklā, digitālās inovācijas centri, "dzīvās laboratorijas", tīmekļa uzņēmēji un IKT jaunuzņēmumi, B2B) | 0 % | 0 % |
| 015 | MVU vai lielo uzņēmumu digitalizācija (tostarp e-komercija, e-darījumi un uzņēmējdarbības procesi tīklā, digitālās inovācijas centri, "dzīvās laboratorijas", tīmekļa uzņēmēji un IKT jaunuzņēmumi, B2B), kas atbilst siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas vai energoefektivitātes kritērijiem (5) | 40 % | 0 % |
| 016 | Valsts pārvaldes IKT risinājumi, e-pakalpojumi, lietotnes | 0 % | 0 % |
| 017 | Valsts pārvaldes IKT risinājumi, e-pakalpojumi, lietotnes, kas atbilst siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas vai energoefektivitātes kritērijiem (6) | 40 % | 0 % |
| 018 | Digitālajām prasmēm un digitālai iekļaušanai paredzēti IT pakalpojumi un lietotnes | 0 % | 0 % |
| 019 | E-veselības pakalpojumi un lietotnes (tostarp e-aprūpe, lietu internets fiziskām aktivitātēm un interaktīvai automatizētai dzīvesvidei) | 0 % | 0 % |
| 020 | MVU uzņēmējdarbības infrastruktūra (tostarp rūpniecības parki un zonas) | 0 % | 0 % |
| 021 | MVU uzņēmējdarbības attīstība un internacionalizācija, tostarp ienesīgi ieguldījumi | 0 % | 0 % |
| 022 | Atbalsts lielajiem uzņēmumiem, izmantojot finanšu instrumentus, tostarp ienesīgi ieguldījumi | 0 % | 0 % |
| 023 | Prasmju attīstīšana pārdomātai specializācijai, rūpniecības pārkārtošanai, uzņēmējdarbībai un uzņēmumu spējai pielāgoties pārmaiņām | 0 % | 0 % |
| 024 | Uzlaboti atbalsta pakalpojumi MVU un MVU grupām (tostarp vadības, tirgvedības, dizaina pakalpojumi) | 0 % | 0 % |
| 025 | Inkubācija, atbalsts jaunu uzņēmumu izdalīšanai no jau esošiem uzņēmumiem, jaunu uzņēmumu atdalīšanai no jau esošiem uzņēmumiem un jaunuzņēmumiem | 0 % | 0 % |
| 026 | Atbalsts inovācijas kopām, tostarp starp uzņēmumiem, pētniecības organizācijām un valsts iestādēm un uzņēmējdarbības tīkliem, no kuriem labumu galvenokārt gūst MVU | 0 % | 0 % |
| 027 | Inovācijas procesi MVU (uz procesu, organizāciju, tirgvedību, līdzradīšanu, lietotājiem un pieprasījumu balstīta inovācija) | 0 % | 0 % |
| 028 | Tehnoloģiju nodošana un sadarbība starp uzņēmumiem, pētniecības centriem un augstākās izglītības nozari | 0 % | 0 % |
| 029 | Pētniecības un inovācijas procesi, tehnoloģiju nodošana un sadarbība starp uzņēmumiem, pētniecības centriem un universitātēm, kas pievēršas zemu oglekļa emisiju ekonomikai, noturībai pret klimata pārmaiņām un spējai pielāgoties tām | 100 % | 40 % |
| 030 | Pētniecības un inovācijas procesi, tehnoloģiju nodošana un sadarbība starp uzņēmumiem, kas pievēršas aprites ekonomikai | 40 % | 100 % |
| 031 | MVU apgrozāmā kapitāla finansēšana dotāciju veidā ārkārtas situācijas risināšanai (7) | 0 % | 0 % |
| 032 | IKT: ļoti augstas veiktspējas platjoslas tīkls (bāzes tīkls/atvilces maršrutēšanas tīkls) | 0 % | 0 % |
| 033 | IKT: ļoti augstas veiktspējas platjoslas tīkls (daudzdzīvokļu ēkās – piekļuve/vietējā abonentlīnija, kas veiktspējas ziņā ir ekvivalenta optiskās šķiedras kabelim, kurš ierīkots līdz sadales punktam apkalpojamajā vietā) | 0 % | 0 % |
| 034 | IKT: ļoti augstas veiktspējas platjoslas tīkls (atsevišķās mājās vai uzņēmumu telpās – piekļuve/vietējā abonentlīnija, kas veiktspējas ziņā ir ekvivalenta optiskās šķiedras kabelim, kurš ierīkots līdz sadales punktam apkalpojamajā vietā) | 0 % | 0 % |
| 035 | IKT: ļoti augstas veiktspējas platjoslas tīkls (modernākiem bezvadu sakariem – piekļuve/vietējā abonentlīnija, kas veiktspējas ziņā ir ekvivalenta optiskās šķiedras kabelim, kurš ierīkots līdz bāzes stacijai) | 0 % | 0 % |
| 036 | IKT: cita veida IKT infrastruktūra (tostarp lielapjoma datorresursi/iekārtas, datu centri, sensori un citas bezvadu iekārtas) | 0 % | 0 % |
| 037 | IKT: cita veida IKT infrastruktūra (tostarp lielapjoma datorresursi/iekārtas, datu centri, sensori un citas bezvadu iekārtas), kas atbilst oglekļa emisiju samazināšanas un energoefektivitātes kritērijiem (8) | 40 % | 0 % |
| 2. politikas mērķis. Zaļāka un noturīgāka Eiropa ar zemām oglekļa emisijām, kurā notiek pāreja uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē, veicinot taisnīgu pārkārtošanos uz tīru enerģiju, "zaļās" un "zilās" investīcijas, aprites ekonomika, klimata pārmaiņu seku mazināšana un pielāgošanās tām, risku novēršana un pārvaldība un ilgtspējīga mobilitāte pilsētvidēs |
| 038 | Energoefektivitāte un demonstrējuma projekti MVU un atbalsta pasākumi | 40 % | 40 % |
| 039 | Energoefektivitāte un demonstrējuma projekti lielos uzņēmumos un atbalsta pasākumi | 40 % | 40 % |
| 0409 | Energoefektivitāte un demonstrējuma projekti mazajos un vidējos uzņēmumos vai lielajos uzņēmumos un atbalsta pasākumi, kas atbilst energoefektivitātes kritērijiem (9) | 100 % | 40 % |
| 041 | Esošu mājokļu renovēšana energoefektivitātes uzlabošanai, demonstrējuma projekti un atbalsta pasākumi | 40 % | 40 % |
| 042 | Esošu mājokļu renovēšana energoefektivitātes uzlabošanai, demonstrējuma projekti un atbalsta pasākumi, kas atbilst energoefektivitātes kritērijiem (10) | 100 % | 40 % |
| 043 | Jaunu energoefektīvu ēku būvniecība (11) | 40 % | 40 % |
| 044 | Publiskās infrastruktūras atjaunošana energoefektivitātes uzlabošanai vai energoefektivitātes pasākumi, demonstrējuma projekti un atbalsta pasākumi | 40 % | 40 % |
| 045 | Publiskās infrastruktūras atjaunošana energoefektivitātes uzlabošanai vai energoefektivitātes pasākumi, demonstrējuma projekti un atbalsta pasākumi, kas atbilst energoefektivitātes kritērijiem (12) | 100 % | 40 % |
| 046 | Atbalsts struktūrām, kas sniedz pakalpojumus, kuri sekmē mazoglekļa ekonomiku un klimatnoturību, tostarp izpratnes veicināšanas pasākumi | 100 % | 40 % |
| 047 | Atjaunojamie energoresursi: vējš | 100 % | 40 % |
| 048 | Atjaunojamie energoresursi: saule | 100 % | 40 % |
| 049 | Atjaunojamie energoresursi: biomasa (13) | 40 % | 40 % |
| 050 | Atjaunojamie energoresursi: biomasa ar lieliem siltumnīcefekta gāzu ietaupījumiem (14) | 100 % | 40 % |
| 051 | Atjaunojamie energoresursi: jūra | 100 % | 40 % |
| 052 | Citu atjaunojamo energoresursu enerģija (tostarp ģeotermālā enerģija) | 100 % | 40 % |
| 053 | Viedas energosistēmas (tostarp viedtīkli un IKT sistēmas) un ar tām saistītās krātuves | 100 % | 40 % |
| 054 | Augstas efektivitātes koģenerācija, centralizētā siltumapgāde un aukstumapgāde | 40 % | 40 % |
| 055 (15) | Augstas efektivitātes koģenerācija, efektīva centralizētā siltumapgāde un dzesēšana ar zemām dzīvescikla emisijām (16) | 100 % | 40 % |
| 056 | Ogļu apkures sistēmu aizstāšana ar gāzes apkures sistēmām klimata pārmaiņu mazināšanas nolūkā | 0 % | 0 % |
| 057 | Dabasgāzes, ar kuru aizstāj ogles, izplatīšana un transportēšana | 0 % | 0 % |
| 058 | Pasākumi saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un ar klimatu saistīto risku novēršana un pārvaldība: plūdi un zemes nogruvumi (tostarp izpratnes veidošana, civilās aizsardzības un katastrofu pārvarēšanas sistēmas, infrastruktūras un uz ekosistēmu balstītas pieejas) | 100 % | 100 % |
| 059 | Pasākumi saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un ar klimatu saistīto risku novēršana un pārvaldība: ugunsgrēki (tostarp izpratnes veidošana, civilās aizsardzības un katastrofu pārvarēšanas sistēmas, infrastruktūras un uz ekosistēmu balstītas pieejas) | 100 % | 100 % |
| 060 | Pasākumi saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un ar klimatu saistīto risku novēršana un pārvaldība: citi, piemēram, vētras un sausums (tostarp izpratnes veidošana, civilās aizsardzības un katastrofu pārvarēšanas sistēmas, infrastruktūras un uz ekosistēmu balstītas pieejas) | 100 % | 100 % |
| 061 | Ar klimatu nesaistītu dabas risku (piemēram, zemestrīču) un ar cilvēku darbību saistītu risku (piemēram, tehnoloģisku negadījumu) novēršana un pārvaldība, tostarp izpratnes veidošana, civilās aizsardzības un katastrofu pārvarēšanas sistēmas, infrastruktūras un uz ekosistēmu balstītas pieejas | 0 % | 100 % |
| 062 | Dzeramā ūdens nodrošināšana (iegūšanas, apstrādes, uzglabāšanas un sadales infrastruktūra, efektivitātes pasākumi, dzeramā ūdens apgāde) | 0 % | 100 % |
| 063 | Dzeramā ūdens nodrošināšana (iegūšanas, apstrādes, uzglabāšanas un sadales infrastruktūra, efektivitātes pasākumi, dzeramā ūdens apgāde), kas atbilst efektivitātes kritērijiem (17) | 40 % | 100 % |
| 064 | Ūdens resursu apsaimniekošana un ūdens resursu saglabāšana (tostarp upju baseinu apsaimniekošana, konkrēti pasākumi, kas vērsti uz pielāgošanos klimata pārmaiņām, atkalizmantošana, noplūdes mazināšana) | 40 % | 100 % |
| 065 | Notekūdeņu savākšana un attīrīšana | 0 % | 100 % |
| 066 | Notekūdeņu savākšana un attīrīšana, kas atbilst energoefektivitātes kritērijiem (18) | 40 % | 100 % |
| 067 | Sadzīves atkritumu apsaimniekošana: rašanās novēršanas, apjoma samazināšanas, šķirošanas, atkārtotas izmantošanas, reciklēšanas pasākumi | 40 % | 100 % |
| 068 | Sadzīves atkritumu apsaimniekošana: atkritumu atliku apstrāde | 0 % | 100 % |
| 069 | Komerciālo, rūpniecisko atkritumu apsaimniekošana: rašanās novēršanas, apjoma samazināšanas, šķirošanas, atkārtotas izmantošanas, reciklēšanas pasākumi | 40 % | 100 % |
| 070 | Komerciālo, rūpniecisko atkritumu apsaimniekošana: atlikumi un bīstamie atkritumi | 0 % | 100 % |
| 071 | Reciklētu materiālu kā izejvielu izmantošanas veicināšana | 0 % | 100 % |
| 072 | Reciklētu materiālu kā izejvielu izmantošana, kas atbilst efektivitātes kritērijiem (19) | 100 % | 100 % |
| 073 | Rūpniecībā izmantotās un piesārņotās zemes atjaunošana | 0 % | 100 % |
| 074 | Rūpniecisku un piesārņotu vietu sanācija, kas atbilst efektivitātes kritērijiem (20) | 40 % | 100 % |
| 075 | Atbalsts videi nekaitīgiem ražošanas procesiem un resursu efektivitātei MVU | 40 % | 40 % |
| 076 | Atbalsts videi nekaitīgiem ražošanas procesiem un resursu efektivitātei lielos uzņēmumos | 40 % | 40 % |
| 077 | Gaisa kvalitātes uzlabošanas un trokšņa mazināšanas pasākumi | 40 % | 100 % |
| 078 | Natura 2000 teritoriju aizsardzība, atjaunošana un ilgtspējīga izmantošana | 40 % | 100 % |
| 079 | Dabas un bioloģiskās daudzveidības aizsardzība, dabas mantojums un resursi, zaļā un zilā infrastruktūra | 40 % | 100 % |
| 080 | Citi pasākumi siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai tādu aizsargājamo dabas teritoriju saglabāšanas un atjaunošanas jomā, kurām ir liels oglekļa absorbcijas un uzglabāšanas potenciāls, piemēram, ar purvu mitruma atjaunošanu, poligonu gāzes uztveršanu | 100 % | 100 % |
| 081 | Tīra pilsētvides transporta infrastruktūra (21) | 100 % | 40 % |
| 082 | Tīrs pilsētvides transporta ritošais sastāvs (22) | 100 % | 40 % |
| 083 | Riteņbraukšanas infrastruktūra | 100 % | 100 % |
| 084 | Pilsētvides transporta digitalizācija | 0 % | 0 % |
| 085 | Transporta digitalizācija, ja tā daļēji ir veltīta siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai: pilsētvides transports | 40 % | 0 % |
| 086 | Alternatīvo degvielu infrastruktūra (23) | 100 % | 40 % |
| 3. politikas mērķis. Ciešāk savienota Eiropa, uzlabojot mobilitāti |
| 087 (24) | Tikko uzbūvētas vai modernizētas automaģistrāles un ceļi – TEN-T pamattīkls | 0 % | 0 % |
| 088 | Tikko uzbūvētas vai modernizētas automaģistrāles un ceļi – TEN-T visaptverošais tīkls | 0 % | 0 % |
| 089 | Tikko uzbūvēti vai modernizēti TEN-T ceļu tīkla sekundārie ceļu posmi un mezgli | 0 % | 0 % |
| 090 | Citi tikko uzbūvēti vai modernizēti valsts, reģionālie un vietējās piekļuves ceļi | 0 % | 0 % |
| 091 | Rekonstruētas vai modernizētas automaģistrāles un ceļi – TEN-T pamattīkls | 0 % | 0 % |
| 092 | Rekonstruētas vai modernizētas automaģistrāles un ceļi – TEN-T visaptverošais tīkls | 0 % | 0 % |
| 093 | Citi rekonstruēti vai modernizēti ceļi (automaģistrāles, valsts, reģionālie vai vietējie ceļi) | 0 % | 0 % |
| 094 | Transporta digitalizācija: ceļš | 0 % | 0 % |
| 095 | Transporta digitalizācija, ja tā daļēji ir veltīta siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai: ceļš | 40 % | 0 % |
| 096 | Tikko uzbūvēti vai modernizēti dzelzceļi – TEN-T pamattīkls | 100 % | 40 % |
| 097 | Tikko uzbūvēti vai modernizēti dzelzceļi – TEN-T visaptverošais tīkls | 100 % | 40 % |
| 098 | Citi tikko uzbūvēti vai modernizēti dzelzceļi | 40 % | 40 % |
| 099 | Citi tikko uzbūvēti vai modernizēti dzelzceļi – elektriski/nulles emisijas (25) | 100 % | 40 % |
| 100 | Rekonstruēti vai modernizēti dzelzceļi – TEN-T pamattīkls | 100 % | 40 % |
| 101 | Rekonstruēti vai modernizēti dzelzceļi – TEN-T visaptverošais tīkls | 100 % | 40 % |
| 102 | Citi rekonstruēti vai modernizēti dzelzceļi | 40 % | 40 % |
| 103 | Citi rekonstruēti vai modernizēti dzelzceļi – elektriski/nulles emisijas (26) | 100 % | 40 % |
| 104 | Transporta digitalizācija: dzelzceļš | 40 % | 0 % |
| 105 | Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēma (ERTMS) | 40 % | 40 % |
| 106 | Mobilie sliežu aktīvi | 0 % | 40 % |
| 107 | Mobilie nulles emisijas/ar elektrību darbināmie (26) dzelzceļa aktīvi | 100 % | 40 % |
| 108 | Multimodālais transports (TEN-T) | 40 % | 40 % |
| 109 | Multimodālais transports(ārpus pilsētvides) | 40 % | 40 % |
| 110 | Jūras ostas (TEN-T) | 0 % | 0 % |
| 111 | Jūras ostas (TEN-T), izņemot objektus, kas ir paredzēti fosilā kurināmā transportēšanai | 40 % | 0 % |
| 112 | Citas jūras ostas | 0 % | 0 % |
| 113 | Citas jūras ostas, izņemot objektus, kas ir paredzēti fosilā kurināmā transportēšanai | 40 % | 0 % |
| 114 | Iekšzemes ūdensceļi un ostas (TEN-T) | 0 % | 0 % |
| 115 | Iekšzemes ūdensceļi un ostas (TEN-T), izņemot objektus, kas ir paredzēti fosilā kurināmā transportēšanai | 40 % | 0 % |
| 116 | Iekšzemes ūdensceļi un ostas (reģionālas un vietējas nozīmes) | 0 % | 0 % |
| 117 | Iekšzemes ūdensceļi un ostas (reģionālas un vietējas nozīmes), izņemot objektus, kas ir paredzēti fosilā kurināmā transportēšanai | 40 % | 0 % |
| 118 | Esošu lidostu drošības, drošuma un gaisa satiksmes pārvaldības sistēmas | 0 % | 0 % |
| 119 | Transporta digitalizācija: citi transporta veidi | 0 % | 0 % |
| 120 | Transporta digitalizācija, ja tā daļēji ir veltīta siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai: citi transporta veidi | 40 % | 0 % |
| 4. politikas mērķis. Sociālāka un iekļaujošāka Eiropa, īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru |
| 121 | Agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes infrastruktūra | 0 % | 0 % |
| 122 | Pamatizglītības un vidējās izglītības infrastruktūra | 0 % | 0 % |
| 123 | Terciārās izglītības infrastruktūra | 0 % | 0 % |
| 124 | Profesionālās izglītības un apmācības un pieaugušo izglītības infrastruktūra | 0 % | 0 % |
| 125 | Mājokļu infrastruktūra migrantiem, bēgļiem un personām, kurām piešķirta starptautiskā aizsardzība vai kuras uz tādu piesakās | 0 % | 0 % |
| 126 | Mājokļu infrastruktūra (personām, kas nav migranti, bēgļi un personas, kurām piešķirta starptautiskā aizsardzība vai kuras uz tādu piesakās) | 0 % | 0 % |
| 127 | Cita sociālā infrastruktūra, kas veicina sociālo iekļaušanu kopienā | 0 % | 0 % |
| 128 | Veselības aprūpes infrastruktūra | 0 % | 0 % |
| 129 | Veselības aprūpes iekārtas | 0 % | 0 % |
| 130 | Veselības aprūpes mobilie aktīvi | 0 % | 0 % |
| 131 | Digitalizācija veselības aprūpē | 0 % | 0 % |
| 132 | Kritiski svarīgais aprīkojums un preces, kas vajadzīgi ārkārtas situācijas risināšanai | 0 % | 0 % |
| 133 | Pagaidu uzņemšanas infrastruktūra migrantiem, bēgļiem un personām, kurām piešķirta starptautiskā aizsardzība vai kuras uz tādu piesakās | 0 % | 0 % |
| 134 | Pasākumi nodarbinātības pieejamības uzlabošanai | 0 % | 0 % |
| 135 | Pasākumi, kas paredzēti tam, lai veicinātu ilgstošu bezdarbnieku piekļuvi nodarbinātībai | 0 % | 0 % |
| 136 | Īpašs atbalsts jaunatnes nodarbinātībai un jauniešu sociāli ekonomiskai integrācijai | 0 % | 0 % |
| 137 | Atbalsts pašnodarbinātībai un jaunuzņēmumu darījumdarbības sākšanai | 0 % | 0 % |
| 138 | Atbalsts sociālajai ekonomikai un sociālajiem uzņēmumiem | 0 % | 0 % |
| 139 | Pasākumi darba tirgus iestāžu modernizēšanai un nostiprināšanai un pakalpojumi, kas paredzēti tam, lai novērtētu un prognozētu nepieciešamās prasmes un lai nodrošinātu savlaicīgu un individuāli pielāgotu palīdzību | 0 % | 0 % |
| 140 | Atbalsts atbilstībai starp piedāvājumu un pieprasījumu darba tirgū un pārmaiņām darba tirgū | 0 % | 0 % |
| 141 | Atbalsts darbaspēka mobilitātei | 0 % | 0 % |
| 142 | Pasākumi, kas paredzēti tam, lai veicinātu sieviešu līdzdalību darba tirgū un samazinātu dzimuma segregāciju darba tirgū | 0 % | 0 % |
| 143 | Pasākumi, kas veicina darba un privātās dzīves līdzsvaru, tostarp piekļuvi bērnu aprūpes pakalpojumiem un apgādājamu personu aprūpei | 0 % | 0 % |
| 144 | Tādi pasākumi veselīgai un labi pielāgotai darba videi, kas mazina veselības riskus, tostarp fizisko aktivitāšu veicināšana | 0 % | 0 % |
| 145 | Atbalsts digitālo prasmju pilnveidei | 0 % | 0 % |
| 146 | Atbalsts, ar ko veicina darba ņēmēju, uzņēmumu un uzņēmēju pielāgošanos pārmaiņām | 0 % | 0 % |
| 147 | Pasākumi, kas veicina aktīvas un veselīgas vecumdienas | 0 % | 0 % |
| 148 | Atbalsts agrīnajai pirmsskolas izglītībai un aprūpei (izņemot infrastruktūru) | 0 % | 0 % |
| 149 | Atbalsts pamatizglītībai un vidējai izglītībai (izņemot infrastruktūru) | 0 % | 0 % |
| 150 | Atbalsts terciārajai izglītībai (izņemot infrastruktūru) | 0 % | 0 % |
| 151 | Atbalsts pieaugušo izglītībai (izņemot infrastruktūru) | 0 % | 0 % |
| 152 | Pasākumi, kas veicina vienlīdzīgas iespējas un aktīvu līdzdalību sabiedrībā | 0 % | 0 % |
| 153 | Iespējas cilvēkiem, kas atrodas nelabvēlīgā situācijā, integrēties un atkal iekļauties darba tirgū | 0 % | 0 % |
| 154 | Pasākumi, kas uzlabo atstumtu grupu, piemēram, romu, piekļuvi izglītībai, nodarbinātībai un veicina to sociālo iekļaušanu | 0 % | 0 % |
| 155 | Atbalsts pilsoniskajai sabiedrībai, kas strādā ar atstumtām kopienām, piemēram, romiem | 0 % | 0 % |
| 156 | Konkrētas darbības, kas paredzētas, lai palielinātu trešo valstu valstspiederīgo dalību nodarbinātībā | 0 % | 0 % |
| 157 | Pasākumi trešo valstu valstspiederīgo sociālajai integrācijai | 0 % | 0 % |
| 158 | Pasākumi, ar ko uzlabo vienlīdzīgu un savlaicīgu piekļuvi kvalitatīviem, ilgtspējīgiem un cenas ziņā pieejamiem pakalpojumiem | 0 % | 0 % |
| 159 | Pasākumi, ar ko uzlabo pakalpojumus, kas nodrošina aprūpi ģimenes apstākļos un vietējā kopienā | 0 % | 0 % |
| 160 | Pasākumi, ar ko uzlabo veselības aprūpes sistēmu pieejamību, efektivitāti un noturību (izņemot infrastruktūru) | 0 % | 0 % |
| 161 | Pasākumi, ar ko uzlabo piekļuvi ilgtermiņa aprūpei (izņemot infrastruktūru) | 0 % | 0 % |
| 162 | Pasākumi, ar ko modernizē sociālās aizsardzības sistēmas, tostarp, veicinot piekļuvi sociālajai aizsardzībai | 0 % | 0 % |
| 163 | Nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļautu personu, tostarp vistrūcīgāko personu un bērnu, sociālās integrēšanas veicināšana | 0 % | 0 % |
| 164 | Materiālās nenodrošinātības risināšana, sniedzot pārtikas un/vai materiālo palīdzību vistrūcīgākajām personām, tostarp atbalsta pasākumi | 0 % | 0 % |
| 5. politikas mērķis. Iedzīvotājiem tuvāka Eiropa, veicinot visu veidu teritoriju un vietējo iniciatīvu ilgtspējīgu un integrētu attīstību |
| 165 | Publisko tūrisma objektu un vērtību aizsardzība, pilnveidošana un popularizēšana un tūrisma pakalpojumi | 0 % | 0 % |
| 166 | Kultūras mantojuma aizsardzība, pilnveidošana un popularizēšana un kultūras pakalpojumi | 0 % | 0 % |
| 167 | Dabas mantojuma aizsardzība, pilnveidošana un popularizēšana un ekotūrisms, izņemot Natura 2000 teritorijas | 0 % | 100 % |
| 168 | Publisku vietu fiziska atjaunošana un drošība | 0 % | 0 % |
| 169 | Teritoriālās attīstības iniciatīvas, tostarp teritoriālo stratēģiju izstrāde | 0 % | 0 % |
| Citi kodi, kas saistīti ar 1.–5. politikas mērķi |
| 170 | Ar fondu īstenošanu saistīto programmu iestāžu un struktūru spēju uzlabošana | 0 % | 0 % |
| 171 | Sadarbības uzlabošana ar partneriem gan dalībvalstī, gan aiz tās robežām | 0 % | 0 % |
| 172 | Starpfondu finansējums saskaņā ar ERAF (atbalsts ESF+ veida darbībām, kas vajadzīgas, lai īstenotu ERAF darbības daļu, un kas ir tieši saistītas ar to) | 0 % | 0 % |
| 173 | Publisko iestāžu un ieinteresēto personu institucionālo spēju uzlabošana, lai īstenotu teritoriālās sadarbības projektus un iniciatīvas pārrobežu, transnacionālā, jūrlietu un starpreģionālā kontekstā | 0 % | 0 % |
| 174 | Interreg: robežšķērsošanas pārvaldība un mobilitātes un migrācijas pārvaldība | 0 % | 0 % |
| 175 | Tālākie reģioni: visu tādu papildizmaksu kompensēšana, kas radušās saistībā ar nepietiekamu pieejamību un teritoriālo fragmentāciju | 0 % | 0 % |
| 176 | Tālākie reģioni: konkrēta darbība, kas vērsta uz tādu papildizmaksu kompensēšanu, kas radušās saistībā ar tirgus faktoru apjomu | 0 % | 0 % |
| 177 | Tālākie reģioni: atbalsts tādu papildizmaksu kompensēšanai, kas radušās saistībā ar klimatiskajiem apstākļiem un reljefa problēmām | 40 % | 40 % |
| 178 | Tālākie reģioni: lidostas | 0 % | 0 % |
| Tehniskā palīdzība |
| 179 | Informācija un sakari | 0 % | 0 % |
| 180 | Sagatavošana, īstenošana, uzraudzība un kontrole | 0 % | 0 % |
| 181 | Izvērtēšana un pētījumi, datu vākšana | 0 % | 0 % |
| 182 | Dalībvalstu iestāžu, saņēmēju un attiecīgo partneru spēju stiprināšana | 0 % | 0 % |

INTERVENCES JOMA (3)

Koeficients, ar ko aprēķina atbalstu klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanai

Koeficients, ar ko aprēķina atbalstu vides mērķu sasniegšanai

1. politikas mērķis. Konkurētspējīgāka un viedāka Eiropa, veicinot inovatīvas un viedas ekonomiskās pārmaiņas un reģionālo IKT savienojamību

001

Investīcijas tādu mikrouzņēmumu pamatlīdzekļos, tostarp pētniecības infrastruktūrā, kas ir tieši saistīti ar pētniecības un inovācijas darbībām

0 %

0 %

002

Investīcijas tādu mazo un vidējo uzņēmumu (tostarp privātu pētniecības centru) pamatlīdzekļos, tostarp pētniecības infrastruktūrā, kas ir tieši saistīti ar pētniecības un inovācijas darbībām

0 %

0 %

003

Investīcijas tādu lielo uzņēmumu (4) pamatlīdzekļos, tostarp pētniecības infrastruktūrā, kas ir tieši saistīti ar pētniecības un inovācijas darbībām

0 %

0 %

004

Investīcijas tādu publisko pētniecības centru un augstākās izglītības iestāžu pamatlīdzekļos, tostarp pētniecības infrastruktūrā, kas ir tieši saistīti ar pētniecības un inovācijas darbībām

0 %

0 %

005

Investīcijas tādu mikrouzņēmumu nemateriālajos aktīvos, kas tieši saistīti ar pētniecības un inovācijas darbībām

0 %

0 %

006

Investīcijas tādu MVU (tostarp privātu pētniecības centru) nemateriālajos aktīvos, kas tieši saistīti ar pētniecības un inovācijas darbībām

0 %

0 %

007

Investīcijas tādu lielo uzņēmumu nemateriālajos aktīvos, kas tieši saistīti ar pētniecības un inovācijas darbībām

0 %

0 %

008

Investīcijas tādu publisko pētniecības centru un augstākās izglītības nemateriālajos aktīvos, kas tieši saistīti ar pētniecības un inovācijas darbībām

0 %

0 %

009

Mikrouzņēmumu pētniecības un inovācijas darbības, tostarp tīklošana (rūpnieciskā pētniecība, eksperimentālā izstrāde, priekšizpēte)

0 %

0 %

010

MVU pētniecības un inovācijas darbības, tostarp tīklošana

0 %

0 %

011

Lielo uzņēmumu pētniecības un inovācijas darbības, tostarp tīklošana

0 %

0 %

012

Publisko pētniecības centru, augstākās izglītības un kompetences centru pētniecības un inovācijas darbības, tostarp tīklošana (rūpnieciskā pētniecība, eksperimentālā izstrāde, priekšizpēte)

0 %

0 %

013

MVU digitalizācija (tostarp e-komercija, e-darījumi un uzņēmējdarbības procesi tīklā, digitālās inovācijas centri, "dzīvās laboratorijas", tīmekļa uzņēmēji un IKT jaunuzņēmumi, B2B)

0 %

0 %

014

Lielo uzņēmumu digitalizācija (tostarp e-komercija, e-darījumi un uzņēmējdarbības procesi tīklā, digitālās inovācijas centri, "dzīvās laboratorijas", tīmekļa uzņēmēji un IKT jaunuzņēmumi, B2B)

0 %

0 %

015

MVU vai lielo uzņēmumu digitalizācija (tostarp e-komercija, e-darījumi un uzņēmējdarbības procesi tīklā, digitālās inovācijas centri, "dzīvās laboratorijas", tīmekļa uzņēmēji un IKT jaunuzņēmumi, B2B), kas atbilst siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas vai energoefektivitātes kritērijiem (5)

40 %

0 %

016

Valsts pārvaldes IKT risinājumi, e-pakalpojumi, lietotnes

0 %

0 %

017

Valsts pārvaldes IKT risinājumi, e-pakalpojumi, lietotnes, kas atbilst siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas vai energoefektivitātes kritērijiem (6)

40 %

0 %

018

Digitālajām prasmēm un digitālai iekļaušanai paredzēti IT pakalpojumi un lietotnes

0 %

0 %

019

E-veselības pakalpojumi un lietotnes (tostarp e-aprūpe, lietu internets fiziskām aktivitātēm un interaktīvai automatizētai dzīvesvidei)

0 %

0 %

020

MVU uzņēmējdarbības infrastruktūra (tostarp rūpniecības parki un zonas)

0 %

0 %

021

MVU uzņēmējdarbības attīstība un internacionalizācija, tostarp ienesīgi ieguldījumi

0 %

0 %

022

Atbalsts lielajiem uzņēmumiem, izmantojot finanšu instrumentus, tostarp ienesīgi ieguldījumi

0 %

0 %

023

Prasmju attīstīšana pārdomātai specializācijai, rūpniecības pārkārtošanai, uzņēmējdarbībai un uzņēmumu spējai pielāgoties pārmaiņām

0 %

0 %

024

Uzlaboti atbalsta pakalpojumi MVU un MVU grupām (tostarp vadības, tirgvedības, dizaina pakalpojumi)

0 %

0 %

025

Inkubācija, atbalsts jaunu uzņēmumu izdalīšanai no jau esošiem uzņēmumiem, jaunu uzņēmumu atdalīšanai no jau esošiem uzņēmumiem un jaunuzņēmumiem

0 %

0 %

026

Atbalsts inovācijas kopām, tostarp starp uzņēmumiem, pētniecības organizācijām un valsts iestādēm un uzņēmējdarbības tīkliem, no kuriem labumu galvenokārt gūst MVU

0 %

0 %

027

Inovācijas procesi MVU (uz procesu, organizāciju, tirgvedību, līdzradīšanu, lietotājiem un pieprasījumu balstīta inovācija)

0 %

0 %

028

Tehnoloģiju nodošana un sadarbība starp uzņēmumiem, pētniecības centriem un augstākās izglītības nozari

0 %

0 %

029

Pētniecības un inovācijas procesi, tehnoloģiju nodošana un sadarbība starp uzņēmumiem, pētniecības centriem un universitātēm, kas pievēršas zemu oglekļa emisiju ekonomikai, noturībai pret klimata pārmaiņām un spējai pielāgoties tām

100 %

40 %

030

Pētniecības un inovācijas procesi, tehnoloģiju nodošana un sadarbība starp uzņēmumiem, kas pievēršas aprites ekonomikai

40 %

100 %

031

MVU apgrozāmā kapitāla finansēšana dotāciju veidā ārkārtas situācijas risināšanai (7)

0 %

0 %

032

IKT: ļoti augstas veiktspējas platjoslas tīkls (bāzes tīkls/atvilces maršrutēšanas tīkls)

0 %

0 %

033

IKT: ļoti augstas veiktspējas platjoslas tīkls (daudzdzīvokļu ēkās – piekļuve/vietējā abonentlīnija, kas veiktspējas ziņā ir ekvivalenta optiskās šķiedras kabelim, kurš ierīkots līdz sadales punktam apkalpojamajā vietā)

0 %

0 %

034

IKT: ļoti augstas veiktspējas platjoslas tīkls (atsevišķās mājās vai uzņēmumu telpās – piekļuve/vietējā abonentlīnija, kas veiktspējas ziņā ir ekvivalenta optiskās šķiedras kabelim, kurš ierīkots līdz sadales punktam apkalpojamajā vietā)

0 %

0 %

035

IKT: ļoti augstas veiktspējas platjoslas tīkls (modernākiem bezvadu sakariem – piekļuve/vietējā abonentlīnija, kas veiktspējas ziņā ir ekvivalenta optiskās šķiedras kabelim, kurš ierīkots līdz bāzes stacijai)

0 %

0 %

036

IKT: cita veida IKT infrastruktūra (tostarp lielapjoma datorresursi/iekārtas, datu centri, sensori un citas bezvadu iekārtas)

0 %

0 %

037

IKT: cita veida IKT infrastruktūra (tostarp lielapjoma datorresursi/iekārtas, datu centri, sensori un citas bezvadu iekārtas), kas atbilst oglekļa emisiju samazināšanas un energoefektivitātes kritērijiem (8)

40 %

0 %

2. politikas mērķis. Zaļāka un noturīgāka Eiropa ar zemām oglekļa emisijām, kurā notiek pāreja uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē, veicinot taisnīgu pārkārtošanos uz tīru enerģiju, "zaļās" un "zilās" investīcijas, aprites ekonomika, klimata pārmaiņu seku mazināšana un pielāgošanās tām, risku novēršana un pārvaldība un ilgtspējīga mobilitāte pilsētvidēs

038

Energoefektivitāte un demonstrējuma projekti MVU un atbalsta pasākumi

40 %

40 %

039

Energoefektivitāte un demonstrējuma projekti lielos uzņēmumos un atbalsta pasākumi

40 %

40 %

0409

Energoefektivitāte un demonstrējuma projekti mazajos un vidējos uzņēmumos vai lielajos uzņēmumos un atbalsta pasākumi, kas atbilst energoefektivitātes kritērijiem (9)

100 %

40 %

041

Esošu mājokļu renovēšana energoefektivitātes uzlabošanai, demonstrējuma projekti un atbalsta pasākumi

40 %

40 %

042

Esošu mājokļu renovēšana energoefektivitātes uzlabošanai, demonstrējuma projekti un atbalsta pasākumi, kas atbilst energoefektivitātes kritērijiem (10)

100 %

40 %

043

Jaunu energoefektīvu ēku būvniecība (11)

40 %

40 %

044

Publiskās infrastruktūras atjaunošana energoefektivitātes uzlabošanai vai energoefektivitātes pasākumi, demonstrējuma projekti un atbalsta pasākumi

40 %

40 %

045

Publiskās infrastruktūras atjaunošana energoefektivitātes uzlabošanai vai energoefektivitātes pasākumi, demonstrējuma projekti un atbalsta pasākumi, kas atbilst energoefektivitātes kritērijiem (12)

100 %

40 %

046

Atbalsts struktūrām, kas sniedz pakalpojumus, kuri sekmē mazoglekļa ekonomiku un klimatnoturību, tostarp izpratnes veicināšanas pasākumi

100 %

40 %

047

Atjaunojamie energoresursi: vējš

100 %

40 %

048

Atjaunojamie energoresursi: saule

100 %

40 %

049

Atjaunojamie energoresursi: biomasa (13)

40 %

40 %

050

Atjaunojamie energoresursi: biomasa ar lieliem siltumnīcefekta gāzu ietaupījumiem (14)

100 %

40 %

051

Atjaunojamie energoresursi: jūra

100 %

40 %

052

Citu atjaunojamo energoresursu enerģija (tostarp ģeotermālā enerģija)

100 %

40 %

053

Viedas energosistēmas (tostarp viedtīkli un IKT sistēmas) un ar tām saistītās krātuves

100 %

40 %

054

Augstas efektivitātes koģenerācija, centralizētā siltumapgāde un aukstumapgāde

40 %

40 %

055 (15)

Augstas efektivitātes koģenerācija, efektīva centralizētā siltumapgāde un dzesēšana ar zemām dzīvescikla emisijām (16)

100 %

40 %

056

Ogļu apkures sistēmu aizstāšana ar gāzes apkures sistēmām klimata pārmaiņu mazināšanas nolūkā

0 %

0 %

057

Dabasgāzes, ar kuru aizstāj ogles, izplatīšana un transportēšana

0 %

0 %

058

Pasākumi saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un ar klimatu saistīto risku novēršana un pārvaldība: plūdi un zemes nogruvumi (tostarp izpratnes veidošana, civilās aizsardzības un katastrofu pārvarēšanas sistēmas, infrastruktūras un uz ekosistēmu balstītas pieejas)

100 %

100 %

059

Pasākumi saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un ar klimatu saistīto risku novēršana un pārvaldība: ugunsgrēki (tostarp izpratnes veidošana, civilās aizsardzības un katastrofu pārvarēšanas sistēmas, infrastruktūras un uz ekosistēmu balstītas pieejas)

100 %

100 %

060

Pasākumi saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un ar klimatu saistīto risku novēršana un pārvaldība: citi, piemēram, vētras un sausums (tostarp izpratnes veidošana, civilās aizsardzības un katastrofu pārvarēšanas sistēmas, infrastruktūras un uz ekosistēmu balstītas pieejas)

100 %

100 %

061

Ar klimatu nesaistītu dabas risku (piemēram, zemestrīču) un ar cilvēku darbību saistītu risku (piemēram, tehnoloģisku negadījumu) novēršana un pārvaldība, tostarp izpratnes veidošana, civilās aizsardzības un katastrofu pārvarēšanas sistēmas, infrastruktūras un uz ekosistēmu balstītas pieejas

0 %

100 %

062

Dzeramā ūdens nodrošināšana (iegūšanas, apstrādes, uzglabāšanas un sadales infrastruktūra, efektivitātes pasākumi, dzeramā ūdens apgāde)

0 %

100 %

063

Dzeramā ūdens nodrošināšana (iegūšanas, apstrādes, uzglabāšanas un sadales infrastruktūra, efektivitātes pasākumi, dzeramā ūdens apgāde), kas atbilst efektivitātes kritērijiem (17)

40 %

100 %

064

Ūdens resursu apsaimniekošana un ūdens resursu saglabāšana (tostarp upju baseinu apsaimniekošana, konkrēti pasākumi, kas vērsti uz pielāgošanos klimata pārmaiņām, atkalizmantošana, noplūdes mazināšana)

40 %

100 %

065

Notekūdeņu savākšana un attīrīšana

0 %

100 %

066

Notekūdeņu savākšana un attīrīšana, kas atbilst energoefektivitātes kritērijiem (18)

40 %

100 %

067

Sadzīves atkritumu apsaimniekošana: rašanās novēršanas, apjoma samazināšanas, šķirošanas, atkārtotas izmantošanas, reciklēšanas pasākumi

40 %

100 %

068

Sadzīves atkritumu apsaimniekošana: atkritumu atliku apstrāde

0 %

100 %

069

Komerciālo, rūpniecisko atkritumu apsaimniekošana: rašanās novēršanas, apjoma samazināšanas, šķirošanas, atkārtotas izmantošanas, reciklēšanas pasākumi

40 %

100 %

070

Komerciālo, rūpniecisko atkritumu apsaimniekošana: atlikumi un bīstamie atkritumi

0 %

100 %

071

Reciklētu materiālu kā izejvielu izmantošanas veicināšana

0 %

100 %

072

Reciklētu materiālu kā izejvielu izmantošana, kas atbilst efektivitātes kritērijiem (19)

100 %

100 %

073

Rūpniecībā izmantotās un piesārņotās zemes atjaunošana

0 %

100 %

074

Rūpniecisku un piesārņotu vietu sanācija, kas atbilst efektivitātes kritērijiem (20)

40 %

100 %

075

Atbalsts videi nekaitīgiem ražošanas procesiem un resursu efektivitātei MVU

40 %

40 %

076

Atbalsts videi nekaitīgiem ražošanas procesiem un resursu efektivitātei lielos uzņēmumos

40 %

40 %

077

Gaisa kvalitātes uzlabošanas un trokšņa mazināšanas pasākumi

40 %

100 %

078

Natura 2000 teritoriju aizsardzība, atjaunošana un ilgtspējīga izmantošana

40 %

100 %

079

Dabas un bioloģiskās daudzveidības aizsardzība, dabas mantojums un resursi, zaļā un zilā infrastruktūra

40 %

100 %

080

Citi pasākumi siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai tādu aizsargājamo dabas teritoriju saglabāšanas un atjaunošanas jomā, kurām ir liels oglekļa absorbcijas un uzglabāšanas potenciāls, piemēram, ar purvu mitruma atjaunošanu, poligonu gāzes uztveršanu

100 %

100 %

081

Tīra pilsētvides transporta infrastruktūra (21)

100 %

40 %

082

Tīrs pilsētvides transporta ritošais sastāvs (22)

100 %

40 %

083

Riteņbraukšanas infrastruktūra

100 %

100 %

084

Pilsētvides transporta digitalizācija

0 %

0 %

085

Transporta digitalizācija, ja tā daļēji ir veltīta siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai: pilsētvides transports

40 %

0 %

086

Alternatīvo degvielu infrastruktūra (23)

100 %

40 %

3. politikas mērķis. Ciešāk savienota Eiropa, uzlabojot mobilitāti

087 (24)

Tikko uzbūvētas vai modernizētas automaģistrāles un ceļi – TEN-T pamattīkls

0 %

0 %

088

Tikko uzbūvētas vai modernizētas automaģistrāles un ceļi – TEN-T visaptverošais tīkls

0 %

0 %

089

Tikko uzbūvēti vai modernizēti TEN-T ceļu tīkla sekundārie ceļu posmi un mezgli

0 %

0 %

090

Citi tikko uzbūvēti vai modernizēti valsts, reģionālie un vietējās piekļuves ceļi

0 %

0 %

091

Rekonstruētas vai modernizētas automaģistrāles un ceļi – TEN-T pamattīkls

0 %

0 %

092

Rekonstruētas vai modernizētas automaģistrāles un ceļi – TEN-T visaptverošais tīkls

0 %

0 %

093

Citi rekonstruēti vai modernizēti ceļi (automaģistrāles, valsts, reģionālie vai vietējie ceļi)

0 %

0 %

094

Transporta digitalizācija: ceļš

0 %

0 %

095

Transporta digitalizācija, ja tā daļēji ir veltīta siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai: ceļš

40 %

0 %

096

Tikko uzbūvēti vai modernizēti dzelzceļi – TEN-T pamattīkls

100 %

40 %

097

Tikko uzbūvēti vai modernizēti dzelzceļi – TEN-T visaptverošais tīkls

100 %

40 %

098

Citi tikko uzbūvēti vai modernizēti dzelzceļi

40 %

40 %

099

Citi tikko uzbūvēti vai modernizēti dzelzceļi – elektriski/nulles emisijas (25)

100 %

40 %

100

Rekonstruēti vai modernizēti dzelzceļi – TEN-T pamattīkls

100 %

40 %

101

Rekonstruēti vai modernizēti dzelzceļi – TEN-T visaptverošais tīkls

100 %

40 %

102

Citi rekonstruēti vai modernizēti dzelzceļi

40 %

40 %

103

Citi rekonstruēti vai modernizēti dzelzceļi – elektriski/nulles emisijas (26)

100 %

40 %

104

Transporta digitalizācija: dzelzceļš

40 %

0 %

105

Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēma (ERTMS)

40 %

40 %

106

Mobilie sliežu aktīvi

0 %

40 %

107

Mobilie nulles emisijas/ar elektrību darbināmie (26) dzelzceļa aktīvi

100 %

40 %

108

Multimodālais transports (TEN-T)

40 %

40 %

109

Multimodālais transports(ārpus pilsētvides)

40 %

40 %

110

Jūras ostas (TEN-T)

0 %

0 %

111

Jūras ostas (TEN-T), izņemot objektus, kas ir paredzēti fosilā kurināmā transportēšanai

40 %

0 %

112

Citas jūras ostas

0 %

0 %

113

Citas jūras ostas, izņemot objektus, kas ir paredzēti fosilā kurināmā transportēšanai

40 %

0 %

114

Iekšzemes ūdensceļi un ostas (TEN-T)

0 %

0 %

115

Iekšzemes ūdensceļi un ostas (TEN-T), izņemot objektus, kas ir paredzēti fosilā kurināmā transportēšanai

40 %

0 %

116

Iekšzemes ūdensceļi un ostas (reģionālas un vietējas nozīmes)

0 %

0 %

117

Iekšzemes ūdensceļi un ostas (reģionālas un vietējas nozīmes), izņemot objektus, kas ir paredzēti fosilā kurināmā transportēšanai

40 %

0 %

118

Esošu lidostu drošības, drošuma un gaisa satiksmes pārvaldības sistēmas

0 %

0 %

119

Transporta digitalizācija: citi transporta veidi

0 %

0 %

120

Transporta digitalizācija, ja tā daļēji ir veltīta siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai: citi transporta veidi

40 %

0 %

4. politikas mērķis. Sociālāka un iekļaujošāka Eiropa, īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru

121

Agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes infrastruktūra

0 %

0 %

122

Pamatizglītības un vidējās izglītības infrastruktūra

0 %

0 %

123

Terciārās izglītības infrastruktūra

0 %

0 %

124

Profesionālās izglītības un apmācības un pieaugušo izglītības infrastruktūra

0 %

0 %

125

Mājokļu infrastruktūra migrantiem, bēgļiem un personām, kurām piešķirta starptautiskā aizsardzība vai kuras uz tādu piesakās

0 %

0 %

126

Mājokļu infrastruktūra (personām, kas nav migranti, bēgļi un personas, kurām piešķirta starptautiskā aizsardzība vai kuras uz tādu piesakās)

0 %

0 %

127

Cita sociālā infrastruktūra, kas veicina sociālo iekļaušanu kopienā

0 %

0 %

128

Veselības aprūpes infrastruktūra

0 %

0 %

129

Veselības aprūpes iekārtas

0 %

0 %

130

Veselības aprūpes mobilie aktīvi

0 %

0 %

131

Digitalizācija veselības aprūpē

0 %

0 %

132

Kritiski svarīgais aprīkojums un preces, kas vajadzīgi ārkārtas situācijas risināšanai

0 %

0 %

133

Pagaidu uzņemšanas infrastruktūra migrantiem, bēgļiem un personām, kurām piešķirta starptautiskā aizsardzība vai kuras uz tādu piesakās

0 %

0 %

134

Pasākumi nodarbinātības pieejamības uzlabošanai

0 %

0 %

135

Pasākumi, kas paredzēti tam, lai veicinātu ilgstošu bezdarbnieku piekļuvi nodarbinātībai

0 %

0 %

136

Īpašs atbalsts jaunatnes nodarbinātībai un jauniešu sociāli ekonomiskai integrācijai

0 %

0 %

137

Atbalsts pašnodarbinātībai un jaunuzņēmumu darījumdarbības sākšanai

0 %

0 %

138

Atbalsts sociālajai ekonomikai un sociālajiem uzņēmumiem

0 %

0 %

139

Pasākumi darba tirgus iestāžu modernizēšanai un nostiprināšanai un pakalpojumi, kas paredzēti tam, lai novērtētu un prognozētu nepieciešamās prasmes un lai nodrošinātu savlaicīgu un individuāli pielāgotu palīdzību

0 %

0 %

140

Atbalsts atbilstībai starp piedāvājumu un pieprasījumu darba tirgū un pārmaiņām darba tirgū

0 %

0 %

141

Atbalsts darbaspēka mobilitātei

0 %

0 %

142

Pasākumi, kas paredzēti tam, lai veicinātu sieviešu līdzdalību darba tirgū un samazinātu dzimuma segregāciju darba tirgū

0 %

0 %

143

Pasākumi, kas veicina darba un privātās dzīves līdzsvaru, tostarp piekļuvi bērnu aprūpes pakalpojumiem un apgādājamu personu aprūpei

0 %

0 %

144

Tādi pasākumi veselīgai un labi pielāgotai darba videi, kas mazina veselības riskus, tostarp fizisko aktivitāšu veicināšana

0 %

0 %

145

Atbalsts digitālo prasmju pilnveidei

0 %

0 %

146

Atbalsts, ar ko veicina darba ņēmēju, uzņēmumu un uzņēmēju pielāgošanos pārmaiņām

0 %

0 %

147

Pasākumi, kas veicina aktīvas un veselīgas vecumdienas

0 %

0 %

148

Atbalsts agrīnajai pirmsskolas izglītībai un aprūpei (izņemot infrastruktūru)

0 %

0 %

149

Atbalsts pamatizglītībai un vidējai izglītībai (izņemot infrastruktūru)

0 %

0 %

150

Atbalsts terciārajai izglītībai (izņemot infrastruktūru)

0 %

0 %

151

Atbalsts pieaugušo izglītībai (izņemot infrastruktūru)

0 %

0 %

152

Pasākumi, kas veicina vienlīdzīgas iespējas un aktīvu līdzdalību sabiedrībā

0 %

0 %

153

Iespējas cilvēkiem, kas atrodas nelabvēlīgā situācijā, integrēties un atkal iekļauties darba tirgū

0 %

0 %

154

Pasākumi, kas uzlabo atstumtu grupu, piemēram, romu, piekļuvi izglītībai, nodarbinātībai un veicina to sociālo iekļaušanu

0 %

0 %

155

Atbalsts pilsoniskajai sabiedrībai, kas strādā ar atstumtām kopienām, piemēram, romiem

0 %

0 %

156

Konkrētas darbības, kas paredzētas, lai palielinātu trešo valstu valstspiederīgo dalību nodarbinātībā

0 %

0 %

157

Pasākumi trešo valstu valstspiederīgo sociālajai integrācijai

0 %

0 %

158

Pasākumi, ar ko uzlabo vienlīdzīgu un savlaicīgu piekļuvi kvalitatīviem, ilgtspējīgiem un cenas ziņā pieejamiem pakalpojumiem

0 %

0 %

159

Pasākumi, ar ko uzlabo pakalpojumus, kas nodrošina aprūpi ģimenes apstākļos un vietējā kopienā

0 %

0 %

160

Pasākumi, ar ko uzlabo veselības aprūpes sistēmu pieejamību, efektivitāti un noturību (izņemot infrastruktūru)

0 %

0 %

161

Pasākumi, ar ko uzlabo piekļuvi ilgtermiņa aprūpei (izņemot infrastruktūru)

0 %

0 %

162

Pasākumi, ar ko modernizē sociālās aizsardzības sistēmas, tostarp, veicinot piekļuvi sociālajai aizsardzībai

0 %

0 %

163

Nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļautu personu, tostarp vistrūcīgāko personu un bērnu, sociālās integrēšanas veicināšana

0 %

0 %

164

Materiālās nenodrošinātības risināšana, sniedzot pārtikas un/vai materiālo palīdzību vistrūcīgākajām personām, tostarp atbalsta pasākumi

0 %

0 %

5. politikas mērķis. Iedzīvotājiem tuvāka Eiropa, veicinot visu veidu teritoriju un vietējo iniciatīvu ilgtspējīgu un integrētu attīstību

165

Publisko tūrisma objektu un vērtību aizsardzība, pilnveidošana un popularizēšana un tūrisma pakalpojumi

0 %

0 %

166

Kultūras mantojuma aizsardzība, pilnveidošana un popularizēšana un kultūras pakalpojumi

0 %

0 %

167

Dabas mantojuma aizsardzība, pilnveidošana un popularizēšana un ekotūrisms, izņemot Natura 2000 teritorijas

0 %

100 %

168

Publisku vietu fiziska atjaunošana un drošība

0 %

0 %

169

Teritoriālās attīstības iniciatīvas, tostarp teritoriālo stratēģiju izstrāde

0 %

0 %

Citi kodi, kas saistīti ar 1.–5. politikas mērķi

170

Ar fondu īstenošanu saistīto programmu iestāžu un struktūru spēju uzlabošana

0 %

0 %

171

Sadarbības uzlabošana ar partneriem gan dalībvalstī, gan aiz tās robežām

0 %

0 %

172

Starpfondu finansējums saskaņā ar ERAF (atbalsts ESF+ veida darbībām, kas vajadzīgas, lai īstenotu ERAF darbības daļu, un kas ir tieši saistītas ar to)

0 %

0 %

173

Publisko iestāžu un ieinteresēto personu institucionālo spēju uzlabošana, lai īstenotu teritoriālās sadarbības projektus un iniciatīvas pārrobežu, transnacionālā, jūrlietu un starpreģionālā kontekstā

0 %

0 %

174

Interreg: robežšķērsošanas pārvaldība un mobilitātes un migrācijas pārvaldība

0 %

0 %

175

Tālākie reģioni: visu tādu papildizmaksu kompensēšana, kas radušās saistībā ar nepietiekamu pieejamību un teritoriālo fragmentāciju

0 %

0 %

176

Tālākie reģioni: konkrēta darbība, kas vērsta uz tādu papildizmaksu kompensēšanu, kas radušās saistībā ar tirgus faktoru apjomu

0 %

0 %

177

Tālākie reģioni: atbalsts tādu papildizmaksu kompensēšanai, kas radušās saistībā ar klimatiskajiem apstākļiem un reljefa problēmām

40 %

40 %

178

Tālākie reģioni: lidostas

0 %

0 %

Tehniskā palīdzība

179

Informācija un sakari

0 %

0 %

180

Sagatavošana, īstenošana, uzraudzība un kontrole

0 %

0 %

181

Izvērtēšana un pētījumi, datu vākšana

0 %

0 %

182

Dalībvalstu iestāžu, saņēmēju un attiecīgo partneru spēju stiprināšana

0 %

0 %

2. TABULA. KODI, KAS ATTIECAS UZ ATBALSTA DIMENSIJAS VEIDU (27)

| ATBALSTA VEIDS |
| --- |
| 01 | Dotācija |
| 02 | Atbalsts, izmantojot finanšu instrumentus: kapitāls vai kvazikapitāls |
| 03 | Atbalsts, izmantojot finanšu instrumentus: aizdevums |
| 04 | Atbalsts, izmantojot finanšu instrumentus: garantija |
| 05 | Atbalsts, izmantojot finanšu instrumentus: Dotācijas finanšu instrumenta darbības ietvaros |
| 06 | Balva |

ATBALSTA VEIDS

01

Dotācija

02

Atbalsts, izmantojot finanšu instrumentus: kapitāls vai kvazikapitāls

03

Atbalsts, izmantojot finanšu instrumentus: aizdevums

04

Atbalsts, izmantojot finanšu instrumentus: garantija

05

Atbalsts, izmantojot finanšu instrumentus: Dotācijas finanšu instrumenta darbības ietvaros

06

Balva

3. TABULA. KODI, KAS ATTIECAS UZ TERITORIĀLĀ ĪSTENOŠANAS MEHĀNISMA UN TERITORIĀLĀ ASPEKTA DIMENSIJU

| TERITORIĀLAIS ĪSTENOŠANAS MEHĀNISMS UN TERITORIĀLAIS ASPEKTS |
| --- |
| Integrētie teritoriālie ieguldījumi (ITI) | ITI, kas koncentrējas uz ilgtspējīgu pilsētvides attīstību |
| 01 | Pilsētvides rajoni | x |
| 02 | Lielās pilsētas, mazās pilsētas, piepilsētas | x |
| 03 | Funkcionālās pilsētvides teritorijas | x |
| 04 | Lauku apvidi | |
| 05 | Kalnu apvidi | |
| 06 | Salas un piekrastes teritorijas | |
| 07 | Mazapdzīvoti apgabali | |
| 08 | Cita veida mērķteritorijas | |
| Sabiedrības virzīta vietējā attīstība (SVVA) | SVVA, kas koncentrējas uz ilgtspējīgu pilsētvides attīstību |
| 09 | Pilsētvides rajoni | x |
| 10 | Lielās pilsētas, mazās pilsētas, piepilsētas | x |
| 11 | Funkcionālās pilsētvides teritorijas | x |
| 12 | Lauku apvidi | |
| 13 | Kalnu apvidi | |
| 14 | Salas un piekrastes teritorijas | |
| 15 | Mazapdzīvoti apgabali | |
| 16 | Cita veida mērķteritorijas | |
| Cita veida teritoriālais instruments | Cita veida teritoriālais instruments, kas vērsts uz ilgtspējīgu pilsētvides attīstību |
| 17 | Pilsētvides rajoni | x |
| 18 | Lielās pilsētas, mazās pilsētas, piepilsētas | x |
| 19 | Funkcionālās pilsētvides teritorijas | x |
| 20 | Lauku apvidi | |
| 21 | Kalnu apvidi | |
| 22 | Salas un piekrastes teritorijas | |
| 23 | Mazapdzīvoti apgabali | |
| 24 | Cita veida mērķteritorijas | |
| Citas pieejas (28) |
| 25 | Pilsētvides rajoni |
| 26 | Lielās pilsētas, mazās pilsētas, piepilsētas |
| 27 | Funkcionālās pilsētvides teritorijas |
| 28 | Lauku apvidi |
| 29 | Kalnu apvidi |
| 30 | Salas un piekrastes teritorijas |
| 31 | Mazapdzīvoti apgabali |
| 32 | Cita veida mērķteritorijas |
| 33 | Bez teritoriālā mērķa |

TERITORIĀLAIS ĪSTENOŠANAS MEHĀNISMS UN TERITORIĀLAIS ASPEKTS

Integrētie teritoriālie ieguldījumi (ITI)

ITI, kas koncentrējas uz ilgtspējīgu pilsētvides attīstību

01

Pilsētvides rajoni

x

02

Lielās pilsētas, mazās pilsētas, piepilsētas

x

03

Funkcionālās pilsētvides teritorijas

x

04

Lauku apvidi

05

Kalnu apvidi

06

Salas un piekrastes teritorijas

07

Mazapdzīvoti apgabali

08

Cita veida mērķteritorijas

Sabiedrības virzīta vietējā attīstība (SVVA)

SVVA, kas koncentrējas uz ilgtspējīgu pilsētvides attīstību

09

Pilsētvides rajoni

x

10

Lielās pilsētas, mazās pilsētas, piepilsētas

x

11

Funkcionālās pilsētvides teritorijas

x

12

Lauku apvidi

13

Kalnu apvidi

14

Salas un piekrastes teritorijas

15

Mazapdzīvoti apgabali

16

Cita veida mērķteritorijas

Cita veida teritoriālais instruments

Cita veida teritoriālais instruments, kas vērsts uz ilgtspējīgu pilsētvides attīstību

17

Pilsētvides rajoni

x

18

Lielās pilsētas, mazās pilsētas, piepilsētas

x

19

Funkcionālās pilsētvides teritorijas

x

20

Lauku apvidi

21

Kalnu apvidi

22

Salas un piekrastes teritorijas

23

Mazapdzīvoti apgabali

24

Cita veida mērķteritorijas

Citas pieejas (28)

25

Pilsētvides rajoni

26

Lielās pilsētas, mazās pilsētas, piepilsētas

27

Funkcionālās pilsētvides teritorijas

28

Lauku apvidi

29

Kalnu apvidi

30

Salas un piekrastes teritorijas

31

Mazapdzīvoti apgabali

32

Cita veida mērķteritorijas

33

Bez teritoriālā mērķa

4. TABULA. KODI, KAS ATTIECAS UZ SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS DIMENSIJU

| 01 | Lauksaimniecība un mežsaimniecība |
| --- | --- |
| 02 | Zivsaimniecība |
| 03 | Akvakultūra |
| 04 | Citi zilās ekonomikas sektori |
| 05 | Pārtikas produktu un dzērienu ražošana |
| 06 | Tekstilmateriālu un tekstilizstrādājumu ražošana |
| 07 | Transportlīdzekļu ražošana |
| 08 | Datoru, elektronisko un optisko iekārtu ražošana |
| 09 | Citas neminētas rūpniecības nozares |
| 10 | Būvniecība |
| 11 | Ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde |
| 12 | Elektroenerģija, gāze, siltumapgāde, karstā ūdens nodrošināšana un gaisa kondicionēšana |
| 13 | Ūdensapgāde, notekūdeņu, atkritumu apsaimniekošana un sanācija |
| 14 | Transports un uzglabāšana |
| 15 | Informācijas un sakaru pasākumi, tostarp telesakari |
| 16 | Vairumtirdzniecība un mazumtirdzniecība |
| 17 | Tūrisms, izmitināšana un ēdināšanas pakalpojumi |
| 18 | Finanšu un apdrošināšanas darbības |
| 19 | Darbības ar nekustamo īpašumu, noma un darījumi |
| 20 | Valsts pārvalde |
| 21 | Izglītība |
| 22 | Veselības aizsardzība |
| 23 | Sociālā aprūpe, komunālie, sociālie un personiskie pakalpojumi |
| 24 | Ar vidi saistītas darbības |
| 25 | Māksla, izklaide, radošās nozares un atpūta |
| 26 | Citi neminēti pakalpojumi |

01

Lauksaimniecība un mežsaimniecība

02

Zivsaimniecība

03

Akvakultūra

04

Citi zilās ekonomikas sektori

05

Pārtikas produktu un dzērienu ražošana

06

Tekstilmateriālu un tekstilizstrādājumu ražošana

07

Transportlīdzekļu ražošana

08

Datoru, elektronisko un optisko iekārtu ražošana

09

Citas neminētas rūpniecības nozares

10

Būvniecība

11

Ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde

12

Elektroenerģija, gāze, siltumapgāde, karstā ūdens nodrošināšana un gaisa kondicionēšana

13

Ūdensapgāde, notekūdeņu, atkritumu apsaimniekošana un sanācija

14

Transports un uzglabāšana

15

Informācijas un sakaru pasākumi, tostarp telesakari

16

Vairumtirdzniecība un mazumtirdzniecība

17

Tūrisms, izmitināšana un ēdināšanas pakalpojumi

18

Finanšu un apdrošināšanas darbības

19

Darbības ar nekustamo īpašumu, noma un darījumi

20

Valsts pārvalde

21

Izglītība

22

Veselības aizsardzība

23

Sociālā aprūpe, komunālie, sociālie un personiskie pakalpojumi

24

Ar vidi saistītas darbības

25

Māksla, izklaide, radošās nozares un atpūta

26

Citi neminēti pakalpojumi

5. TABULA. KODI, KAS ATTIECAS UZ ATRAŠANĀS VIETAS DIMENSIJU

| ATRAŠANĀS VIETA |
| --- |
| Kods | Atrašanās vieta |
| | Reģiona vai teritorijas kods, kurā darbība atrodas vai tiek veikta, kā norādīts kopējā statistiski teritoriālo vienību klasifikācijā (NUTS), kas iekļauta Regulas (EK) Nr. 1059/2003 I pielikumā. |

ATRAŠANĀS VIETA

Kods

Atrašanās vieta

Reģiona vai teritorijas kods, kurā darbība atrodas vai tiek veikta, kā norādīts kopējā statistiski teritoriālo vienību klasifikācijā (NUTS), kas iekļauta Regulas (EK) Nr. 1059/2003 I pielikumā.

6. TABULA. KODI, KAS ATTIECAS UZ ESF+ SEKUNDĀRAJIEM TEMATIEM

| ESF+ SEKUNDĀRAIS TEMATS | Koeficients, ar ko aprēķina atbalstu klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanai |
| --- | --- |
| 01 | Videi nekaitīgu prasmju un darbvietu un zaļās ekonomikas veicināšana | 100 % |
| 02 | Digitālo prasmju pilnveide un darbvietu izveide | 0 % |
| 03 | Investīcijas pētniecībā un inovācijās un pārdomātā specializācijā | 0 % |
| 04 | Investīcijas mazajos un vidējos uzņēmumos (MVU) | 0 % |
| 05 | Nediskriminēšana | 0 % |
| 06 | Bērnu nabadzības problēmas risināšana | 0 % |
| 07 | Sociālo partneru spēju veidošana | 0 % |
| 08 | Pilsoniskās sabiedrības organizāciju spēju veidošana | 0 % |
| 09 | Nepiemēro | 0 % |
| 10 | Eiropas pusgadā apzināto problēmu risināšana (29) | 0 % |

ESF+ SEKUNDĀRAIS TEMATS

Koeficients, ar ko aprēķina atbalstu klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanai

01

Videi nekaitīgu prasmju un darbvietu un zaļās ekonomikas veicināšana

100 %

02

Digitālo prasmju pilnveide un darbvietu izveide

0 %

03

Investīcijas pētniecībā un inovācijās un pārdomātā specializācijā

0 %

04

Investīcijas mazajos un vidējos uzņēmumos (MVU)

0 %

05

Nediskriminēšana

0 %

06

Bērnu nabadzības problēmas risināšana

0 %

07

Sociālo partneru spēju veidošana

0 %

08

Pilsoniskās sabiedrības organizāciju spēju veidošana

0 %

09

Nepiemēro

0 %

10

Eiropas pusgadā apzināto problēmu risināšana (29)

0 %

7. TABULA. KODI, KAS ATTIECAS UZ ESF+ / ERAF/ KOHĒZIJAS FONDU / TPF DZIMUMU LĪDZTIESĪBAS DIMENSIJU

| ESF+ / ERAF/ Kohēzijas fonds / TPF dzimumu līdztiesības dimensija | Koeficients, ar ko aprēķina atbalstu ar dzimumu līdztiesību saistītiem jautājumiem |
| --- | --- |
| 01 | Mērķtiecīga dzimumu līdztiesības aspekta veicināšana | 100 % |
| 02 | Dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana | 40 % |
| 03 | Dzimumu neitralitāte | 0 % |

ESF+ / ERAF/ Kohēzijas fonds / TPF dzimumu līdztiesības dimensija

Koeficients, ar ko aprēķina atbalstu ar dzimumu līdztiesību saistītiem jautājumiem

01

Mērķtiecīga dzimumu līdztiesības aspekta veicināšana

100 %

02

Dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana

40 %

03

Dzimumu neitralitāte

0 %

8. TABULA. KODI, KAS ATTIECAS UZ MAKROREĢIONĀLAJĀM UN JŪRAS BASEINU STRATĒĢIJĀM

| MAKROREĢIONĀLĀS UN JŪRAS BASEINU STRATĒĢIJAS |
| --- |
| 01 | Adrijas un Jonijas jūras reģiona stratēģija |
| 02 | Alpu reģiona stratēģija |
| 03 | Baltijas jūras reģiona stratēģija |
| 04 | Donavas reģiona stratēģija |
| 05 | Ziemeļu Ledus okeāns |
| 06 | Atlantijas reģiona stratēģija |
| 07 | Melnā jūra |
| 08 | Vidusjūra |
| 09 | Ziemeļjūra |
| 10 | Vidusjūras rietumdaļas stratēģija |
| 11 | Nav ieguldījuma makroreģionālajās un jūras baseina stratēģijās |

MAKROREĢIONĀLĀS UN JŪRAS BASEINU STRATĒĢIJAS

01

Adrijas un Jonijas jūras reģiona stratēģija

02

Alpu reģiona stratēģija

03

Baltijas jūras reģiona stratēģija

04

Donavas reģiona stratēģija

05

Ziemeļu Ledus okeāns

06

Atlantijas reģiona stratēģija

07

Melnā jūra

08

Vidusjūra

09

Ziemeļjūra

10

Vidusjūras rietumdaļas stratēģija

11

Nav ieguldījuma makroreģionālajās un jūras baseina stratēģijās

---

(1)  Attiecībā uz konkrēto mērķi "dot reģioniem un cilvēkiem iespēju risināt jautājumus saistībā ar sociālajām, nodarbinātības, ekonomiskajām un vidiskajām sekām, ko rada pārkārtošanās uz Savienības 2030. gadam izvirzīto mērķrādītāju enerģētikas un klimata jomā un uz klimatneitrālu Savienības ekonomiku līdz 2050. gadam, pamatojoties uz Parīzes nolīgumu", kas tiek atbalstīts ar TPF, var izmantot intervences jomas saskaņā ar jebkuru politikas mērķi, ar noteikumu, ka tās atbilst TPF regulas 8. un 9. pantam un ir saskaņā ar attiecīgo taisnīgas pārkārtošanās teritoriālo plānu. Minētajam konkrētajam mērķim koeficients, ko izmanto, lai aprēķinātu atbalstu klimata pārmaiņu iegrožošanas mērķiem, ir 100 % visām izmantotajām intervences jomām.

(2)  Ja dalībvalsts atzītā summa klimata mērķu atbalstam saskaņā ar tās Atveseļošanas un noturības plānu ir palielināta pēc Regulas (ES) 2021/241 18. panta 4. punkta e) apakšpunkta piemērošanas, saskaņā ar kohēzijas politiku piemēro arī identisku proporcionālu minētās dalībvalsts ieguldījuma līmeņa palielinājumu klimata mērķu atbalstam.

(3)  Intervences jomas ir sagrupētas pa politikas mērķiem, bet to izmantošana attiecas ne tikai uz tiem. Jebkuru intervences jomu var izmantot saskaņā ar jebkuru politikas mērķi. Īpaši attiecībā uz 5. politikas mērķi papildus dimensiju kodiem, kas tajā uzskaitīti, var izvēlēties visus dimensiju kodus, kas norādīti 1.–4. politikas mērķī.

(4)  Lielie uzņēmumi ir visi uzņēmumi, kas nav MVU, tostarp mazas vidējas kapitalizācijas sabiedrības.

(5)  Ja pasākuma mērķis ir panākt, ka darbības laikā ir jāapstrādā vai jāvāc dati, lai nodrošinātu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu, kas ļauj pierādīt būtiskus siltumnīcefekta gāzu emisiju ietaupījumus aprites ciklā; vai ja pasākuma mērķis paredz, ka datu centriem ir jāievēro "Eiropas rīcības kodekss attiecībā uz datu centru energoefektivitāti".

(6)  Ja pasākuma mērķis ir panākt, ka darbības laikā ir jāapstrādā vai jāvāc dati, lai nodrošinātu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu, kas ļauj pierādīt būtiskus siltumnīcefekta gāzu emisiju ietaupījumus aprites ciklā; vai ja pasākuma mērķis paredz, ka datu centriem ir jāievēro "Eiropas rīcības kodekss attiecībā uz datu centru energoefektivitāti".

(7)  Šis kods ir pieejams izmantošanai tikai tad, ja tiek īstenoti pagaidu pasākumi nolūkā izmantot ERAF, lai reaģētu uz ārkārtējiem apstākļiem, ievērojot ERAF un KF regulas 5. panta 6. punktu.

(8)  Ja pasākuma mērķis ir panākt, ka darbības laikā ir jāapstrādā vai jāvāc dati, lai nodrošinātu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu, kas ļauj pierādīt būtiskus siltumnīcefekta gāzu emisiju ietaupījumus aprites ciklā; vai ja pasākuma mērķis paredz, ka datu centriem ir jāievēro "Eiropas rīcības kodekss attiecībā uz datu centru energoefektivitāti".

(9)  Ja pasākuma mērķis ir a) vidēji sasniegt vismaz vidēju renovācijas pamatīguma pakāpi, kā noteikts Komisijas Ieteikumā (ES) 2019/786 (2019. gada 8. maijs) par ēku renovāciju (OV L 127, 16.5.2019., 34. lpp.), vai b) sasniegt vidēji vismaz 30 % tiešo un netiešo siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu salīdzinājumā ar ex ante emisijām.

(10)  Ja pasākuma mērķis ir vidēji sasniegt vismaz vidēju renovācijas pamatīguma pakāpi, kā noteikts Komisijas Ieteikumā (ES) 2019/786. Ēku renovācija iekļauj arī infrastruktūru 120.–127. intervences jomas nozīmē.

(11)  Ja pasākumu mērķis attiecas uz tādu jaunu ēku būvniecību, kuru primārais enerģijas pieprasījums (PED) ir vismaz par 20 % mazāks nekā GNEĒ prasība (gandrīz nulles enerģijas ēka, valsts noteikumi). Jaunu energoefektīvu ēku būvniecība iekļauj arī infrastruktūru 120.–127. intervences jomas nozīmē.

(12)  Ja pasākuma mērķis ir vidēji sasniegt a) vismaz vidēju renovācijas pamatīguma pakāpi, kā noteikts Komisijas Ieteikumā (ES) 2019/786, vai b) vismaz 30 % tiešo un netiešo siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu salīdzinājumā ar ex ante emisijām. Ēku renovācija iekļauj arī infrastruktūru 120.–127. intervences jomas nozīmē.

(13)  Ja pasākuma mērķis ir saistīts ar elektroenerģijas vai siltuma ražošanu no biomasas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001 (2018. gada 11. decembris) par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (OV L 328, 21.12.2018., 82. lpp.).

(14)  Ja pasākuma mērķis ir saistīts ar elektroenerģijas vai siltuma ražošanu no biomasas saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/2001 un ja pasākuma mērķis ir panākt vismaz 80 % siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu objektā, izmantojot biomasu, saistībā ar siltumnīcefekta gāzu aiztaupījuma metodiku un relatīvo fosilā kurināmā komparatoru, kas noteikts Direktīvas (ES) 2018/2001 VI pielikumā. Ja pasākuma mērķis ir saistīts ar biodegvielas ražošanu no biomasas (izņemot pārtikas un lopbarības kultūras) saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/2001 un ja pasākuma mērķis ir panākt vismaz 65 % siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu objektā, izmantojot biomasu, saistībā ar siltumnīcefekta gāzu aiztaupījuma metodiku un relatīvo fosilā kurināmā komparatoru, kas noteikts Direktīvas (ES) 2018/2001 V pielikumā.

(15)  Šo jomu nevar izmantot, atbalstot fosilo kurināmo saskaņā ar ERAF un Kohēzijas Fonda regulas 7. panta 1. punkta h) apakšpunktu.

(16)  Ja augstas efektivitātes koģenerācijas gadījumā pasākuma mērķis ir sasniegt dzīvescikla emisijas, kas ir mazākas par 100 g CO2e/kWh, vai siltumu/aukstumu, kas rodas no siltuma pārpalikuma. Ja centralizētās siltumapgādes/dzesēšanas gadījumā saistītā infrastruktūra atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2012/27/ES (2012. gada 25. oktobris) par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES un atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK (OV L 315, 14.11.2012., 1. lpp.) vai esošā infrastruktūra ir modernizēta, lai atbilstu efektīvas centralizētās siltumapgādes un dzesēšanas definīcijai, vai ja projekts ir progresīva izmēģinājuma sistēma (kontroles un energovadības sistēmas, lietu internets) vai tā rezultātā centralizētās siltumapgādes un dzesēšanas sistēmā ir zemāks temperatūras režīms.

(17)  Ja pasākuma mērķis ir panākt, lai uzbūvētās sistēmas vidējais enerģijas patēriņš būtu <= 0,5 kWh vai infrastruktūras noplūdes indekss (ILI) būtu <= 1,5 un lai atjaunošanas darbībai vidējais enerģijas patēriņš samazinātos par vairāk nekā 20 % vai noplūde samazinātos par vairāk nekā 20 %.

(18)  Ja pasākuma mērķis ir uzbūvētajai pilna cikla notekūdeņu sistēmai nodrošināt neto nulles enerģijas patēriņu vai atjaunot pilna cikla notekūdeņu sistēmu tā, lai vidējais enerģijas patēriņš samazinātos vismaz par 10 % (tikai ar energoefektivitātes pasākumiem, nevis ar būtiskām izmaiņām vai slodzes izmaiņām).

(19)  Ja pasākuma mērķis ir vismaz 50 % no dalīti savākto pārstrādāto nebīstamo atkritumu svara pārvērst otrreizējās izejvielās.

(20)  Ja pasākuma mērķis ir pārvērst rūpnieciskos un piesārņoto vietu dabiskā oglekļa piesaistītājā.

(21)  Tīra pilsētas transporta infrastruktūra attiecas uz infrastruktūru, kas ļauj ekspluatēt nulles emisijas ritošo sastāvu.

(22)  Tīrs pilsētvides ritošais sastāvs attiecas uz nulles emisijas ritošo sastāvu.

(23)  Ja pasākuma mērķis atbilst Direktīvai (ES) 2018/2001.

(24)  Attiecībā uz 087.–091. intervences jomu 081., 082. un 086. intervences jomu var izmantot tādu pasākumu elementiem, kas saistīti ar intervenci alternatīvo degvielu jomā, tostarp EV uzlādi, vai sabiedriskā transporta jomā.

(25)  Ja pasākuma mērķis attiecas uz elektrificētiem sliežu ceļiem un ar tiem saistītām apakšsistēmām vai ja ir plāns elektrifikācijai, vai ja tas 10 gadu laikā būs derīgs izmantošanai vilcieniem ar nulles izplūdes emisiju.

(26)  Attiecas arī uz divrežīmu vilcieniem.

(27)  I pielikuma 2. tabulu piemēro EJZAF attiecībā uz VII pielikuma 12. tabulu.

(28)  Citas pieejas saskaņā ar politikas mērķiem, kas nav 5. politikas mērķis, kā arī nav integrētie teritoriālie ieguldījumi vai sabiedrības virzīta vietējā attīstība.

(29)  Tostarp tās problēmas, kas izklāstītas valsts reformu programmās, kā arī attiecīgajos konkrētai valstij adresētajos ieteikumos (kas pieņemti saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu un LESD 148. panta 4. punktu).

---

II PIELIKUMS

Partnerības nolīguma paraugs – 10. panta 6. punkts
   (1)

Atsauce: Regulas (ES) 2021/1060 (KNR) 10. panta 5. punkts. Pamatojums un teksta lauki saskaņā ar šā pielikuma 1.–10. punktu nepārsniedz 35 lappuses, un vienā lappusē ir vidēji 3000 rakstzīmju bez atstarpēm.

| CCI | [15] (2) |
| --- | --- |
| Nosaukums | [255] |
| Versija | |
| Pirmais gads | [4] |
| Pēdējais gads | [4] |
| Komisijas lēmuma numurs | |
| Komisijas lēmuma datums | |

CCI

[15] (2)

Nosaukums

[255]

Versija

Pirmais gads

[4]

Pēdējais gads

[4]

Komisijas lēmuma numurs

Komisijas lēmuma datums

1.   Politikas mērķu un TPF konkrētā mērķa izvēle

Atsauce: KNR 11. panta 1. punkta a) apakšpunkts

1. tabula. Politikas mērķa un TPF konkrētā mērķa izvēle un pamatojums

| Izvēlētais mērķis | Programma | Fonds | Politikas mērķa vai TPF konkrētā mērķa izvēles pamatojums |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | [3500 par katru mērķi] |

Izvēlētais mērķis

Programma

Fonds

Politikas mērķa vai TPF konkrētā mērķa izvēles pamatojums

[3500 par katru mērķi]

2.   Politikas risinājumi, koordinācija un papildināmība (3)

Atsauce: KNR 11. panta 1. punkta b) apakšpunkta i), ii) un iii) punkts

Kopsavilkums par rīcībpolitikas izvēli un galvenajiem rezultātiem, kas gaidāmi saistībā ar katru fondu, uz kuru attiecas partnerības nolīgums – KNR 11. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punkts

| Teksta lauks |
| --- |

Teksta lauks

Fondu koordinācija, norobežošana un papildināmība un attiecīgā gadījumā koordinācija starp valstu un reģionālajām programmām – KNR 11. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punkts

| Teksta lauks |
| --- |

Teksta lauks

Papildināmība un sinerģijas starp fondiem, uz kuriem attiecas partnerības nolīgums, AMIF, IDF, BMVI un citiem Savienības instrumentiem – KNR 11. panta 1. punkta b) apakšpunkta iii) punkts

| Teksta lauks |
| --- |

Teksta lauks

3.   Iemaksa budžeta garantijās saskaņā ar InvestEU un pamatojums (4)

Atsauce: KNR 11. panta 1. punkta g) apakšpunkts un 14. pants

2A. tabula. Iemaksa InvestEU (sadalījums pa gadiem)

| Iemaksa no | Iemaksa | Sadalījums pa gadiem |
| --- | --- | --- |
| Fonds | Reģiona kategorija | InvestEU politikas logs(-i) | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Kopā |
| ERAF | Vairāk attīstīts | | | | | | | | | |
| Pārejas | | | | | | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | | | | | | |
| ESF+ | Vairāk attīstīts | | | | | | | | | |
| Pārejas | | | | | | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | | | | | | |
| Kohēzijas fonds | Nav norādīts | | | | | | | | | |
| EJZAF | Nav norādīts | | | | | | | | | |

Iemaksa no

Iemaksa

Sadalījums pa gadiem

Fonds

Reģiona kategorija

InvestEU politikas logs(-i)

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Kopā

ERAF

Vairāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

ESF+

Vairāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

Kohēzijas fonds

Nav norādīts

EJZAF

Nav norādīts

2B. tabula. Iemaksas InvestEU (kopsavilkums)

| | Reģiona kategorija | 1. politikas logs "Ilgtspējīga infrastruktūra" | 2. politikas logs "Pētniecība, inovācija un digitalizācija" | 3. politikas logs "MVU" | 4. politikas logs
  "Sociālie ieguldījumi un prasmes" | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | a) | b) | c) | d) | (f)=(a)+(b)+(c)+(d) |
| ERAF | Vairāk attīstīts | | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | | |
| Pārejas | | | | | |
| ESF+ | Vairāk attīstīts | | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | | |
| Pārejas | | | | | |
| Kohēzijas fonds | | | | | | |
| EJZAF | | | | | | |
| Kopā | | | | | | |

Reģiona kategorija

1. politikas logs "Ilgtspējīga infrastruktūra"

2. politikas logs "Pētniecība, inovācija un digitalizācija"

3. politikas logs "MVU"

4. politikas logs

"Sociālie ieguldījumi un prasmes"

Kopā

a)

b)

c)

d)

(f)=(a)+(b)+(c)+(d)

ERAF

Vairāk attīstīts

Mazāk attīstīts

Pārejas

ESF+

Vairāk attīstīts

Mazāk attīstīts

Pārejas

Kohēzijas fonds

EJZAF

Kopā

| Teksta lauks [3500] (pamatojums, ņemot vērā to, kā šīs summas palīdz sasniegt politikas mērķus, kas izvēlēti partnerības nolīgumā saskaņā ar InvestEU regulas 10. panta 1. punktu) |
| --- |

Teksta lauks [3500] (pamatojums, ņemot vērā to, kā šīs summas palīdz sasniegt politikas mērķus, kas izvēlēti partnerības nolīgumā saskaņā ar InvestEU regulas 10. panta 1. punktu)

4.   Pārvietojumi (5)

| Dalībvalsts pieprasa | ☐ | pārvietojumu starp reģiona kategorijām |
| --- | --- | --- |

Dalībvalsts pieprasa

☐

pārvietojumu starp reģiona kategorijām

| ☐ | pārvietojumu uz instrumentiem tiešā vai netiešā pārvaldībā |
| --- | --- |

☐

pārvietojumu uz instrumentiem tiešā vai netiešā pārvaldībā

| ☐ | pārvietojumu starp ERAF, ESF+, Kohēzijas fondu vai uz citu fondu vai fondiem |
| --- | --- |

☐

pārvietojumu starp ERAF, ESF+, Kohēzijas fondu vai uz citu fondu vai fondiem

| ☐ | ERAF un ESF+ resursu kā papildu atbalsta pārvietojumu uz TPF |
| --- | --- |

☐

ERAF un ESF+ resursu kā papildu atbalsta pārvietojumu uz TPF

| ☐ | pārvietojumus no mērķa "Eiropas teritoriālā sadarbība" uz mērķi "Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei" |
| --- | --- |

☐

pārvietojumus no mērķa "Eiropas teritoriālā sadarbība" uz mērķi "Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei"

4.1.   Pārvietošana starp reģiona kategorijām

Atsauce: KNR 11. panta 1. punkta e) apakšpunkts un 111. pants

3A. tabula. Pārvietojumi starp reģiona kategorijām un pamatojums (sadalījums pa gadiem)

| Pārvieto no | Pārvieto uz | Sadalījums pa gadiem |
| --- | --- | --- |
| Reģiona kategorija | Reģiona kategorija | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Kopā |
| Vairāk attīstīts | Vairāk attīstīts /
  Pārejas /
  Mazāk attīstīts | | | | | | | | |
| Pārejas | | | | | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | | | | | |

Pārvieto no

Pārvieto uz

Sadalījums pa gadiem

Reģiona kategorija

Reģiona kategorija

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Kopā

Vairāk attīstīts

Vairāk attīstīts /

Pārejas /

Mazāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

3B. tabula. Pārvietojumi starp reģiona kategorijām (kopsavilkums)

| Reģiona kategorija | Piešķīrums pa reģiona kategorijām | Pārvieto uz: | Pārvietojamā summa | Sākotnējā piešķīruma daļa, kas pārvietota | Piešķīrums pa reģiona kategorijām pēc pārvietošanas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mazāk attīstīts | | Vairāk attīstīts | | | |
| Pārejas | | | |
| Vairāk attīstīts | | Pārejas | | | |
| Mazāk attīstīts | | | |
| Pārejas | | Vairāk attīstīts | | | |
| Mazāk attīstīts | | | |

Reģiona kategorija

Piešķīrums pa reģiona kategorijām

Pārvieto uz:

Pārvietojamā summa

Sākotnējā piešķīruma daļa, kas pārvietota

Piešķīrums pa reģiona kategorijām pēc pārvietošanas

Mazāk attīstīts

Vairāk attīstīts

Pārejas

Vairāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

Pārejas

Vairāk attīstīts

Mazāk attīstīts

| Teksta lauks [3500] (pamatojums) |
| --- |

Teksta lauks [3500] (pamatojums)

4.2.   Pārvietojumi uz instrumentiem, uz ko attiecas tieša vai netieša pārvaldība

Atsauce: KNR 26. panta 1. punkts

4A. tabula. Pārvietojumi uz instrumentiem tiešā vai netiešā pārvaldībā, ja šāda iespēja ir paredzēta pamataktā (*1) (sadalījums pa gadiem)

| Pārvieto no | Pārvieto uz | Sadalījums pa gadiem |
| --- | --- | --- |
| Fonds | Reģiona kategorija | Instruments | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Kopā |
| ERAF | Vairāk attīstīts | | | | | | | | | |
| Pārejas | | | | | | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | | | | | | |
| ESF+ | Vairāk attīstīts | | | | | | | | | |
| Pārejas | | | | | | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | | | | | | |
| Kohēzijas fonds | Nav norādīts | | | | | | | | | |
| EJZAF | Nav norādīts | | | | | | | | | |

Pārvieto no

Pārvieto uz

Sadalījums pa gadiem

Fonds

Reģiona kategorija

Instruments

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Kopā

ERAF

Vairāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

ESF+

Vairāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

Kohēzijas fonds

Nav norādīts

EJZAF

Nav norādīts

4B. tabula. Pārvietojumi uz instrumentiem tiešā vai netiešā pārvaldībā, ja šāda iespēja ir paredzēta pamataktā (*2) (kopsavilkums)

| Fonds | Reģiona kategorija | 1. instruments | 2. instruments | 3. instruments | 4. instruments | 5. instruments | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ERAF | Vairāk attīstīts | | | | | | |
| Pārejas | | | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | | | |
| ESF+ | Vairāk attīstīts | | | | | | |
| Pārejas | | | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | | | |
| Kohēzijas fonds | | | | | | | |
| EJZAF | | | | | | | |
| Kopā | | | | | | | |

Fonds

Reģiona kategorija

1. instruments

2. instruments

3. instruments

4. instruments

5. instruments

Kopā

ERAF

Vairāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

ESF+

Vairāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

Kohēzijas fonds

EJZAF

Kopā

| Teksta lauks [3500] (pamatojums) |
| --- |

Teksta lauks [3500] (pamatojums)

4.3.   Pārvietojumi starp ERAF, ESF+ un Kohēzijas fondu vai uz citu fondu vai fondiem

Atsauce: KNR 26. panta 1. punkts

5A. tabula. Pārvietojumi starp ERAF, ESF+ un Kohēzijas fondu un uz citu fondu vai fondiem (*3) (sadalījums pa gadiem)

| Pārvietojumi no | Pārvietojumi uz | Sadalījums pa gadiem |
| --- | --- | --- |
| Fonds | Reģiona kategorija | Fonds | Reģiona kategorija (attiecīgā gadījumā) | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Kopā |
| ERAF | Vairāk attīstīts | ERAF, ESF+ vai Kohēzijas fonds, EJZAF, AMIF, IDF, BMVI | | | | | | | | | |
| Pārejas | | | | | | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | | | | | | |
| ESF+ | Vairāk attīstīts | | | | | | | | | |
| Pārejas | | | | | | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | | | | | | |
| Kohēzijas fonds | Nav norādīts | | | | | | | | | |
| EJZAF | Nav norādīts | | | | | | | | | |

Pārvietojumi no

Pārvietojumi uz

Sadalījums pa gadiem

Fonds

Reģiona kategorija

Fonds

Reģiona kategorija (attiecīgā gadījumā)

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Kopā

ERAF

Vairāk attīstīts

ERAF, ESF+ vai Kohēzijas fonds, EJZAF, AMIF, IDF, BMVI

Pārejas

Mazāk attīstīts

ESF+

Vairāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

Kohēzijas fonds

Nav norādīts

EJZAF

Nav norādīts

5B. tabula. Pārvietojumi starp ERAF, ESF+ un Kohēzijas fondu vai uz citu fondu vai fondiem (kopsavilkums) (*4)

| Pārvieto uz / Pārvieto no | ERAF | ESF+ | Kohēzijas fonds | EJZAF | AMIF | IDF | BMVI | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vairāk attīstīts | Pārejas | Mazāk attīstīts | Vairāk attīstīts | Pārejas | Mazāk attīstīts |
| ERAF | Vairāk attīstīts | | | | | | | | | | | | |
| Pārejas | | | | | | | | | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | | | | | | | | | |
| ESF+ | Vairāk attīstīts | | | | | | | | | | | | |
| Pārejas | | | | | | | | | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | | | | | | | | | |
| Kohēzijas fonds | | | | | | | | | | | | | |
| EJZAF | | | | | | | | | | | | | |
| Kopā | | | | | | | | | | | | | |

Pārvieto uz / Pārvieto no

ERAF

ESF+

Kohēzijas fonds

EJZAF

AMIF

IDF

BMVI

Kopā

Vairāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

Vairāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

ERAF

Vairāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

ESF+

Vairāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

Kohēzijas fonds

EJZAF

Kopā

| Teksta lauks [3500] (pamatojums) |
| --- |

Teksta lauks [3500] (pamatojums)

4.4.   ERAF un ESF+ resursu kā papildu atbalsta pārvietošana uz TPF, ar pamatojumu (6)

Atsauce: KNR 27. pants

6A. tabula. ERAF un ESF+ resursu kā papildu atbalsta pārvietošana uz TPF (sadalījums pa gadiem)

| Fonds | Reģiona kategorija | Fonds | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ERAF | Vairāk attīstīts | TPF (*5) | | | | | | | | |
| Pārejas | | | | | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | | | | | |
| ESF+ | Vairāk attīstīts | TPF | | | | | | | | |
| Pārejas | | | | | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | | | | | |

Fonds

Reģiona kategorija

Fonds

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Kopā

ERAF

Vairāk attīstīts

TPF (*5)

Pārejas

Mazāk attīstīts

ESF+

Vairāk attīstīts

TPF

Pārejas

Mazāk attīstīts

6B. tabula. ERAF un ESF+ resursu kā papildu atbalsta pārvietošana uz TPF (kopsavilkums)

| | Piešķīrums saskaņā ar TPF regulas 3. pantu pirms pārvietošanas |
| --- | --- |
| |
| Pārvietojumi uz TPF uz teritoriju, kas atrodas (*6): |
| Pārvietojums (papildu atbalsts) pa reģiona kategorijām no: | |
| ERAF | Vairāk attīstīta | |
| Pārejas | |
| Mazāk attīstīta | |
| ESF+ | Vairāk attīstīta | |
| Pārejas | |
| Mazāk attīstīta | |
| Kopā | Vairāk attīstīta | |
| | Pārejas | |
| | Mazāk attīstīta | |

Piešķīrums saskaņā ar TPF regulas 3. pantu pirms pārvietošanas

Pārvietojumi uz TPF uz teritoriju, kas atrodas (*6):

Pārvietojums (papildu atbalsts) pa reģiona kategorijām no:

ERAF

Vairāk attīstīta

Pārejas

Mazāk attīstīta

ESF+

Vairāk attīstīta

Pārejas

Mazāk attīstīta

Kopā

Vairāk attīstīta

Pārejas

Mazāk attīstīta

| Teksta lauks [3500] (pamatojums) |
| --- |

Teksta lauks [3500] (pamatojums)

4.5.   Pārvietojumi no mērķa "Eiropas teritoriālā sadarbība" (Interreg) uz mērķi "Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei"

Atsauce: KNR 111. panta 3. punkts

7. tabula. Pārvietojumi no mērķa "Eiropas teritoriālā sadarbība" (Interreg) uz mērķi "Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei"

| Pārvietojums no mērķa "Eiropas teritoriālā sadarbība" (Interreg) |
| --- |
| | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Kopā |
| Pārrobežu | | | | | | | | |
| Transnacionāls | | | | | | | | |
| Tālākais | | | | | | | | |
| Pārvietojums mērķim "Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei" |
| Fonds | Reģiona kategorija | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Kopā |
| ERAF | Vairāk attīstīts | | | | | | | | |
| | Pārejas | | | | | | | | |
| | Mazāk attīstīts | | | | | | | | |
| ESF+ | Vairāk attīstīts | | | | | | | | |
| Pārejas | | | | | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | | | | | |
| TPF | Nav norādīts | | | | | | | | |
| Kohēzijas fonds | Nav norādīts | | | | | | | | |

Pārvietojums no mērķa "Eiropas teritoriālā sadarbība" (Interreg)

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Kopā

Pārrobežu

Transnacionāls

Tālākais

Pārvietojums mērķim "Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei"

Fonds

Reģiona kategorija

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Kopā

ERAF

Vairāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

ESF+

Vairāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

TPF

Nav norādīts

Kohēzijas fonds

Nav norādīts

| Teksta lauks [3500] (pamatojums) |
| --- |

Teksta lauks [3500] (pamatojums)

5.   Savienības ieguldījuma veids tehniskajai palīdzībai

Atsauce: KNR 11. panta 1. punkta f) apakšpunkts

| Savienības ieguldījuma veida izvēle tehniskajai palīdzībai | ☐ | Tehniskā palīdzība saskaņā ar 36. panta 4. punktu (*7) |
| --- | --- | --- |

Savienības ieguldījuma veida izvēle tehniskajai palīdzībai

☐

Tehniskā palīdzība saskaņā ar 36. panta 4. punktu (*7)

| ☐ | Tehniskā palīdzība saskaņā ar 36. panta 5. punktu (*8) |
| --- | --- |

☐

Tehniskā palīdzība saskaņā ar 36. panta 5. punktu (*8)

| Teksta lauks [3500] (pamatojums) |
| --- |

Teksta lauks [3500] (pamatojums)

6.   Tematiskā koncentrācija

6.1.

Atsauce: ERAF un KF regulas 4. panta 3. punkts

| Dalībvalstis nolemj | ☐ | nodrošināt atbilstību tematiskajai koncentrācijai valsts līmenī |
| --- | --- | --- |

Dalībvalstis nolemj

☐

nodrošināt atbilstību tematiskajai koncentrācijai valsts līmenī

| ☐ | nodrošināt atbilstību tematiskajai koncentrācijai reģiona kategorijas līmenī |
| --- | --- |

☐

nodrošināt atbilstību tematiskajai koncentrācijai reģiona kategorijas līmenī

| ☐ | ņemt vērā Kohēzijas fonda resursus tematiskās koncentrācijas nolūkā |
| --- | --- |

☐

ņemt vērā Kohēzijas fonda resursus tematiskās koncentrācijas nolūkā

6.2.

Atsauce: KNR 11. panta 1. punkta c) apakšpunkts un ESF+ regulas 7. pants

| Dalībvalsts nodrošina atbilstību tematiskās koncentrācijas prasībām | ... % sociālajai iekļautībai
  Plānots saskaņā ar ESF+ regulas 4. panta h)–l) apakšpunktā noteiktajiem konkrētajiem mērķiem | Plānotās ESF+ programmas
  1
  2 |
| --- | --- | --- |
| ... % atbalstam vistrūcīgākajām personām
  Plānots saskaņā ar ESF+ regulas 4. panta m) apakšpunktā noteikto konkrēto mērķi un attiecīgi pamatotos gadījumos – ar l) apakšpunktā noteikto mērķi | Plānotās ESF+ programmas
  1
  2 |
| ... % jaunatnes nodarbinātības atbalstam
  Plānots saskaņā ar ESF+ regulas 4. panta a), f) un l) apakšpunktā noteiktajiem konkrētajiem mērķiem | Plānotās ESF+ programmas
  1
  2 |
| | ... % atbalstam bērnu nabadzības novēršanai
  Plānots saskaņā ar ESF+ regulas 4. panta f), h)–l) apakšpunktā noteiktajiem konkrētajiem mērķiem | Plānotās ESF+ programmas
  1
  2 |
| ... % spēju veidošanas sociālajiem partneriem un NVO
  Plānots saskaņā ar visiem ESF+ regulas 4. pantā noteiktajiem konkrētajiem mērķiem, izņemot m) apakšpunktā noteikto mērķi | Plānotās ESF+ programmas
  1
  2 |

Dalībvalsts nodrošina atbilstību tematiskās koncentrācijas prasībām

... % sociālajai iekļautībai

Plānots saskaņā ar ESF+ regulas 4. panta h)–l) apakšpunktā noteiktajiem konkrētajiem mērķiem

Plānotās ESF+ programmas

1

2

... % atbalstam vistrūcīgākajām personām

Plānots saskaņā ar ESF+ regulas 4. panta m) apakšpunktā noteikto konkrēto mērķi un attiecīgi pamatotos gadījumos – ar l) apakšpunktā noteikto mērķi

Plānotās ESF+ programmas

1

2

... % jaunatnes nodarbinātības atbalstam

Plānots saskaņā ar ESF+ regulas 4. panta a), f) un l) apakšpunktā noteiktajiem konkrētajiem mērķiem

Plānotās ESF+ programmas

1

2

... % atbalstam bērnu nabadzības novēršanai

Plānots saskaņā ar ESF+ regulas 4. panta f), h)–l) apakšpunktā noteiktajiem konkrētajiem mērķiem

Plānotās ESF+ programmas

1

2

... % spēju veidošanas sociālajiem partneriem un NVO

Plānots saskaņā ar visiem ESF+ regulas 4. pantā noteiktajiem konkrētajiem mērķiem, izņemot m) apakšpunktā noteikto mērķi

Plānotās ESF+ programmas

1

2

7.   Provizoriskais finanšu piešķīrums no katra fonda, uz kuru attiecas partnerības nolīgums, pēc politikas mērķa, TPF konkrētā mērķa un tehniskās palīdzības valsts un attiecīgā gadījumā reģionālā līmenī

Atsauce: KNR 11. panta 1. punkta c) apakšpunkts

8. tabula. Provizoriskais finanšu piešķīrums no ERAF, Kohēzijas fonda, TPF, ESF+, EJZAF pēc politikas mērķa, TPF konkrētā mērķa un tehniskās palīdzības (*9)

| Politikas mērķi, TPF konkrētais mērķis vai tehniskā palīdzība | ERAF | Kohēzijas fonda piešķīrums valsts līmenī | TPF (*10) | ESF+ | EJZAF piešķīrums valsts līmenī | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Piešķīrums valsts līmenī | Reģiona kategorija | Piešķīrums pa reģiona kategorijām | Piešķīrums valsts līmenī | 3. pants, TPF regulas resursi | 4. pants, TPF regulas resursi | Piešķīrums valsts līmenī | Reģiona kategorija | Piešķīrums pa reģiona kategorijām | | |
| 1. politikas mērķis | | Vairāk attīstīts | | | | | | | Vairāk attīstīts | | | |
| Pārejas | | | | | Pārejas | |
| Mazāk attīstīts | | | | | Mazāk attīstīts | |
| Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions | | | | | Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions | |
| 2. politikas mērķis | | Vairāk attīstīts | | | | | | | Vairāk attīstīts | | | |
| Pārejas | | | | | Pārejas | |
| Mazāk attīstīts | | | | | Mazāk attīstīts | |
| Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions | | | | | Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions | |
| 3. politikas mērķis | | Vairāk attīstīts | | | | | | | Vairāk attīstīts | | | |
| Pārejas | | | | | Pārejas | |
| Mazāk attīstīts | | | | | Mazāk attīstīts | |
| Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions | | | | | Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions | |
| 4. politikas mērķis | | Vairāk attīstīts | | | | | | | Vairāk attīstīts | | | |
| Pārejas | | | | | Pārejas | |
| Mazāk attīstīts | | | | | Mazāk attīstīts | |
| Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions | | | | | Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions | |
| 5. politikas mērķis | | Vairāk attīstīts | | | | | | | Vairāk attīstīts | | | |
| Pārejas | | | | | Pārejas | |
| Mazāk attīstīts | | | | | Mazāk attīstīts | |
| Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions | | | | | Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions | |
| TPF konkrētais mērķis | | | | | | | | |
| Tehniskā palīdzība, ievērojot KNR 36. panta 4. punktu (attiecīgā gadījumā) | | Vairāk attīstīts | | | | | | | Vairāk attīstīts | | | |
| Pārejas | | Pārejas | |
| Mazāk attīstīts | | Mazāk attīstīts | |
| Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions | | Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions | |
| Tehniskā palīdzība, ievērojot KNR 36. panta 5. punktu (attiecīgā gadījumā) | | Vairāk attīstīts | | | | | | | Vairāk attīstīts | | | |
| Pārejas | | Pārejas | |
| Mazāk attīstīts | | Mazāk attīstīts | |
| Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions | | Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions | |
| Tehniskā palīdzība, ievērojot KNR 37. pantu (attiecīgā gadījumā) | | Vairāk attīstīts | | | | | | | Vairāk attīstīts | | | |
| Pārejas | | Pārejas | |
| Mazāk attīstīts | | Mazāk attīstīts | |
| Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions | | Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions | |
| Kopā | | Vairāk attīstīts | | | | | | | Vairāk attīstīts | | | |
| Pārejas | | | | | Pārejas | |
| Mazāk attīstīts | | | | | Mazāk attīstīts | |
| Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions | | | | | Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions | |
| 7. pants, TPF regulas resursi saistīti ar 3. pantu "TPF regulas resursi" | | | | | | | | | | | | |
| 7. pants, TPF regulas resursi saistīti ar 4. pantu "TPF regulas resursi" | | | | | | | | | | | | |
| Kopā | | | | | | | | | | | | |

Politikas mērķi, TPF konkrētais mērķis vai tehniskā palīdzība

ERAF

Kohēzijas fonda piešķīrums valsts līmenī

TPF (*10)

ESF+

EJZAF piešķīrums valsts līmenī

Kopā

Piešķīrums valsts līmenī

Reģiona kategorija

Piešķīrums pa reģiona kategorijām

Piešķīrums valsts līmenī

3. pants, TPF regulas resursi

4. pants, TPF regulas resursi

Piešķīrums valsts līmenī

Reģiona kategorija

Piešķīrums pa reģiona kategorijām

1. politikas mērķis

Vairāk attīstīts

Vairāk attīstīts

Pārejas

Pārejas

Mazāk attīstīts

Mazāk attīstīts

Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions

Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions

2. politikas mērķis

Vairāk attīstīts

Vairāk attīstīts

Pārejas

Pārejas

Mazāk attīstīts

Mazāk attīstīts

Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions

Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions

3. politikas mērķis

Vairāk attīstīts

Vairāk attīstīts

Pārejas

Pārejas

Mazāk attīstīts

Mazāk attīstīts

Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions

Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions

4. politikas mērķis

Vairāk attīstīts

Vairāk attīstīts

Pārejas

Pārejas

Mazāk attīstīts

Mazāk attīstīts

Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions

Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions

5. politikas mērķis

Vairāk attīstīts

Vairāk attīstīts

Pārejas

Pārejas

Mazāk attīstīts

Mazāk attīstīts

Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions

Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions

TPF konkrētais mērķis

Tehniskā palīdzība, ievērojot KNR 36. panta 4. punktu (attiecīgā gadījumā)

Vairāk attīstīts

Vairāk attīstīts

Pārejas

Pārejas

Mazāk attīstīts

Mazāk attīstīts

Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions

Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions

Tehniskā palīdzība, ievērojot KNR 36. panta 5. punktu (attiecīgā gadījumā)

Vairāk attīstīts

Vairāk attīstīts

Pārejas

Pārejas

Mazāk attīstīts

Mazāk attīstīts

Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions

Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions

Tehniskā palīdzība, ievērojot KNR 37. pantu (attiecīgā gadījumā)

Vairāk attīstīts

Vairāk attīstīts

Pārejas

Pārejas

Mazāk attīstīts

Mazāk attīstīts

Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions

Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions

Kopā

Vairāk attīstīts

Vairāk attīstīts

Pārejas

Pārejas

Mazāk attīstīts

Mazāk attīstīts

Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions

Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions

7. pants, TPF regulas resursi saistīti ar 3. pantu "TPF regulas resursi"

7. pants, TPF regulas resursi saistīti ar 4. pantu "TPF regulas resursi"

Kopā

| Teksta lauks [3500] (pamatojums) |
| --- |

Teksta lauks [3500] (pamatojums)

8.   To fondu plānoto programmu saraksts, uz kuriem attiecas partnerības nolīgums, norādot attiecīgos provizoriskos finanšu piešķīrumus pa fondiem un atbilstošās valstu iemaksas pa reģiona kategorijām

Atsauce: KNR 11. panta 1. punkta h) apakšpunkts un 110. pants

9A. tabula. Plānoto programmu saraksts (7) ar provizoriskajiem finanšu piešķīrumiem (*11)

| Nosaukums [255] | Fonds | Reģiona kategorija | Savienības ieguldījums | Valsts ieguldījums | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. programma (*12) | ERAF | Vairāk attīstīts | | | |
| Pārejas | | | |
| Mazāk attīstīts | | | |
| Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions | | | |
| 2. programma | Kohēzijas fonds | Nav norādīts | | | |
| 3. programma | ESF+ | Vairāk attīstīts | | | |
| Pārejas | | | |
| Mazāk attīstīts | | | |
| Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions | | | |
| 4. programma | TPF – piešķīrums (TPF regulas 3. pants) | Nav norādīts | | | |
| TPF piešķīrums (TPF regulas 4. pants) | Nav norādīts | | | |
| Kopā | ERAF, Kohēzijas fonds, TPF, ESF+ | | | | |
| 5. programma | EJZAF | Nav norādīts | | | |
| | | | | | |

Nosaukums [255]

Fonds

Reģiona kategorija

Savienības ieguldījums

Valsts ieguldījums

Kopā

1. programma (*12)

ERAF

Vairāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions

2. programma

Kohēzijas fonds

Nav norādīts

3. programma

ESF+

Vairāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions

4. programma

TPF – piešķīrums (TPF regulas 3. pants)

Nav norādīts

TPF piešķīrums (TPF regulas 4. pants)

Nav norādīts

Kopā

ERAF, Kohēzijas fonds, TPF, ESF+

5. programma

EJZAF

Nav norādīts

9B. tabula. Plānoto programmu saraksts (8) ar provizoriskajiem finanšu piešķīrumiem (*13)

| Nosaukums [255] | Fonds | Reģiona kategorija | Savienības ieguldījums | Valsts ieguldījums | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Savienības ieguldījums bez tehniskās palīdzības, ievērojot KNR 36. panta 5. punktu | Savienības ieguldījums tehniskai palīdzībai, ievērojot KNR 36. panta 5. punktu | | |
| 1. programma  (*14) | ERAF | Vairāk attīstīts | | | | |
| Pārejas | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | |
| Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions | | | | |
| 2. programma | Kohēzijas fonds | Nav norādīts | | | | |
| 3. programma | ESF+ | Vairāk attīstīts | | | | |
| Pārejas | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | |
| Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions | | | | |
| 4. programma | TPF – piešķīrums (TPF regulas 3. pants) | Nav norādīts | | | | |
| TPF piešķīrums (TPF regulas 4. pants) | Nav norādīts | | | | |
| Kopā | ERAF, Kohēzijas fonds, ESF+, TPF | | | | | |
| 5. programma | EJZAF | Nav norādīts | | | | |
| Kopā | Visi fondi | | | | | |

Nosaukums [255]

Fonds

Reģiona kategorija

Savienības ieguldījums

Valsts ieguldījums

Kopā

Savienības ieguldījums bez tehniskās palīdzības, ievērojot KNR 36. panta 5. punktu

Savienības ieguldījums tehniskai palīdzībai, ievērojot KNR 36. panta 5. punktu

1. programma  (*14)

ERAF

Vairāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions

2. programma

Kohēzijas fonds

Nav norādīts

3. programma

ESF+

Vairāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions

4. programma

TPF – piešķīrums (TPF regulas 3. pants)

Nav norādīts

TPF piešķīrums (TPF regulas 4. pants)

Nav norādīts

Kopā

ERAF, Kohēzijas fonds, ESF+, TPF

5. programma

EJZAF

Nav norādīts

Kopā

Visi fondi

Atsauce: KNR 11. pants

10. tabula. Plānoto Interreg programmu saraksts

| 1. programma | 1. nosaukums [255] |
| --- | --- |
| 2. programma | 1. nosaukums [255] |

1. programma

1. nosaukums [255]

2. programma

1. nosaukums [255]

9.   Kopsavilkums par darbībām, kas plānotas, lai pastiprinātu administratīvo spēju to fondu apguvē, uz kuriem attiecas partnerības nolīgums

Atsauce: KNR 11. panta 1. punkta i) apakšpunkts

| Teksta lauks [4500] |
| --- |

Teksta lauks [4500]

10.   Integrēta pieeja demogrāfisko problēmu un/vai reģionu un teritoriju īpašo vajadzību risināšanai (attiecīgā gadījumā)

Atsauce: KNR 11. panta 1. punkta j) apakšpunkts un ERAF un KF regulas 10. pants

| Teksta lauks [3500] |
| --- |

Teksta lauks [3500]

11.   Novērtējuma kopsavilkums par 15. pantā un III un IV pielikumā minēto attiecīgo veicinošo nosacījumu izpildi (fakultatīvs)

Atsauce: KNR 11. pants

11. tabula. Veicinošie nosacījumi

| Veicinošie nosacījumi | Fonds | Izvēlētais konkrētais mērķis
  (Nepiemēro EJZAF) | Novērtējuma kopsavilkums |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | [1000] |

Veicinošie nosacījumi

Fonds

Izvēlētais konkrētais mērķis

(Nepiemēro EJZAF)

Novērtējuma kopsavilkums

[1000]

12.   Provizoriskais klimata ieguldījuma mērķrādītājs

Atsauce: KNR 6. panta 2. punkts un 11. panta 1. punkta d) apakšpunkts

| Fonds | Provizoriskais klimata ieguldījums (9) |
| --- | --- |
| ERAF | |
| Kohēzijas fonds | |

Fonds

Provizoriskais klimata ieguldījums (9)

ERAF

Kohēzijas fonds

---

(1)  Attiecībā uz ERAF tikai 8. iedaļas 2. tabula attiecas uz mērķi “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg); visa pārējās iedaļās un tabulās ietvertā informācija attiecas tikai uz mērķi "Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei".

(2)  Skaitlis kvadrātiekavās norāda rakstzīmju skaitu bez atstarpēm.

(3)  Kopējais teksta garums trīs minētajos teksta laukos ir no 10 000 līdz 30 000 rakstzīmēm.

(4)  Iemaksas neietekmē dalībvalsts finanšu apropriāciju gada sadalījumu DFS līmenī.

(5)  Pārvietojumi neietekmē dalībvalsts finanšu apropriāciju gada sadalījumu DFS līmenī.

(*1)  Pārvietojumus var veikt uz jebkuru citu instrumentu tiešā vai netiešā pārvaldībā, ja šāda iespēja ir paredzēta pamataktā. Attiecīgi tiks precizēts attiecīgo Savienības instrumentu skaits un nosaukumi.

(*2)  Pārvietojumus var veikt uz jebkuru citu instrumentu tiešā vai netiešā pārvaldībā, ja šāda iespēja ir paredzēta pamataktā. Attiecīgi tiks precizēts attiecīgo Savienības instrumentu skaits un nosaukumi.

(*3)  Pārvietojumus starp ERAF un ESF+ var veikt tikai vienas un tās pašas reģiona kategorijas ietvaros.

(*4)  Pārvietošana uz citām programmām. Pārvietojumus starp ERAF un ESF+ var veikt tikai vienas un tās pašas reģiona kategorijas ietvaros.

(6)  Šis pārvietojums ir provizorisks. Tas būtu jāapstiprina vai jākoriģē, pirmo reizi pieņemot programmu(-as) ar TPF piešķīrumu, kā norādīts V pielikumā.

(*5)  TPF resursi būtu jāpapildina ar ERAF vai ESF+ resursiem no tās reģiona kategorijas, kurā atrodas attiecīgā teritorija.

(*6)  TPF resursi būtu jāpapildina ar ERAF vai ESF+ resursiem no tās reģionu kategorijas, kurā atrodas attiecīgā teritorija.

(*7)  Ja aizpilda izvēlēto 8. iedaļas 1. tabulu.

(*8)  Ja aizpilda izvēlēto 8. iedaļas 2. tabulu.

(*9)  Summā būtu jāiekļauj elastīguma summas, kas provizoriski piešķirtas saskaņā ar KNR 18. pantu. Elastīguma summu faktisko piešķīrumu apstiprinās tikai vidusposma novērtējumā.

(*10)  TPF summas pēc paredzētā papildu atbalsta no ERAF un ESF+.

(*11)  Summā būtu jāiekļauj elastīguma summas, kas provizoriski piešķirtas saskaņā ar KNR 18. pantu. Elastīguma summu faktisko piešķīrumu apstiprinās tikai vidusposma novērtējumā.

(*12)  Programmas var saņemt kopīgu atbalstu no fondiem saskaņā ar KNR 25. panta 1. punktu (jo prioritātes var izmantot atbalstu no viena vai vairākiem fondiem saskaņā ar KNR 22. panta 2. punktu). Gadījumos, kad TPF sniedz ieguldījumu programmā, TPF piešķīrumā ir jāiekļauj papildu pārvietojumi un tas jāsadala, lai atspoguļotu summas saskaņā ar TPF regulas 3. un 4. pantu.

(7)  Ja tika izvēlēta KNR 36. panta 4. punktā minētā tehniskā palīdzība.

(*13)  Summā būtu jāiekļauj elastīguma summas, kas provizoriski piešķirtas saskaņā ar KNR 18. pantu. Elastīguma summu faktisko piešķīrumu apstiprinās tikai vidusposma novērtējumā.

(*14)  Programmas var saņemt kopīgu atbalstu no fondiem saskaņā ar KNR 25. panta 1. punktu (jo prioritātes var izmantot atbalstu no viena vai vairākiem fondiem saskaņā ar KNR 22. panta 2. punktu). Gadījumos, kad TPF sniedz ieguldījumu programmā, TPF piešķīrumā ir jāiekļauj papildu pārvietojumi un tas jāsadala, lai atspoguļotu summas saskaņā ar TPF regulas 3. un 4. pantu.

(8)  Ja tika izvēlēta KNR 36. panta 5. punktā minētā tehniskā palīdzība.

(9)  Atbilst informācijai, kas iekļauta vai jāiekļauj programmās, ņemot vērā intervences veidus un indikatīvo finanšu sadalījumu saskaņā ar KNR 22. panta 3. punkta d) apakšpunkta vii) punktu.

---

III PIELIKUMS

HORIZONTĀLIE VEICINOŠIE NOSACĪJUMI – 15. PANTA 1. PUNKTS

| Piemērojami visiem konkrētajiem mērķiem |
| --- |
| Veicinošā nosacījuma nosaukums | Izpildes kritēriji |
| Efektīvi publiskā iepirkuma tirgus uzraudzības mehānismi | Ir ieviesti uzraudzības mehānismi, kas aptver visus publiskos līgumus un to iepirkumus fondu ietvaros saskaņā ar Savienības tiesību aktiem publiskā iepirkuma jomā. Minētā prasība ietver:






  1. | kārtību, kas nodrošina efektīvu un uzticamu datu apkopošanu attiecībā uz publiskā iepirkuma, kas pārsniedz Savienības robežvērtības, procedūrām, saskaņā ar ziņošanas pienākumiem, kas noteikti Direktīvas 2014/24/ES 83. un 84. pantā un Direktīvas 2014/25/ES 99. un 100. pantā; |

Piemērojami visiem konkrētajiem mērķiem

Veicinošā nosacījuma nosaukums

Izpildes kritēriji

Efektīvi publiskā iepirkuma tirgus uzraudzības mehānismi

Ir ieviesti uzraudzības mehānismi, kas aptver visus publiskos līgumus un to iepirkumus fondu ietvaros saskaņā ar Savienības tiesību aktiem publiskā iepirkuma jomā. Minētā prasība ietver:

1.

kārtību, kas nodrošina efektīvu un uzticamu datu apkopošanu attiecībā uz publiskā iepirkuma, kas pārsniedz Savienības robežvērtības, procedūrām, saskaņā ar ziņošanas pienākumiem, kas noteikti Direktīvas 2014/24/ES 83. un 84. pantā un Direktīvas 2014/25/ES 99. un 100. pantā;

| 2. | kārtību, kas nodrošina, ka dati aptver vismaz šādus elementus:






  a) | konkurences kvalitāte un intensitāte: konkursa uzvarētāju un sākotnējo pretendentu nosaukumi, sākotnējo pretendentu skaits un līgumā noteiktā vērtība; |
| --- | --- | --- |

2.

kārtību, kas nodrošina, ka dati aptver vismaz šādus elementus:

a)

konkurences kvalitāte un intensitāte: konkursa uzvarētāju un sākotnējo pretendentu nosaukumi, sākotnējo pretendentu skaits un līgumā noteiktā vērtība;

| b) | informācija par galīgo cenu pēc pabeigšanas un par MVU kā tiešo pretendentu dalību, ja valstu sistēmas nodrošina šādu informāciju; |
| --- | --- |

b)

informācija par galīgo cenu pēc pabeigšanas un par MVU kā tiešo pretendentu dalību, ja valstu sistēmas nodrošina šādu informāciju;

| 3. | kārtību, kas nodrošina datu uzraudzību un analīzi, ko veic kompetentās valsts iestādes saskaņā ar Direktīvas 2014/24/ES 83. panta 2. punktu un Direktīvas 2014/25/ES 99. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

3.

kārtību, kas nodrošina datu uzraudzību un analīzi, ko veic kompetentās valsts iestādes saskaņā ar Direktīvas 2014/24/ES 83. panta 2. punktu un Direktīvas 2014/25/ES 99. panta 2. punktu;

| 4. | kārtību, kas analīzes rezultātus dara pieejamus sabiedrībai saskaņā ar Direktīvas 2014/24/ES 83. panta 3. punktu un Direktīvas 2014/25/ES 99. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

4.

kārtību, kas analīzes rezultātus dara pieejamus sabiedrībai saskaņā ar Direktīvas 2014/24/ES 83. panta 3. punktu un Direktīvas 2014/25/ES 99. panta 3. punktu;

| 5. | kārtību, kas nodrošina, ka visa informācija, kas liecina par iespējamu manipulēšanu ar cenu piedāvājumu, tiek paziņota kompetentajām valsts iestādēm saskaņā ar Direktīvas 2014/24/ES 83. panta 2. punktu un Direktīvas 2014/25/ES 99. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

5.

kārtību, kas nodrošina, ka visa informācija, kas liecina par iespējamu manipulēšanu ar cenu piedāvājumu, tiek paziņota kompetentajām valsts iestādēm saskaņā ar Direktīvas 2014/24/ES 83. panta 2. punktu un Direktīvas 2014/25/ES 99. panta 2. punktu.

Instrumenti un spējas valsts atbalsta noteikumu efektīvai piemērošanai

Vadošajām iestādēm ir instrumenti un spējas, lai pārliecinātos par valsts atbalsta noteikumu ievērošanu:

| 1. | attiecībā uz uzņēmumiem, kuri nonākuši grūtībās un pret kuriem piemēro atgūšanas prasības; |
| --- | --- |

1.

attiecībā uz uzņēmumiem, kuri nonākuši grūtībās un pret kuriem piemēro atgūšanas prasības;

| 2. | izmantojot piekļuvi ekspertu konsultācijām un norādēm valsts atbalsta jautājumos, ko nodrošina vietējā vai valsts līmeņa eksperti valsts atbalsta jautājumos. |
| --- | --- |

2.

izmantojot piekļuvi ekspertu konsultācijām un norādēm valsts atbalsta jautājumos, ko nodrošina vietējā vai valsts līmeņa eksperti valsts atbalsta jautājumos.

Pamattiesību hartas efektīva piemērošana un īstenošana

Ir ieviesti efektīvi mehānismi, kas nodrošina atbilstību Eiropas Savienības Pamattiesību hartai (“Harta”) un kas ietver:

| 1. | kārtību, kas nodrošina no fondiem atbalstīto programmu un to īstenošanas atbilstību attiecīgajiem Hartas noteikumiem; |
| --- | --- |

1.

kārtību, kas nodrošina no fondiem atbalstīto programmu un to īstenošanas atbilstību attiecīgajiem Hartas noteikumiem;

| 2. | kārtību, kādā uzraudzības komitejai ziņo par to darbību neatbilstību Hartai, kuras atbalsta no fondiem, un par sūdzībām attiecībā uz Hartu, kas iesniegtas saskaņā ar 69. panta 7. punktā noteikto kārtību. |
| --- | --- |

2.

kārtību, kādā uzraudzības komitejai ziņo par to darbību neatbilstību Hartai, kuras atbalsta no fondiem, un par sūdzībām attiecībā uz Hartu, kas iesniegtas saskaņā ar 69. panta 7. punktā noteikto kārtību.

ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD) īstenošana un piemērošana atbilstoši Padomes Lēmumam 2010/48/EK (1)

Ir ieviests valsts regulējums UNCRPD īstenošanas nodrošināšanai, tostarp:

| 1. | mērķi ar izmērāmiem starpposma mērķiem; datu vākšanas un uzraudzības mehānismi; |
| --- | --- |

1.

mērķi ar izmērāmiem starpposma mērķiem; datu vākšanas un uzraudzības mehānismi;

| 2. | kārtība, kas nodrošina, ka pieejamības politika, tiesību akti un standarti ir pienācīgi atspoguļoti programmu sagatavošanā un īstenošanā. |
| --- | --- |

2.

kārtība, kas nodrošina, ka pieejamības politika, tiesību akti un standarti ir pienācīgi atspoguļoti programmu sagatavošanā un īstenošanā.

| 3. | kārtība, kādā uzraudzības komitejai ziņo par to darbību neatbilstību UNCRPD, kuras atbalsta no fondiem, un par sūdzībām attiecībā uz UNCRPD, kas iesniegtas saskaņā ar 69. panta 7. punktā noteikto kārtību. |
| --- | --- |

3.

kārtība, kādā uzraudzības komitejai ziņo par to darbību neatbilstību UNCRPD, kuras atbalsta no fondiem, un par sūdzībām attiecībā uz UNCRPD, kas iesniegtas saskaņā ar 69. panta 7. punktā noteikto kārtību.

---

(1)  Padomes Lēmums (2009. gada 26. novembris) par to, lai Eiropas Kopiena noslēgtu Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (OV L 23, 27.1.2010., 35. lpp.).

---

IV PIELIKUMS

TEMATISKIE VEICINOŠIE NOSACĪJUMI, KO PIEMĒRO ERAF, ESF+ UN KOHĒZIJAS FONDAM – 15. PANTA 1. PUNKTS

| Politikas mērķis | Konkrētais mērķis | Veicinošā nosacījuma nosaukums | Veicinošā nosacījuma izpildes kritēriji |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Konkurētspējīgāka un viedāka Eiropa, veicinot inovatīvas un viedas ekonomiskās pārmaiņas un reģionālo IKT savienojamību |

Politikas mērķis

Konkrētais mērķis

Veicinošā nosacījuma nosaukums

Veicinošā nosacījuma izpildes kritēriji

1.

Konkurētspējīgāka un viedāka Eiropa, veicinot inovatīvas un viedas ekonomiskās pārmaiņas un reģionālo IKT savienojamību

ERAF

| | Izstrādāt un uzlabot pētniecības un inovācijas spējas un progresīvo tehnoloģiju ieviešanu |
| --- | --- |

Izstrādāt un uzlabot pētniecības un inovācijas spējas un progresīvo tehnoloģiju ieviešanu

| | Attīstīt prasmes pārdomātai specializācijai, rūpniecības restrukturizācijai un uzņēmējdarbībai |
| --- | --- |

Attīstīt prasmes pārdomātai specializācijai, rūpniecības restrukturizācijai un uzņēmējdarbībai

| 1.1. | Valsts vai reģionālas pārdomātas specializācijas stratēģijas laba pārvaldība |
| --- | --- |

1.1.

Valsts vai reģionālas pārdomātas specializācijas stratēģijas laba pārvaldība

Pārdomātas specializācijas stratēģiju vai stratēģijas atbalsta ar:

| 1. | atjauninātu analīzi par izaicinājumiem inovāciju izplatīšanas un digitalizācijas jomā; |
| --- | --- |

1.

atjauninātu analīzi par izaicinājumiem inovāciju izplatīšanas un digitalizācijas jomā;

| 2. | tādas reģionālās vai valsts kompetentās iestādes vai struktūras pastāvēšanu, kas ir atbildīga par pārdomātas specializācijas stratēģijas pārvaldību; |
| --- | --- |

2.

tādas reģionālās vai valsts kompetentās iestādes vai struktūras pastāvēšanu, kas ir atbildīga par pārdomātas specializācijas stratēģijas pārvaldību;

| 3. | uzraudzības un izvērtēšanas rīkiem, kas paredzēti, lai izvērtētu virzību uz stratēģijas mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

3.

uzraudzības un izvērtēšanas rīkiem, kas paredzēti, lai izvērtētu virzību uz stratēģijas mērķu sasniegšanu;

| 4. | ieinteresēto personu sadarbību ("uzņēmējdarbības potenciāla atklāšanas process"); |
| --- | --- |

4.

ieinteresēto personu sadarbību ("uzņēmējdarbības potenciāla atklāšanas process");

| 5. | attiecīgā gadījumā darbībām, kas nepieciešamas, lai uzlabotu valstu vai reģionālās pētniecības un inovācijas sistēmas; |
| --- | --- |

5.

attiecīgā gadījumā darbībām, kas nepieciešamas, lai uzlabotu valstu vai reģionālās pētniecības un inovācijas sistēmas;

| 6. | attiecīgā gadījumā darbībām, kas atbalsta rūpniecības pārkārtošanos; |
| --- | --- |

6.

attiecīgā gadījumā darbībām, kas atbalsta rūpniecības pārkārtošanos;

| 7. | pasākumiem sadarbības uzlabošanai ar partneriem ārpus attiecīgās dalībvalsts prioritārajās jomās, ko atbalsta ar pārdomātu specializācijas stratēģiju. |
| --- | --- |

7.

pasākumiem sadarbības uzlabošanai ar partneriem ārpus attiecīgās dalībvalsts prioritārajās jomās, ko atbalsta ar pārdomātu specializācijas stratēģiju.

ERAF

Uzlabot digitālo savienojamību

| 1.2. | Valsts vai reģionālais platjoslas plāns |
| --- | --- |

1.2.

Valsts vai reģionālais platjoslas plāns

Ir sagatavots valsts vai reģionālais platjoslas plāns, kas ietver:

| 1. | novērtējumu par investīciju nepietiekamību, kas jārisina, lai nodrošinātu, ka visiem Savienības iedzīvotājiem ir piekļuve ļoti augstas veiktspējas tīkliem (1), pamatojoties uz:






  a) | nesen veikto esošās privātās un publiskās infrastruktūras un pakalpojumu kvalitātes apzināšanu (2), izmantojot standarta platjoslas pārklājuma rādītājus; |
| --- | --- | --- |

1.

novērtējumu par investīciju nepietiekamību, kas jārisina, lai nodrošinātu, ka visiem Savienības iedzīvotājiem ir piekļuve ļoti augstas veiktspējas tīkliem (1), pamatojoties uz:

a)

nesen veikto esošās privātās un publiskās infrastruktūras un pakalpojumu kvalitātes apzināšanu (2), izmantojot standarta platjoslas pārklājuma rādītājus;

| b) | apspriešanos par plānotajām investīcijām saskaņā ar valsts atbalsta prasībām; |
| --- | --- |

b)

apspriešanos par plānotajām investīcijām saskaņā ar valsts atbalsta prasībām;

| 2. | tādas plānotas valsts intervences pamatojumu, kas balstās uz ilgtspējīgiem investīciju modeļiem, kuri:






  a) | veicina atvērtas, kvalitatīvas un nākotnē izmantojamas infrastruktūras un pakalpojumu pieejamību cenas ziņā un uzlabo piekļuvi tiem; |
| --- | --- | --- |

2.

tādas plānotas valsts intervences pamatojumu, kas balstās uz ilgtspējīgiem investīciju modeļiem, kuri:

a)

veicina atvērtas, kvalitatīvas un nākotnē izmantojamas infrastruktūras un pakalpojumu pieejamību cenas ziņā un uzlabo piekļuvi tiem;

| b) | finansiālās palīdzības veidus pielāgo konstatētajām tirgus nepilnībām; |
| --- | --- |

b)

finansiālās palīdzības veidus pielāgo konstatētajām tirgus nepilnībām;

| c) | ļauj papildus izmantot dažādus finansējuma veidus no Savienības, valsts vai reģionālajiem resursiem; |
| --- | --- |

c)

ļauj papildus izmantot dažādus finansējuma veidus no Savienības, valsts vai reģionālajiem resursiem;

| 3. | pasākumus, ar ko atbalsta pieprasījumu pēc ļoti augstas veiktspējas tīkliem un to izmantošanu, tostarp darbības, ar kurām veicina minēto tīklu izvēršanu, jo īpaši efektīvi īstenojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/61/ES (3); |
| --- | --- |

3.

pasākumus, ar ko atbalsta pieprasījumu pēc ļoti augstas veiktspējas tīkliem un to izmantošanu, tostarp darbības, ar kurām veicina minēto tīklu izvēršanu, jo īpaši efektīvi īstenojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/61/ES (3);

| 4. | tādus tehniskās palīdzības un ekspertu konsultāciju mehānismus kā platjoslas kompetences birojs, ar kuriem stiprina vietējo ieinteresēto personu spējas un konsultē projektu virzītājus; |
| --- | --- |

4.

tādus tehniskās palīdzības un ekspertu konsultāciju mehānismus kā platjoslas kompetences birojs, ar kuriem stiprina vietējo ieinteresēto personu spējas un konsultē projektu virzītājus;

| 5. | uzraudzības mehānismus, kas balstīti uz standarta platjoslas pārklājuma rādītājiem. |
| --- | --- |

5.

uzraudzības mehānismus, kas balstīti uz standarta platjoslas pārklājuma rādītājiem.

| 2. | Zaļāka un noturīgāka Eiropa ar zemām oglekļa emisijām, kurā notiek pāreja uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē, veicinot taisnīgu pārkārtošanos uz tīru enerģiju, "zaļās" un "zilās" investīcijas, aprites ekonomika, klimata pārmaiņu seku mazināšana un pielāgošanās tām, risku novēršana un pārvaldība un ilgtspējīga mobilitāte pilsētvidēs |
| --- | --- |

2.

Zaļāka un noturīgāka Eiropa ar zemām oglekļa emisijām, kurā notiek pāreja uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē, veicinot taisnīgu pārkārtošanos uz tīru enerģiju, "zaļās" un "zilās" investīcijas, aprites ekonomika, klimata pārmaiņu seku mazināšana un pielāgošanās tām, risku novēršana un pārvaldība un ilgtspējīga mobilitāte pilsētvidēs

ERAF un Kohēzijas fonds.

Energoefektivitātes veicināšana un siltumnīcefekta gāzu emisiju mazināšana

| 2.1. | Stratēģiskās politikas satvars, kas atbalsta dzīvojamo un nedzīvojamo ēku renovēšanu energoefektivitātes uzlabošanai |
| --- | --- |

2.1.

Stratēģiskās politikas satvars, kas atbalsta dzīvojamo un nedzīvojamo ēku renovēšanu energoefektivitātes uzlabošanai

| 1. | Lai atbalstītu valsts dzīvojamo un nedzīvojamo ēku fonda renovāciju, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/31/ES (4) prasībām ir pieņemta valsts ilgtermiņa renovācijas stratēģija, kas:






  a) | satur indikatīvus starpposma rādītājus attiecībā uz 2030., 2040. un 2050. gadu; |
| --- | --- | --- |

1.

Lai atbalstītu valsts dzīvojamo un nedzīvojamo ēku fonda renovāciju, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/31/ES (4) prasībām ir pieņemta valsts ilgtermiņa renovācijas stratēģija, kas:

a)

satur indikatīvus starpposma rādītājus attiecībā uz 2030., 2040. un 2050. gadu;

| b) | sniedz indikatīvu finanšu resursu izklāstu stratēģijas īstenošanas atbalstam; |
| --- | --- |

b)

sniedz indikatīvu finanšu resursu izklāstu stratēģijas īstenošanas atbalstam;

| c) | nosaka efektīvus mehānismus, kas paredzēti, lai veicinātu investīcijas ēku renovācijā. |
| --- | --- |

c)

nosaka efektīvus mehānismus, kas paredzēti, lai veicinātu investīcijas ēku renovācijā.

| 2. | Energoefektivitātes uzlabošanas pasākumi nepieciešamo enerģijas ietaupījumu panākšanai. |
| --- | --- |

2.

Energoefektivitātes uzlabošanas pasākumi nepieciešamo enerģijas ietaupījumu panākšanai.

ERAF un Kohēzijas fonds.

| | Veicināt energoefektivitāti un samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas |
| --- | --- |

Veicināt energoefektivitāti un samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas

| | Veicināt atjaunojamo energoresursu enerģiju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001 (5), tostarp tajā izklāstītos ilgtspējas kritērijus |
| --- | --- |

Veicināt atjaunojamo energoresursu enerģiju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001 (5), tostarp tajā izklāstītos ilgtspējas kritērijus

| 2.2. | Enerģētikas nozares pārvaldība |
| --- | --- |

2.2.

Enerģētikas nozares pārvaldība

Integrētais nacionālais enerģētikas un klimata plāns ir paziņots Komisijai saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 3. pantu un atbilstīgi Parīzes nolīgumā noteiktajiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas ilgtermiņa mērķiem, un tas ietver:

| 1. | visus Regulas (ES) 2018/1999 I pielikumā noteiktajā veidnē prasītos elementus; |
| --- | --- |

1.

visus Regulas (ES) 2018/1999 I pielikumā noteiktajā veidnē prasītos elementus;

| 2. | mazoglekļa enerģijas veicināšanas pasākumiem paredzēto finanšu resursu un mehānismu izklāstu. |
| --- | --- |

2.

mazoglekļa enerģijas veicināšanas pasākumiem paredzēto finanšu resursu un mehānismu izklāstu.

ERAF un Kohēzijas fonds.

Veicināt atjaunojamo energoresursu enerģiju saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/2001, tostarp tajā izklāstītos ilgtspējas kritērijus

| 2.3. | Efektīvi veicināt atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanu dažādās nozarēs un visā Savienībā |
| --- | --- |

2.3.

Efektīvi veicināt atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanu dažādās nozarēs un visā Savienībā

Ir ieviesti pasākumi, kas nodrošina:

| 1. | atbilstību 2020. gada nacionālajam atjaunojamo energoresursu enerģijas saistošajam mērķrādītājam un šim atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaram kā bāzes vērtībai laikposmam līdz 2030. gadam vai, ka ir veikti papildu pasākumi, ja bāzes vērtība netiek saglabāta viena gada laikposmā saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/2001/EK un Regulu (ES) 2018/1999; |
| --- | --- |

1.

atbilstību 2020. gada nacionālajam atjaunojamo energoresursu enerģijas saistošajam mērķrādītājam un šim atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaram kā bāzes vērtībai laikposmam līdz 2030. gadam vai, ka ir veikti papildu pasākumi, ja bāzes vērtība netiek saglabāta viena gada laikposmā saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/2001/EK un Regulu (ES) 2018/1999;

| 2. | atbilstību prasībām, kas noteiktas Direktīvā (ES) 2018/2001 un Regulā (ES) 2018/1999, atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvara palielinājumu siltumapgādes un aukstumapgādes nozarē saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 23. pantu. |
| --- | --- |

2.

atbilstību prasībām, kas noteiktas Direktīvā (ES) 2018/2001 un Regulā (ES) 2018/1999, atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvara palielinājumu siltumapgādes un aukstumapgādes nozarē saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 23. pantu.

ERAF un Kohēzijas fonds.

Veicināt pielāgošanos klimata pārmaiņām, katastrofu riska novēršanu un noturību, ņemot vērā uz ekosistēmām balstītas pieejas

| 2.4. | Efektīvs katastrofu risku pārvaldības satvars |
| --- | --- |

2.4.

Efektīvs katastrofu risku pārvaldības satvars

Ir izstrādāts valsts vai reģionāls katastrofu riska pārvaldības plāns, pamatojoties uz riska novērtējumiem, pienācīgi ņemot vērā klimata pārmaiņu iespējamo ietekmi un spēkā esošās stratēģijas attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām, un tas ietver:

| 1. | aprakstu par galvenajiem riskiem, kuri novērtēti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma Nr. 1313/2013/ES (6) 6. panta 1. punktu, tajā atspoguļojot pašreizējo un mainīgo riska profilu indikatīvam 25–35 gadu laikposmam. Attiecībā uz riskiem, kas saistīti ar klimatu, novērtējums balstās uz klimata pārmaiņu prognozēm un scenārijiem; |
| --- | --- |

1.

aprakstu par galvenajiem riskiem, kuri novērtēti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma Nr. 1313/2013/ES (6) 6. panta 1. punktu, tajā atspoguļojot pašreizējo un mainīgo riska profilu indikatīvam 25–35 gadu laikposmam. Attiecībā uz riskiem, kas saistīti ar klimatu, novērtējums balstās uz klimata pārmaiņu prognozēm un scenārijiem;

| 2. | lai risinātu galvenos identificētos riskus, aprakstu par pasākumiem katastrofu novēršanai, sagatavošanos tām un reaģēšanai. Proporcionāli riskiem un to ekonomiskajai ietekmei, spēju nepietiekamībai (7), efektivitātei un iedarbīgumam, pasākumiem nosaka prioritāti, ņemot vērā iespējamās alternatīvas; |
| --- | --- |

2.

lai risinātu galvenos identificētos riskus, aprakstu par pasākumiem katastrofu novēršanai, sagatavošanos tām un reaģēšanai. Proporcionāli riskiem un to ekonomiskajai ietekmei, spēju nepietiekamībai (7), efektivitātei un iedarbīgumam, pasākumiem nosaka prioritāti, ņemot vērā iespējamās alternatīvas;

| 3. | informāciju par finanšu resursiem un mehānismiem, kas pieejami, lai segtu darbības un uzturēšanas izmaksas, kas saistītas ar novēršanu, sagatavošanos un reaģēšanu. |
| --- | --- |

3.

informāciju par finanšu resursiem un mehānismiem, kas pieejami, lai segtu darbības un uzturēšanas izmaksas, kas saistītas ar novēršanu, sagatavošanos un reaģēšanu.

ERAF un Kohēzijas fonds.

Veicināt piekļuvi ūdenim un ūdens resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu

| 2.5. | Atjaunināts plāns par nepieciešamajām investīcijām ūdensapgādes un notekūdeņu nozarēs |
| --- | --- |

2.5.

Atjaunināts plāns par nepieciešamajām investīcijām ūdensapgādes un notekūdeņu nozarēs

Attiecībā uz abām nozarēm ir izstrādāts valsts investīciju plāns, un tas ietver:

| 1. | novērtējumu par pašreizējo stāvokli Padomes Direktīvas 91/271/EEK (8) un Padomes Direktīvas 98/83/EK (9) īstenošanā; |
| --- | --- |

1.

novērtējumu par pašreizējo stāvokli Padomes Direktīvas 91/271/EEK (8) un Padomes Direktīvas 98/83/EK (9) īstenošanā;

| 2. | visu publisko investīciju identificēšanu un plānošanu, tostarp indikatīvu finanšu aprēķinu:






  a) | kas vajadzīgs, lai īstenotu Direktīvu 91/271/EEK, tostarp noteiktu prioritāro kārtību attiecībā uz aglomerāciju lielumu un ietekmi uz vidi, norādot investīciju sadalījumu pa notekūdeņu aglomerācijām; |
| --- | --- | --- |

2.

visu publisko investīciju identificēšanu un plānošanu, tostarp indikatīvu finanšu aprēķinu:

a)

kas vajadzīgs, lai īstenotu Direktīvu 91/271/EEK, tostarp noteiktu prioritāro kārtību attiecībā uz aglomerāciju lielumu un ietekmi uz vidi, norādot investīciju sadalījumu pa notekūdeņu aglomerācijām;

| b) | kas vajadzīgs, lai īstenotu Direktīvu 98/83/EK; |
| --- | --- |

b)

kas vajadzīgs, lai īstenotu Direktīvu 98/83/EK;

| c) | kas vajadzīgs, lai apmierinātu vajadzības, kuras izriet no Direktīvas (ES) 2020/2184 (10), jo īpaši ņemot vērā pārskatītos kvalitātes parametrus, kas sīki izklāstīti minētās direktīvas I pielikumā; |
| --- | --- |

c)

kas vajadzīgs, lai apmierinātu vajadzības, kuras izriet no Direktīvas (ES) 2020/2184 (10), jo īpaši ņemot vērā pārskatītos kvalitātes parametrus, kas sīki izklāstīti minētās direktīvas I pielikumā;

| 3. | esošās notekūdeņu un ūdensapgādes infrastruktūras, tostarp tīklu, atjaunošanai nepieciešamo investīciju aprēķinu, kas balstīts uz to vecumu un nolietojuma plāniem; |
| --- | --- |

3.

esošās notekūdeņu un ūdensapgādes infrastruktūras, tostarp tīklu, atjaunošanai nepieciešamo investīciju aprēķinu, kas balstīts uz to vecumu un nolietojuma plāniem;

| 4. | norādi par iespējamiem publiskā finansējuma avotiem, ja nepieciešams papildināt lietotājiem piemērotās maksas. |
| --- | --- |

4.

norādi par iespējamiem publiskā finansējuma avotiem, ja nepieciešams papildināt lietotājiem piemērotās maksas.

ERAF un Kohēzijas fonds.

Veicināt pāreju uz aprites un resursu ziņā efektīvu ekonomiku

| 2.6. | Atjaunināts atkritumu apsaimniekošanas plāns |
| --- | --- |

2.6.

Atjaunināts atkritumu apsaimniekošanas plāns

Ir izstrādāti viens vai vairāki Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/98/EK (11) 28. pantā minētie atkritumu apsaimniekošanas plāni, kas aptver visu dalībvalsts teritoriju un ietver:

| 1. | analīzi par pašreizējo situāciju atkritumu apsaimniekošanas jomā attiecīgajā ģeogrāfiskajā vienībā, tostarp radīto atkritumu veidu, daudzumu un avotu, un to nākotnes attīstības izvērtējumu, ņemot vērā to pasākumu paredzamo ietekmi, kas noteikti saskaņā ar 29. pantu Direktīvā 2008/98/EK izstrādātajās atkritumu rašanās novēršanas programmās; |
| --- | --- |

1.

analīzi par pašreizējo situāciju atkritumu apsaimniekošanas jomā attiecīgajā ģeogrāfiskajā vienībā, tostarp radīto atkritumu veidu, daudzumu un avotu, un to nākotnes attīstības izvērtējumu, ņemot vērā to pasākumu paredzamo ietekmi, kas noteikti saskaņā ar 29. pantu Direktīvā 2008/98/EK izstrādātajās atkritumu rašanās novēršanas programmās;

| 2. | novērtējumu par esošajām atkritumu savākšanas shēmām, tostarp dalītas savākšanas materiālo segumu un teritoriālo pārklājumu un pasākumiem tās darbības uzlabošanai, kā arī par jaunu savākšanas shēmu nepieciešamību; |
| --- | --- |

2.

novērtējumu par esošajām atkritumu savākšanas shēmām, tostarp dalītas savākšanas materiālo segumu un teritoriālo pārklājumu un pasākumiem tās darbības uzlabošanai, kā arī par jaunu savākšanas shēmu nepieciešamību;

| 3. | investīciju nepietiekamības novērtējumu, kas pamato esošu atkritumu apsaimniekošanas iekārtu slēgšanu un papildu vai uzlabotas atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūras nepieciešamību, ietverot informāciju par pieejamajiem ienākumu avotiem darbības un uzturēšanas izmaksu segšanai; |
| --- | --- |

3.

investīciju nepietiekamības novērtējumu, kas pamato esošu atkritumu apsaimniekošanas iekārtu slēgšanu un papildu vai uzlabotas atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūras nepieciešamību, ietverot informāciju par pieejamajiem ienākumu avotiem darbības un uzturēšanas izmaksu segšanai;

| 4. | informāciju par atrašanās vietas kritērijiem, pēc kuriem tiks noteiktas turpmāk ierīkojamās atkritumu apstrādes objektu vietas, un par turpmāk ierīkojamo atkritumu apstrādes iekārtu jaudu. |
| --- | --- |

4.

informāciju par atrašanās vietas kritērijiem, pēc kuriem tiks noteiktas turpmāk ierīkojamās atkritumu apstrādes objektu vietas, un par turpmāk ierīkojamo atkritumu apstrādes iekārtu jaudu.

ERAF un Kohēzijas fonds.

Uzlabot dabas, bioloģiskās daudzveidības un zaļās infrastruktūras, tostarp pilsētvides teritorijās, aizsardzību un saglabāšanu un samazināt visu veidu piesārņojumu

| 2.7. | Prioritārās rīcības plāns nepieciešamajiem saglabāšanas pasākumiem, kuriem nepieciešams Savienības līdzfinansējums |
| --- | --- |

2.7.

Prioritārās rīcības plāns nepieciešamajiem saglabāšanas pasākumiem, kuriem nepieciešams Savienības līdzfinansējums

Attiecībā uz intervencēm, kas atbalsta dabas aizsardzības pasākumus saistībā ar Natura 2000 teritorijām, uz kurām attiecas Padomes Direktīva 92/43/EEK (12):

Ir izveidots prioritārs rīcības satvars saskaņā ar Direktīvas 92/43/EEK 8. pantu, un tajā ir iekļauti visi elementi, kas prasīti prioritārās rīcības plāna 2021.–2027. gadam veidnē, par kuriem vienojusies Komisija un dalībvalstis, tostarp prioritāro pasākumu identifikācija un finansiālo vajadzību aplēses.

| 3. | Ciešāk savienota Eiropa, uzlabojot mobilitāti |
| --- | --- |

3.

Ciešāk savienota Eiropa, uzlabojot mobilitāti

ERAF un Kohēzijas fonds.

| | Izveidot klimatnoturīgu, intelektisku, drošu, ilgtspējīgu un intermodālu TEN-T |
| --- | --- |

Izveidot klimatnoturīgu, intelektisku, drošu, ilgtspējīgu un intermodālu TEN-T

| | Attīstīt un uzlabot ilgtspējīgu, klimatnoturīgu, intelektisku un intermodālu mobilitāti valstu, reģionu un vietējā līmenī, tostarp uzlabotu piekļuvi TEN-T un pārrobežu mobilitāti |
| --- | --- |

Attīstīt un uzlabot ilgtspējīgu, klimatnoturīgu, intelektisku un intermodālu mobilitāti valstu, reģionu un vietējā līmenī, tostarp uzlabotu piekļuvi TEN-T un pārrobežu mobilitāti

| 3.1. | Visaptveroša transporta plānošana atbilstošajā līmenī |
| --- | --- |

3.1.

Visaptveroša transporta plānošana atbilstošajā līmenī

Ir ieviesta esošās un plānotās infrastruktūras multimodāla kartēšana (izņemot vietējo līmeni) laikposmam līdz 2030. gadam, un tā:

| 1. | ietver plānoto investīciju ekonomisko novērtējumu, kura pamatā ir pieprasījuma analīze un satiksmes modelēšana, kurā būtu jāņem vērā dzelzceļa pakalpojumu tirgu atvēršanas paredzamā ietekme; |
| --- | --- |

1.

ietver plānoto investīciju ekonomisko novērtējumu, kura pamatā ir pieprasījuma analīze un satiksmes modelēšana, kurā būtu jāņem vērā dzelzceļa pakalpojumu tirgu atvēršanas paredzamā ietekme;

| 2. | ir saskanīga ar integrētā nacionālā enerģētikas un klimata plāna elementiem, kuri ir saistīti ar transportu; |
| --- | --- |

2.

ir saskanīga ar integrētā nacionālā enerģētikas un klimata plāna elementiem, kuri ir saistīti ar transportu;

| 3. | ietver investīcijas TEN-T pamattīkla koridoros, kas definēti EISI regulā, saskaņā ar attiecīgajiem TEN-T pamattīkla koridora darba plāniem; |
| --- | --- |

3.

ietver investīcijas TEN-T pamattīkla koridoros, kas definēti EISI regulā, saskaņā ar attiecīgajiem TEN-T pamattīkla koridora darba plāniem;

| 4. | attiecībā uz investīcijām ārpus TEN-T pamattīkla koridoriem, tostarp pārrobežu posmos, nodrošina papildināmību, pilsētvides tīkliem, reģioniem un vietējām kopienām sniedzot pietiekamu savienojamību ar TEN-T pamattīklu un tā mezgliem; |
| --- | --- |

4.

attiecībā uz investīcijām ārpus TEN-T pamattīkla koridoriem, tostarp pārrobežu posmos, nodrošina papildināmību, pilsētvides tīkliem, reģioniem un vietējām kopienām sniedzot pietiekamu savienojamību ar TEN-T pamattīklu un tā mezgliem;

| 5. | nodrošina dzelzceļu tīkla savstarpēju izmantojamību un attiecīgā gadījumā ziņojumus par ERTMS izvēršanu saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/6 (13); |
| --- | --- |

5.

nodrošina dzelzceļu tīkla savstarpēju izmantojamību un attiecīgā gadījumā ziņojumus par ERTMS izvēršanu saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/6 (13);

| 6. | veicina multimodalitāti, nosakot multimodālo vai pārkraušanas kravu un pasažieru termināļu vajadzības; |
| --- | --- |

6.

veicina multimodalitāti, nosakot multimodālo vai pārkraušanas kravu un pasažieru termināļu vajadzības;

| 7. | ietver infrastruktūras plānošanai būtiskos pasākumus, kuru mērķis ir sekmēt alternatīvas degvielas, saskaņā ar attiecīgajiem valstu politikas satvariem; |
| --- | --- |

7.

ietver infrastruktūras plānošanai būtiskos pasākumus, kuru mērķis ir sekmēt alternatīvas degvielas, saskaņā ar attiecīgajiem valstu politikas satvariem;

| 8. | ietver izklāstu par ceļu satiksmes drošības risku novērtējuma rezultātiem saskaņā ar esošajām valstu ceļu satiksmes drošības stratēģijām, kā arī attiecīgo ceļu un to posmu kartēšanu un attiecīgo investīciju prioritāro secību; |
| --- | --- |

8.

ietver izklāstu par ceļu satiksmes drošības risku novērtējuma rezultātiem saskaņā ar esošajām valstu ceļu satiksmes drošības stratēģijām, kā arī attiecīgo ceļu un to posmu kartēšanu un attiecīgo investīciju prioritāro secību;

| 9. | sniedz informāciju par finanšu resursiem, kas attiecas uz plānotajām investīcijām un kas ir nepieciešami esošās un plānotās infrastruktūras darbības un uzturēšanas izmaksu segšanai. |
| --- | --- |

9.

sniedz informāciju par finanšu resursiem, kas attiecas uz plānotajām investīcijām un kas ir nepieciešami esošās un plānotās infrastruktūras darbības un uzturēšanas izmaksu segšanai.

| 4. | Sociālāka un iekļaujošāka Eiropa, īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru |
| --- | --- |

4.

Sociālāka un iekļaujošāka Eiropa, īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru

ERAF

Uzlabot darba tirgu efektivitāti un iekļaujošo raksturu un piekļuvi kvalitatīvām darbvietām ar sociālās infrastruktūras attīstības un sociālās ekonomikas veicināšanas starpniecību

ESF+

| | Uzlabot visu darba meklētāju, jo īpaši jauniešu, – it sevišķi, īstenojot Garantiju jauniešiem –, ilgstošo bezdarbnieku un darba tirgū nelabvēlīgā situācijā esošo grupu, un ekonomiski neaktīvo personu piekļuvi nodarbinātībai un aktivizācijas pasākumiem, kā arī veicinot pašnodarbinātību un sociālo ekonomiku |
| --- | --- |

Uzlabot visu darba meklētāju, jo īpaši jauniešu, – it sevišķi, īstenojot Garantiju jauniešiem –, ilgstošo bezdarbnieku un darba tirgū nelabvēlīgā situācijā esošo grupu, un ekonomiski neaktīvo personu piekļuvi nodarbinātībai un aktivizācijas pasākumiem, kā arī veicinot pašnodarbinātību un sociālo ekonomiku

| | Modernizēt darba tirgus iestādes un pakalpojumus, lai novērtētu prasmju vajadzības un tām gatavotos un lai nodrošinātu savlaicīgu un individuāli pielāgotu palīdzību un atbalstu atbilstībai starp piedāvājumu un pieprasījumu darba tirgū, pārmaiņām darba tirgū un darba tirgus mobilitātei |
| --- | --- |

Modernizēt darba tirgus iestādes un pakalpojumus, lai novērtētu prasmju vajadzības un tām gatavotos un lai nodrošinātu savlaicīgu un individuāli pielāgotu palīdzību un atbalstu atbilstībai starp piedāvājumu un pieprasījumu darba tirgū, pārmaiņām darba tirgū un darba tirgus mobilitātei

| 4.1. | Stratēģiskās politikas satvars aktīvai darba tirgus politikai |
| --- | --- |

4.1.

Stratēģiskās politikas satvars aktīvai darba tirgus politikai

Ir izstrādāts stratēģiskās politikas satvars aktīvai darba tirgus politikai, ņemot vērā nodarbinātības pamatnostādnes, un tas ietver:

| 1. | kārtību, kādā veic darba meklētāju profilēšanu un to vajadzību novērtēšanu; |
| --- | --- |

1.

kārtību, kādā veic darba meklētāju profilēšanu un to vajadzību novērtēšanu;

| 2. | informāciju par brīvajām darbvietām un darba iespējām, ņemot vērā darba tirgus vajadzības; |
| --- | --- |

2.

informāciju par brīvajām darbvietām un darba iespējām, ņemot vērā darba tirgus vajadzības;

| 3. | kārtību, kādā nodrošina, ka tā izstrādi, īstenošanu, uzraudzību un pārskatīšanu veic ciešā sadarbībā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

3.

kārtību, kādā nodrošina, ka tā izstrādi, īstenošanu, uzraudzību un pārskatīšanu veic ciešā sadarbībā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām;

| 4. | aktīvas darba tirgus politikas uzraudzības, izvērtēšanas un pārskatīšanas kārtību; |
| --- | --- |

4.

aktīvas darba tirgus politikas uzraudzības, izvērtēšanas un pārskatīšanas kārtību;

| 5. | attiecībā uz jaunatnes nodarbinātības intervencēm – uz pierādījumiem balstītas un mērķorientētas pieejas jauniešiem, kuri nestrādā, nemācās vai neapgūst arodu, tostarp informēšanas pasākumus, un pieejas, kas balstītas uz kvalitātes prasībām, ņemot vērā kvalitatīvas māceklības un stažēšanās kritērijus, tostarp Garantijas jauniešiem shēmas īstenošanas kontekstā. |
| --- | --- |

5.

attiecībā uz jaunatnes nodarbinātības intervencēm – uz pierādījumiem balstītas un mērķorientētas pieejas jauniešiem, kuri nestrādā, nemācās vai neapgūst arodu, tostarp informēšanas pasākumus, un pieejas, kas balstītas uz kvalitātes prasībām, ņemot vērā kvalitatīvas māceklības un stažēšanās kritērijus, tostarp Garantijas jauniešiem shēmas īstenošanas kontekstā.

ERAF

Uzlabot darba tirgu efektivitāti un iekļaujošo raksturu un piekļuvi kvalitatīvām darbvietām ar sociālās infrastruktūras attīstības un sociālās ekonomikas veicināšanas starpniecību

ESF+

Veicināt sieviešu un vīriešu līdzsvarotu dalību darba tirgū, vienlīdzīgus darba apstākļus un labāku darba un privātās dzīves līdzsvaru, tostarp, nodrošinot piekļuvi cenas ziņā pieejamai bērnu aprūpei un aprūpējamu personu aprūpei

| 4.2. | Valsts dzimumu līdztiesības stratēģiskais satvars |
| --- | --- |

4.2.

Valsts dzimumu līdztiesības stratēģiskais satvars

Ir sagatavots valsts stratēģiskās politikas satvars dzimumu līdztiesības jomā, un tas ietver:

| 1. | uz pierādījumiem balstītu problēmu noteikšanu dzimumu līdztiesības jomā; |
| --- | --- |

1.

uz pierādījumiem balstītu problēmu noteikšanu dzimumu līdztiesības jomā;

| 2. | pasākumus ar mērķi novērst nodarbinātības, atalgojuma un pensiju atšķirības starp dzimumiem un veicināt darba un privātās dzīves līdzsvaru sievietēm un vīriešiem, tostarp uzlabojot piekļuvi agrīnajai pirmsskolas izglītībai un aprūpei, un mērķrādītājus, vienlaikus ņemot vērā sociālo partneru nozīmi un autonomiju; |
| --- | --- |

2.

pasākumus ar mērķi novērst nodarbinātības, atalgojuma un pensiju atšķirības starp dzimumiem un veicināt darba un privātās dzīves līdzsvaru sievietēm un vīriešiem, tostarp uzlabojot piekļuvi agrīnajai pirmsskolas izglītībai un aprūpei, un mērķrādītājus, vienlaikus ņemot vērā sociālo partneru nozīmi un autonomiju;

| 3. | kārtību, kādā uzrauga, izvērtē un pārskata stratēģiskās politikas satvaru un datu vākšanas metodes, kuru pamatā ir pēc dzimuma sadalīti dati; |
| --- | --- |

3.

kārtību, kādā uzrauga, izvērtē un pārskata stratēģiskās politikas satvaru un datu vākšanas metodes, kuru pamatā ir pēc dzimuma sadalīti dati;

| 4. | kārtību, kādā nodrošina, ka tā izstrādi, īstenošanu, uzraudzību un pārskatīšanu veic ciešā sadarbībā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp līdztiesības struktūrām, sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām. |
| --- | --- |

4.

kārtību, kādā nodrošina, ka tā izstrādi, īstenošanu, uzraudzību un pārskatīšanu veic ciešā sadarbībā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp līdztiesības struktūrām, sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām.

ERAF

Uzlabot vienlīdzīgu piekļuvi iekļaujošiem un kvalitatīviem pakalpojumiem izglītības, apmācības un mūžizglītības jomā, attīstot infrastruktūru, tostarp, veicinot noturību izglītošanā un apmācībā attālinātā un tiešsaistes režīmā

ESF+

| | Uzlabot izglītības un mācību sistēmu kvalitāti, iekļautību, efektivitāti un nozīmīgumu darba tirgū, tostarp ar neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanas palīdzību, lai atbalstītu pamatkompetenču, tostarp uzņēmējdarbības un digitālo prasmju, apguvi, un sekmējot duālās apmācības sistēmu un māceklības ieviešanu |
| --- | --- |

Uzlabot izglītības un mācību sistēmu kvalitāti, iekļautību, efektivitāti un nozīmīgumu darba tirgū, tostarp ar neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanas palīdzību, lai atbalstītu pamatkompetenču, tostarp uzņēmējdarbības un digitālo prasmju, apguvi, un sekmējot duālās apmācības sistēmu un māceklības ieviešanu

| | Veicināt mūžizglītību, jo īpaši piedāvājot elastīgas prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas iespējas visiem, ņemot vērā uzņēmējdarbības un digitālās prasmes, labāk prognozējot pārmaiņas un vajadzību pēc jaunām prasmēm, pamatojoties uz darba tirgus vajadzībām, atvieglojot karjeras maiņu un sekmējot profesionālo mobilitāti |
| --- | --- |

Veicināt mūžizglītību, jo īpaši piedāvājot elastīgas prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas iespējas visiem, ņemot vērā uzņēmējdarbības un digitālās prasmes, labāk prognozējot pārmaiņas un vajadzību pēc jaunām prasmēm, pamatojoties uz darba tirgus vajadzībām, atvieglojot karjeras maiņu un sekmējot profesionālo mobilitāti

| | Sekmēt to, lai – jo īpaši nelabvēlīgā situācijā esošām grupām – būtu vienlīdzīga piekļuve kvalitatīvai un iekļaujošai izglītībai un apmācībai un iespēja to iegūt, sākot ar pirmsskolas izglītību un aprūpi un vispārējās un profesionālās izglītības un apmācības gaitā līdz pat augstākajai izglītībai un pieaugušo izglītībai un apmācībai, tostarp veicināt mācību mobilitāti visiem un atvieglot piekļūstamības iespējas personām ar invaliditāti |
| --- | --- |

Sekmēt to, lai – jo īpaši nelabvēlīgā situācijā esošām grupām – būtu vienlīdzīga piekļuve kvalitatīvai un iekļaujošai izglītībai un apmācībai un iespēja to iegūt, sākot ar pirmsskolas izglītību un aprūpi un vispārējās un profesionālās izglītības un apmācības gaitā līdz pat augstākajai izglītībai un pieaugušo izglītībai un apmācībai, tostarp veicināt mācību mobilitāti visiem un atvieglot piekļūstamības iespējas personām ar invaliditāti

| 4.3. | Stratēģiskās politikas satvars izglītībai un apmācībai visos līmeņos |
| --- | --- |

4.3.

Stratēģiskās politikas satvars izglītībai un apmācībai visos līmeņos

Ir izstrādāts valsts vai reģionāls stratēģiskās politikas satvars izglītības un apmācības sistēmai, un tas ietver:

| 1. | uz pierādījumiem balstītas prasmju prognozēšanas un paredzēšanas sistēmas; |
| --- | --- |

1.

uz pierādījumiem balstītas prasmju prognozēšanas un paredzēšanas sistēmas;

| 2. | absolventu gaitu apzināšanas mehānismus un pakalpojumus kvalitatīvu un efektīvu konsultāciju sniegšanai visu vecumu audzēkņiem; |
| --- | --- |

2.

absolventu gaitu apzināšanas mehānismus un pakalpojumus kvalitatīvu un efektīvu konsultāciju sniegšanai visu vecumu audzēkņiem;

| 3. | pasākumus kvalitatīvas, finansiāli pieejamas, atbilstīgas un iekļaujošas izglītības un apmācības, kurā nepastāv nošķiršana, nodrošināšanai un pamatkompetenču apguvei visos līmeņos, tostarp augstākajā izglītībā; |
| --- | --- |

3.

pasākumus kvalitatīvas, finansiāli pieejamas, atbilstīgas un iekļaujošas izglītības un apmācības, kurā nepastāv nošķiršana, nodrošināšanai un pamatkompetenču apguvei visos līmeņos, tostarp augstākajā izglītībā;

| 4. | koordinācijas mehānismu, kas aptver visus izglītības un apmācības līmeņus, tostarp augstāko izglītību, un skaidru pienākumu sadali starp attiecīgajām valsts un/vai reģionālajām struktūrām; |
| --- | --- |

4.

koordinācijas mehānismu, kas aptver visus izglītības un apmācības līmeņus, tostarp augstāko izglītību, un skaidru pienākumu sadali starp attiecīgajām valsts un/vai reģionālajām struktūrām;

| 5. | stratēģiskās politikas satvara uzraudzības, izvērtēšanas un pārskatīšanas kārtību; |
| --- | --- |

5.

stratēģiskās politikas satvara uzraudzības, izvērtēšanas un pārskatīšanas kārtību;

| 6. | pasākumus, kas vērsti uz mazprasmīgiem, mazkvalificētiem pieaugušajiem un pieaugušajiem no nelabvēlīgas sociāli ekonomiskās vides, un prasmju pilnveides iespējām; |
| --- | --- |

6.

pasākumus, kas vērsti uz mazprasmīgiem, mazkvalificētiem pieaugušajiem un pieaugušajiem no nelabvēlīgas sociāli ekonomiskās vides, un prasmju pilnveides iespējām;

| 7. | pasākumus, ar ko attiecībā uz piemērotām mācīšanās metodēm atbalsta skolotājus, pasniedzējus un akadēmiskos mācībspēkus, kā arī pamatkompetenču novērtējumu un apstiprinājumu; |
| --- | --- |

7.

pasākumus, ar ko attiecībā uz piemērotām mācīšanās metodēm atbalsta skolotājus, pasniedzējus un akadēmiskos mācībspēkus, kā arī pamatkompetenču novērtējumu un apstiprinājumu;

| 8. | pasākumus, ar ko veicina audzēkņu un mācībspēku mobilitāti un izglītības un apmācības pakalpojumu sniedzēju starptautisko sadarbību, tostarp atzīstot mācību rezultātus un kvalifikāciju. |
| --- | --- |

8.

pasākumus, ar ko veicina audzēkņu un mācībspēku mobilitāti un izglītības un apmācības pakalpojumu sniedzēju starptautisko sadarbību, tostarp atzīstot mācību rezultātus un kvalifikāciju.

ERAF

Veicināt atstumtu kopienu, mājsaimniecību ar zemiem ienākumiem un nelabvēlīgākā situācijā esošu grupu, tostarp cilvēku ar īpašām vajadzībām, sociālekonomisko iekļaušanu, īstenojot integrētas darbības, tostarp, nodrošinot mājokli un sociālos pakalpojumus

ESF+

Veicināt aktīvu iekļaušanu ar mērķi sekmēt vienlīdzīgas iespējas, nediskriminēšanu un aktīvu līdzdalību un uzlabot nodarbināmību, jo īpaši attiecībā uz nelabvēlīgā situācijā esošām grupām

| 4.4. | Valsts stratēģiskās politikas satvars sociālās iekļaušanas un nabadzības mazināšanas jomā |
| --- | --- |

4.4.

Valsts stratēģiskās politikas satvars sociālās iekļaušanas un nabadzības mazināšanas jomā

Ir izstrādāta valsts vai reģionālā stratēģiskā politika vai atbilstošās tiesību normas sociālās iekļaušanas un nabadzības mazināšanas jomā, kas ietver:

| 1. | uz pierādījumiem balstītus secinājumus par nabadzību un sociālo atstumtību, tostarp par bērnu nabadzību, jo īpaši attiecībā uz vienlīdzīgu piekļuvi kvalitatīviem pakalpojumiem, kas paredzēti bērniem neaizsargātās situācijās, kā arī bezpajumtniecību, teritoriālo un izglītības segregāciju, ierobežotu piekļuvi pamatpakalpojumiem un infrastruktūrai, un par visu vecuma grupu neaizsargāto personu īpašajām vajadzībām; |
| --- | --- |

1.

uz pierādījumiem balstītus secinājumus par nabadzību un sociālo atstumtību, tostarp par bērnu nabadzību, jo īpaši attiecībā uz vienlīdzīgu piekļuvi kvalitatīviem pakalpojumiem, kas paredzēti bērniem neaizsargātās situācijās, kā arī bezpajumtniecību, teritoriālo un izglītības segregāciju, ierobežotu piekļuvi pamatpakalpojumiem un infrastruktūrai, un par visu vecuma grupu neaizsargāto personu īpašajām vajadzībām;

| 2. | pasākumus segregācijas novēršanai un apkarošanai visās jomās, tostarp sociālo aizsardzību, iekļaujošu darba tirgu un piekļuvi kvalitatīviem pakalpojumiem, kas paredzēti neaizsargātām personām, tostarp migrantiem un bēgļiem; |
| --- | --- |

2.

pasākumus segregācijas novēršanai un apkarošanai visās jomās, tostarp sociālo aizsardzību, iekļaujošu darba tirgu un piekļuvi kvalitatīviem pakalpojumiem, kas paredzēti neaizsargātām personām, tostarp migrantiem un bēgļiem;

| 3. | pasākumus pārejai no institucionālās aprūpes uz aprūpi ģimenē un vietējā kopienā; |
| --- | --- |

3.

pasākumus pārejai no institucionālās aprūpes uz aprūpi ģimenē un vietējā kopienā;

| 4. | kārtību, kādā nodrošina, ka tā izstrādi, īstenošanu, uzraudzību un pārskatīšanu veic ciešā sadarbībā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp sociālajiem partneriem un attiecīgajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām. |
| --- | --- |

4.

kārtību, kādā nodrošina, ka tā izstrādi, īstenošanu, uzraudzību un pārskatīšanu veic ciešā sadarbībā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp sociālajiem partneriem un attiecīgajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām.

ESF+

Veicināt atstumto kopienu, piemēram, romu, sociālekonomisko integrāciju

| 4.5. | Valsts stratēģiskās politikas satvars romu iekļaušanai |
| --- | --- |

4.5.

Valsts stratēģiskās politikas satvars romu iekļaušanai

Ir ieviests valsts stratēģiskās politikas satvars romu iekļaušanai, kas ietver:

| 1. | pasākumus romu integrācijas paātrināšanai, un segregācijas novēršanai un izskaušanai, ņemot vērā dzimumu dimensiju un gados jauno romu stāvokli, un bāzes vērtības un izmērāmu starpposma rādītāju un mērķrādītāju noteikšanu; |
| --- | --- |

1.

pasākumus romu integrācijas paātrināšanai, un segregācijas novēršanai un izskaušanai, ņemot vērā dzimumu dimensiju un gados jauno romu stāvokli, un bāzes vērtības un izmērāmu starpposma rādītāju un mērķrādītāju noteikšanu;

| 2. | kārtību romu integrācijas pasākumu uzraudzībai, izvērtēšanai un pārskatīšanai; |
| --- | --- |

2.

kārtību romu integrācijas pasākumu uzraudzībai, izvērtēšanai un pārskatīšanai;

| 3. | kārtību romu iekļaušanas pasākumu integrēšanai reģionālajā un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

3.

kārtību romu iekļaušanas pasākumu integrēšanai reģionālajā un vietējā līmenī;

| 4. | kārtību, kādā nodrošina, ka tās izstrādi, īstenošanu, uzraudzību un pārskatīšanu veic ciešā sadarbībā ar romu pilsonisko sabiedrību un visām citām ieinteresētajām personām, tostarp reģionālajā un vietējā līmenī. |
| --- | --- |

4.

kārtību, kādā nodrošina, ka tās izstrādi, īstenošanu, uzraudzību un pārskatīšanu veic ciešā sadarbībā ar romu pilsonisko sabiedrību un visām citām ieinteresētajām personām, tostarp reģionālajā un vietējā līmenī.

ERAF

Nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei un veicināt veselības sistēmu, tostarp primārās veselības aprūpes, noturību, un sekmēt pāreju no aprūpes iestādē uz ģimenē balstītu un kopienā balstītu aprūpi

ESF+

| | Uzlabot vienlīdzīgu un savlaicīgu piekļuvi kvalitatīviem, ilgtspējīgiem un izmaksu ziņā pieejamiem pakalpojumiem, tostarp pakalpojumiem, ar kuriem veicina piekļuvi mājokļiem, un uz personu vērstai aprūpei, tostarp veselības aprūpei. Modernizēt sociālās aizsardzības sistēmas, tostarp veicināt piekļuvi sociālajai aizsardzībai, īpašu uzmanību pievēršot bērniem un nelabvēlīgā situācijā esošām grupām. Uzlabot veselības aprūpes sistēmu pieejamību, tostarp personām ar invaliditāti, un šo sistēmu un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu rezultativitāti un noturību |
| --- | --- |

Uzlabot vienlīdzīgu un savlaicīgu piekļuvi kvalitatīviem, ilgtspējīgiem un izmaksu ziņā pieejamiem pakalpojumiem, tostarp pakalpojumiem, ar kuriem veicina piekļuvi mājokļiem, un uz personu vērstai aprūpei, tostarp veselības aprūpei. Modernizēt sociālās aizsardzības sistēmas, tostarp veicināt piekļuvi sociālajai aizsardzībai, īpašu uzmanību pievēršot bērniem un nelabvēlīgā situācijā esošām grupām. Uzlabot veselības aprūpes sistēmu pieejamību, tostarp personām ar invaliditāti, un šo sistēmu un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu rezultativitāti un noturību

| 4.6. | Stratēģiskās politikas satvars veselības aizsardzības un ilgtermiņa aprūpes jomā. |
| --- | --- |

4.6.

Stratēģiskās politikas satvars veselības aizsardzības un ilgtermiņa aprūpes jomā.

Ir ieviests valsts vai reģionāls stratēģiskās politikas satvars veselības aizsardzības jomā, un tas ietver:

| 1. | veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes vajadzību apzināšanu, tostarp attiecībā uz medicīnisko un aprūpes personālu, lai nodrošinātu ilgtspējīgus un saskaņotus pasākumus; |
| --- | --- |

1.

veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes vajadzību apzināšanu, tostarp attiecībā uz medicīnisko un aprūpes personālu, lai nodrošinātu ilgtspējīgus un saskaņotus pasākumus;

| 2. | pasākumus veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu efektivitātes, ilgtspējas, piekļūstamības un pieejamības izmaksu ziņā nodrošināšanai, tostarp īpašu uzmanību pievēršot personām, kuras ir atstumtas no veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes sistēmām, tostarp personām, kas ir visgrūtāk sasniedzamas; |
| --- | --- |

2.

pasākumus veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu efektivitātes, ilgtspējas, piekļūstamības un pieejamības izmaksu ziņā nodrošināšanai, tostarp īpašu uzmanību pievēršot personām, kuras ir atstumtas no veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes sistēmām, tostarp personām, kas ir visgrūtāk sasniedzamas;

| 3. | pasākumus, kas veicina pakalpojumu sniegšanu vietējā kopienā un ģimenē, īstenojot deinstitucionalizāciju, tostarp profilakses un primārās veselības aprūpes pakalpojumus, aprūpi mājās un pakalpojumus vietējā kopienā. |
| --- | --- |

3.

pasākumus, kas veicina pakalpojumu sniegšanu vietējā kopienā un ģimenē, īstenojot deinstitucionalizāciju, tostarp profilakses un primārās veselības aprūpes pakalpojumus, aprūpi mājās un pakalpojumus vietējā kopienā.

---

(1)  Saskaņā ar mērķi, kas noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2018/1972 (2018. gada 11. decembris) par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa izveidi 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā un saistītajā (25). apsvērumā (OV L 321, 17.12.2018., 36. lpp.).

(2)  Saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/1972 22. pantu.

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/61/ES (2014. gada 15. maijs) par pasākumiem ātrdarbīgu elektronisko sakaru tīklu izvēršanas izmaksu samazināšanai (OV L 155, 23.5.2014., 1. lpp.).

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/31/ES (2010. gada 19. maijs) par ēku energoefektivitāti (OV L 153, 18.6.2010., 13. lpp.).

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/2001 (2018. gada 11. decembris) par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (OV L 328, 21.12.2018., 82. lpp.).

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1313/2013/ES (2013. gada 17. decembris) par Savienības civilās aizsardzības mehānismu (OV L 347, 20.12.2013., 924. lpp.).

(7)  Kā novērtēts riska pārvaldības spēju izvērtējumā, kas prasīts Lēmuma Nr. 1313/2013/ES 6. panta 1. punkta b) apakšpunktā.

(8)  Padomes Direktīva 91/271/EEK (1991. gada 21. maijs) par komunālo notekūdeņu attīrīšanu (OV L 135, 30.5.1991., 40. lpp.).

(9)  Padomes Direktīva 98/83/EK (1998. gada 3. novembris) par dzeramā ūdens kvalitāti (OV L 330, 5.12.1998., 32. lpp.).

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2020/2184 (2020. gada 16. decembris) par dzeramā ūdens kvalitāti (OV L 435, 23.12.2020., 1. lpp.).

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/98/EK (2008. gada 19. novembris) par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.).

(12)  Padomes Direktīva 92/43/EEK (1992. gada 21. maijs) par dabisko dzīvotņu un savvaļas faunas un floras aizsardzību (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.).

(13)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/6 (2017. gada 5. janvāris) attiecībā uz Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēmas Eiropas stratēģisko izvēršanas plānu (OV L 3, 6.1.2017., 6. lpp.).

---

V PIELIKUMS

VEIDNE PROGRAMMĀM, KO ATBALSTA NO ERAF (MĒRĶIS "INVESTĪCIJAS NODARBINĀTĪBAI UN IZAUGSMEI"), ESF+, KOHĒZIJAS FONDA, TPF UN EJZAF – 21. PANTA 3. PUNKTS

| CCI | |
| --- | --- |
| Nosaukums angļu valodā | [255] (1) |
| Nosaukums valsts valodā(-ās) | [255] |
| Versija | |
| Pirmais gads | [4] |
| Pēdējais gads | [4] |
| Atbalsttiesīgums no | |
| Atbalsttiesīgums līdz | |
| Komisijas lēmuma numurs | |
| Komisijas lēmuma datums | |
| Dalībvalsts grozošā lēmuma numurs | |
| Dalībvalsts grozošā lēmuma spēkā stāšanās datums | |
| Nebūtiski pārvietojumi (KNR 24. panta 5. punkts) | Jā/Nē |
| NUTS reģioni, uz kuriem attiecas programma (neattiecas uz EJZAF) | |
| Attiecīgais(-ie) fonds(-i) | ☐ | ERAF |

CCI

Nosaukums angļu valodā

[255] (1)

Nosaukums valsts valodā(-ās)

[255]

Versija

Pirmais gads

[4]

Pēdējais gads

[4]

Atbalsttiesīgums no

Atbalsttiesīgums līdz

Komisijas lēmuma numurs

Komisijas lēmuma datums

Dalībvalsts grozošā lēmuma numurs

Dalībvalsts grozošā lēmuma spēkā stāšanās datums

Nebūtiski pārvietojumi (KNR 24. panta 5. punkts)

Jā/Nē

NUTS reģioni, uz kuriem attiecas programma (neattiecas uz EJZAF)

Attiecīgais(-ie) fonds(-i)

☐

ERAF

| ☐ | Kohēzijas fonds |
| --- | --- |

☐

Kohēzijas fonds

| ☐ | ESF+ |
| --- | --- |

☐

ESF+

| ☐ | TPF |
| --- | --- |

☐

TPF

| ☐ | EJZAF |
| --- | --- |

☐

EJZAF

Programma

| ☐ | saskaņā ar mērķi "Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei" tikai tālākajiem reģioniem |
| --- | --- |

☐

saskaņā ar mērķi "Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei" tikai tālākajiem reģioniem

1.   Programmas stratēģija: galvenie attīstības politikas uzdevumi un politikas risinājumi (2)

Atsauce: Regulas (ES) 2021/1060 (KNR) 22. panta 3. punkta a) apakšpunkta i)–viii) un x) punkts un 22. panta 3. punkta b) apakšpunkts

| Teksta lauks [30 000 ] |
| --- |

Teksta lauks [30 000 ]

Mērķim "Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei"

1. tabula

| Politikas mērķis vai TPF konkrētais mērķis | Konkrēts mērķis vai konkrētā prioritāte (*1) | Pamatojums (kopsavilkums) |
| --- | --- | --- |
| | | [2000 katram konkrētajam mērķim vai ESF+ konkrētajai prioritātei, vai TPF konkrētajam mērķim] |

Politikas mērķis vai TPF konkrētais mērķis

Konkrēts mērķis vai konkrētā prioritāte (*1)

Pamatojums (kopsavilkums)

[2000 katram konkrētajam mērķim vai ESF+ konkrētajai prioritātei, vai TPF konkrētajam mērķim]

EJZAF

1A. tabula

| Politikas mērķis | Prioritāte | SVID analīze (katrai prioritātei) | Pamatojums (kopsavilkums) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Stiprās puses
  [10 000 katrai prioritātei] | [20 000 katrai prioritātei] |
| Vājās puses
  [10 000 katrai prioritātei] |
| Iespējas
  [10 000 katrai prioritātei] |
| Draudi
  [10 000 katrai prioritātei] |
| Vajadzību noteikšana, pamatojoties uz SVID analīzi un ņemot vērā EJZAF regulas 8. panta 5. punktā paredzētos elementus
  [10 000 katrai prioritātei] |

Politikas mērķis

Prioritāte

SVID analīze (katrai prioritātei)

Pamatojums (kopsavilkums)

Stiprās puses

[10 000 katrai prioritātei]

[20 000 katrai prioritātei]

Vājās puses

[10 000 katrai prioritātei]

Iespējas

[10 000 katrai prioritātei]

Draudi

[10 000 katrai prioritātei]

Vajadzību noteikšana, pamatojoties uz SVID analīzi un ņemot vērā EJZAF regulas 8. panta 5. punktā paredzētos elementus

[10 000 katrai prioritātei]

2.   Prioritātes

Atsauce: KNR 22. panta 2. punkts un 22. panta 3. punkta c) apakšpunkts

2.1.   Prioritātes, izņemot tehnisko palīdzību

2.1.1.   Prioritātes nosaukums [300] (atkārto pie katras prioritātes)

| ☐ | Šī ir prioritāte, kas veltīta jaunatnes nodarbinātībai |
| --- | --- |

☐

Šī ir prioritāte, kas veltīta jaunatnes nodarbinātībai

| ☐ | Šī ir prioritāte, kas veltīta sociāli inovatīvām darbībām |
| --- | --- |

☐

Šī ir prioritāte, kas veltīta sociāli inovatīvām darbībām

| ☐ | Šī ir prioritāte, kas veltīta atbalstam vistrūcīgākajām personām saskaņā ar konkrēto mērķi, kas izklāstīts ESF+ regulas 4. panta 1. punkta m) apakšpunktā (*2) |
| --- | --- |

☐

Šī ir prioritāte, kas veltīta atbalstam vistrūcīgākajām personām saskaņā ar konkrēto mērķi, kas izklāstīts ESF+ regulas 4. panta 1. punkta m) apakšpunktā (*2)

| ☐ | Šī ir prioritāte, kas veltīta atbalstam vistrūcīgākajām personām saskaņā ar konkrēto mērķi, kas izklāstīts ESF+ regulas (3) 4. panta 1. punkta l) apakšpunktā |
| --- | --- |

☐

Šī ir prioritāte, kas veltīta atbalstam vistrūcīgākajām personām saskaņā ar konkrēto mērķi, kas izklāstīts ESF+ regulas (3) 4. panta 1. punkta l) apakšpunktā

| ☐ | Šī ir prioritāte, kas veltīta konkrētajam mērķim mobilitātei pilsētvidēs, kurš izklāstīts ERAF un Kohēzijas fonda regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta viii) punktā |
| --- | --- |

☐

Šī ir prioritāte, kas veltīta konkrētajam mērķim mobilitātei pilsētvidēs, kurš izklāstīts ERAF un Kohēzijas fonda regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta viii) punktā

| ☐ | Šī ir prioritāte, kas veltīta konkrētajam mērķim digitālajai savienojamībai, kurš izklāstīts ERAF un Kohēzijas fonda regulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta v) punktā |
| --- | --- |

☐

Šī ir prioritāte, kas veltīta konkrētajam mērķim digitālajai savienojamībai, kurš izklāstīts ERAF un Kohēzijas fonda regulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta v) punktā

2.1.1.1.   Konkrētais mērķis (4) (prioritātēm, kas nav tehniskā palīdzība, atkārto pie katra izvēlētā konkrētā mērķa)

2.1.1.1.1.   Fondu intervences

Atsauce: KNR 22. panta 3. punkta d) apakšpunkta i), iii), iv), v), vi) un vii) punkts;

Saistītie darbības veidi – KNR 22. panta 3. punkta d) apakšpunkta i) punkts un ESF+ regulas 6. pants:

| Teksta lauks [8000] |
| --- |

Teksta lauks [8000]

Galvenās mērķgrupas – KNR 22. panta 3. punkta d) apakšpunkta iii) punkts:

| Teksta lauks [1000] |
| --- |

Teksta lauks [1000]

Darbības, ar kurām garantē līdztiesību, iekļaušanu un nediskriminēšanu – KNR 22. panta 3. punkta d) apakšpunkta iv) punkts un ESF+ regulas 6. pants

| Teksta lauks [2000] |
| --- |

Teksta lauks [2000]

Norāde par konkrētām mērķteritorijām, t. sk. plānotais teritoriālo instrumentu izmantojums – KNR 22. panta 3. punkta d) apakšpunkta v) punkts

| Teksta lauks [2000] |
| --- |

Teksta lauks [2000]

Starpreģionālās, pārrobežu un transnacionālās darbības – KNR 22. panta 3. punkta d) apakšpunkta vi) punkts

| Teksta lauks [2000] |
| --- |

Teksta lauks [2000]

Finanšu instrumentu plānotais izmantojums – KNR 22. panta 3. punkta d) apakšpunkta vii) punkts

| Teksta lauks [1000] |
| --- |

Teksta lauks [1000]

2.1.1.1.2.   Rādītāji

Atsauce: KNR 22. panta 3. punkta d) apakšpunkta ii) punkts, ERAF un KF regulas 8. pants

2. tabula. Iznākuma rādītāji

| Prioritāte | Konkrētais mērķis | Fonds | Reģiona kategorija | ID [5] | Rādītājs [255] | Mērvienība | Starpposma rādītājs (2024) | Mērķrādītājs (2029) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Prioritāte

Konkrētais mērķis

Fonds

Reģiona kategorija

ID [5]

Rādītājs [255]

Mērvienība

Starpposma rādītājs (2024)

Mērķrādītājs (2029)

Atsauce: KNR 22. panta 3. punkta d) apakšpunkta ii) punkts

3. tabula. Rezultātu rādītāji

| Prioritāte | Konkrētais mērķis | Fonds | Reģiona kategorija | ID [5] | Rādītājs [255] | Mērvienība | Bāzes vai atsauces vērtība | Atsauces gads | Mērķrādītājs (2029) | Datu avots [200] | Komentāri [200] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

Prioritāte

Konkrētais mērķis

Fonds

Reģiona kategorija

ID [5]

Rādītājs [255]

Mērvienība

Bāzes vai atsauces vērtība

Atsauces gads

Mērķrādītājs (2029)

Datu avots [200]

Komentāri [200]

2.1.1.1.3.   Programmas resursu (ES) provizoriskais sadalījums pēc intervences veida (neattiecas uz EJZAF)

Atsauce: KNR 22. panta 3. punkta d) apakšpunkta viii) punkts

4. tabula. 1. dimensija – intervences joma

| Prioritāte Nr. | Fonds | Reģiona kategorija | Konkrētais mērķis | Kods | Summa (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |

Prioritāte Nr.

Fonds

Reģiona kategorija

Konkrētais mērķis

Kods

Summa (EUR)

5. tabula. 2. dimensija – finansējuma veids

| Prioritāte Nr. | Fonds | Reģiona kategorija | Konkrētais mērķis | Kods | Summa (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |

Prioritāte Nr.

Fonds

Reģiona kategorija

Konkrētais mērķis

Kods

Summa (EUR)

6. tabula. 3. dimensija – teritoriālais īstenošanas mehānisms un teritoriālais aspekts

| Prioritāte Nr. | Fonds | Reģiona kategorija | Konkrētais mērķis | Kods | Summa (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |

Prioritāte Nr.

Fonds

Reģiona kategorija

Konkrētais mērķis

Kods

Summa (EUR)

7. tabula. 6. dimensija – ESF+ sekundārie temati

| Prioritāte Nr. | Fonds | Reģiona kategorija | Konkrētais mērķis | Kods | Summa (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |

Prioritāte Nr.

Fonds

Reģiona kategorija

Konkrētais mērķis

Kods

Summa (EUR)

8. tabula. 7. dimensija – ESF+ (*3), ERAF, Kohēzijas fonds un TPF dzimumu līdztiesības dimensija

| Prioritāte Nr. | Fonds | Reģiona kategorija | Konkrētais mērķis | Kods | Summa (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |

Prioritāte Nr.

Fonds

Reģiona kategorija

Konkrētais mērķis

Kods

Summa (EUR)

2.1.1.1.4.   Plānoto resursu (ES) provizoriskais sadalījums pēc intervences veida, kas attiecas uz EJZAF

Atsauce: KNR 22. panta 3. punkta c) apakšpunkts

9. tabula.Plānoto resursu (ES) provizoriskais sadalījums pēc intervences veida, kas attiecas uz EJZAF

| Prioritāte Nr. | Konkrētais mērķis | Intervences veids | Kods | Summa (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Prioritāte Nr.

Konkrētais mērķis

Intervences veids

Kods

Summa (EUR)

2.1.1.2.   Konkrētais mērķis novērst materiālo nenodrošinātību (5)

2.1.1.2.1.   Fondu intervence

Atsauce: KNR 22. panta 3. punkts un ESF+ regulas 20. pants un 23. panta 1. un 2. punkts

Atbalsta veidi

| Teksta lauks [2000] |
| --- |

Teksta lauks [2000]

Galvenās mērķgrupas

| Teksta lauks [2000] |
| --- |

Teksta lauks [2000]

Valstu un reģionālo atbalsta shēmu atšifrējums

| Teksta lauks [2000] |
| --- |

Teksta lauks [2000]

Darbību atlases kritēriji (6)

| Teksta lauks [4000] |
| --- |

Teksta lauks [4000]

2.1.1.2.2.   Rādītāji

2. tabula. Iznākuma rādītāji

| Prioritāte | Konkrētais mērķis | Fonds | Reģiona kategorija | ID [5] | Rādītājs [255] | Mērvienība |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | |
| | | | | | | |

Prioritāte

Konkrētais mērķis

Fonds

Reģiona kategorija

ID [5]

Rādītājs [255]

Mērvienība

3. tabula. Rezultātu rādītāji

| Prioritāte | Konkrētais mērķis | Fonds | Reģiona kategorija | ID [5] | Rādītājs [255] | Mērvienība | Atsauces vērtība | Atsauces gads | Datu avots [200] | Komentāri [200] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |

Prioritāte

Konkrētais mērķis

Fonds

Reģiona kategorija

ID [5]

Rādītājs [255]

Mērvienība

Atsauces vērtība

Atsauces gads

Datu avots [200]

Komentāri [200]

2.2.   Tehniskās palīdzības prioritātes

2.2.1.   Tehniskās palīdzības prioritāte, ievērojot KNR 36. panta 4. punktu (atkārto pie katras šādas tehniskās palīdzības prioritātes)

Atsauce: KNR 22. panta 3. punkta e) apakšpunkts

2.2.1.1.   Fondu intervence

Saistītie darbības veidi – KNR 22. panta 3. punkta e) apakšpunkta i) punkts

| Teksta lauks [8000] |
| --- |

Teksta lauks [8000]

Galvenās mērķgrupas – KNR 22. panta 3. punkta e) apakšpunkta iii) punkts

| Teksta lauks [1000] |
| --- |

Teksta lauks [1000]

2.1.1.2.   Rādītāji

Iznākuma rādītāji ar attiecīgajiem starpposma rādītājiem un mērķrādītājiem

Atsauce: KNR 22. panta 3. punkta e) apakšpunkta ii) punkts

2. tabula. Iznākuma rādītāji

| Prioritāte | Fonds | Reģiona kategorija | ID [5] | Rādītājs [255] | Mērvienība | Starpposma rādītājs (2024) | Mērķrādītājs (2029) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

Prioritāte

Fonds

Reģiona kategorija

ID [5]

Rādītājs [255]

Mērvienība

Starpposma rādītājs (2024)

Mērķrādītājs (2029)

2.2.1.3.   Plānoto resursu (ES) provizoriskais sadalījums pēc intervences veida

Atsauce: KNR 22. panta 3. punkta e) apakšpunkta iv) punkts

4. tabula. 1. dimensija – intervences joma

| Prioritāte Nr. | Fonds | Reģiona kategorija | Kods | Summa (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Prioritāte Nr.

Fonds

Reģiona kategorija

Kods

Summa (EUR)

7. tabula. 6. dimensija – ESF+ sekundārie temati

| Prioritāte Nr. | Fonds | Reģiona kategorija | Kods | Summa (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Prioritāte Nr.

Fonds

Reģiona kategorija

Kods

Summa (EUR)

8. tabula. 7. dimensija – ESF+ (*4), ERAF, Kohēzijas fonds un TPF dzimumu līdztiesības dimensija

| Prioritāte Nr. | Fonds | Reģiona kategorija | Kods | Summa (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Prioritāte Nr.

Fonds

Reģiona kategorija

Kods

Summa (EUR)

9. tabula. Plānoto resursu (ES) provizoriskais sadalījums pēc intervences veida, kas attiecas uz EJZAF

| Prioritāte Nr. | Konkrētais mērķis | Intervences veids | Kods | Summa (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Prioritāte Nr.

Konkrētais mērķis

Intervences veids

Kods

Summa (EUR)

2.2.2.   Tehniskās palīdzības prioritāte, ievērojot KNR 37. pantu (atkārto pie katras šādas tehniskās palīdzības prioritātes)

Atsauce: KNR 22. panta 3. punkta f) apakšpunkts

2.2.2.1.   Apraksts par tehnisko palīdzību saskaņā ar finansējumu, kas nav saistīti ar izmaksām – KNR 37. pants

| Teksta lauks [3000] |
| --- |

Teksta lauks [3000]

2.2.2.2.   Plānoto resursu (ES) provizoriskais sadalījums pēc intervences veida

Atsauce: KNR 22. panta 3. punkta f) apakšpunkts

4. tabula. 1. dimensija – intervences joma

| Prioritāte Nr. | Fonds | Reģiona kategorija | Kods | Summa (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Prioritāte Nr.

Fonds

Reģiona kategorija

Kods

Summa (EUR)

7. tabula. 6. dimensija – ESF+ sekundārie temati

| Prioritāte Nr. | Fonds | Reģiona kategorija | Kods | Summa (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Prioritāte Nr.

Fonds

Reģiona kategorija

Kods

Summa (EUR)

8. tabula. 7. dimensija – ESF+ (*5), ERAF, Kohēzijas fonds un TPF dzimumu līdztiesības dimensija

| Prioritāte Nr. | Fonds | Reģiona kategorija | Kods | Summa (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Prioritāte Nr.

Fonds

Reģiona kategorija

Kods

Summa (EUR)

9. tabula. Plānoto resursu (ES) provizoriskais sadalījums pēc intervences veida, kas attiecas uz EJZAF

| Prioritāte Nr. | Konkrētais mērķis | Intervences veids | Kods | Summa (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Prioritāte Nr.

Konkrētais mērķis

Intervences veids

Kods

Summa (EUR)

3.   Finansēšanas plāns

Atsauce: KNR 22. panta 3. punkta g) apakšpunkta i)–iii) punkts, 112. panta 1., 2. un 3. punkts un 14. un 26. pants

3.1.   Pārvietojumi un iemaksas (7)

Atsauce: KNR 14., 26. un 27. pants

| Programmas grozījums saistīts ar | ☐ | iemaksām InvestEU |
| --- | --- | --- |

Programmas grozījums saistīts ar

☐

iemaksām InvestEU

| ☐ | pārvietojumu uz instrumentiem tiešā vai netiešā pārvaldībā |
| --- | --- |

☐

pārvietojumu uz instrumentiem tiešā vai netiešā pārvaldībā

| ☐ | pārvietojumu starp ERAF, ESF+, Kohēzijas fondu vai uz citu fondu vai fondiem |
| --- | --- |

☐

pārvietojumu starp ERAF, ESF+, Kohēzijas fondu vai uz citu fondu vai fondiem

15A. tabula. Iemaksas InvestEU (*6) (sadalījums pa gadiem)

| Iemaksas no | Iemaksas | Sadalījums pa gadiem |
| --- | --- | --- |
| Fonds | Reģiona kategorija | InvestEU politikas logs(-i) | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Kopā |
| ERAF | Vairāk attīstīts | | | | | | | | | |
| Pārejas | | | | | | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | | | | | | |
| ESF+ | Vairāk attīstīts | | | | | | | | | |
| Pārejas | | | | | | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | | | | | | |
| Kohēzijas fonds | Nav norādīts | | | | | | | | | |
| EJZAF | Nav norādīts | | | | | | | | | |

Iemaksas no

Iemaksas

Sadalījums pa gadiem

Fonds

Reģiona kategorija

InvestEU politikas logs(-i)

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Kopā

ERAF

Vairāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

ESF+

Vairāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

Kohēzijas fonds

Nav norādīts

EJZAF

Nav norādīts

15B. tabula. Iemaksas InvestEU (*7) (kopsavilkums)

| | Reģiona kategorija | 1. politikas logs "Ilgtspējīga infrastruktūra" | 2. politikas logs "Inovācija un digitalizācija" | 3. politikas logs "MVU" | 4. politikas logs "Sociālie ieguldījumi un prasmes" | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | a) | b) | c) | d) | (f)=(a)+(b)+(c)+(d) |
| ERAF | Vairāk attīstīts | | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | | |
| Pārejas | | | | | |
| ESF+ | Vairāk attīstīts | | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | | |
| Pārejas | | | | | |
| Kohēzijas fonds | Nav norādīts | | | | | |
| EJZAF | Nav norādīts | | | | | |
| Kopā | | | | | | |

Reģiona kategorija

1. politikas logs "Ilgtspējīga infrastruktūra"

2. politikas logs "Inovācija un digitalizācija"

3. politikas logs "MVU"

4. politikas logs "Sociālie ieguldījumi un prasmes"

Kopā

a)

b)

c)

d)

(f)=(a)+(b)+(c)+(d)

ERAF

Vairāk attīstīts

Mazāk attīstīts

Pārejas

ESF+

Vairāk attīstīts

Mazāk attīstīts

Pārejas

Kohēzijas fonds

Nav norādīts

EJZAF

Nav norādīts

Kopā

| Teksta lauks [3500] (pamatojums), ņemot vērā to, kā minētā summa palīdz sasniegt politikas mērķus, kas izvēlēti programmā saskaņā ar InvestEU regulas 10. panta 1. punktu. |
| --- |

Teksta lauks [3500] (pamatojums), ņemot vērā to, kā minētā summa palīdz sasniegt politikas mērķus, kas izvēlēti programmā saskaņā ar InvestEU regulas 10. panta 1. punktu.

16A. tabula. Pārvietojumi uz instrumentiem tiešā vai netiešā pārvaldībā (sadalījums pa gadiem)

| Pārvieto no | Pārvieto uz | Sadalījums pa gadiem |
| --- | --- | --- |
| Fonds | Reģiona kategorija | Instruments | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Kopā |
| ERAF | Vairāk attīstīts | | | | | | | | | |
| Pārejas | | | | | | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | | | | | | |
| ESF+ | Vairāk attīstīts | | | | | | | | | |
| Pārejas | | | | | | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | | | | | | |
| Kohēzijas fonds | Nav norādīts | | | | | | | | | |
| EJZAF | Nav norādīts | | | | | | | | | |

Pārvieto no

Pārvieto uz

Sadalījums pa gadiem

Fonds

Reģiona kategorija

Instruments

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Kopā

ERAF

Vairāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

ESF+

Vairāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

Kohēzijas fonds

Nav norādīts

EJZAF

Nav norādīts

16B. tabula. Pārvietojumi uz instrumentiem tiešā vai netiešā pārvaldībā (*8) (kopsavilkums)

| Fonds | Reģiona kategorija | 1. instruments | 2. instruments | 3. instruments | 4. instruments | 5. instruments (*9) | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | a) | b) | c) | d) | e) | (f)=(a)+(b)+(c)+(d)+(e) |
| ERAF | Vairāk attīstīts | | | | | | |
| Pārejas | | | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | | | |
| ESF+ | Vairāk attīstīts | | | | | | |
| Pārejas | | | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | | | |
| Kohēzijas fonds | Nav norādīts | | | | | | |
| EJZAF | Nav norādīts | | | | | | |
| Kopā | | | | | | | |

Fonds

Reģiona kategorija

1. instruments

2. instruments

3. instruments

4. instruments

5. instruments (*9)

Kopā

a)

b)

c)

d)

e)

(f)=(a)+(b)+(c)+(d)+(e)

ERAF

Vairāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

ESF+

Vairāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

Kohēzijas fonds

Nav norādīts

EJZAF

Nav norādīts

Kopā

| Teksta lauks [3500] (pamatojums) |
| --- |

Teksta lauks [3500] (pamatojums)

17A. tabula. Pārvietojumi starp ERAF, ESF+ un Kohēzijas fondu vai uz citu fondu vai fondiem (*10) (sadalījums pa gadiem)

| Pārvietojumi no | Pārvietojumi uz | Sadalījums pa gadiem |
| --- | --- | --- |
| Fonds | Reģiona kategorija | Fonds | Reģiona kategorija (attiecīgā gadījumā) | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Kopā |
| ERAF | Vairāk attīstīts | ERAF, ESF+ vai Kohēzijas fonds, EJZAF, AMIF, IDF, BMVI | | | | | | | | | |
| Pārejas | | | | | | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | | | | | | |
| ESF+ | Vairāk attīstīts | | | | | | | | | |
| Pārejas | | | | | | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | | | | | | |
| Kohēzijas fonds | Nav norādīts | | | | | | | | | |
| EJZAF | Nav norādīts | | | | | | | | | |

Pārvietojumi no

Pārvietojumi uz

Sadalījums pa gadiem

Fonds

Reģiona kategorija

Fonds

Reģiona kategorija (attiecīgā gadījumā)

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Kopā

ERAF

Vairāk attīstīts

ERAF, ESF+ vai Kohēzijas fonds, EJZAF, AMIF, IDF, BMVI

Pārejas

Mazāk attīstīts

ESF+

Vairāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

Kohēzijas fonds

Nav norādīts

EJZAF

Nav norādīts

17B. tabula. Pārvietojumi starp ERAF, ESF+ un Kohēzijas fondu vai uz citu fondu vai fondiem (*11) (kopsavilkums)

| | ERAF | ESF+ | Kohēzijas fonds | EJZAF | AMIF | IDF | BMVI | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vairāk attīstīts | Pārejas | Mazāk attīstīts | Vairāk attīstīts | Pārejas | Mazāk attīstīts |
| ERAF | Vairāk attīstīts | | | | | | | | | | | | |
| Pārejas | | | | | | | | | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | | | | | | | | | |
| ESF+ | Vairāk attīstīts | | | | | | | | | | | | |
| Pārejas | | | | | | | | | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | | | | | | | | | |
| Kohēzijas fonds | Nav norādīts | | | | | | | | | | | | |
| EJZAF | Nav norādīts | | | | | | | | | | | | |
| Kopā | | | | | | | | | | | | | |

ERAF

ESF+

Kohēzijas fonds

EJZAF

AMIF

IDF

BMVI

Kopā

Vairāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

Vairāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

ERAF

Vairāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

ESF+

Vairāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

Kohēzijas fonds

Nav norādīts

EJZAF

Nav norādīts

Kopā

| Teksta lauks [3500] (pamatojums) |
| --- |

Teksta lauks [3500] (pamatojums)

3.2.   TPF: piešķīrumi programmā un pārvietojumi (8)

3.2.1.   TPF piešķīrums programmai pirms pārvietojumiem pa prioritātēm (attiecīgā gadījumā) (9)

Atsauce: KNR 27. pants

18. tabula. TPF piešķīrums programmai saskaņā ar TPF regulas 3. pantu pirms pārvietojumiem

| TPF prioritāte Nr. 1 | |
| --- | --- |
| TPF prioritāte Nr. 2 | |
| | Kopā |

TPF prioritāte Nr. 1

TPF prioritāte Nr. 2

Kopā

3.2.2.   Pārvietojumi uz TPF kā papildu atbalsts (10) (attiecīgā gadījumā)

| Pārvietojums uz TPF | ☐ | attiecas uz iekšējiem pārvietojumiem programmā ar TPF piešķīrumu |
| --- | --- | --- |

Pārvietojums uz TPF

☐

attiecas uz iekšējiem pārvietojumiem programmā ar TPF piešķīrumu

| ☐ | attiecas uz pārvietojumiem no citām programmām uz programmu ar TPF piešķīrumu |
| --- | --- |

☐

attiecas uz pārvietojumiem no citām programmām uz programmu ar TPF piešķīrumu

18A. tabula. Pārvietojumi uz TPF programmas ietvaros (sadalījums pa gadiem)

| Pārvieto no | Pārvieto uz | Sadalījums pa gadiem |
| --- | --- | --- |
| Fonds | Reģiona kategorija | TPF prioritāte (*12) | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Kopā |
| ERAF | Vairāk attīstīts | TPF prioritāte Nr. 1 | | | | | | | | |
| Pārejas | | | | | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | | | | | |
| ESF+ | Vairāk attīstīts | TPF prioritāte Nr. 2 | | | | | | | | |
| Pārejas | | | | | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | | | | | |

Pārvieto no

Pārvieto uz

Sadalījums pa gadiem

Fonds

Reģiona kategorija

TPF prioritāte (*12)

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Kopā

ERAF

Vairāk attīstīts

TPF prioritāte Nr. 1

Pārejas

Mazāk attīstīts

ESF+

Vairāk attīstīts

TPF prioritāte Nr. 2

Pārejas

Mazāk attīstīts

18B. tabula. ERAF un ESF+ resursu pārvietojums uz TPF programmas ietvaros

| | TPF piešķīrums programmā (*13), kas sadalīts pa reģiona kategorijām, kurā atrodas teritorija (*14) (pēc TPF prioritātes) |
| --- | --- |
| TPF prioritāte (katrai TPF prioritātei) | Summa |
| Pārvietojums programmas ietvaros (*13) (papildu atbalsts) katrā reģiona kategorijā | | |
| ERAF | Vairāk attīstīts | | |
| Pārejas | | |
| Mazāk attīstīts | | |
| ESF+ | Vairāk attīstīts | | |
| Pārejas | | |
| Mazāk attīstīts | | |
| Kopā | Vairāk attīstīts | | |
| | Pārejas | | |
| | Mazāk attīstīts | | |

TPF piešķīrums programmā (*13), kas sadalīts pa reģiona kategorijām, kurā atrodas teritorija (*14) (pēc TPF prioritātes)

TPF prioritāte (katrai TPF prioritātei)

Summa

Pārvietojums programmas ietvaros (*13) (papildu atbalsts) katrā reģiona kategorijā

ERAF

Vairāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

ESF+

Vairāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

Kopā

Vairāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

18C. tabula. Pārvietojumi uz TPF no citas(-ām) programmas(-ām) (sadalījums pa gadiem)

| Pārvieto no | Pārvieto uz | Sadalījums pa gadiem |
| --- | --- | --- |
| Fonds | Reģiona kategorija | TPF prioritāte (*15) | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Kopā |
| ERAF | Vairāk attīstīts | TPF prioritāte Nr. 1 | | | | | | | | |
| Pārejas | | | | | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | | | | | |
| ESF+ | Vairāk attīstīts | TPF prioritāte Nr. 2 | | | | | | | | |
| Pārejas | | | | | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | | | | | |

Pārvieto no

Pārvieto uz

Sadalījums pa gadiem

Fonds

Reģiona kategorija

TPF prioritāte (*15)

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Kopā

ERAF

Vairāk attīstīts

TPF prioritāte Nr. 1

Pārejas

Mazāk attīstīts

ESF+

Vairāk attīstīts

TPF prioritāte Nr. 2

Pārejas

Mazāk attīstīts

18D. tabula. ERAF un ESF+ resursu pārvietojums no citām programmām uz TPF šīs programmas ietvaros

| | Papildu atbalsts TPF šīs programmas (*16) ietvaros teritorijai, kas atrodas (*18) attiecīgajā reģiona kategorijā (pa prioritātēm): |
| --- | --- |
| TPF prioritāte | Summa |
| Pārvietojums(-i) no citas(-ām) programmas(-ām) (*17) katrā reģiona kategorijā | | |
| ERAF | Vairāk attīstīts | | |
| Pārejas | | |
| Mazāk attīstīts | | |
| ESF+ | Vairāk attīstīts | | |
| Pārejas | | |
| Mazāk attīstīts | | |
| Kopā | | |

Papildu atbalsts TPF šīs programmas (*16) ietvaros teritorijai, kas atrodas (*18) attiecīgajā reģiona kategorijā (pa prioritātēm):

TPF prioritāte

Summa

Pārvietojums(-i) no citas(-ām) programmas(-ām) (*17) katrā reģiona kategorijā

ERAF

Vairāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

ESF+

Vairāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

Kopā

| Teksta lauks [3000] Pamatojums papildu pārvietojumam no ERAF un ESF+, pamatojoties uz plānotajiem intervenču veidiem – KNR 22. panta 3. punkta d) apakšpunkta ix) punkts |
| --- |

Teksta lauks [3000] Pamatojums papildu pārvietojumam no ERAF un ESF+, pamatojoties uz plānotajiem intervenču veidiem – KNR 22. panta 3. punkta d) apakšpunkta ix) punkts

3.3.   Pārvietojumi starp reģiona kategorijām, kas izriet no vidusposma novērtējuma

19A. tabula. Pārvietojumi starp reģiona kategorijām, kas izriet no vidusposma novērtējuma, programmas ietvaros (sadalījums pa gadiem)

| Pārvieto no | Pārvieto uz | Sadalījums pa gadiem |
| --- | --- | --- |
| Reģiona kategorija (*19) | Reģiona kategorija (*19) | 2025 | 2026 | 2027 | Kopā |
| Vairāk attīstīts | Vairāk attīstīts /
  Pārejas
  Mazāk attīstīts | | | | |
| Pārejas | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | |

Pārvieto no

Pārvieto uz

Sadalījums pa gadiem

Reģiona kategorija (*19)

Reģiona kategorija (*19)

2025

2026

2027

Kopā

Vairāk attīstīts

Vairāk attīstīts /

Pārejas

Mazāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

19B. tabula. Pārvietojumi starp reģiona kategorijām, kas izriet no vidusposma novērtējuma, uz citām programmām (sadalījums pa gadiem)

| Pārvieto no | Pārvieto uz | Sadalījums pa gadiem |
| --- | --- | --- |
| Reģiona kategorija (*20) | Reģiona kategorija (*20) | 2025 | 2026 | 2027 | Kopā |
| Vairāk attīstīts | Vairāk attīstīts /
  Pārejas /
  Mazāk attīstīts | | | | |
| Pārejas | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | |

Pārvieto no

Pārvieto uz

Sadalījums pa gadiem

Reģiona kategorija (*20)

Reģiona kategorija (*20)

2025

2026

2027

Kopā

Vairāk attīstīts

Vairāk attīstīts /

Pārejas /

Mazāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

3.4.   Atpakaļpārvietojumi (11)

20A. tabula Atpakaļpārvietojumi (sadalījums pa gadiem)

| Pārvieto no | Pārvieto uz | Sadalījums pa gadiem |
| --- | --- | --- |
| InvestEU vai cits Savienības instruments | Fonds | Reģiona kategorija | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Kopā |
| Programma InvestEU
  1. politikas logs
  2. politikas logs
  3. politikas logs
  4. politikas logs
  1. Savienības instruments
  2. Savienības instruments
  [...] | ERAF | Vairāk attīstīts | | | | | | | | |
| Pārejas | | | | | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | | | | | |
| ESF+ | Vairāk attīstīts | | | | | | | | |
| Pārejas | | | | | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | | | | | |
| Kohēzijas fonds | Nav norādīts | | | | | | | | |
| EJZAF | Nav norādīts | | | | | | | | |

Pārvieto no

Pārvieto uz

Sadalījums pa gadiem

InvestEU vai cits Savienības instruments

Fonds

Reģiona kategorija

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Kopā

Programma InvestEU

1. politikas logs

2. politikas logs

3. politikas logs

4. politikas logs

1. Savienības instruments

2. Savienības instruments

[...]

ERAF

Vairāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

ESF+

Vairāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

Kohēzijas fonds

Nav norādīts

EJZAF

Nav norādīts

20B. tabula Atpakaļpārvietojumi (*21) (kopsavilkums)

| No / uz | ERAF | ESF+ | Kohēzijas fonds | EJZAF |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vairāk attīstīts | Pārejas | Mazāk attīstīts | Vairāk attīstīts | Pārejas | Mazāk attīstīts | | |
| Programma InvestEU | | | | | | | | |
| 1. politikas logs | | | | | | | | |
| 2. politikas logs | | | | | | | | |
| 3. politikas logs | | | | | | | | |
| 4. politikas logs | | | | | | | | |
| 1. instruments | | | | | | | | |
| 2. instruments | | | | | | | | |
| 3. instruments | | | | | | | | |
| 4. instruments (*22) | | | | | | | | |

No / uz

ERAF

ESF+

Kohēzijas fonds

EJZAF

Vairāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

Vairāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

Programma InvestEU

1. politikas logs

2. politikas logs

3. politikas logs

4. politikas logs

1. instruments

2. instruments

3. instruments

4. instruments (*22)

3.5.   Finanšu apropriācijas pa gadiem

Atsauce: KNR 22. panta 3. punkta g) apakšpunkta i) punkts un TPF regulas 3., 4. un 7. pants

10. tabula. Finanšu apropriācijas pa gadiem

| Fonds | Reģiona kategorija | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2026
  tikai EJZAF | 2027 | 2027
  tikai EJZAF | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Finanšu apropriācija bez elastīguma summas | Elastīguma summa | Finanšu apropriācija bez elastīguma summas | Elastīguma summa |
| ERAF (*23) | Vairāk attīstīts | | | | | | | | | | | | |
| Pārejas | | | | | | | | | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | | | | | | | | | |
| Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions | | | | | | | | | | | | |
| Kopā | | | | | | | | | | | | | |
| ESF+ (*23) | Vairāk attīstīts | | | | | | | | | | | | |
| Pārejas | | | | | | | | | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | | | | | | | | | |
| Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions | | | | | | | | | | | | |
| Kopā | | | | | | | | | | | | | |
| TPF (*23) | 3. pants, TPF regulas resursi | | | | | | | | | | | | | |
| 4. pants, TPF regulas resursi | | | | | | | | | | | | | |
| 7. pants, TPF regulas resursi (saistīti ar 3. pantu "TPF regulas resursi") | | | | | | | | | | | | | |
| 7. pants, TPF regulas resursi (saistīti ar 4. pantu "TPF regulas resursi") | | | | | | | | | | | | | |
| Kopā | | | | | | | | | | | | | | |
| Kohēzijas fonds | | Nav norādīts | | | | | | | | | | | | |
| EJZAF | | Nav norādīts | | | | | | | | | | | | |
| Kopā | | | | | | | | | | | | | | |

Fonds

Reģiona kategorija

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2026

tikai EJZAF

2027

2027

tikai EJZAF

Kopā

Finanšu apropriācija bez elastīguma summas

Elastīguma summa

Finanšu apropriācija bez elastīguma summas

Elastīguma summa

ERAF (*23)

Vairāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions

Kopā

ESF+ (*23)

Vairāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions

Kopā

TPF (*23)

3. pants, TPF regulas resursi

4. pants, TPF regulas resursi

7. pants, TPF regulas resursi (saistīti ar 3. pantu "TPF regulas resursi")

7. pants, TPF regulas resursi (saistīti ar 4. pantu "TPF regulas resursi")

Kopā

Kohēzijas fonds

Nav norādīts

EJZAF

Nav norādīts

Kopā

3.6.   Kopējās finanšu apropriācijas pa fondiem un valsts līdzfinansējums

Atsauce: KNR 22. panta 3. punkta g) apakšpunkta ii) punkts, 22. panta 6. punkts un 36. pants

Mērķa "Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei" programmām, kurās tehniskā palīdzība saskaņā ar KNR 36. panta 4. punktu tika izraudzīta partnerības nolīgumā.

11. tabula. Kopējās finanšu apropriācijas pa fondiem un valsts līdzfinansējums

| Politikas/TPF konkrētais mērķis numurs vai tehniskā palīdzība | Prioritāte | Savienības atbalsta (kopējās attiecināmās izmaksas vai publiskais ieguldījums) aprēķina bāze | Fonds | Reģiona kategorija (*24) | Savienības ieguldījums
  (a) = (g)+(h) | Savienības ieguldījuma sadalījums | Valsts ieguldījums | Valsts ieguldījuma indikatīvs sadalījums | Kopā | Līdzfinansējuma likme |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Savienības ieguldījums bez elastīguma summas (g) | Elastīguma summa
  (h) | publisks | privāts |
| (b)=(c)+(d) | (c) | (d) | (e)=(a)+(b) | (f)=(a)/(e) |
| | 1. prioritāte | P/K | ERAF | Vairāk attīstīts | | | | | | | | |
| Pārejas | | | | | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | | | | | |
| Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions | | | | | | | | |
| | 2. prioritāte | | ESF+ | Vairāk attīstīts | | | | | | | | |
| Pārejas | | | | | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | | | | | |
| Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions | | | | | | | | |
| | 3. prioritāte | | TPF (*25) | 3. pants, TPF regulas resursi | | | | | | | | | |
| 4. pants, TPF regulas resursi | | | | | | | | | |
| Kopā | | | | | | | | | |
| | 4. prioritāte | | Kohēzijas fonds | | | | | | | | | |
| Tehniskā palīdzība | 5. prioritāte
  tehniskā palīdzība, ievērojot KNR 36. panta 4. punktu | | ERAF vai ESF+, vai TPF, vai Kohēzijas fonds | | | | | | | | | |
| Tehniskā palīdzība | 6. prioritāte –
  tehniskā palīdzība, ievērojot KNR 37. pantu | | ERAF vai ESF+, vai TPF, vai Kohēzijas fonds | | | | | | | | | |
| | | Kopā ERAF | Vairāk attīstīts | | | | | | | | |
| | Pārejas | | | | | | | | |
| | Mazāk attīstīts | | | | | | | | |
| | Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions | | | | | | | | |
| | | Kopā ESF+ | Vairāk attīstīts | | | | | | | | |
| | Pārejas | | | | | | | | |
| | Mazāk attīstīts | | | | | | | | |
| | Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions | | | | | | | | |
| | | TPF (*25) | 3. pants, TPF regulas resursi | | | | | | | | | |
| | 4. pants, TPF regulas resursi | | | | | | | | | |
| | | Kopā Kohēzijas fonds | | | | | | | | | |
| | | Pavisam kopā | | | | | | | | | |

Politikas/TPF konkrētais mērķis numurs vai tehniskā palīdzība

Prioritāte

Savienības atbalsta (kopējās attiecināmās izmaksas vai publiskais ieguldījums) aprēķina bāze

Fonds

Reģiona kategorija (*24)

Savienības ieguldījums

(a) = (g)+(h)

Savienības ieguldījuma sadalījums

Valsts ieguldījums

Valsts ieguldījuma indikatīvs sadalījums

Kopā

Līdzfinansējuma likme

Savienības ieguldījums bez elastīguma summas (g)

Elastīguma summa

(h)

publisks

privāts

(b)=(c)+(d)

(c)

(d)

(e)=(a)+(b)

(f)=(a)/(e)

1. prioritāte

P/K

ERAF

Vairāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions

2. prioritāte

ESF+

Vairāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions

3. prioritāte

TPF (*25)

3. pants, TPF regulas resursi

4. pants, TPF regulas resursi

Kopā

4. prioritāte

Kohēzijas fonds

Tehniskā palīdzība

5. prioritāte

tehniskā palīdzība, ievērojot KNR 36. panta 4. punktu

ERAF vai ESF+, vai TPF, vai Kohēzijas fonds

Tehniskā palīdzība

6. prioritāte –

tehniskā palīdzība, ievērojot KNR 37. pantu

ERAF vai ESF+, vai TPF, vai Kohēzijas fonds

Kopā ERAF

Vairāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions

Kopā ESF+

Vairāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions

TPF (*25)

3. pants, TPF regulas resursi

4. pants, TPF regulas resursi

Kopā Kohēzijas fonds

Pavisam kopā

Attiecībā uz mērķi "Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei" – programmas, izmantojot tehnisko palīdzību saskaņā ar KNR 36. panta 5. punktu atbilstīgi izvēlei, kas norādīta partnerības nolīgumā.

11. tabula. Kopējais finanšu piešķīrums pa fondiem un valsts ieguldījums

| Politikas/TPF konkrētais mērķis numurs vai tehniskā palīdzība | Prioritāte | Savienības atbalsta (kopējās attiecināmās izmaksas vai publiskais ieguldījums) aprēķina bāze | Fonds | Reģiona kategorija (*26) | Savienības ieguldījums
  (a)=(b)+(c)+(i)+(j) | Savienības ieguldījums sadalījums | Valsts ieguldījums | Valsts ieguldījuma indikatīvs sadalījums | Kopā | Līdzfinansējuma likme |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| publisks | privāts |
| | (d)=(e)+(f) | (e) | (f) | (g)=(a)+(d) | (h)=(a)/(g) |
| Savienības ieguldījums | Elastīguma summa | | | | | |
| bez tehniskās palīdzības, ievērojot 36. panta 5. punktu | tehniskā palīdzība, ievērojot 36. panta 5. punktu | bez tehniskās palīdzības, ievērojot 36. panta 5. punktu | tehniskā palīdzība, ievērojot 36. panta 5. punktu |
| (b) | (c) | (i) | (j) |
| | 1. prioritāte | P/K | ERAF | Vairāk attīstīts | | | | | | | | | | |
| | | | | Pārejas | | | | | | | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | | | | | | | |
| Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions | | | | | | | | | | |
| | 2. prioritāte | | ESF+ | Vairāk attīstīts | | | | | | | | | | |
| Pārejas | | | | | | | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | | | | | | | |
| | | | | Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions | | | | | | | | | | |
| | 3. prioritāte | | TPF  (*27) | 3. pants, TPF regulas resursi | | | | | | | | | | | |
| 4. pants, TPF regulas resursi | | | | | | | | | | | |
| Kopā | | | | | | | | | | | |
| | 4. prioritāte | | Kohēzijas fonds | | | | | | | | | | | |
| Tehniskā palīdzība | 5. prioritāte –
  tehniskā palīdzība, ievērojot KNR 37. pantu | | ERAF vai ESF+, vai TPF, vai Kohēzijas fonds | | | | | | | | | | | |
| | | Kopā ERAF | Vairāk attīstīts | | | | | | | | | | |
| | Pārejas | | | | | | | | | | |
| | Mazāk attīstīts | | | | | | | | | | |
| | | | Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions | | | | | | | | | | |
| | | Kopā ESF+ | Vairāk attīstīts | | | | | | | | | | |
| | Pārejas | | | | | | | | | | |
| | Mazāk attīstīts | | | | | | | | | | |
| | | | Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions | | | | | | | | | | |
| | | TPF (*27) | 3. pants, TPF regulas resursi | | | | | | | | | | | |
| | | | 4. pants, TPF regulas resursi | | | | | | | | | | | |
| | | Kopā Kohēzijas fonds | | | | | | | | | | | |
| Pavisam kopā | | | | | | | | | | | | | |

Politikas/TPF konkrētais mērķis numurs vai tehniskā palīdzība

Prioritāte

Savienības atbalsta (kopējās attiecināmās izmaksas vai publiskais ieguldījums) aprēķina bāze

Fonds

Reģiona kategorija (*26)

Savienības ieguldījums

(a)=(b)+(c)+(i)+(j)

Savienības ieguldījums sadalījums

Valsts ieguldījums

Valsts ieguldījuma indikatīvs sadalījums

Kopā

Līdzfinansējuma likme

publisks

privāts

(d)=(e)+(f)

(e)

(f)

(g)=(a)+(d)

(h)=(a)/(g)

Savienības ieguldījums

Elastīguma summa

bez tehniskās palīdzības, ievērojot 36. panta 5. punktu

tehniskā palīdzība, ievērojot 36. panta 5. punktu

bez tehniskās palīdzības, ievērojot 36. panta 5. punktu

tehniskā palīdzība, ievērojot 36. panta 5. punktu

(b)

(c)

(i)

(j)

1. prioritāte

P/K

ERAF

Vairāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions

2. prioritāte

ESF+

Vairāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions

3. prioritāte

TPF  (*27)

3. pants, TPF regulas resursi

4. pants, TPF regulas resursi

Kopā

4. prioritāte

Kohēzijas fonds

Tehniskā palīdzība

5. prioritāte –

tehniskā palīdzība, ievērojot KNR 37. pantu

ERAF vai ESF+, vai TPF, vai Kohēzijas fonds

Kopā ERAF

Vairāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions

Kopā ESF+

Vairāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu reģions

TPF (*27)

3. pants, TPF regulas resursi

4. pants, TPF regulas resursi

Kopā Kohēzijas fonds

Pavisam kopā

EJZAF:

Atsauce: KNR 22. panta 3. punkta g) apakšpunkta iii) punkts

EJZAF programmas, izmantojot tehnisko palīdzību saskaņā ar KNR 36. panta 4. punktu atbilstīgi izvēlei, kas norādīta partnerības nolīgumā.

11A. tabula. Kopējais finanšu piešķīrums pa fondiem un valsts ieguldījums

| Prioritāte | Konkrētais mērķis (nomenklatūra izklāstīta EJZAF regulā) | Savienības atbalsta aprēķina bāze | Savienības ieguldījums | Valsts publiskais ieguldījums | Kopā | Līdzfinansējuma likme |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. prioritāte | 1.1.1. | Publisks | | | | |
| 1.1.2. | Publisks | | | | |
| 1.2. | Publisks | | | | |
| 1.3. | Publisks | | | | |
| 1.4. | Publisks | | | | |
| 1.5 | Publisks | | | | |
| 1.6. | Publisks | | | | |
| 2. prioritāte | 2.1. | Publisks | | | | |
| 2.2. | Publisks | | | | |
| 3. prioritāte | 3.1. | Publisks | | | | |
| 4. prioritāte | 4.1. | Publisks | | | | |
| Tehniskā palīdzība, ievērojot KNR 36. panta 4. punktu | 5.1. | Publisks | | | | |
| Tehniskā palīdzība, ievērojot KNR 37. pantu | 5.2. | Publisks | | | | |

Prioritāte

Konkrētais mērķis (nomenklatūra izklāstīta EJZAF regulā)

Savienības atbalsta aprēķina bāze

Savienības ieguldījums

Valsts publiskais ieguldījums

Kopā

Līdzfinansējuma likme

1. prioritāte

1.1.1.

Publisks

1.1.2.

Publisks

1.2.

Publisks

1.3.

Publisks

1.4.

Publisks

1.5

Publisks

1.6.

Publisks

2. prioritāte

2.1.

Publisks

2.2.

Publisks

3. prioritāte

3.1.

Publisks

4. prioritāte

4.1.

Publisks

Tehniskā palīdzība, ievērojot KNR 36. panta 4. punktu

5.1.

Publisks

Tehniskā palīdzība, ievērojot KNR 37. pantu

5.2.

Publisks

EJZAF programmas, izmantojot tehnisko palīdzību saskaņā ar KNR 36. panta 5. punktu atbilstīgi izvēlei, kas norādīta partnerības nolīgumā.

11A. tabula. Kopējais finanšu piešķīrums pa fondiem un valsts ieguldījums

| Prioritāte | Konkrētais mērķis (nomenklatūra izklāstīta EJZAF regulā) | Savienības atbalsta aprēķina bāze | Savienības ieguldījums | Valsts publiskais ieguldījums | Kopā | Līdzfinansēšanas likme |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Savienības ieguldījums bez tehniskās palīdzības, ievērojot KNR 36. panta 5. punktu | Savienības ieguldījums tehniskajā palīdzībā, ievērojot KNR 36. panta 5. punktu |
| 1. prioritāte | 1.1.1. | Publisks | | | | | |
| 1.1.2. | Publisks | | | | | |
| 1.2. | Publisks | | | | | |
| 1.3. | Publisks | | | | | |
| 1.4. | Publisks | | | | | |
| 1.5. | Publisks | | | | | |
| 1.6. | Publisks | | | | | |
| 2. prioritāte | 2.1. | Publisks | | | | | |
| 2.2. | Publisks | | | | | |
| 3. prioritāte | 3.1. | Publisks | | | | | |
| 4. prioritāte | 4.1. | Publisks | | | | | |
| Tehniskā palīdzība (KNR 37. pants) | 5.1. | Publisks | | | | | |

Prioritāte

Konkrētais mērķis (nomenklatūra izklāstīta EJZAF regulā)

Savienības atbalsta aprēķina bāze

Savienības ieguldījums

Valsts publiskais ieguldījums

Kopā

Līdzfinansēšanas likme

Savienības ieguldījums bez tehniskās palīdzības, ievērojot KNR 36. panta 5. punktu

Savienības ieguldījums tehniskajā palīdzībā, ievērojot KNR 36. panta 5. punktu

1. prioritāte

1.1.1.

Publisks

1.1.2.

Publisks

1.2.

Publisks

1.3.

Publisks

1.4.

Publisks

1.5.

Publisks

1.6.

Publisks

2. prioritāte

2.1.

Publisks

2.2.

Publisks

3. prioritāte

3.1.

Publisks

4. prioritāte

4.1.

Publisks

Tehniskā palīdzība (KNR 37. pants)

5.1.

Publisks

4.   Veicinošie nosacījumi

Atsauce: KNR 22. panta 3. punkta i) apakšpunkts

12. tabula. Veicinošie nosacījumi

| Veicinošie nosacījumi | Fonds | Konkrētais mērķis (Nepiemēro EJZAF) | Veicinošā nosacījuma izpilde | Kritēriji | Kritēriju izpilde | Atsauce uz attiecīgajiem dokumentiem | Pamatojums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | Jā/Nē | 1. kritērijs | JĀ/NĒ | [500] | [1000] |
| | | | | 2. kritērijs | JĀ/NĒ | | |

Veicinošie nosacījumi

Fonds

Konkrētais mērķis (Nepiemēro EJZAF)

Veicinošā nosacījuma izpilde

Kritēriji

Kritēriju izpilde

Atsauce uz attiecīgajiem dokumentiem

Pamatojums

Jā/Nē

1. kritērijs

JĀ/NĒ

[500]

[1000]

2. kritērijs

JĀ/NĒ

5.   Programmā iesaistītās iestādes

Atsauce: KNR 22. panta 3. punkta k) apakšpunkts un 71. un 84. pants

13. tabula. Programmā iesaistītās iestādes

| Programmā iesaistītās iestādes | Iestādes nosaukums[500] | Kontaktpersonas vārds, uzvārds [200] | E-pasts [200] |
| --- | --- | --- | --- |
| Vadošā iestāde | | | |
| Revīzijas iestāde | | | |
| Struktūra, kas saņem maksājumus no Komisijas | | | |
| Attiecīgā gadījumā struktūra vai struktūras, kas saņem maksājumus no Komisijas tehniskās palīdzības gadījumā, ievērojot KNR 36. panta 5. punktu | | | |
| Grāmatvedības funkcija, ja šī funkcija ir uzticēta struktūrai, kas nav vadošā iestāde | | | |

Programmā iesaistītās iestādes

Iestādes nosaukums[500]

Kontaktpersonas vārds, uzvārds [200]

E-pasts [200]

Vadošā iestāde

Revīzijas iestāde

Struktūra, kas saņem maksājumus no Komisijas

Attiecīgā gadījumā struktūra vai struktūras, kas saņem maksājumus no Komisijas tehniskās palīdzības gadījumā, ievērojot KNR 36. panta 5. punktu

Grāmatvedības funkcija, ja šī funkcija ir uzticēta struktūrai, kas nav vadošā iestāde

Atlīdzināto summu pārdalīšana tehniskajai palīdzībai, ievērojot KNR 36. panta 5. punktu, ja ir norādītas vairākas struktūras, kas saņems maksājumus no Komisijas

Atsauce: KNR 22. panta 3. punkts

13A. tabula. Procentuālās likmes, kas noteiktas KNR 36. panta 5. punkta b) apakšpunktā un kas tiktu atmaksāta struktūrām, kuras saņem maksājumus no Komisijas tehniskās palīdzības gadījumā, ievērojot KNR 36. panta 5. punktu (procentpunktos)

| 1. struktūra | p.p. |
| --- | --- |
| 2. struktūra (*28) | p.p. |

1. struktūra

p.p.

2. struktūra (*28)

p.p.

6.   Partnerība

Atsauce: KNR 22. panta 3. punkta h) apakšpunkts

| Teksta lauks [10 000 ] |
| --- |

Teksta lauks [10 000 ]

7.   Komunikācija un redzamība

Atsauce: KNR 22. panta 3. punkta j) apakšpunkts

| Teksta lauks [4500] |
| --- |

Teksta lauks [4500]

8.   Vienības izmaksu, fiksētas summas maksājumu un vienotu likmju izmantošana, un finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām

Atsauce: KNR 94. un 95. pants

14. tabula. Vienības izmaksu, fiksētas summas maksājumu un vienotu likmju izmantošana, un finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām

| KNR 94. un 95. panta paredzētā izmantošana | JĀ | NĒ |
| --- | --- | --- |
| No pieņemšanas programma izmantos Savienības ieguldījuma atlīdzināšanu, pamatojoties uz vienības izmaksām, fiksētas summas maksājumiem un vienotām likmēm saskaņā ar prioritāti atbilstoši KNR 94. pantam (ja "JĀ", aizpildiet 1. papildinājumu) | ☐ | ☐ |
| No pieņemšanas programma izmantos Savienības ieguldījuma atlīdzināšanu, pamatojoties uz finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām saskaņā ar KNR 95. pantu (ja "JĀ", aizpildiet 2. papildinājumu) | ☐ | ☐ |

KNR 94. un 95. panta paredzētā izmantošana

JĀ

NĒ

No pieņemšanas programma izmantos Savienības ieguldījuma atlīdzināšanu, pamatojoties uz vienības izmaksām, fiksētas summas maksājumiem un vienotām likmēm saskaņā ar prioritāti atbilstoši KNR 94. pantam (ja "JĀ", aizpildiet 1. papildinājumu)

☐

☐

No pieņemšanas programma izmantos Savienības ieguldījuma atlīdzināšanu, pamatojoties uz finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām saskaņā ar KNR 95. pantu (ja "JĀ", aizpildiet 2. papildinājumu)

☐

☐

1. papildinājums

Savienības ieguldījums, pamatojoties uz vienības izmaksām, fiksētas summas maksājumiem un vienotām likmēm

Veidne datu iesniegšanai Komisijā izskatīšanai (KNR 94. pants)

| Priekšlikuma iesniegšanas datums | |
| --- | --- |
| | |

Priekšlikuma iesniegšanas datums

Šis papildinājums nav vajadzīgs, ja ir izmantotas Savienības līmeņa vienkāršotu izmaksu iespējas, kas noteiktas KNR 94. panta 4. punktā minētajā deleģētajā aktā.

A.   Galveno elementu kopsavilkums

| Prioritāte | Fonds | Konkrētais mērķis | Reģiona kategorija | Tā aplēstā proporcija no kopējā finanšu piešķīruma attiecīgajā prioritātē, kurai piemēros vienkāršotu izmaksu iespējas, % | Segtās darbības veids(-i) | Rādītājs, pēc kura sasniegšanas veic atlīdzināšanu | Rādītāja, pēc kura sasniegšanas veic atlīdzināšanu, mērvienība | Vienkāršotu izmaksu iespējas veids (vienības izmaksu standarta likmes, fiksētas summas maksājumi vai vienotas likmes) | Vienkāršotu izmaksu iespējas summa (EUR) vai procentuālā daļa (vienotu likmju gadījumā) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | Kods (12) | Apraksts | Kods (13) | Apraksts | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

Prioritāte

Fonds

Konkrētais mērķis

Reģiona kategorija

Tā aplēstā proporcija no kopējā finanšu piešķīruma attiecīgajā prioritātē, kurai piemēros vienkāršotu izmaksu iespējas, %

Segtās darbības veids(-i)

Rādītājs, pēc kura sasniegšanas veic atlīdzināšanu

Rādītāja, pēc kura sasniegšanas veic atlīdzināšanu, mērvienība

Vienkāršotu izmaksu iespējas veids (vienības izmaksu standarta likmes, fiksētas summas maksājumi vai vienotas likmes)

Vienkāršotu izmaksu iespējas summa (EUR) vai procentuālā daļa (vienotu likmju gadījumā)

Kods (12)

Apraksts

Kods (13)

Apraksts

B.   Sīkāka informācija pa darbības veidiem (aizpilda par katru darbības veidu)

Vai vadošā iestāde ir saņēmusi atbalstu no ārēja uzņēmuma, lai noteiktu turpmāk norādītās vienkāršotās izmaksas?

| Ja tā ir, norādiet attiecīgo ārējo uzņēmumu | : | Jā/Nē – ārējā uzņēmuma nosaukums |
| --- | --- | --- |

Ja tā ir, norādiet attiecīgo ārējo uzņēmumu

:

Jā/Nē – ārējā uzņēmuma nosaukums

| 1. | Darbības veida apraksts, tostarp īstenošanas termiņš (14) |
| --- | --- |

1.

Darbības veida apraksts, tostarp īstenošanas termiņš (14)

| 2. | Konkrētais(-ie) mērķis(-i) |
| --- | --- |

2.

Konkrētais(-ie) mērķis(-i)

| 3. | Rādītājs, pēc kura sasniegšanas veic atlīdzināšanu (15) |
| --- | --- |

3.

Rādītājs, pēc kura sasniegšanas veic atlīdzināšanu (15)

| 4. | Rādītāja, pēc kura sasniegšanas veic atlīdzināšanu, mērvienība |
| --- | --- |

4.

Rādītāja, pēc kura sasniegšanas veic atlīdzināšanu, mērvienība

| 5. | Vienības izmaksu standarta likme, fiksētas summas maksājums vai vienota likme |
| --- | --- |

5.

Vienības izmaksu standarta likme, fiksētas summas maksājums vai vienota likme

| 6. | Vienkāršotu izmaksu iespējas mērvienības summa vai procentuālā daļa (vienotām likmēm) |
| --- | --- |

6.

Vienkāršotu izmaksu iespējas mērvienības summa vai procentuālā daļa (vienotām likmēm)

| 7. | Izmaksu kategorijas, kas tiek segtas ar vienības cenu, fiksētas summas maksājumu vai vienotu likmi |
| --- | --- |

7.

Izmaksu kategorijas, kas tiek segtas ar vienības cenu, fiksētas summas maksājumu vai vienotu likmi

| 8. | Vai šīs izmaksu kategorijas sedz visus darbības attiecināmos izdevumus? (JĀ/NĒ) |
| --- | --- |

8.

Vai šīs izmaksu kategorijas sedz visus darbības attiecināmos izdevumus? (JĀ/NĒ)

| 9. | Korekcijas(-u) metode(-es) (16) |
| --- | --- |

9.

Korekcijas(-u) metode(-es) (16)

| 10. | Vienību sasniegšanas verifikācija:






  — | aprakstiet, kādu(-s) dokumentu(-s)/sistēmu izmantos, lai verificētu norādīto vienību sasniegšanu; |
| --- | --- | --- |

10.

Vienību sasniegšanas verifikācija:

—

aprakstiet, kādu(-s) dokumentu(-s)/sistēmu izmantos, lai verificētu norādīto vienību sasniegšanu;

| — | aprakstiet, ko pārbaudīs pārvaldības verifikāciju laikā un kurš to veiks; |
| --- | --- |

—

aprakstiet, ko pārbaudīs pārvaldības verifikāciju laikā un kurš to veiks;

| — | aprakstiet, kāda būs attiecīgo datu/dokumentu vākšanas un glabāšanas kārtība. |
| --- | --- |

—

aprakstiet, kāda būs attiecīgo datu/dokumentu vākšanas un glabāšanas kārtība.

| 11. | Iespējamais nevēlamais stimuls, riska mazināšanas pasākumi (17) un paredzamais riska līmenis (augsts/vidējs/zems) |
| --- | --- |

11.

Iespējamais nevēlamais stimuls, riska mazināšanas pasākumi (17) un paredzamais riska līmenis (augsts/vidējs/zems)

| 12. | Kopsumma (valsts un Savienības), ko paredzēts, ka Komisija šajā saistībā atlīdzinās |
| --- | --- |

12.

Kopsumma (valsts un Savienības), ko paredzēts, ka Komisija šajā saistībā atlīdzinās

C.   Vienības izmaksu standarta likmju, fiksētas summas maksājumu vai vienotu likmju aprēķināšana

| 1. | Vienības izmaksu standarta likmju, fiksētas summas maksājumu vai vienotu likmju aprēķināšanai izmantoto datu avots (kas sagatavojis, savācis un reģistrējis datus); kur dati tiek glabāti; robeždatumi; validācija u. c.). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Norādiet, kāpēc ierosinātā metode un aprēķins, kura pamatā ir 94. panta 2. punkts, atbilst darbības veidam. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Norādiet, kā tika veikti aprēķini, jo īpaši, norādot pieņēmumus, kas veikti attiecībā uz kvalitāti vai daudzumu. Attiecīgā gadījumā būtu jāizmanto statistikas dati un kritēriji, un vajadzības gadījumā tos iesniedz tādā formātā, kādā tos Komisija var izmantot. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Izskaidrojiet, kā Jūs nodrošinājāt, ka vienības izmaksu standarta likmes, fiksētas summas maksājuma vai vienotu likmju aprēķināšanā tika ietverti tikai attiecināmie izdevumi. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Revīzijas iestādes(-žu) veikts aprēķināšanas metodoloģijas un summu novērtējums, un kārtība, kas nodrošina datu verifikāciju, kvalitāti, vākšanu un glabāšanu. |
| --- | --- |

5.

2. papildinājums

Savienības ieguldījums, pamatojoties uz finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām

Veidne datu iesniegšanai Komisijā izskatīšanai

(KNR 95. pants)

| Priekšlikuma iesniegšanas datums | |
| --- | --- |
| | |

Priekšlikuma iesniegšanas datums

Šis papildinājums nav vajadzīgs, ja ir izmantotas Savienības līmeņa finansējuma summas, kas nav saistītas ar izmaksām, kuras noteiktas KNR 95. panta 4. punktā minētajā deleģētajā aktā.

A.   Galveno elementu kopsavilkums

| Prioritāte | Fonds | Konkrētais mērķis | Reģiona kategorija | Summa, kuru sedz no finansējuma, kas nav saistīts ar izmaksām | Segtās darbības veids(-i) | Izpildāmie nosacījumi / sasniedzamie rezultāti, pēc kuru sasniegšanas Komisija veic atlīdzināšanu | Rādītājs | Izpildāmo nosacījumu / sasniedzamo rezultātu, pēc kuru sasniegšanas Komisija veic atlīdzināšanu, mērvienība | Paredzētās izdevumu atlīdzināšanas metodes veids, lai atlīdzinātu izdevumus saņēmējam vai saņēmējiem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | Kods (18) | Apraksts | | Kods (19) | Apraksts | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

Prioritāte

Fonds

Konkrētais mērķis

Reģiona kategorija

Summa, kuru sedz no finansējuma, kas nav saistīts ar izmaksām

Segtās darbības veids(-i)

Izpildāmie nosacījumi / sasniedzamie rezultāti, pēc kuru sasniegšanas Komisija veic atlīdzināšanu

Rādītājs

Izpildāmo nosacījumu / sasniedzamo rezultātu, pēc kuru sasniegšanas Komisija veic atlīdzināšanu, mērvienība

Paredzētās izdevumu atlīdzināšanas metodes veids, lai atlīdzinātu izdevumus saņēmējam vai saņēmējiem

Kods (18)

Apraksts

Kods (19)

Apraksts

B.   Sīkāka informācija pa darbības veidiem (aizpilda par katru darbības veidu)

| 1. | Darbības veida apraksts |
| --- | --- |

1.

Darbības veida apraksts

| 2. | Konkrētais(-ie) mērķis(-i) |
| --- | --- |

2.

Konkrētais(-ie) mērķis(-i)

| 3. | Izpildāmie nosacījumi vai sasniedzamie rezultāti |
| --- | --- |

3.

Izpildāmie nosacījumi vai sasniedzamie rezultāti

| 4. | Nosacījumu izpildes vai rezultātu sasniegšanas termiņš |
| --- | --- |

4.

Nosacījumu izpildes vai rezultātu sasniegšanas termiņš

| 5. | Rādītāja definīcija |
| --- | --- |

5.

Rādītāja definīcija

| 6. | Izpildāmo nosacījumu / sasniedzamo rezultātu, pēc kuru sasniegšanas Komisija veic atlīdzināšanu, mērvienība |
| --- | --- |

6.

Izpildāmo nosacījumu / sasniedzamo rezultātu, pēc kuru sasniegšanas Komisija veic atlīdzināšanu, mērvienība

| 7. | Starpposma nodevumi (ja ir), pēc kuru sasniegšanas Komisija veic atlīdzināšanu, un atlīdzināšanas grafiks |
| --- | --- |

7.

Starpposma nodevumi (ja ir), pēc kuru sasniegšanas Komisija veic atlīdzināšanu, un atlīdzināšanas grafiks

Starpposma nodevumi

Paredzētais datums

Summas (EUR)

| 8. | Kopsumma (t. sk. Savienības un valsts finansējums) |
| --- | --- |

8.

Kopsumma (t. sk. Savienības un valsts finansējums)

| 9. | Korekcijas(-u) metode |
| --- | --- |

9.

Korekcijas(-u) metode

| 10. | Rezultāta sasniegšanas vai nosacījuma (attiecīgā gadījumā arī starpposma nodevumu) izpildes verifikācija:






  — | aprakstiet, kādu(-s) dokumentu(-s)/sistēmu izmantos, lai verificētu rezultāta sasniegšanu vai nosacījuma (un attiecīgā gadījumā arī katra starpposma nodevuma) izpildi; |
| --- | --- | --- |

10.

Rezultāta sasniegšanas vai nosacījuma (attiecīgā gadījumā arī starpposma nodevumu) izpildes verifikācija:

—

aprakstiet, kādu(-s) dokumentu(-s)/sistēmu izmantos, lai verificētu rezultāta sasniegšanu vai nosacījuma (un attiecīgā gadījumā arī katra starpposma nodevuma) izpildi;

| — | aprakstiet, ko pārbaudīs pārvaldības verifikāciju laikā (t. sk. uz vietas) un kurš to veiks; |
| --- | --- |

—

aprakstiet, ko pārbaudīs pārvaldības verifikāciju laikā (t. sk. uz vietas) un kurš to veiks;

| — | aprakstiet, kāda būs attiecīgo datu/dokumentu vākšanas un glabāšanas kārtība. |
| --- | --- |

—

aprakstiet, kāda būs attiecīgo datu/dokumentu vākšanas un glabāšanas kārtība.

| 11. | Dotāciju, ko piešķir ar izmaksām nesaistīta finansējuma veidā, izmantošana
  Vai dotācija, ko dalībvalsts piešķir saņēmējiem, ir dotācija ar izmaksām nesaistīta finansējuma veidā? [JĀ/NĒ] |
| --- | --- |

11.

Dotāciju, ko piešķir ar izmaksām nesaistīta finansējuma veidā, izmantošana

Vai dotācija, ko dalībvalsts piešķir saņēmējiem, ir dotācija ar izmaksām nesaistīta finansējuma veidā? [JĀ/NĒ]

| 12. | Kārtība, ar ko nodrošina revīzijas liecību
  Norādiet struktūru(-as), kas ir atbildīga(-as) par šīs kārtības īstenošanu. |
| --- | --- |

12.

Kārtība, ar ko nodrošina revīzijas liecību

Norādiet struktūru(-as), kas ir atbildīga(-as) par šīs kārtības īstenošanu.

3. papildinājums

Plānoto stratēģiski svarīgo darbību saraksts un grafiks

(KNR 22. panta 3. punkts)

| Teksta lauks [2000] |
| --- |

Teksta lauks [2000]

4. papildinājums

EJZAF pasākumu plāns attiecībā uz katru tālāko reģionu

NB! Dublē katram tālākajam reģionam

Veidne datu iesniegšanai Komisijā izskatīšanai

| Tālākā reģiona nosaukums | |
| --- | --- |

Tālākā reģiona nosaukums

A.   Zivsaimniecības resursu ilgtspējīgas izmantošanas stratēģijas un ilgtspējīgās zilās ekonomikas attīstīšanas apraksts

| Teksta lauks [30 000 ] |
| --- |

Teksta lauks [30 000 ]

B.   Galveno paredzēto darbību un atbilstošo finanšu resursu apraksts

| Galveno darbību apraksts | Piešķirtā EJZAF summa (EUR) |
| --- | --- |
| Strukturāls atbalsts zvejniecības un akvakultūras nozarei saskaņā ar EJZAF
  Teksta lauks [10 000 ] | |
| Kompensācijas par papildu izmaksām saskaņā ar EJZAF regulas 24. pantu
  Teksta lauks [10 000 ] | |
| Citas investīcijas ilgtspējīgā zilajā ekonomikā, kas nepieciešamas ilgtspējīgai piekrastes teritorijas attīstībai
  Teksta lauks [10 000 ] | |
| KOPĀ | |

Galveno darbību apraksts

Piešķirtā EJZAF summa (EUR)

Strukturāls atbalsts zvejniecības un akvakultūras nozarei saskaņā ar EJZAF

Teksta lauks [10 000 ]

Kompensācijas par papildu izmaksām saskaņā ar EJZAF regulas 24. pantu

Teksta lauks [10 000 ]

Citas investīcijas ilgtspējīgā zilajā ekonomikā, kas nepieciešamas ilgtspējīgai piekrastes teritorijas attīstībai

Teksta lauks [10 000 ]

KOPĀ

C.   Sinerģijas ar citiem Savienības finansējuma avotiem apraksts

| Teksta lauks [10 000 ] |
| --- |

Teksta lauks [10 000 ]

D.   Papildu finansējums papildu izmaksu kompensācijas īstenošanai (valsts atbalsts)

Informācija, ko sniedz par katru paredzēto shēmu / ad hoc atbalstu

| Reģions | Reģiona(-u) nosaukums (NUTS) (20) | ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |
| Piešķīrēja iestāde | Nosaukums | ... |
| Pasta adrese
  Interneta adrese | ...
  ... |
| Atbalsta pasākuma nosaukums | ... |
| Valsts līmeņa juridiskais pamats (atsauce uz attiecīgo valsts oficiālo publikāciju) | ...
  ...
  ... |
| Tīmekļa saite uz atbalsta pasākuma pilnu tekstu | ... |
| Pasākuma veids | ☐ | Shēma |

Reģions

Reģiona(-u) nosaukums (NUTS) (20)

...

...

...

Piešķīrēja iestāde

Nosaukums

...

Pasta adrese

Interneta adrese

...

...

Atbalsta pasākuma nosaukums

...

Valsts līmeņa juridiskais pamats (atsauce uz attiecīgo valsts oficiālo publikāciju)

...

...

...

Tīmekļa saite uz atbalsta pasākuma pilnu tekstu

...

Pasākuma veids

☐

Shēma

| ☐ | Ad hoc atbalsts |
| --- | --- |

☐

Ad hoc atbalsts

Saņēmēja vārds/uzvārds vai nosaukums un grupa (21), pie kuras tas pieder

...

...

Spēkā esošas atbalsta shēmas vai ad hoc atbalsta grozījums

Komisijas piešķirtais atbalsta atsauces numurs

| ☐ | Pagarinājums |
| --- | --- |

☐

Pagarinājums

...

...

| ☐ | Labojums |
| --- | --- |

☐

Labojums

...

...

Ilgums (22)

| ☐ | Shēma |
| --- | --- |

☐

Shēma

no dd/mm/gggg līdz dd/mm/gggg

Piešķiršanas datums (23)

| ☐ | Ad hoc atbalsts |
| --- | --- |

☐

Ad hoc atbalsts

dd/mm/gggg

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

| ☐ | Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu |
| --- | --- |

☐

Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu

| ☐ | Attiecas tikai uz atsevišķām nozarēm: norādīt NACE grupas līmenī (24) |
| --- | --- |

☐

Attiecas tikai uz atsevišķām nozarēm: norādīt NACE grupas līmenī (24)

...

...

...

...

Saņēmēja veids

| ☐ | MVU |
| --- | --- |

☐

MVU

| ☐ | Lielie uzņēmumi |
| --- | --- |

☐

Lielie uzņēmumi

Budžets

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets (25)

Valsts valūta ... (pilnas summas)

...

Uzņēmumam piešķirtā ad hoc atbalsta kopējā summa (26)

Valsts valūta ... (pilnas summas)

...

| ☐ | Garantijām (27) |
| --- | --- |

☐

Garantijām (27)

Valsts valūta ... (pilnas summas)

...

Atbalsta instruments

| ☐ | Dotācija / procentu likmju subsīdija |
| --- | --- |

☐

Dotācija / procentu likmju subsīdija

| ☐ | Aizdevums / atmaksājamie avansa maksājumi |
| --- | --- |

☐

Aizdevums / atmaksājamie avansa maksājumi

| ☐ | Garantija (attiecīgā gadījumā ar atsauci uz Komisijas lēmumu (28) |
| --- | --- |

☐

Garantija (attiecīgā gadījumā ar atsauci uz Komisijas lēmumu (28)

| ☐ | Nodokļu atvieglojums vai atbrīvojums no nodokļiem |
| --- | --- |

☐

Nodokļu atvieglojums vai atbrīvojums no nodokļiem

| ☐ | Riska finansējuma nodrošinājums |
| --- | --- |

☐

Riska finansējuma nodrošinājums

| ☐ | Cits (precizēt) |
| --- | --- |

☐

Cits (precizēt)

...

Motivācija

Norādīt, kāpēc ir izveidota valsts atbalsta shēma vai piešķirts ad hoc atbalsts, nevis pieprasīta palīdzība no EJZAF:

| ☐ | pasākums nav iekļauts valsts programmā; |
| --- | --- |

☐

pasākums nav iekļauts valsts programmā;

| ☐ | prioritātes noteikšana, piešķirot līdzekļus saskaņā ar valsts programmu; |
| --- | --- |

☐

prioritātes noteikšana, piešķirot līdzekļus saskaņā ar valsts programmu;

| ☐ | finansējums saskaņā ar EJZAF vairs nav pieejams; |
| --- | --- |

☐

finansējums saskaņā ar EJZAF vairs nav pieejams;

| ☐ | cits (precizēt). |
| --- | --- |

☐

cits (precizēt).

---

(1)  Skaitlis kvadrātiekavās norāda rakstzīmju skaitu bez atstarpēm.

(2)  Programmām, kas paredzētas tikai ESF+ regulas 4. panta 1. punkta m) apakšpunktā noteiktā konkrētā mērķa atbalstam, programmas stratēģijas aprakstā nav jāiekļauj KNR 22. panta 3. punkta a) apakšpunkta i), ii) un vi) punktā minētās problēmas.

(*1)  Konkrētā prioritāte saskaņā ar ESF+ regulu.

(*2)  Ja atzīmējat, pārejiet uz 2.1.1.2. iedaļu.

(3)  Ja ESF+ regulas 7. panta 4. punkta vajadzībām ir ņemti vērā līdzekļi, kas paredzēti ESF+ regulas 4. panta 1. punkta l) apakšpunktā noteiktajam konkrētajam mērķim.

(4)  Izņemot ESF+ regulas 4. panta 1. punkta m) apakšpunktā noteikto konkrēto mērķi.

(*3)  Principā ESF+ ieguldījums dzimumu līdztiesības uzraudzībā ir 40 %. 100 % piemēro gadījumos, kad dalībvalsts nolemj piemērot ESF+ regulas 6. pantu, kā arī konkrētas uz programmu vērstas darbības dzimumu līdztiesības jomā.

(5)  KNR 22. panta 3. punkta d) apakšpunktu nepiemēro konkrētajam mērķim, kas noteikts ESF+ regulas 4. panta 1. punkta m) apakšpunktā.

(6)  Tikai programmām, kuras var izmantot tikai konkrētajam mērķim, kas noteikts ESF+ regulas 4. panta 1. punkta m) apakšpunktā.

(*4)  Principā ESF+ ieguldījums dzimumu līdztiesības uzraudzībā ir 40 %. 100 % piemēro gadījumos, kad dalībvalsts nolemj piemērot ESF+ regulas 6. pantu, kā arī konkrētas uz programmu vērstas darbības dzimumu līdztiesības jomā.

(*5)  Principā ESF+ ieguldījums dzimumu līdztiesības uzraudzībā ir 40 %. 100 % piemēro gadījumos, kad dalībvalsts nolemj piemērot ESF+ regulas 6. pantu, kā arī konkrētas uz programmu vērstas darbības dzimumu līdztiesības jomā.

(7)  Piemēro tikai programmas grozījumiem saskaņā ar 14. un 26. pantu, izņemot papildu atbalsta pārvietojumus uz TPF saskaņā ar KNR 27. pantu. Pārvietojumi neietekmē dalībvalsts finanšu apropriāciju gada sadalījumu DFS līmenī.

(*6)  Par katru jaunu pieprasījumu veikt iemaksas programmas grozījumā norāda kopējās summas katrā gadā pa fondiem un reģiona kategorijām.

(*7)  Kumulatīvās summas visām iemaksām, kas veiktas, izdarot programmas grozījumus plānošanas periodā. Ar katru jaunu pieprasījumu veikt iemaksas programmas grozījumā norāda kopējās summas katrā gadā pa fondiem un reģiona kategorijām.

(*8)  Kumulatīvās summas visiem pārvietojumiem, kas veikti, izdarot programmas grozījumus plānošanas periodā. Ar katru jaunu pieprasījumu veikt pārvietošanu programmas grozījumā norāda kopējās summas, kas pārvietotas katrā gadā pa fondiem un reģiona kategorijām.

(*9)  Pārvietojumus var veikt uz jebkuru citu instrumentu tiešā vai netiešā pārvaldībā, ja šāda iespēja ir paredzēta pamataktā. Attiecīgi tiks precizēts attiecīgo Savienības instrumentu skaits un nosaukumi.

(*10)  Pārvietošana uz citām programmām. Pārvietojumi starp ERAF un ESF+ var veikt tikai vienas un tās pašas reģiona kategorijas ietvaros.

(*11)  Kumulatīvās summas visiem pārvietojumiem, kas veikti, izdarot programmas grozījumus plānošanas periodā. Ar katru jaunu pieprasījumu veikt pārvietošanu programmas grozījumā norāda kopējās summas, kas pārvietotas katrā gadā pa fondiem un reģiona kategorijām.

(8)  Pārvietojumi neietekmē dalībvalsts finanšu apropriāciju gada sadalījumu DFS līmenī.

(9)  Piemēro, pirmo reizi pieņemot programmas ar TPF piešķīrumu.

(10)  Iedaļa jāaizpilda, saņemot programmu. Ja ar TPF atbalstīta programma saņem papildu atbalstu (sk. KNR 27. pantu) pašas programmas ietvaros un no citām programmām, jāaizpilda visas šīs iedaļas tabulas. Pirmo reizi pieņemot programmu ar TPF piešķīrumu, šajā iedaļā apstiprina vai labo partnerības nolīgumā ierosinātos provizoriskos pārvietojumus.

(*12)  TPF resursi būtu jāpapildina ar ERAF vai ESF+ resursiem no tās reģiona kategorijas, kurā atrodas attiecīgā teritorija.

(*13)  Programma ar TPF piešķīrumu.

(*14)  TPF resursi būtu jāpapildina ar ERAF vai ESF+ resursiem no tās reģiona kategorijas, kurā atrodas attiecīgā teritorija.

(*15)  TPF resursi būtu jāpapildina ar ERAF vai ESF+ resursiem no tās reģiona kategorijas, kurā atrodas attiecīgā teritorija.

(*16)  Programma ar TPF piešķīrumu, kas saņem papildu atbalstu no ERAF un ESF+.

(*17)  Programma, kas sniedz papildu atbalstu no ERAF un ESF+ (avotprogramma).

(*18)  TPF resursi būtu jāpapildina ar ERAF vai ESF+ resursiem no tās reģiona kategorijas, kurā atrodas attiecīgā teritorija.

(*19)  Piemēro tikai ERAF un ESF+.

(*20)  Piemēro tikai ERAF un ESF+.

(11)  Attiecas tikai uz grozījumiem programmā saistībā ar resursiem, kas pārvietoti atpakaļ no citiem Savienības instrumentiem (tostarp AMIF, IDF un BMVI elementiem) tiešā vai netiešā pārvaldībā vai no InvestEU.

(*21)  Kumulatīvās summas visiem pārvietojumiem, kas veikti, izdarot programmas grozījumus plānošanas periodā. Ar katru jaunu pieprasījumu veikt pārvietojumu programmas grozījumā norāda kopējās summas, kas pārvietotas katrā gadā pa fondiem un reģiona kategorijām.

(*22)  Pārvietojumus var veikt uz jebkuru citu instrumentu tiešā vai netiešā pārvaldībā, ja šāda iespēja ir paredzēta pamataktā. Attiecīgi tiks precizēts attiecīgo Savienības instrumentu skaits un nosaukumi.

(*23)  Summas pēc papildu pārvietojuma uz TPF.

(*24)  Attiecībā uz ERAF: mazāk attīstīti, pārejas, vairāk attīstīti reģioni un attiecīgā gadījumā īpašs piešķīrums tālākajiem reģioniem un mazapdzīvotiem ziemeļu reģioniem. Attiecībā uz ESF+: mazāk attīstīti, pārejas, vairāk attīstīti reģioni un attiecīgā gadījumā papildu piešķīrums tālākajiem reģioniem. Attiecībā uz Kohēzijas fondu: neattiecas. Attiecībā uz tehnisko palīdzību reģiona kategoriju piemērošana ir atkarīga no izraudzītā fonda.

(*25)  Norāda kopējos TPF resursus, tostarp papildu atbalstu, kas pārvietots no ERAF uz ESF+. Tabulā neiekļauj summas saskaņā ar TPF regulas 7. pantu. Attiecībā uz tehnisko palīdzību, ko finansē no TPF, TPF resursi būtu jāsadala resursos, kuri saistīti ar TPF regulas 3. un 4. pantu. Attiecībā uz TPF regulas 4. pantu – elastīguma summa nav attiecināma.

(*26)  Attiecībā uz ERAF un ESF+: mazāk attīstīti, pārejas, vairāk attīstīti reģioni un attiecīgā gadījumā īpašs piešķīrums tālākajiem reģioniem un mazapdzīvotiem ziemeļu reģioniem. Attiecībā uz Kohēzijas fondu: neattiecas. Attiecībā uz tehnisko palīdzību reģiona kategoriju piemērošana ir atkarīga no izraudzītā fonda.

(*27)  Norāda kopējos TPF resursus, tostarp papildu atbalstu, kas pārvietots no ERAF uz ESF+. Tabulā neiekļauj summas saskaņā ar TPF regulas 7. pantu. Attiecībā uz tehnisko palīdzību, ko finansē no TPF, TPF resursi būtu jāsadala resursos, kuri saistīti ar TPF regulas 3. un 4. pantu. Attiecībā uz TPF regulas 4. pantu – elastīguma summa nav attiecināma.

(*28)  Dalībvalstu noteikto struktūru skaits.

(12)  Attiecas uz kodu, ar ko apzīmē intervences jomas dimensiju KNR I pielikuma 1. tabulā un EJZAF regulas IV pielikumā.

(13)  Attiecas uz kopīgā rādītāja kodu, ja piemērojams.

(14)  Paredzētais darbību atlases sākuma datums un paredzētais to pabeigšanas galīgais datums (atsauce: KNR 63. panta 5. punkts).

(15)  Attiecībā uz darbībām, kuras ietver vairākas vienkāršotu izmaksu iespējas, kas sedz atšķirīgas kategorijas izmaksas, atšķirīgus projektus vai secīgus darbības posmus, 3.–11. punktu aizpilda par katru rādītāju, pēc kura sasniegšanas veic atlīdzināšanu.

(16)  Attiecīgā gadījumā norāda korekcijas biežumu un laika grafiku un skaidru atsauci uz konkrētu rādītāju (tostarp attiecīgā gadījumā saiti uz vietni, kurā publicēts šis rādītājs).

(17)  Vai ir iespējama negatīva ietekme uz atbalstīto darbību kvalitāti un, ja ir, kādi pasākumi (piemēram, kvalitātes nodrošināšana) tiks veikti, lai kompensētu šo risku?

(18)  Attiecas uz kodu, ar ko apzīmē intervences jomas dimensiju KNR I pielikuma 1. tabulā un EJZAF regulas IV pielikumā.

(19)  Attiecas uz kopīgā rādītāja kodu, ja piemērojams.

(20)  NUTS – Teritoriālo vienību nomenklatūra statistikai. Parasti reģionu norāda 2. līmenī. Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1059/2003 (2003. gada 26. maijs) par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi (OV L 154, 21.6.2003., 1. lpp.), kas grozīta ar Komisijas Regulu (ES) 2016/2066, ar ko groza pielikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi (OV L 322, 29.11.2016., 1. lpp.).

(21)  Uzņēmums Līguma konkurences noteikumu nozīmē un šajā iedaļā ir ikviens subjekts, kas veic saimniecisko darbību, neatkarīgi no tā juridiskā statusa un finansēšanas veida (skat. Tiesas nolēmumu lietā C-222/04, Ministero dell’Economia e delle Finanze/Cassa di Risparmio di Firenze SpA et al. [2006] ECR I-289). Eiropas Savienības Tiesa ir atzinusi, ka subjekti, kurus (juridiski vai faktiski) kontrolē viens un tas pats subjekts, ir uzskatāmi par vienu uzņēmumu (Lieta C-382/99 Nīderlande/Komisija [2002] ECR I-5163).

(22)  Laikposms, kurā piešķīrēja iestāde var apņemties piešķirt atbalstu.

(23)  
  "Atbalsta piešķiršanas datums" ir diena, kad saņēmējam saskaņā ar piemērojamo valsts tiesisko regulējumu ir nodotas likumīgās tiesības saņemt atbalstu.

(24)  NACE 2. redakcija – saimniecisko darbību statistiskā klasifikācija Eiropas Savienībā. Parasti nozari norāda grupas līmenī.

(25)  Atbalsta shēmas gadījumā norādīt shēmā ieplānoto kopējo budžeta summu gadā vai nodokļu zaudējumu novērtējumu gadā visiem atbalsta instrumentiem, ko aptver šī shēma.

(26)  Ad hoc atbalsta gadījumā norādīt kopējo atbalsta summu/nodokļu zaudējumu.

(27)  Attiecībā uz garantijām norādīt (maksimālo) garantēto aizdevumu summu.

(28)  Attiecīgā gadījumā atsauce uz Komisijas lēmumu, ar kuru apstiprina dotācijas bruto ekvivalenta aprēķināšanas metodi.

---

VI PIELIKUMS

VEIDNE AMIF, IDF UN BMVI PROGRAMMĀM – 21. PANTA 3. PUNKTS

| CCI numurs | |
| --- | --- |
| Nosaukums angļu valodā | [255] (1) |
| Nosaukums valsts valodā | [255] |
| Versija | |
| Pirmais gads | [4] |
| Pēdējais gads | [4] |
| Atbalsttiesīgums no | |
| Atbalsttiesīgums līdz | |
| Komisijas lēmuma numurs | |
| Komisijas lēmuma datums | |
| Dalībvalsts grozošā lēmuma numurs | |
| Dalībvalsts grozošā lēmuma spēkā stāšanās datums | |
| Nebūtiski pārvietojumi (KNR 24. panta 5. punkts) | Jā/Nē |

CCI numurs

Nosaukums angļu valodā

[255] (1)

Nosaukums valsts valodā

[255]

Versija

Pirmais gads

[4]

Pēdējais gads

[4]

Atbalsttiesīgums no

Atbalsttiesīgums līdz

Komisijas lēmuma numurs

Komisijas lēmuma datums

Dalībvalsts grozošā lēmuma numurs

Dalībvalsts grozošā lēmuma spēkā stāšanās datums

Nebūtiski pārvietojumi (KNR 24. panta 5. punkts)

Jā/Nē

1.   Programmas stratēģija: galvenās problēmas un politikas risinājumi

Atsauce: Regulas (ES) 2021/1060 (KNR) 22. panta 3. punkta a) apakšpunkta iii), iv), v) un ix) punkts

| Šajā iedaļā izklāstīts, kā programma risinās galvenās problēmas, kas valsts līmenī konstatētas, balstoties uz vietējo, reģionālo un valsts līmeņa vajadzību novērtējumiem un/vai stratēģijām. Tajā sniegts pārskats par pašreizējo stāvokli attiecīgo Savienības acquis īstenošanā un saistībā ar Savienības rīcības plāniem sasniegto progresu, un aprakstīts, kā fonds atbalstīs to attīstību visā plānošanas periodā. |
| --- |

Šajā iedaļā izklāstīts, kā programma risinās galvenās problēmas, kas valsts līmenī konstatētas, balstoties uz vietējo, reģionālo un valsts līmeņa vajadzību novērtējumiem un/vai stratēģijām. Tajā sniegts pārskats par pašreizējo stāvokli attiecīgo Savienības acquis īstenošanā un saistībā ar Savienības rīcības plāniem sasniegto progresu, un aprakstīts, kā fonds atbalstīs to attīstību visā plānošanas periodā.

| Teksta lauks [15 000 ] |
| --- |

Teksta lauks [15 000 ]

2.   Konkrētie mērķi (atkārto par katru konkrēto mērķi, kas nav tehniskā palīdzība)

Atsauce: KNR 22. panta 2. un 4. punkts

2.1.   Konkrētā mērķa nosaukums [300]

2.1.1.   Konkrētā mērķa apraksts

| Šajā iedaļā attiecībā uz katru konkrēto mērķi aprakstīta sākotnējā situācija, galvenās problēmas un ierosināti risinājumi, ko atbalsta fonds. Tajā aprakstīts, kuri īstenošanas pasākumi tiek sasniegti ar fonda atbalstu; tajā sniegts orientējošs darbību saraksts AMIF, IDF vai BMVI regulas 3. un 4. panta tvērumā.
  Jo īpaši: saistībā ar darbības atbalstu tajā sniedz paskaidrojumu saskaņā ar AMIF regulas 21. pantu, IDF regulas 16. pantu vai BMVI regulas 16. un 17. pantu. Tajā ietver orientējošu sarakstu ar saņēmējiem, norādot arī to tiesību aktos noteiktos pienākumus un galvenos atbalstāmos uzdevumus.
  Attiecīgā gadījumā finanšu instrumentu plānotais izmantojums.
  Teksta lauks (16 000  rakstzīmes) |
| --- |

Šajā iedaļā attiecībā uz katru konkrēto mērķi aprakstīta sākotnējā situācija, galvenās problēmas un ierosināti risinājumi, ko atbalsta fonds. Tajā aprakstīts, kuri īstenošanas pasākumi tiek sasniegti ar fonda atbalstu; tajā sniegts orientējošs darbību saraksts AMIF, IDF vai BMVI regulas 3. un 4. panta tvērumā.

Jo īpaši: saistībā ar darbības atbalstu tajā sniedz paskaidrojumu saskaņā ar AMIF regulas 21. pantu, IDF regulas 16. pantu vai BMVI regulas 16. un 17. pantu. Tajā ietver orientējošu sarakstu ar saņēmējiem, norādot arī to tiesību aktos noteiktos pienākumus un galvenos atbalstāmos uzdevumus.

Attiecīgā gadījumā finanšu instrumentu plānotais izmantojums.

Teksta lauks (16 000  rakstzīmes)

2.1.2.   Rādītāji

Atsauce: KNR 22. panta 4. punkta e) apakšpunkts

1. tabula. Iznākuma rādītāji

| Konkrētais mērķis | ID [5] | Rādītājs [255] | Mērvienība | Starpposma rādītājs (2024) | Mērķrādītājs (2029) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |

Konkrētais mērķis

ID [5]

Rādītājs [255]

Mērvienība

Starpposma rādītājs (2024)

Mērķrādītājs (2029)

2. tabula. Rezultātu rādītāji

| Konkrētais mērķis | ID [5] | Rādītājs [255] | Mērvienība | Bāzes vērtība | Mērvienība bāzes vērtībai | Atsauces gads(-i) | Mērķrādītājs (2029) | Mērvienība mērķrādītājam | Datu avots [200] | Komentāri [200] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | | |

Konkrētais mērķis

ID [5]

Rādītājs [255]

Mērvienība

Bāzes vērtība

Mērvienība bāzes vērtībai

Atsauces gads(-i)

Mērķrādītājs (2029)

Mērvienība mērķrādītājam

Datu avots [200]

Komentāri [200]

2.1.3.   Programmas resursu (ES) provizoriskais sadalījums pēc intervences veida

Atsauce: KNR 22. panta 5. punkts, AMIF regulas 16. panta 12. punkts, IDF regulas 13. panta 12. punkts vai BMWI regulas 13. panta 18. punkts

3. tabula.Provizoriskais sadalījums

| Konkrētais mērķis | Intervences veids | Kods | Provizoriskā summa (EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |

Konkrētais mērķis

Intervences veids

Kods

Provizoriskā summa (EUR)

2.2.   Tehniskā palīdzība

2.2.1.   Apraksts

Atsauce: KNR 22. panta 3. punkta f) apakšpunkts, 36. panta 5. punkts, 37. pants un 95. pants.

| Teksta lauks [5000] (Tehniskā palīdzība, ievērojot KNR 36. panta 5. punktu) |
| --- |
| Teksta lauks [3000] (Tehniskā palīdzība, ievērojot KNR 37. pantu) |

Teksta lauks [5000] (Tehniskā palīdzība, ievērojot KNR 36. panta 5. punktu)

Teksta lauks [3000] (Tehniskā palīdzība, ievērojot KNR 37. pantu)

2.2.2.   Tehniskās palīdzības provizoriskais sadalījums, ievērojot KNR 36. panta 5. punktu un 37. pantu

4. tabula.Provizoriskais sadalījums

| Intervences veids | Kods | Provizoriskā summa (EUR) |
| --- | --- | --- |
| | | |

Intervences veids

Kods

Provizoriskā summa (EUR)

3.   Finansēšanas plāns

Atsauce: KNR 22. panta 3. punkta g) apakšpunkts.

3.1.   Finanšu apropriācijas pa gadiem

5. tabula. Finanšu apropriācijas pa gadiem

| Fonds | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | |

Fonds

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Kopā

3.2.   Kopējais finanšu piešķīrums

6. tabula. Kopējais finanšu piešķīrums pa fondiem un valsts ieguldījums

| Konkrētais mērķis (KM) | Darbības veids | Savienības atbalsta (kopējā vai publiskā) aprēķina bāze | Savienības ieguldījums (a) | Valsts ieguldījums (b)=(c)+(d) | Valsts ieguldījuma indikatīvs sadalījums | Kopā
  e=(a)+(b) | Līdzfinansēšanas likme (f)=(a)/(e) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| publisks (c) | privāts (d) |
| 1. KM | Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu | | | | | | | |
| | Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 2. punktu vai BMVI regulas 12. panta 2. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu | | | | | | | |
| | Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai BMVI regulas 12. panta 3. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu | | | | | | | |
| | Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 4. punktu vai BMVI regulas 12. panta 4. punktu (izņemot Īpašo tranzīta shēmu), vai AMIF regulas 15. panta 4. punktu | | | | | | | |
| | Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar BMVI regulas 12. panta 4. punktu (Īpašā tranzīta shēma) | | | | | | | |
| | Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai BMVI regulas 12. panta 6. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu | | | | | | | |
| | Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar BMVI regulas 12. panta 5. punktu | | | | | | | |
| Kopā par 1. KM | | | | | | | | |
| 2. KM | Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu | | | | | | | |
| | Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 11. panta 2. punktu vai BMVI regulas 12. panta 2. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu | | | | | | | |
| | Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai BMVI regulas 12. panta 3. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu | | | | | | | |
| | Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12.panta 4. punktu vai BMVI regulas 12. panta 4. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 4. punktu | | | | | | | |
| | Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai BMVI regulas 12. panta 6. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu | | | | | | | |
| Kopā par 2. KM | | | | | | | | |
| 3. KM | Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu | | | | | | | |
| | Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 2. punktu vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu | | | | | | | |
| | Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu | | | | | | | |
| | Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 4. punktu vai AMIF regulas 15. panta 4. punktu | | | | | | | |
| | Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu | | | | | | | |
| Kopā par 3. KM | | | | | | | | |
| 4. KM | Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 1. punktu | | | | | | | |
| | Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 2. punktu | | | | | | | |
| | Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 3. punktu | | | | | | | |
| | Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 4. punktu | | | | | | | |
| | Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 5. punktu | | | | | | | |
| | Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 19. pantu | | | | | | | |
| | Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 20. pantu ("pārsūtīšana uz") | | | | | | | |
| | Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 20. pantu ("pārsūtīšana prom") | | | | | | | |
| Kopā par 4. KM | | | | | | | | |
| Tehniskā palīdzība, ievērojot KNR 36. panta 5. punktu | | | | | | | | |
| Tehniskā palīdzība, ievērojot KNR 37. pantu | | | | | | | | |
| Pavisam kopā | | | | | | | | |

Konkrētais mērķis (KM)

Darbības veids

Savienības atbalsta (kopējā vai publiskā) aprēķina bāze

Savienības ieguldījums (a)

Valsts ieguldījums (b)=(c)+(d)

Valsts ieguldījuma indikatīvs sadalījums

Kopā

e=(a)+(b)

Līdzfinansēšanas likme (f)=(a)/(e)

publisks (c)

privāts (d)

1. KM

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 2. punktu vai BMVI regulas 12. panta 2. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai BMVI regulas 12. panta 3. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 4. punktu vai BMVI regulas 12. panta 4. punktu (izņemot Īpašo tranzīta shēmu), vai AMIF regulas 15. panta 4. punktu

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar BMVI regulas 12. panta 4. punktu (Īpašā tranzīta shēma)

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai BMVI regulas 12. panta 6. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar BMVI regulas 12. panta 5. punktu

Kopā par 1. KM

2. KM

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 11. panta 2. punktu vai BMVI regulas 12. panta 2. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai BMVI regulas 12. panta 3. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12.panta 4. punktu vai BMVI regulas 12. panta 4. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 4. punktu

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai BMVI regulas 12. panta 6. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu

Kopā par 2. KM

3. KM

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 2. punktu vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 4. punktu vai AMIF regulas 15. panta 4. punktu

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu

Kopā par 3. KM

4. KM

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 1. punktu

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 2. punktu

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 3. punktu

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 4. punktu

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 5. punktu

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 19. pantu

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 20. pantu ("pārsūtīšana uz")

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 20. pantu ("pārsūtīšana prom")

Kopā par 4. KM

Tehniskā palīdzība, ievērojot KNR 36. panta 5. punktu

Tehniskā palīdzība, ievērojot KNR 37. pantu

Pavisam kopā

6A. tabula. Līdzekļu apsolījuma plāns

| | Personu skaits gadā |
| --- | --- |
| Kategorija | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 |
| Pārmitināšana | | | | | | | |
| Humanitārā uzņemšana saskaņā ar AMIF regulas 16. panta 2. punktu | | | | | | | |
| Neaizsargātu personu humanitārā uzņemšana saskaņā ar AMIF regulas 16. panta 3. punktu | | | | | | | |
| Starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju vai starptautiskās aizsardzības saņēmēju pārsūtīšana ("pārsūtīšana uz") | | | | | | | |
| Starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju vai starptautiskās aizsardzības saņēmēju pārsūtīšana ("pārsūtīšana prom no") | | | | | | | |
| [citas kategorijas] | | | | | | | |

Personu skaits gadā

Kategorija

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Pārmitināšana

Humanitārā uzņemšana saskaņā ar AMIF regulas 16. panta 2. punktu

Neaizsargātu personu humanitārā uzņemšana saskaņā ar AMIF regulas 16. panta 3. punktu

Starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju vai starptautiskās aizsardzības saņēmēju pārsūtīšana ("pārsūtīšana uz")

Starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju vai starptautiskās aizsardzības saņēmēju pārsūtīšana ("pārsūtīšana prom no")

[citas kategorijas]

3.3.   Pārvietošanas

7. tabula. Pārvietošanas starp dalītās pārvaldības fondiem (2)

| Fonds / instruments saņemšanai
  Fonds / instruments pārvietošanai | AMIF | IDF | BMVI | ERAF | ESF+ | Kohēzijas fonds | EJZAF | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AMIF | | | | | | | | |
| IDF | | | | | | | | |
| BMVI | | | | | | | | |
| Kopā | | | | | | | | |

Fonds / instruments saņemšanai

Fonds / instruments pārvietošanai

AMIF

IDF

BMVI

ERAF

ESF+

Kohēzijas fonds

EJZAF

Kopā

AMIF

IDF

BMVI

Kopā

8. tabula. Pārvietojumi uz instrumentiem tiešā vai netiešā pārvaldībā (3)

| | Pārvietojamā summa |
| --- | --- |
| 1. instruments [nosaukums] | |
| 2. instruments [nosaukums] | |
| Kopā | |

Pārvietojamā summa

1. instruments [nosaukums]

2. instruments [nosaukums]

Kopā

4.   Veicinošie nosacījumi

Atsauce: KNR 22. panta 3. punkta i) apakšpunkts

9. tabula. Horizontālie veicinošie nosacījumi

| Veicinošie nosacījumi | Veicinošā nosacījuma izpilde | Kritēriji | Kritēriju izpilde | Atsauce uz attiecīgajiem dokumentiem | Pamatojums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | 1. kritērijs | JĀ/NĒ | [500] | [1000] |
| | | 2. kritērijs | | | |

Veicinošie nosacījumi

Veicinošā nosacījuma izpilde

Kritēriji

Kritēriju izpilde

Atsauce uz attiecīgajiem dokumentiem

Pamatojums

1. kritērijs

JĀ/NĒ

[500]

[1000]

2. kritērijs

5.   Programmā iesaistītās iestādes

Atsauce: KNR 22. panta 3. punkta k) apakšpunkts un 71. un 84. pants

10. tabula.Programmā iesaistītās iestādes

| | Iestādes nosaukums[500] | Kontaktpersonas vārds, uzvārds un amats [200] | E-pasts [200] |
| --- | --- | --- | --- |
| Vadošā iestāde | | | |
| Revīzijas iestāde | | | |
| Struktūra, kas saņem maksājumus no Komisijas | | | |

Iestādes nosaukums[500]

Kontaktpersonas vārds, uzvārds un amats [200]

E-pasts [200]

Vadošā iestāde

Revīzijas iestāde

Struktūra, kas saņem maksājumus no Komisijas

6.   Partnerība

Atsauce: KNR 22. panta 3. punkta h) apakšpunkts

| Teksta lauks [10 000 ] |
| --- |

Teksta lauks [10 000 ]

7.   Komunikācija un redzamība

Atsauce: KNR 22. panta 3. punkta j) apakšpunkts

| Teksta lauks [4500] |
| --- |

Teksta lauks [4500]

8.   Vienības izmaksu, fiksētas summas maksājumu un vienotu likmju izmantošana, un finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām

Atsauce: KNR 94. un 95. pants

| KNR 94. un 95. panta paredzētā izmantošana | JĀ | NĒ |
| --- | --- | --- |
| No pieņemšanas programma izmantos Savienības ieguldījuma atlīdzināšanu, pamatojoties uz vienības izmaksām, fiksētas summas maksājumiem un vienotām likmēm saskaņā ar prioritāti atbilstoši KNR 94. pantam (ja "JĀ", aizpildiet 1. papildinājumu) | ☐ | ☐ |
| No pieņemšanas programma izmantos Savienības ieguldījuma atlīdzināšanu, pamatojoties uz finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām saskaņā ar KNR 95. pantu (ja "JĀ", aizpildiet 2. papildinājumu) | ☐ | ☐ |

KNR 94. un 95. panta paredzētā izmantošana

JĀ

NĒ

No pieņemšanas programma izmantos Savienības ieguldījuma atlīdzināšanu, pamatojoties uz vienības izmaksām, fiksētas summas maksājumiem un vienotām likmēm saskaņā ar prioritāti atbilstoši KNR 94. pantam (ja "JĀ", aizpildiet 1. papildinājumu)

☐

☐

No pieņemšanas programma izmantos Savienības ieguldījuma atlīdzināšanu, pamatojoties uz finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām saskaņā ar KNR 95. pantu (ja "JĀ", aizpildiet 2. papildinājumu)

☐

☐

1. papildinājums

Savienības ieguldījums, pamatojoties uz vienības izmaksām, fiksētas summas maksājumiem un vienotām likmēm

Veidne datu iesniegšanai Komisijā izskatīšanai

(KNR 94. pants)

| Priekšlikuma iesniegšanas datums | |
| --- | --- |
| | |

Priekšlikuma iesniegšanas datums

Šis papildinājums nav vajadzīgs, ja ir izmantotas Savienības līmeņa vienkāršotu izmaksu iespējas, kas noteiktas KNR 94. panta 4. punktā minētajā deleģētajā aktā.

A.   Galveno elementu kopsavilkums

| Konkrētais mērķis | Tā aplēstā proporcija no kopējā finanšu piešķīruma attiecīgajā konkrētajā mērķī, kuram piemēros vienkāršotu izmaksu iespējas, % | Segtās darbības veids(-i) | Rādītājs, pēc kura sasniegšanas veic atlīdzināšanu | Rādītāja, pēc kura sasniegšanas veic atlīdzināšanu, mērvienība | Vienkāršotu izmaksu iespējas veids (vienības izmaksu standarta likmes, fiksētas summas maksājumi vai vienotas likmes) | Vienkāršotu izmaksu iespējas summa (EUR) vai procentuālā daļa (vienotu likmju gadījumā) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Kods (4) | Apraksts | Kods (5) | Apraksts | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Konkrētais mērķis

Tā aplēstā proporcija no kopējā finanšu piešķīruma attiecīgajā konkrētajā mērķī, kuram piemēros vienkāršotu izmaksu iespējas, %

Segtās darbības veids(-i)

Rādītājs, pēc kura sasniegšanas veic atlīdzināšanu

Rādītāja, pēc kura sasniegšanas veic atlīdzināšanu, mērvienība

Vienkāršotu izmaksu iespējas veids (vienības izmaksu standarta likmes, fiksētas summas maksājumi vai vienotas likmes)

Vienkāršotu izmaksu iespējas summa (EUR) vai procentuālā daļa (vienotu likmju gadījumā)

Kods (4)

Apraksts

Kods (5)

Apraksts

B.   Sīkāka informācija pa darbības veidiem (aizpilda par katru darbības veidu)

Vai vadošā iestāde ir saņēmusi atbalstu no ārēja uzņēmuma, lai noteiktu turpmāk norādītās vienkāršotās izmaksas?

Ja tā ir, norādiet attiecīgo ārējo uzņēmumu:Jā/Nē – ārējā uzņēmuma nosaukums

| 1. | Darbības veida apraksts un īstenošanas termiņš (6) |
| --- | --- |

1.

Darbības veida apraksts un īstenošanas termiņš (6)

| 2. | Konkrētais(-ie) mērķis(-i) |
| --- | --- |

2.

Konkrētais(-ie) mērķis(-i)

| 3. | Rādītājs, pēc kura sasniegšanas veic atlīdzināšanu (7) |
| --- | --- |

3.

Rādītājs, pēc kura sasniegšanas veic atlīdzināšanu (7)

| 4. | Rādītāja, pēc kura sasniegšanas veic atlīdzināšanu, mērvienība |
| --- | --- |

4.

Rādītāja, pēc kura sasniegšanas veic atlīdzināšanu, mērvienība

| 5. | Vienības izmaksu standarta likme, fiksētas summas maksājums vai vienota likme |
| --- | --- |

5.

Vienības izmaksu standarta likme, fiksētas summas maksājums vai vienota likme

| 6. | Vienkāršotu izmaksu iespējas mērvienības summa vai procentuālā daļa (vienotām likmēm) |
| --- | --- |

6.

Vienkāršotu izmaksu iespējas mērvienības summa vai procentuālā daļa (vienotām likmēm)

| 7. | Izmaksu kategorijas, kas tiek segtas ar vienības cenu, fiksētas summas maksājumu vai vienotu likmi |
| --- | --- |

7.

Izmaksu kategorijas, kas tiek segtas ar vienības cenu, fiksētas summas maksājumu vai vienotu likmi

| 8. | Vai šīs izmaksu kategorijas sedz visus darbības attiecināmos izdevumus? (JĀ/NĒ) |
| --- | --- |

8.

Vai šīs izmaksu kategorijas sedz visus darbības attiecināmos izdevumus? (JĀ/NĒ)

| 9. | Korekcijas(-u) metode (8) |
| --- | --- |

9.

Korekcijas(-u) metode (8)

| 10. | [Norādīto] vienību sasniegšanas verifikācija:






  — | aprakstiet, kādu(-s) dokumentu(-s)/sistēmu izmantos, lai verificētu norādīto vienību sasniegšanu; |
| --- | --- | --- |

10.

[Norādīto] vienību sasniegšanas verifikācija:

—

aprakstiet, kādu(-s) dokumentu(-s)/sistēmu izmantos, lai verificētu norādīto vienību sasniegšanu;

| — | aprakstiet, ko pārbaudīs pārvaldības verifikāciju laikā un kurš to veiks; |
| --- | --- |

—

aprakstiet, ko pārbaudīs pārvaldības verifikāciju laikā un kurš to veiks;

| — | aprakstiet, kāda būs attiecīgo datu/dokumentu vākšanas un glabāšanas kārtība. |
| --- | --- |

—

aprakstiet, kāda būs attiecīgo datu/dokumentu vākšanas un glabāšanas kārtība.

| 11. | Iespējamais nevēlamais stimuls, riska mazināšanas pasākumi (9) un paredzamais riska līmenis (augsts/vidējs/zems) |
| --- | --- |

11.

Iespējamais nevēlamais stimuls, riska mazināšanas pasākumi (9) un paredzamais riska līmenis (augsts/vidējs/zems)

| 12. | Kopsumma (valsts un Savienības), ko paredzēts, ka Komisija šajā saistībā atlīdzinās |
| --- | --- |

12.

Kopsumma (valsts un Savienības), ko paredzēts, ka Komisija šajā saistībā atlīdzinās

C.   Vienības izmaksu standarta likmju, fiksētas summas maksājumu vai vienotu likmju aprēķināšana

| 1. | Vienības izmaksu standarta likmju, fiksētas summas maksājumu vai vienotu likmju aprēķināšanai izmantoto datu avots (kas sagatavojis, savācis un reģistrējis datus); kur dati tiek glabāti; robeždatumi; validācija u. c.). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Norādiet, kāpēc ierosinātā metode un aprēķins, kura pamatā ir KNR 94. panta 2. punkts, atbilst darbības veidam. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Norādiet, kā tika veikti aprēķini, jo īpaši, norādot pieņēmumus, kas veikti attiecībā uz kvalitāti vai daudzumu. Attiecīgā gadījumā izmanto statistikas datus un kritērijus, un vajadzības gadījumā tos iesniedz tādā formātā, kādā tos Komisija var izmantot. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Izskaidrojiet, kā Jūs nodrošinājāt, ka vienības izmaksu standarta likmes, fiksētas summas maksājuma vai vienotu likmju aprēķināšanā tika ietverti tikai attiecināmie izdevumi. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Revīzijas iestādes(-žu) veikts aprēķināšanas metodoloģijas un summu novērtējums, un kārtība, kas nodrošina datu verifikāciju, kvalitāti, vākšanu un glabāšanu. |
| --- | --- |

5.

2. papildinājums

Savienības ieguldījums, pamatojoties uz finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām

Veidne datu iesniegšanai Komisijā izskatīšanai

(KNR 95. pants)

| Priekšlikuma iesniegšanas datums | |
| --- | --- |
| | |

Priekšlikuma iesniegšanas datums

Šis papildinājums nav vajadzīgs, ja ir izmantotas Savienības līmeņa finansējuma summas, kas nav saistītas ar izmaksām, kuras noteiktas KNR 95. panta 4. punktā minētajā deleģētajā aktā.

A.   Galveno elementu kopsavilkums

| Konkrētais mērķis | Summa, kuru sedz no finansējuma, kas nav saistīts ar izmaksām | Segtās darbības veids(-i) | Izpildāmie nosacījumi / sasniedzamie rezultāti, pēc kuru sasniegšanas Komisija veic atlīdzināšanu | Rādītājs | Izpildāmo nosacījumu / sasniedzamo rezultātu, pēc kuru sasniegšanas Komisija veic atlīdzināšanu, mērvienība | Paredzētās izdevumu atlīdzināšanas metodes veids, lai atlīdzinātu izdevumus saņēmējam vai saņēmējiem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Kods (10) | Apraksts | | Kods (11) | Apraksts | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Konkrētais mērķis

Summa, kuru sedz no finansējuma, kas nav saistīts ar izmaksām

Segtās darbības veids(-i)

Izpildāmie nosacījumi / sasniedzamie rezultāti, pēc kuru sasniegšanas Komisija veic atlīdzināšanu

Rādītājs

Izpildāmo nosacījumu / sasniedzamo rezultātu, pēc kuru sasniegšanas Komisija veic atlīdzināšanu, mērvienība

Paredzētās izdevumu atlīdzināšanas metodes veids, lai atlīdzinātu izdevumus saņēmējam vai saņēmējiem

Kods (10)

Apraksts

Kods (11)

Apraksts

B.   Sīkāka informācija pa darbības veidiem (aizpilda par katru darbības veidu)

| 1. | Darbības veida apraksts |
| --- | --- |

1.

Darbības veida apraksts

| 2. | Konkrētais mērķis |
| --- | --- |

2.

Konkrētais mērķis

| 3. | Izpildāmie nosacījumi vai sasniedzamie rezultāti |
| --- | --- |

3.

Izpildāmie nosacījumi vai sasniedzamie rezultāti

| 4. | Nosacījumu izpildes vai rezultātu sasniegšanas termiņš |
| --- | --- |

4.

Nosacījumu izpildes vai rezultātu sasniegšanas termiņš

| 5. | Rādītāja definīcija |
| --- | --- |

5.

Rādītāja definīcija

| 6. | Izpildāmo nosacījumu / sasniedzamo rezultātu, pēc kuru sasniegšanas Komisija veic atlīdzināšanu, mērvienība |
| --- | --- |

6.

Izpildāmo nosacījumu / sasniedzamo rezultātu, pēc kuru sasniegšanas Komisija veic atlīdzināšanu, mērvienība

| 7. | Starpposma nodevumi (ja ir), pēc kuru sasniegšanas Komisija veic atlīdzināšanu, un atlīdzināšanas grafiks |
| --- | --- |

7.

Starpposma nodevumi (ja ir), pēc kuru sasniegšanas Komisija veic atlīdzināšanu, un atlīdzināšanas grafiks

Starpposma nodevumi

Paredzētais datums

Summas (EUR)

| 8. | Kopsumma (t. sk. Savienības un valsts finansējums) |
| --- | --- |

8.

Kopsumma (t. sk. Savienības un valsts finansējums)

| 9. | Korekcijas(-u) metode |
| --- | --- |

9.

Korekcijas(-u) metode

| 10. | Rezultāta sasniegšanas vai nosacījuma (attiecīgā gadījuma arī starpposma nodevumu) izpildes verifikācija:






  — | aprakstiet, kādu(-s) dokumentu(-s)/sistēmu izmantos, lai verificētu rezultāta sasniegšanu vai nosacījuma (un attiecīgā gadījuma arī katra starpposma nodevuma) izpildi; |
| --- | --- | --- |

10.

Rezultāta sasniegšanas vai nosacījuma (attiecīgā gadījuma arī starpposma nodevumu) izpildes verifikācija:

—

aprakstiet, kādu(-s) dokumentu(-s)/sistēmu izmantos, lai verificētu rezultāta sasniegšanu vai nosacījuma (un attiecīgā gadījuma arī katra starpposma nodevuma) izpildi;

| — | aprakstiet, ko un kādā veidā pārbaudīs pārvaldības verifikācijas laikā (t. sk. uz vietas) un kurš to veiks; |
| --- | --- |

—

aprakstiet, ko un kādā veidā pārbaudīs pārvaldības verifikācijas laikā (t. sk. uz vietas) un kurš to veiks;

| — | aprakstiet, kāda būs attiecīgo datu/dokumentu vākšanas un glabāšanas kārtība. |
| --- | --- |

—

aprakstiet, kāda būs attiecīgo datu/dokumentu vākšanas un glabāšanas kārtība.

| 11. | Dotāciju, ko piešķir ar izmaksām nesaistīta finansējuma veidā, izmantošana.
  Vai dotācija, ko dalībvalsts piešķir saņēmējiem, ir dotācija ar izmaksām nesaistīta finansējuma veidā? [JĀ/NĒ] |
| --- | --- |

11.

Dotāciju, ko piešķir ar izmaksām nesaistīta finansējuma veidā, izmantošana.

Vai dotācija, ko dalībvalsts piešķir saņēmējiem, ir dotācija ar izmaksām nesaistīta finansējuma veidā? [JĀ/NĒ]

| 12. | Kārtība, ar ko nodrošina revīzijas liecību
  Norādiet struktūru(-as), kas ir atbildīga(-as) par šīs kārtības īstenošanu. |
| --- | --- |

12.

Kārtība, ar ko nodrošina revīzijas liecību

Norādiet struktūru(-as), kas ir atbildīga(-as) par šīs kārtības īstenošanu.

3. papildinājums

Tematiskais mehānisms

| Procedūras atsauce | Konkrētais mērķis | Modalitāte: Konkrēta darbība/ ārkārtas palīdzība/ pārmitināšana un humanitārā uzņemšana/ starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju vai starptautiskās aizsardzības saņēmēju pārsūtīšana | Intervences veids | Savienības ieguldījums (EUR) | Priekšfinansējuma likme |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <type='N' input='M'> | <type='N' input='M'> | <type='S’ input='S'> | <type='S’ input='S'> | <type='N' input='M'> | <type='N' input='M'> |
| Darbības apraksts | [teksts] |
| Dalībvalsts iesniedz tematiskā mehānisma grozījumu / atteikums | Datums: <type='N' input='M'>
  Iesniegšana / atteikums: <type='S’ input='S'> |
| Piezīme (dalībvalsts atteikuma gadījumā vai, ja rādītāji, mērķrādītāji un starpposma rādītāji nav atjaunināti, kodā ir jānorāda pamatojums; jāpārskata šā pielikuma 2.1.3. punkta 1. tabula, 3.1. punkta 1. tabula un 3.2. punkta 1. tabula) | [teksts] |

Procedūras atsauce

Konkrētais mērķis

Modalitāte: Konkrēta darbība/ ārkārtas palīdzība/ pārmitināšana un humanitārā uzņemšana/ starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju vai starptautiskās aizsardzības saņēmēju pārsūtīšana

Intervences veids

Savienības ieguldījums (EUR)

Priekšfinansējuma likme

<type='N' input='M'>

<type='N' input='M'>

<type='S’ input='S'>

<type='S’ input='S'>

<type='N' input='M'>

<type='N' input='M'>

Darbības apraksts

[teksts]

Dalībvalsts iesniedz tematiskā mehānisma grozījumu / atteikums

Datums: <type='N' input='M'>

Iesniegšana / atteikums: <type='S’ input='S'>

Piezīme (dalībvalsts atteikuma gadījumā vai, ja rādītāji, mērķrādītāji un starpposma rādītāji nav atjaunināti, kodā ir jānorāda pamatojums; jāpārskata šā pielikuma 2.1.3. punkta 1. tabula, 3.1. punkta 1. tabula un 3.2. punkta 1. tabula)

[teksts]

---

(1)  Skaitlis kvadrātiekavās norāda rakstzīmju skaitu bez atstarpēm.

(2)  Visu plānošanas periodā veikto pārvietojumu kumulatīvā summa.

(3)  Visu plānošanas periodā veikto pārvietojumu kumulatīvā summa.

(4)  Attiecas uz kodu VI pielikumā AMIF, BMVI un IDF regulās.

(5)  Attiecas uz kopīgā rādītāja kodu, ja piemērojams.

(6)  Paredzētais darbību atlases sākuma datums un paredzētais to pabeigšanas galīgais datums (atsauce: KNR 63. panta 5. punkts).

(7)  Attiecībā uz darbībām, kuras ietver vairākas vienkāršotu izmaksu iespējas, kas sedz atšķirīgas kategorijas izmaksas, atšķirīgus projektus vai secīgus darbības posmus, 3.–11. punktu aizpilda par katru rādītāju, pēc kura sasniegšanas veic atlīdzināšanu.

(8)  Attiecīgā gadījumā norāda korekcijas biežumu un laika grafiku un skaidru atsauci uz konkrētu rādītāju (tostarp attiecīgā gadījumā saiti uz vietni, kurā publicēts šis rādītājs).

(9)  Vai ir iespējama negatīva ietekme uz atbalstīto darbību kvalitāti un, ja ir, kādi pasākumi (piemēram, kvalitātes nodrošināšana) tiks veikti, lai kompensētu šo risku?

(10)  Attiecas uz kodu VI pielikumā AMIF, BMVI un IDF regulās.

(11)  Attiecas uz kopīgā rādītāja kodu, ja piemērojams.

---

VII PIELIKUMS

Datu nosūtīšanas veidne – 42. pants
   (1)

1. tabula. Finanšu informācija prioritārā un programmas līmenī par ERAF, ESF+, Kohēzijas fondu, TPF un EJZAF (42. panta 2. punkta a) apakšpunkts)

| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. | 11. | 12. | 13. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Finanšu piešķīrums prioritātei, pamatojoties uz programmu | Datu apkopojums par programmas finanšu progresu |
| Prioritāte | Konkrētais mērķis | Fonds | Reģiona kategorija (2) | Pamats Savienības ieguldījuma aprēķināšanai (*1)

  (Kopējais ieguldījums vai publiskais ieguldījums) (*2) | Kopējais finanšu piešķīrums pa fondiem un valsts ieguldījums (EUR) | Līdzfinansējuma likme
  (%) | Atlasīto darbību kopējās attiecināmās izmaksas (EUR) | Fondu ieguldījums atlasītajās darbībās (EUR) | Kopējā finanšu piešķīruma (3) proporcija, kas attiecas uz atlasītajām darbībām (%)
  [8. aile/6. aile x 100] | Saņēmēju deklarētie kopējie attiecināmie izdevumi | Kopējā finanšu piešķīruma proporcija, uz kuru attiecas attiecināmie izdevumi, ko saņēmēji ir deklarējuši (%)
  [11. aile/6. aile x 100] | Atlasīto darbību skaits |
| | | | Aprēķināšana | | Aprēķināšana | |
| <type=‘S’ input='G'> | <type=‘S’ input='G'> | <type=‘S’ input='G'> | <type=‘S’ input='G'> | <type=‘S’ input='G'> | <type=‘N’ input='G'> | <type=‘P’ input='G'> | <type='Cu' input='M'> | | <type='P' input=' G '> | <type='Cu' input='M'> | <type=‘P’ input='G'> | <type='N' input='M'> |
| | | | | | | | | | | | | |
| 1. prioritāte | 1. KM | ERAF | | | | | | | | | | |
| 2. prioritāte | 2. KM | ESF+ | | | | | | | | | | |
| 3. prioritāte | 3. KM | Kohēzijas fonds | Nav norādīts | | | | | | | | | |
| 4. prioritāte | KM TPF | TPF (*1) | | | | | | | | | | |
| Kopā | | ERAF | Mazāk attīstīts | | <type='N' input=' G '> | | <type='Cu' input=' G '> | | <type='P' input=' G '> | <type='Cu' input=' G '> | <type=‘P’ input='G'> | <type='N' input=' G '> |
| Kopā | | ERAF | Pārejas | | <type='N' input=' G '> | | <type='Cu' input=' G '> | | <type='P' input=' G '> | <type='Cu' input=' G '> | <type=‘P’ input='G'> | <type='N' input=' G '> |
| Kopā | | ERAF | Vairāk attīstīts | | <type='N' input=' G '> | | <type='Cu' input=' G '> | | <type='P' input=' G '> | <type='Cu' input=' G '> | <type=‘P’ input='G'> | <type='N' input=' G '> |
| Kopā | | ERAF | Īpašais piešķīrums tālākajiem reģioniem vai mazapdzīvotiem ziemeļu reģioniem | | <type='N' input=' G '> | | <type='Cu' input=' G '> | | <type='P' input=' G '> | <type='Cu' input=' G '> | <type=‘P’ input='G'> | <type='N' input=' G '> |
| Kopā | | ESF+ | Mazāk attīstīts | | <type='N' input=' G '> | | <type='Cu' input=' G '> | | <type='P' input=' G '> | <type='Cu' input=' G '> | <type=‘P’ input='G'> | <type='N' input=' G '> |
| Kopā | | ESF+ | Pārejas | | <type='N' input=' G '> | | <type='Cu' input=' G '> | | <type='P' input=' G '> | <type='Cu' input=' G '> | <type=‘P’ input='G'> | <type='N' input=' G '> |
| Kopā | | ESF+ | Vairāk attīstīts | | <type='N' input=' G '> | | <type='Cu' input=' G '> | | <type='P' input=' G '> | <type='Cu' input=' G '> | <type=‘P’ input='G'> | <type='N' input=' G '> |
| Kopā | | ESF+ | Īpašais piešķīrums tālākajiem reģioniem vai mazapdzīvotiem ziemeļu reģioniem | | <type='N' input=' G '> | | <type='Cu' input=' G '> | | <type='P' input=' G '> | <type='Cu' input=' G '> | <type=‘P’ input='G'> | <type='N' input=' G '> |
| Kopā | | Kohēzijas fonds | Nav norādīts | | <type='N' input=' G '> | | <type='Cu' input=' G '> | | <type='P' input=' G '> | <type='Cu' input=' G '> | <type=‘P’ input='G'> | <type='N' input=' G '> |
| Kopā | | EJZAF | Nav norādīts | | <type='N' input=' G '> | | <type='Cu' input=' G '> | | <type='P' input=' G '> | <type='Cu' input=' G '> | <type=‘P’ input='G'> | <type='N' input=' G '> |
| Kopā | | TPF (*1) | Nav norādīts | | <type='N' input=' G '> | | <type='Cu' input=' G '> | | <type='P' input=' G '> | <type='Cu' input=' G '> | <type=‘P’ input='G'> | <type='N' input=' G '> |
| Pavisam kopā | | Visi fondi | | | <type='N' input=' G '> | | <type='N' input=' G '> | | <type='P' input=' G '> | <type='N' input=' G '> | <type=‘P’ input='G'> | <type='N' input=' G '> |

1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

9.

10.

11.

12.

13.

Finanšu piešķīrums prioritātei, pamatojoties uz programmu

Datu apkopojums par programmas finanšu progresu

Prioritāte

Konkrētais mērķis

Fonds

Reģiona kategorija (2)

Pamats Savienības ieguldījuma aprēķināšanai (*1)

(Kopējais ieguldījums vai publiskais ieguldījums) (*2)

Kopējais finanšu piešķīrums pa fondiem un valsts ieguldījums (EUR)

Līdzfinansējuma likme

(%)

Atlasīto darbību kopējās attiecināmās izmaksas (EUR)

Fondu ieguldījums atlasītajās darbībās (EUR)

Kopējā finanšu piešķīruma (3) proporcija, kas attiecas uz atlasītajām darbībām (%)

[8. aile/6. aile x 100]

Saņēmēju deklarētie kopējie attiecināmie izdevumi

Kopējā finanšu piešķīruma proporcija, uz kuru attiecas attiecināmie izdevumi, ko saņēmēji ir deklarējuši (%)

[11. aile/6. aile x 100]

Atlasīto darbību skaits

Aprēķināšana

Aprēķināšana

<type=‘S’ input='G'>

<type=‘S’ input='G'>

<type=‘S’ input='G'>

<type=‘S’ input='G'>

<type=‘S’ input='G'>

<type=‘N’ input='G'>

<type=‘P’ input='G'>

<type='Cu' input='M'>

<type='P' input=' G '>

<type='Cu' input='M'>

<type=‘P’ input='G'>

<type='N' input='M'>

1. prioritāte

1. KM

ERAF

2. prioritāte

2. KM

ESF+

3. prioritāte

3. KM

Kohēzijas fonds

Nav norādīts

4. prioritāte

KM TPF

TPF (*1)

Kopā

ERAF

Mazāk attīstīts

<type='N' input=' G '>

<type='Cu' input=' G '>

<type='P' input=' G '>

<type='Cu' input=' G '>

<type=‘P’ input='G'>

<type='N' input=' G '>

Kopā

ERAF

Pārejas

<type='N' input=' G '>

<type='Cu' input=' G '>

<type='P' input=' G '>

<type='Cu' input=' G '>

<type=‘P’ input='G'>

<type='N' input=' G '>

Kopā

ERAF

Vairāk attīstīts

<type='N' input=' G '>

<type='Cu' input=' G '>

<type='P' input=' G '>

<type='Cu' input=' G '>

<type=‘P’ input='G'>

<type='N' input=' G '>

Kopā

ERAF

Īpašais piešķīrums tālākajiem reģioniem vai mazapdzīvotiem ziemeļu reģioniem

<type='N' input=' G '>

<type='Cu' input=' G '>

<type='P' input=' G '>

<type='Cu' input=' G '>

<type=‘P’ input='G'>

<type='N' input=' G '>

Kopā

ESF+

Mazāk attīstīts

<type='N' input=' G '>

<type='Cu' input=' G '>

<type='P' input=' G '>

<type='Cu' input=' G '>

<type=‘P’ input='G'>

<type='N' input=' G '>

Kopā

ESF+

Pārejas

<type='N' input=' G '>

<type='Cu' input=' G '>

<type='P' input=' G '>

<type='Cu' input=' G '>

<type=‘P’ input='G'>

<type='N' input=' G '>

Kopā

ESF+

Vairāk attīstīts

<type='N' input=' G '>

<type='Cu' input=' G '>

<type='P' input=' G '>

<type='Cu' input=' G '>

<type=‘P’ input='G'>

<type='N' input=' G '>

Kopā

ESF+

Īpašais piešķīrums tālākajiem reģioniem vai mazapdzīvotiem ziemeļu reģioniem

<type='N' input=' G '>

<type='Cu' input=' G '>

<type='P' input=' G '>

<type='Cu' input=' G '>

<type=‘P’ input='G'>

<type='N' input=' G '>

Kopā

Kohēzijas fonds

Nav norādīts

<type='N' input=' G '>

<type='Cu' input=' G '>

<type='P' input=' G '>

<type='Cu' input=' G '>

<type=‘P’ input='G'>

<type='N' input=' G '>

Kopā

EJZAF

Nav norādīts

<type='N' input=' G '>

<type='Cu' input=' G '>

<type='P' input=' G '>

<type='Cu' input=' G '>

<type=‘P’ input='G'>

<type='N' input=' G '>

Kopā

TPF (*1)

Nav norādīts

<type='N' input=' G '>

<type='Cu' input=' G '>

<type='P' input=' G '>

<type='Cu' input=' G '>

<type=‘P’ input='G'>

<type='N' input=' G '>

Pavisam kopā

Visi fondi

<type='N' input=' G '>

<type='N' input=' G '>

<type='P' input=' G '>

<type='N' input=' G '>

<type=‘P’ input='G'>

<type='N' input=' G '>

2. tabula. Kumulatīvo finanšu datu sadalījums pēc intervences veida attiecībā uz ERAF, ESF+, Kohēzijas fondu un TPF (42. panta 2. punkta a) apakšpunkts)

| Prioritāte | Konkrētais mērķis | Izdevumu raksturlielumi | Kategoriju sadalījuma dimensija | Finanšu dati |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Fonds | Reģiona kategorija (4) | 1.
  Intervences joma | 2.
  Atbalsta veids | 3.
  Teritoriālās īstenošanas dimensija | 4.
  Saimnieciskās darbības dimensija | 5.
  Atrašanās vietas dimensija | 6. ESF+ sekundārais temats | 7.
  Dzimumu līdztiesības dimensija | 8.
  Makroreģionālā un jūras baseinu dimensija | Atlasīto darbību kopējās attiecināmās izmaksas (EUR) | Saņēmēju deklarētie kopējie attiecināmie izdevumi | Atlasīto darbību skaits |
| <type=‘S’ input='S'> | <type=‘S’ input='S'> | <type=‘S’ input='S'> | <type=‘S’ input='S'> | <type=‘S’ input='S'> | <type=‘S’ input='S'> | <type=‘S’ input='S'> | <type=‘S’ input='S'> | <type=‘S’ input='S'> | <type=‘S’ input='S'> | <type=‘S’ input='S'> | <type='Cu' input='M'> | <type='Cu' input=M'> | <type='N' input=M'> |

Prioritāte

Konkrētais mērķis

Izdevumu raksturlielumi

Kategoriju sadalījuma dimensija

Finanšu dati

Fonds

Reģiona kategorija (4)

1.

Intervences joma

2.

Atbalsta veids

3.

Teritoriālās īstenošanas dimensija

4.

Saimnieciskās darbības dimensija

5.

Atrašanās vietas dimensija

6. ESF+ sekundārais temats

7.

Dzimumu līdztiesības dimensija

8.

Makroreģionālā un jūras baseinu dimensija

Atlasīto darbību kopējās attiecināmās izmaksas (EUR)

Saņēmēju deklarētie kopējie attiecināmie izdevumi

Atlasīto darbību skaits

<type=‘S’ input='S'>

<type=‘S’ input='S'>

<type=‘S’ input='S'>

<type=‘S’ input='S'>

<type=‘S’ input='S'>

<type=‘S’ input='S'>

<type=‘S’ input='S'>

<type=‘S’ input='S'>

<type=‘S’ input='S'>

<type=‘S’ input='S'>

<type=‘S’ input='S'>

<type='Cu' input='M'>

<type='Cu' input=M'>

<type='N' input=M'>

3. tabula. Finanšu informācija un tās sadalījums pēc intervences veida attiecībā uz AMIF, IDF un BMVI (42. panta 2. punkta a) apakšpunkts)

| Konkrētais mērķis (atkārto par katru konkrēto mērķi) | Līdzfinansējuma likme (VI pielikums) | Kategoriju sadalījuma dimensija | Finanšu dati |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. | 11. | 12. | 13. |
| | | Intervences veids (Konkrētā fonda regula, VI pielikuma 1. tabula) | Intervences veids (Konkrētā fonda regula, VI pielikuma 2. tabula) | Intervences veids (Konkrētā fonda regula, VI pielikuma 3. tabula) | Intervences veids (Konkrētā fonda regula, VI pielikuma 4. tabula) | Kopējais finanšu piešķīrums (EUR) no fonda un valsts ieguldījums | Atlasīto darbību kopējās attiecināmās izmaksas (EUR) | Fondu ieguldījums atlasītajās darbībās (EUR) | Kopējā finanšu piešķīruma proporcija, kas attiecas uz atlasītajām darbībām (%)
  [8. aile/7. aile x 100] | Saņēmēju deklarētie kopējie attiecināmie izdevumi (EUR) | Kopējā finanšu piešķīruma proporcija, uz kuru attiecas saņēmēju deklarētie attiecināmie izdevumi (%)
  [11. aile/7. aile x 100] | Atlasīto darbību skaits |
| <type=‘S’ input='S'> | <type=‘S’ input='S'> | <type=‘S’ input='S'> | <type=‘S’ input='S'> | <type=‘S’ input='S'> | <type=‘S’ input='S'> | <type=‘N’ input='G'> | <type='Cu' input='M'> | <type='Cu' input=' M '> | <type='P' input=' G '> | <type='Cu' input='M'> | <type='P' input='G' | <type='Cu' input='M'> |
| Starpsumma katram konkrētajam mērķim | 1.KM | | | | | | | | | | | |

Konkrētais mērķis (atkārto par katru konkrēto mērķi)

Līdzfinansējuma likme (VI pielikums)

Kategoriju sadalījuma dimensija

Finanšu dati

1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

9.

10.

11.

12.

13.

Intervences veids (Konkrētā fonda regula, VI pielikuma 1. tabula)

Intervences veids (Konkrētā fonda regula, VI pielikuma 2. tabula)

Intervences veids (Konkrētā fonda regula, VI pielikuma 3. tabula)

Intervences veids (Konkrētā fonda regula, VI pielikuma 4. tabula)

Kopējais finanšu piešķīrums (EUR) no fonda un valsts ieguldījums

Atlasīto darbību kopējās attiecināmās izmaksas (EUR)

Fondu ieguldījums atlasītajās darbībās (EUR)

Kopējā finanšu piešķīruma proporcija, kas attiecas uz atlasītajām darbībām (%)

[8. aile/7. aile x 100]

Saņēmēju deklarētie kopējie attiecināmie izdevumi (EUR)

Kopējā finanšu piešķīruma proporcija, uz kuru attiecas saņēmēju deklarētie attiecināmie izdevumi (%)

[11. aile/7. aile x 100]

Atlasīto darbību skaits

<type=‘S’ input='S'>

<type=‘S’ input='S'>

<type=‘S’ input='S'>

<type=‘S’ input='S'>

<type=‘S’ input='S'>

<type=‘S’ input='S'>

<type=‘N’ input='G'>

<type='Cu' input='M'>

<type='Cu' input=' M '>

<type='P' input=' G '>

<type='Cu' input='M'>

<type='P' input='G'

<type='Cu' input='M'>

Starpsumma katram konkrētajam mērķim

1.KM

4. tabula. Kumulatīvo finanšu datu sadalījums pēc intervences veida attiecībā uz EJZAF (42. panta 2. punkta a) apakšpunkts)

| Prioritāte | Konkrētais mērķis | Intervences veids
  (EJZAF regulas IV pielikums) | Finanšu dati |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | Atlasīto darbību kopējās attiecināmās izmaksas (EUR) | Saņēmēju deklarētie kopējie attiecināmie izdevumi | Atlasīto darbību skaits |
| <type=‘S’ input='S'> | <type=‘S’ input='S'> | <type=‘S’ input='S'> | <type='Cu' input='M'> | <type='Cu' input=M'> | <type='N' input=M'> |

Prioritāte

Konkrētais mērķis

Intervences veids

(EJZAF regulas IV pielikums)

Finanšu dati

Atlasīto darbību kopējās attiecināmās izmaksas (EUR)

Saņēmēju deklarētie kopējie attiecināmie izdevumi

Atlasīto darbību skaits

<type=‘S’ input='S'>

<type=‘S’ input='S'>

<type=‘S’ input='S'>

<type='Cu' input='M'>

<type='Cu' input=M'>

<type='N' input=M'>

5. tabula. ERAF, Kohēzijas fonda, TPF un EJZAF kopīgie un programmām specifiskie iznākuma rādītāji (42. panta 2. punkta b) apakšpunkts)

| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. | 11. | 12. | 13. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dati par programmas iznākuma rādītājiem
  [izvilkums no V pielikuma 2.1.1.1.2. punkta 2. tabulas] | Līdz šim panāktais progress attiecībā uz iznākuma rādītājiem |
| Prioritāte | Konkrētais mērķis | Fonds | Reģiona kategorija (5) | ID | Rādītāja nosaukums | Rādītāju sadalījums (6)

  (no kuriem:) | Mērvienība | Starpposma rādītājs (2024) | Mērķrādītājs (2029) | Atlasītās darbības [dd/mm/gg] | Īstenotās darbības [dd/mm/gg] | Piezīmes |
| <type=‘S’ input='G'> (7) | <type=‘S’ input='G'> | <type=‘S’ input='G'> | <type=‘S’ input='G'> | <type=‘S’ input='G'> | <type=‘S’ input='G'> | <type=‘S’ input='G'> | <type=‘S’ input='G'> | <type=‘S’ input='G'> | <type=‘N’ input='G'> | <type='N' input='M'> | <type='N' input='M'> | <type='S' input='M'> |
| ... | | | | | | | | | | | | |

1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

9.

10.

11.

12.

13.

Dati par programmas iznākuma rādītājiem

[izvilkums no V pielikuma 2.1.1.1.2. punkta 2. tabulas]

Līdz šim panāktais progress attiecībā uz iznākuma rādītājiem

Prioritāte

Konkrētais mērķis

Fonds

Reģiona kategorija (5)

ID

Rādītāja nosaukums

Rādītāju sadalījums (6)

(no kuriem:)

Mērvienība

Starpposma rādītājs (2024)

Mērķrādītājs (2029)

Atlasītās darbības [dd/mm/gg]

Īstenotās darbības [dd/mm/gg]

Piezīmes

<type=‘S’ input='G'> (7)

<type=‘S’ input='G'>

<type=‘S’ input='G'>

<type=‘S’ input='G'>

<type=‘S’ input='G'>

<type=‘S’ input='G'>

<type=‘S’ input='G'>

<type=‘S’ input='G'>

<type=‘S’ input='G'>

<type=‘N’ input='G'>

<type='N' input='M'>

<type='N' input='M'>

<type='S' input='M'>

...

6. tabula. ESF+ kopīgie un programmām specifiskie iznākuma rādītāji (42. panta 2. punkta b) apakšpunkts)

| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8 (8). | 9. | 10. | 11. | 12. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dati par visiem kopējiem iznākuma rādītājiem, kā izklāstīts ESF+ regulas I, II un III pielikumā, un par programmu specifiskajiem rādītājiem [izvilkums no V pielikuma 2.1.1.1.2. punkta 1. tabulas un V pielikuma 2.1.1.2.2. punkta 2. tabulas] | Panāktais progress attiecībā uz iznākuma rādītājiem |
| Prioritāte | Konkrētais mērķis | Fonds | Reģiona kategorija | ID | Rādītāja nosaukums | Mērvienība | Starpposma rādītājs (2024) | Mērķrādītājs (2029) (dalījums pēc dzimuma nav obligāts) | Līdz šim sasniegtās vērtības
  [dd/mm/gg] | Sasniegumu attiecība | Piezīmes |
| <type=‘S’ input='G'> (9) | <type=‘S’ input='G'> | <type=‘S’ input='G'> | <type=‘S’ input='G'> | <type=‘S’ input='G'> | <type=‘S’ input='G'> | <type=‘S’ input='G'> | <type=‘S’ input='G'> | <type=‘N’ input='G'> | <type='N' input='M'> | <type=‘N’ input='G'> | <type='S' input='M'> |
| | | | | | | | | M | F | N | T | M | F | N | T | M | F | N | T | |
| ... | | | | | | | | | | | |

1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8 (8).

9.

10.

11.

12.

Dati par visiem kopējiem iznākuma rādītājiem, kā izklāstīts ESF+ regulas I, II un III pielikumā, un par programmu specifiskajiem rādītājiem [izvilkums no V pielikuma 2.1.1.1.2. punkta 1. tabulas un V pielikuma 2.1.1.2.2. punkta 2. tabulas]

Panāktais progress attiecībā uz iznākuma rādītājiem

Prioritāte

Konkrētais mērķis

Fonds

Reģiona kategorija

ID

Rādītāja nosaukums

Mērvienība

Starpposma rādītājs (2024)

Mērķrādītājs (2029) (dalījums pēc dzimuma nav obligāts)

Līdz šim sasniegtās vērtības

[dd/mm/gg]

Sasniegumu attiecība

Piezīmes

<type=‘S’ input='G'> (9)

<type=‘S’ input='G'>

<type=‘S’ input='G'>

<type=‘S’ input='G'>

<type=‘S’ input='G'>

<type=‘S’ input='G'>

<type=‘S’ input='G'>

<type=‘S’ input='G'>

<type=‘N’ input='G'>

<type='N' input='M'>

<type=‘N’ input='G'>

<type='S' input='M'>

M

F

N

T

M

F

N

T

M

F

N

T

...

7. tabula. Kopējie iznākuma rādītāji par AMIF, IDF un BMVI (42. panta 2. punkta b) apakšpunkts)

| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dati par visiem kopējiem iznākuma rādītājiem, kas uzskaitīti VIII pielikumā AMIF/IDF/BMVI regulās katram konkrētajam mērķim [izvilkums no VI pielikuma 2.1.2. punkta 1. tabulas] | Līdz šim panāktais progress attiecībā uz iznākuma rādītājiem |
| Konkrētais mērķis | ID | Rādītāja nosaukums | Rādītāju sadalījums (no kuriem) | Mērvienība | Starpposma rādītājs (2024) | Mērķrādītājs (2029) | Plānotās vērtības atlasītajās darbībās (10) | Sasniegtās vērtības (11) | Piezīmes |
| [dd/mm/gg] | [dd/mm/gg] |
| <type=‘S’ input='G'> | <type=‘S’ input='G'> | <type=‘S’ input='G'> | <type=‘S’ input='G'> | <type=‘S’ input='G'> | <type=‘S’ input='G'> | <type=‘N’ input='G'> | <type='N' input='M'> | <type='N' input='M'> | <type='S' input='M'> |

1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

9.

10.

Dati par visiem kopējiem iznākuma rādītājiem, kas uzskaitīti VIII pielikumā AMIF/IDF/BMVI regulās katram konkrētajam mērķim [izvilkums no VI pielikuma 2.1.2. punkta 1. tabulas]

Līdz šim panāktais progress attiecībā uz iznākuma rādītājiem

Konkrētais mērķis

ID

Rādītāja nosaukums

Rādītāju sadalījums (no kuriem)

Mērvienība

Starpposma rādītājs (2024)

Mērķrādītājs (2029)

Plānotās vērtības atlasītajās darbībās (10)

Sasniegtās vērtības (11)

Piezīmes

[dd/mm/gg]

[dd/mm/gg]

<type=‘S’ input='G'>

<type=‘S’ input='G'>

<type=‘S’ input='G'>

<type=‘S’ input='G'>

<type=‘S’ input='G'>

<type=‘S’ input='G'>

<type=‘N’ input='G'>

<type='N' input='M'>

<type='N' input='M'>

<type='S' input='M'>

8. tabula. Vairāki ERAF, Kohēzijas fonda un TPF atbalsta veidi uzņēmumiem programmas līmenī (42. panta 2. punkta b) apakšpunkts)

| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ID | Rādītāja nosaukums | Rādītāju sadalījums
  (no kuriem:) | To uzņēmumu skaits, kas saņem vairāku veidu atbalstu (norādīt, kad)
  [dd/mm/gg] | Piezīmes |
| <type='S' input='G'> | <type='S' input='G'> | <type='S' input='G'> | <type='N' input='M' > | <type='S' input='M'> |
| RKI 01 | Atbalstītie uzņēmumi | Mikrouzņēmumi | | |
| RKI 01 | Atbalstītie uzņēmumi | Mazie uzņēmumi | | |
| RKI 01 | Atbalstītie uzņēmumi | Vidējie uzņēmumi | | |
| RKI 01 | Atbalstītie uzņēmumi | Lielie uzņēmumi | | |
| RKI 01 | Atbalstītie uzņēmumi | Kopā | <type=‘N’ input='G'> | |

1.

2.

3.

4.

5.

ID

Rādītāja nosaukums

Rādītāju sadalījums

(no kuriem:)

To uzņēmumu skaits, kas saņem vairāku veidu atbalstu (norādīt, kad)

[dd/mm/gg]

Piezīmes

<type='S' input='G'>

<type='S' input='G'>

<type='S' input='G'>

<type='N' input='M' >

<type='S' input='M'>

RKI 01

Atbalstītie uzņēmumi

Mikrouzņēmumi

RKI 01

Atbalstītie uzņēmumi

Mazie uzņēmumi

RKI 01

Atbalstītie uzņēmumi

Vidējie uzņēmumi

RKI 01

Atbalstītie uzņēmumi

Lielie uzņēmumi

RKI 01

Atbalstītie uzņēmumi

Kopā

<type=‘N’ input='G'>

9. tabula. ERAF, Kohēzijas fonda, TPF un EJZAF kopīgie un programmām specifiskie rezultātu rādītāji (42. panta 2. punkta b) apakšpunkts)

| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. | 11. | 12. | 13. | 14. | 15. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dati par programmas rezultātu rādītājiem [izvilkums no VII pielikuma 5. tabulas un V pielikuma 2.1.1.2.2. punkta 3. tabulas] | Līdz šim panāktais progress attiecībā uz rezultātu rādītājiem |
| Prioritāte | Konkrētais mērķis | Fonds | Reģiona kategorija (12) | ID | Rādītāja nosaukums | Rādītāju sadalījums (13)

  (no kuriem:) | Mērvienība | Bāzes vērtība programmā | Mērķrādītājs (2029) | Atlasītās darbības [dd/mm/gg] | Īstenotās darbības [dd/mm/gg] | Piezīmes |
| Bāzes vērtība | Plānotie sasniegumi | Bāzes vērtība | Sasniegtā |
| <type=‘S’ input='G'> (14) | <type=‘S’ input='G'> | <type=‘S’ input='G'> | | <type=‘S’ input='G'> | <type=‘S’ input='G'> | <type=‘S’ input='G'> | <type=‘S’ input='G'> | <type=‘N’ input='G'> | <type=‘N’ input='G'> | <type='N' input='M' > | <type='N' input='M' > | <type='N' input='M' > | <type='N' input='M' > | <type='S' input='M'> |
| ... | | | | | | | | | | | | | | |

1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

9.

10.

11.

12.

13.

14.

15.

Dati par programmas rezultātu rādītājiem [izvilkums no VII pielikuma 5. tabulas un V pielikuma 2.1.1.2.2. punkta 3. tabulas]

Līdz šim panāktais progress attiecībā uz rezultātu rādītājiem

Prioritāte

Konkrētais mērķis

Fonds

Reģiona kategorija (12)

ID

Rādītāja nosaukums

Rādītāju sadalījums (13)

(no kuriem:)

Mērvienība

Bāzes vērtība programmā

Mērķrādītājs (2029)

Atlasītās darbības [dd/mm/gg]

Īstenotās darbības [dd/mm/gg]

Piezīmes

Bāzes vērtība

Plānotie sasniegumi

Bāzes vērtība

Sasniegtā

<type=‘S’ input='G'> (14)

<type=‘S’ input='G'>

<type=‘S’ input='G'>

<type=‘S’ input='G'>

<type=‘S’ input='G'>

<type=‘S’ input='G'>

<type=‘S’ input='G'>

<type=‘N’ input='G'>

<type=‘N’ input='G'>

<type='N' input='M' >

<type='N' input='M' >

<type='N' input='M' >

<type='N' input='M' >

<type='S' input='M'>

...

10. tabula. ESF+ kopīgie un programmām specifiskie rezultātu rādītāji (42. panta 2. punkta b) apakšpunkts)

| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10 (15). | 11. | 12. | 13. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dati par visiem kopējiem rezultātu rādītājiem, kā izklāstīts ESF+ regulas I, II un III pielikumā, un par programmu specifiskajiem rādītājiem [izvilkums no VII pielikuma 5. tabulas] | Līdz šim panāktais progress attiecībā uz rezultātu rādītājiem |
| Prioritāte | Konkrētais mērķis | Fonds | Reģiona kategorija | ID | Rādītāja nosaukums | Iznākuma rādītājs, ko izmanto par pamatu mērķrādītāja noteikšanai | Rādītāja mērvienība | Mērķrādītāja mērvienība | Mērķrādītājs (2029) (dalījums pēc dzimuma nav obligāts) | Līdz šim sasniegtās vērtības
  [dd/mm/gg] | Sasniegumu attiecība | Piezīmes |
| <type=‘S’ input='G'> | <type=‘S’ input='G'> | <type=‘S’ input='G'> | <type=‘S’ input='G'> | <type=‘S’ input='G'> | <type=‘S’ input='G'> | <type=‘S’ input='G'> | <type=‘S’ input='G'> | <type=‘S’ input='G'> | <type=‘N’ input='G'> | <type='N' input='M'> | <type=‘N’ input='G'> | <type='S' input='M'> |
| | | | | | | | | | M | F | N | T | M (*3) | F | N (*3) | T | M | F | N | T | |
| ... | | | | | | | | | | | | |

1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

9.

10 (15).

11.

12.

13.

Dati par visiem kopējiem rezultātu rādītājiem, kā izklāstīts ESF+ regulas I, II un III pielikumā, un par programmu specifiskajiem rādītājiem [izvilkums no VII pielikuma 5. tabulas]

Līdz šim panāktais progress attiecībā uz rezultātu rādītājiem

Prioritāte

Konkrētais mērķis

Fonds

Reģiona kategorija

ID

Rādītāja nosaukums

Iznākuma rādītājs, ko izmanto par pamatu mērķrādītāja noteikšanai

Rādītāja mērvienība

Mērķrādītāja mērvienība

Mērķrādītājs (2029) (dalījums pēc dzimuma nav obligāts)

Līdz šim sasniegtās vērtības

[dd/mm/gg]

Sasniegumu attiecība

Piezīmes

<type=‘S’ input='G'>

<type=‘S’ input='G'>

<type=‘S’ input='G'>

<type=‘S’ input='G'>

<type=‘S’ input='G'>

<type=‘S’ input='G'>

<type=‘S’ input='G'>

<type=‘S’ input='G'>

<type=‘S’ input='G'>

<type=‘N’ input='G'>

<type='N' input='M'>

<type=‘N’ input='G'>

<type='S' input='M'>

M

F

N

T

M (*3)

F

N (*3)

T

M

F

N

T

...

11. tabula. Kopējie rezultātu rādītāji par AMIF, IDF un BMVI (42. panta 2. punkta a) apakšpunkts)

| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. | 11. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dati par visiem kopējiem rezultātu rādītājiem, kas uzskaitīti VIII pielikumā AMIF/IDF/BMVI regulās katram konkrētajam mērķim [izvilkums no VI pielikuma 2.1.2. punkta 2. tabulas] | | Līdz šim panāktais progress attiecībā uz rezultātu rādītājiem |
| Konkrētais mērķis | ID | Rādītāja nosaukums | Rādītāju sadalījums (no kuriem) | Mērvienība (rādītājiem un bāzes vērtībai) | Bāzes vērtība | Mērķrādītājs (2029) | Mērvienība (mērķrādītājam) | Plānotās vērtības atlasītajās darbībās (16) | Sasniegtās vērtības (17) | Piezīmes |
| [dd/mm/gg] | [dd/mm/gg] |
| <type=‘S’ input='G'> | <type=‘S’ input='G'> | <type=‘S’ input='G'> | <type=‘S’ input='G'> | <type=‘S’ input='G'> | <type=‘N’ input='G'> | <type=‘N’ input='G'> | <type=‘N’ input='G'> | <type=‘N’ input='G'> | <type=‘S’ input='G'> | <type='S' input='M'> |

1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

9.

10.

11.

Dati par visiem kopējiem rezultātu rādītājiem, kas uzskaitīti VIII pielikumā AMIF/IDF/BMVI regulās katram konkrētajam mērķim [izvilkums no VI pielikuma 2.1.2. punkta 2. tabulas]

Līdz šim panāktais progress attiecībā uz rezultātu rādītājiem

Konkrētais mērķis

ID

Rādītāja nosaukums

Rādītāju sadalījums (no kuriem)

Mērvienība (rādītājiem un bāzes vērtībai)

Bāzes vērtība

Mērķrādītājs (2029)

Mērvienība (mērķrādītājam)

Plānotās vērtības atlasītajās darbībās (16)

Sasniegtās vērtības (17)

Piezīmes

[dd/mm/gg]

[dd/mm/gg]

<type=‘S’ input='G'>

<type=‘S’ input='G'>

<type=‘S’ input='G'>

<type=‘S’ input='G'>

<type=‘S’ input='G'>

<type=‘N’ input='G'>

<type=‘N’ input='G'>

<type=‘N’ input='G'>

<type=‘N’ input='G'>

<type=‘S’ input='G'>

<type='S' input='M'>

12. tabula. Finanšu instrumentu dati par fondiem (42. panta 3. punkts)

| Prioritāte (18) | Izdevumu raksturlielumi | Attiecināmie izdevumi pa produktiem | Privātā un publiskā sektora resursu summa, kas mobilizēta papildus fondu ieguldījumam | Pārvaldības izmaksas un maksas, kas deklarētas kā attiecināmie izdevumi, tostarp (tiešas piešķiršanas vai piedāvājumu konkursa gadījumā pārvaldības izmaksas un maksas norāda atsevišķi) (19): | Procenti un citi ieņēmumi no atbalsta, kas no fondiem izmaksāts finanšu instrumentiem, kā minēts 60. pantā | Atpakaļ iemaksātie resursi, kas saistāmi ar atbalstu no fondiem, kā minēts 62. pantā | Attiecībā uz garantijām – to aizdevumu, kapitālieguldījumu vai kvazikapitāla ieguldījumu galasaņēmējiem kopsumma, kuri tika garantēti ar programmas resursiem un kuri tika faktiski izmaksāti galasaņēmējiem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Fonds | Konkrētais mērķis | Reģiona kategorija (20) | Aizdevumi
  (atbalsta veida kods FI) | Garantija
  (atbalsta veida kods FI) | Kapitāls vai kvazikapitāls (atbalsta veida kods FI) | Dotācijas finanšu instrumenta darbības ietvaros (atbalsta veida kods FI) | Aizdevumi
  (atbalsta veida kods FI) | Garantija
  (atbalsta veida kods FI) | Kapitāls vai kvazikapitāls
  (atbalsta veida kods FI) | Dotācijas finanšu instrumenta darbības ietvaros
  (atbalsta veida kods FI) | Pārvaldības izmaksas un maksas par līdzdalības fondiem atkarībā no finanšu produkta, ko īsteno līdzdalības fonda struktūrā | Pārvaldības izmaksas un maksas par īpašajiem fondiem (kas izveidoti ar vai bez līdzdalības fonda struktūras) pa finanšu produktiem |
| Aizdevumi | Garantijas | Kapitāls | Aizdevumi | Garantijas | Kapitāls | | | |
| Ievade = atlase | Ievade = atlase | Ievade = atlase | Ievade = atlase | Ievade = manuāli | Ievade = manuāli | Ievade = manuāli | Ievade = manuāli | Ievade = manuāli | Ievade = manuāli | Ievade = manuāli | Ievade = manuāli | Ievade = manuāli | Ievade = manuāli | Ievade = manuāli | Ievade = manuāli | Ievade = manuāli | Ievade = manuāli | Ievade = manuāli | Ievade = manuāli | Ievade = manuāli |

Prioritāte (18)

Izdevumu raksturlielumi

Attiecināmie izdevumi pa produktiem

Privātā un publiskā sektora resursu summa, kas mobilizēta papildus fondu ieguldījumam

Pārvaldības izmaksas un maksas, kas deklarētas kā attiecināmie izdevumi, tostarp (tiešas piešķiršanas vai piedāvājumu konkursa gadījumā pārvaldības izmaksas un maksas norāda atsevišķi) (19):

Procenti un citi ieņēmumi no atbalsta, kas no fondiem izmaksāts finanšu instrumentiem, kā minēts 60. pantā

Atpakaļ iemaksātie resursi, kas saistāmi ar atbalstu no fondiem, kā minēts 62. pantā

Attiecībā uz garantijām – to aizdevumu, kapitālieguldījumu vai kvazikapitāla ieguldījumu galasaņēmējiem kopsumma, kuri tika garantēti ar programmas resursiem un kuri tika faktiski izmaksāti galasaņēmējiem

Fonds

Konkrētais mērķis

Reģiona kategorija (20)

Aizdevumi

(atbalsta veida kods FI)

Garantija

(atbalsta veida kods FI)

Kapitāls vai kvazikapitāls (atbalsta veida kods FI)

Dotācijas finanšu instrumenta darbības ietvaros (atbalsta veida kods FI)

Aizdevumi

(atbalsta veida kods FI)

Garantija

(atbalsta veida kods FI)

Kapitāls vai kvazikapitāls

(atbalsta veida kods FI)

Dotācijas finanšu instrumenta darbības ietvaros

(atbalsta veida kods FI)

Pārvaldības izmaksas un maksas par līdzdalības fondiem atkarībā no finanšu produkta, ko īsteno līdzdalības fonda struktūrā

Pārvaldības izmaksas un maksas par īpašajiem fondiem (kas izveidoti ar vai bez līdzdalības fonda struktūras) pa finanšu produktiem

Aizdevumi

Garantijas

Kapitāls

Aizdevumi

Garantijas

Kapitāls

Ievade = atlase

Ievade = atlase

Ievade = atlase

Ievade = atlase

Ievade = manuāli

Ievade = manuāli

Ievade = manuāli

Ievade = manuāli

Ievade = manuāli

Ievade = manuāli

Ievade = manuāli

Ievade = manuāli

Ievade = manuāli

Ievade = manuāli

Ievade = manuāli

Ievade = manuāli

Ievade = manuāli

Ievade = manuāli

Ievade = manuāli

Ievade = manuāli

Ievade = manuāli

---

(1)  Paskaidrojums laukumu apzīmējumiem:

tips (type): N=skaitlis, D=datums, S=virkne, C=izvēles rūtiņa, P=procenti, B=Būla vērtība, Cu=valūta; ievade (input): M=manuāli, S=atlase, G=sistēmas ģenerēti dati.

(*1)  Summas, ieskaitot papildu atbalstu, kas pārvietots attiecīgi no ERAF un ESF+.

(*2)  Tikai kopējais publiskais ieguldījums EJZAF.

(2)  Neattiecas uz Kohēzijas fondu, TPF un EJZAF.

(3)  Šā pielikuma nolūkos dati par atlasītajām darbībām tiks balstīti uz dokumentu, kurā izklāstīti atbalsta nosacījumi saskaņā ar 73. panta 3. punktu.

(4)  Neattiecas uz Kohēzijas fondu un TPF.

(5)  Neattiecas uz Kohēzijas fondu, TPF un EJZAF.

(6)  Piemēro tikai dažiem rādītājiem. Sīkāku informāciju sk. Komisijas pamatnostādnēs.

(7)  Paskaidrojums laukumu apzīmējumiem: N=skaitlis, S=virkne, C=izvēles rūtiņa; ievade (input): M=manuāli, S=atlase, G=sistēmas ģenerēti dati.

(8)  Tabulas 8., 9., 10. un 11. aili nepiemēro rādītājiem, kas minēti ESF+ regulas III pielikumā "Kopējie rādītāji par ESF+ atbalstu materiālās nenodrošinātības mazināšanai" (ESF+ regulas 4. panta 1. punkta m) apakšpunkts).

(9)  Paskaidrojums laukumu apzīmējumiem: N=skaitlis, S=virkne, C=izvēles rūtiņa; ievade (input): M=manuāli, S=atlase, G=sistēmas ģenerēti dati.

(10)  Vajadzības gadījumā ietver sadalījumu pa dzimumiem un pa gadiem.

(11)  Vajadzības gadījumā ietver sadalījumu pa dzimumiem un pa gadiem.

(12)  Neattiecas uz Kohēzijas fondu, TPF un EJZAF.

(13)  Piemēro tikai dažiem rādītājiem. Sīkāku informāciju sk. Komisijas pamatnostādnēs.

(14)  Paskaidrojums laukumu apzīmējumiem: N=skaitlis, S=virkne, C=izvēles rūtiņa; ievade (input): M=manuāli un [attiecas arī uz automātisku augšupielādi], S=atlase, G=sistēmas ģenerēti dati.

(*3)  Netiek prasīts attiecībā uz ESF+ regulas 4. panta 1. punkta m) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi.

(15)  Tabulas 9., 10. un 12. aili nepiemēro rādītājiem, kas minēti ESF+ regulas III pielikumā "Kopējie rādītāji par ESF+ atbalstu materiālās nenodrošinātības mazināšanai" (ESF+ regulas 4. panta 1. punkta m) apakšpunkts).

(16)  Vajadzības gadījumā ietver sadalījumu pa dzimumiem un pa gadiem.

(17)  Vajadzības gadījumā ietver sadalījumu pa dzimumiem un pa gadiem.

(18)  Nepiemēro AMIF, IDF vai BMVI.

(19)  Līguma slēgšanas tiesību tiešas piešķiršanas un piedāvājumu konkursa gadījumā datu apmaiņas sistēmā SFC2021 šajā ailē būtu atsevišķi jāparedz iespēja ziņot par samaksātajām pārvaldības izmaksām un maksām.

(20)  Nepiemēro Kohēzijas fondam, TPF, AMIF, BMVI, IDF vai EJZAF.

---

VIII PIELIKUMS

PROGNOZE ATTIECĪBĀ UZ SUMMU, PAR KĀDU DALĪBVALSTS IR IECERĒJUSI IESNIEGT MAKSĀJUMA PIETEIKUMUS PAR KĀRTĒJO UN NĀKAMO KALENDĀRO GADU (69. PANTA 10. PUNKTS)

Attiecīgā gadījumā katrai programmai jāaizpilda par katru fondu un reģiona kategoriju.

| Fonds | Reģiona kategorija | Paredzamais Savienības ieguldījums |
| --- | --- | --- |
| [kārtējais kalendārais gads] | [nākamais kalendārais gads] |
| janvāris – oktobris | novembris – decembris | janvāris – decembris |
| ERAF | Mazāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| | Pārejas reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| | Vairāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| | Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni (1) | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Interreg | | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| ESF+ | Mazāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| | Pārejas reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| | Vairāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| | Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni (2) | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Kohēzijas fonds | | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| TPF (*1) | | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| EJZAF | | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| AMIF | | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| IDF | | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| BMVI | | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |

Fonds

Reģiona kategorija

Paredzamais Savienības ieguldījums

[kārtējais kalendārais gads]

[nākamais kalendārais gads]

janvāris – oktobris

novembris – decembris

janvāris – decembris

ERAF

Mazāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pārejas reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Vairāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni (1)

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Interreg

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

ESF+

Mazāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pārejas reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Vairāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni (2)

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Kohēzijas fonds

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

TPF (*1)

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

EJZAF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

IDF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

BMVI

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

---

(*1)  Summas, ieskaitot papildu finansējumu, kas pārvietots attiecīgi no ERAF un ESF+.

(1)  Te norāda tikai īpašo piešķīrumu tālākiem reģioniem/mazapdzīvotiem ziemeļu reģioniem.

(2)  Te norāda tikai īpašo piešķīrumu tālākiem reģioniem/mazapdzīvotiem ziemeļu reģioniem.

---

IX PIELIKUMS

KOMUNIKĀCIJA UN REDZAMĪBA – 47., 49. UN 50. PANTS

1.

Savienības emblēmas (“emblēma”) izmantošana un tās tehniskie parametri

1.1.

Visos komunikācijas materiālos, ko izplata plašai sabiedrībai vai dalībniekiem, piemēram, drukātos vai digitālos produktos, tīmekļa vietnēs un to mobilajās versijās, kas saistītas ar darbības īstenošanu, redzami attēlo emblēmu.

1.2.

Paziņojumus "Finansē Eiropas Savienība" vai "Līdzfinansē Eiropas Savienība" raksta nesaīsināti un izvieto blakus emblēmai.

1.3.

Burtveidols, ko izmanto kopā ar emblēmu, var būt viens no šiem: Arial, Auto, Calibri, Garamond, Trebuchet, Tahoma, Verdana vai Ubuntu. Nav atļauts izmantot kursīvu, pasvītrojumu un fonta efektus.

1.4.

Teksta novietojums attiecībā pret emblēmu neaizsedz emblēmu.

1.5.

Izmantotais fonta lielums ir proporcionāls emblēmas lielumam.

1.6.

Fonta krāsa ir zila (reflex blue), melna vai balta – atkarībā no fona.

1.7.

Emblēmu nedrīkst pārveidot vai apvienot ar jebkādu citu grafisko elementu vai tekstu. Ja kopā ar emblēmu izvieto citus logotipus, emblēmai pēc augstuma vai platuma ir jābūt vismaz tikpat lielai kā lielākajam logotipam. Izņemot emblēmu, nedrīkst izmantot nevienu citu vizuālo identitāti vai logotipu, lai izceltu Savienības atbalstu.

1.8.

Ja vienā un tajā pašā vietā tiek veiktas vairākas darbības, ko atbalsta ar tiem pašiem vai citiem finansēšanas instrumentiem, vai, ja vēlāk tai pašai darbībai tiek piešķirts papildu finansējums, izvieto vismaz vienu plāksni vai informācijas stendu.

1.9.

| A) | SIMBOLU APRAKSTS
  Uz zila pamata divpadsmit zelta zvaigznes veido apli, kas simbolizē Eiropas tautu savienību. Zvaigžņu skaits ir nemainīgs, skaitlis divpadsmit simbolizē pilnību un vienotību. |
| --- | --- |

A)

SIMBOLU APRAKSTS

Uz zila pamata divpadsmit zelta zvaigznes veido apli, kas simbolizē Eiropas tautu savienību. Zvaigžņu skaits ir nemainīgs, skaitlis divpadsmit simbolizē pilnību un vienotību.

| B) | HERALDISKAIS APRAKSTS
  Divpadsmit zelta piecstaru zvaigznes uz zila fona veido apli tā, ka to stari nesaskaras. |
| --- | --- |

B)

HERALDISKAIS APRAKSTS

Divpadsmit zelta piecstaru zvaigznes uz zila fona veido apli tā, ka to stari nesaskaras.

| C) | ĢEOMETRISKAIS APRAKSTS





  Emblēma ir zila taisnstūra karoga formā, kura garākā mala ir 1,5 reižu garāka par īsāko malu. Divpadsmit zelta zvaigznes, kas izvietotas ar vienādu intervālu, veido neredzamu apli, kura centrs ir taisnstūra diagonāļu krustpunkts. Apļa rādiuss ir vienāds ar vienu trešdaļu emblēmas augstuma. Katrai zvaigznei ir pieci stari, kas atrodas uz tāda neredzama apļa perimetra, kura rādiuss ir vienāds ar vienu astoņpadsmito daļu no karoga platuma. Visas zvaigznes ir stateniskas, t. i., pret mastu viens stars vertikāli un divi stari taisnā līnijā taisnā leņķī. Zvaigznes ir izvietotas kā pulksteņa ciparnīcas skaitļi. To skaits nav maināms. |
| --- | --- |

C)

ĢEOMETRISKAIS APRAKSTS

Image 1

Emblēma ir zila taisnstūra karoga formā, kura garākā mala ir 1,5 reižu garāka par īsāko malu. Divpadsmit zelta zvaigznes, kas izvietotas ar vienādu intervālu, veido neredzamu apli, kura centrs ir taisnstūra diagonāļu krustpunkts. Apļa rādiuss ir vienāds ar vienu trešdaļu emblēmas augstuma. Katrai zvaigznei ir pieci stari, kas atrodas uz tāda neredzama apļa perimetra, kura rādiuss ir vienāds ar vienu astoņpadsmito daļu no karoga platuma. Visas zvaigznes ir stateniskas, t. i., pret mastu viens stars vertikāli un divi stari taisnā līnijā taisnā leņķī. Zvaigznes ir izvietotas kā pulksteņa ciparnīcas skaitļi. To skaits nav maināms.

| D) | STANDARTA KRĀSAS
  Emblēmā izmantotas šādas krāsas: PANTONE REFLEX BLUE taisnstūra virsmai; PANTONE YELLOW zvaigznēm. |
| --- | --- |

D)

STANDARTA KRĀSAS

Emblēmā izmantotas šādas krāsas: PANTONE REFLEX BLUE taisnstūra virsmai; PANTONE YELLOW zvaigznēm.

| E) | ČETRKRĀSU DRUKA
  Ja tiek izmantota četrkrāsu druka, atkārtoti jāizveido divas standartkrāsas, izmantojot četrkrāsu drukas krāsas.
  PANTONE YELLOW krāsu iegūst, izmantojot 100 % dzeltenu proceskrāsu.
  PANTONE REFLEX BLUE krāsu iegūst, sajaucot 100 % ciāna proceskrāsu un 80 % fuksīna proceskrāsu.
  INTERNETS
  PANTONE REFLEX BLUE atbilst tīmekļa paletes krāsai RGB:0/51/153 (heksadecimālajā sistēmā: 003399), un PANTONE YELLOW atbilst tīmekļa paletes krāsai RGB: 255/204/0 (heksadecimālajā sistēmā: FFCC00).
  MELNBALTĀ REPRODUCĒŠANA
  Izmantojot melno krāsu, taisnstūra kontūru drukā melnā krāsā un zvaigznes drukā melnas uz baltas pamatnes.





  .tifIzmantojot zilo krāsu (Reflex Blue), izmanto 100 % zilu, zvaigznes atveidojot baltā negatīva krāsā.





  REPRODUCĒŠANA UZ KRĀSAINA PAMATA
  Ja nav iespējams izmantot citu fonu kā tikai krāsainu, ap taisnstūri jābūt baltai apmalei, kuras platums ir 1/25. daļa no taisnstūra augstuma.





  .tifPrincipi, kas nosaka, kādā veidā Savienības emblēmu var izmantot trešās personas, ir izklāstīti administratīvā nolīgumā ar Eiropas Padomi par Eiropas emblēmas izmantošanu, ko veic trešās personas (1). |
| --- | --- |

E)

ČETRKRĀSU DRUKA

Ja tiek izmantota četrkrāsu druka, atkārtoti jāizveido divas standartkrāsas, izmantojot četrkrāsu drukas krāsas.

PANTONE YELLOW krāsu iegūst, izmantojot 100 % dzeltenu proceskrāsu.

PANTONE REFLEX BLUE krāsu iegūst, sajaucot 100 % ciāna proceskrāsu un 80 % fuksīna proceskrāsu.

INTERNETS

PANTONE REFLEX BLUE atbilst tīmekļa paletes krāsai RGB:0/51/153 (heksadecimālajā sistēmā: 003399), un PANTONE YELLOW atbilst tīmekļa paletes krāsai RGB: 255/204/0 (heksadecimālajā sistēmā: FFCC00).

MELNBALTĀ REPRODUCĒŠANA

Izmantojot melno krāsu, taisnstūra kontūru drukā melnā krāsā un zvaigznes drukā melnas uz baltas pamatnes.

Image 2

.tifIzmantojot zilo krāsu (Reflex Blue), izmanto 100 % zilu, zvaigznes atveidojot baltā negatīva krāsā.

Image 3

REPRODUCĒŠANA UZ KRĀSAINA PAMATA

Ja nav iespējams izmantot citu fonu kā tikai krāsainu, ap taisnstūri jābūt baltai apmalei, kuras platums ir 1/25. daļa no taisnstūra augstuma.

Image 4

.tifPrincipi, kas nosaka, kādā veidā Savienības emblēmu var izmantot trešās personas, ir izklāstīti administratīvā nolīgumā ar Eiropas Padomi par Eiropas emblēmas izmantošanu, ko veic trešās personas (1).

2.

Intelektuālā īpašuma tiesību licence, kas minēta 49. panta 6. punktā, piešķir Savienībai vismaz šādas tiesības:

2.1.

iekšēji lietot komunikācijas un redzamības materiālus, t. i., tiesības tos reproducēt, kopēt un darīt pieejamus Savienības iestādēm un aģentūrām, dalībvalstu iestādēm, un to darbiniekiem;

2.2.

ar jebkādiem līdzekļiem un jebkādā formā pilnīgi vai daļēji reproducēt komunikācijas un redzamības materiālus;

2.3.

publiskot komunikācijas un redzamības materiālus, izmantojot visus saziņas līdzekļus;

2.4.

publiski izplatīt visu veidu komunikācijas un redzamības materiālus (vai to kopijas);

2.5.

glabāt un arhivēt komunikācijas un redzamības materiālus;

2.6.

piešķirt trešām personām apakšlicenci par tiesībām izmantot komunikācijas un redzamības materiālus.

---

(1)  
  OV C 271, 8.9.2012., 5. lpp.

1

---

X PIELIKUMS

FINANSĒŠANAS NOLĪGUMU UN STRATĒĢIJAS DOKUMENTU ELEMENTI – 59. PANTA 1. UN 5. PUNKTS

1.

| a) | investīciju stratēģija vai politika, tostarp īstenošanas kārtība, finanšu produktu piedāvājums, konkrētie galasaņēmēji un paredzētā kombinācija ar dotāciju atbalstu (ja tāda ir); |
| --- | --- |

a)

investīciju stratēģija vai politika, tostarp īstenošanas kārtība, finanšu produktu piedāvājums, konkrētie galasaņēmēji un paredzētā kombinācija ar dotāciju atbalstu (ja tāda ir);

| b) | uzņēmējdarbības plāns vai līdzvērtīgs dokuments par īstenojamo finanšu instrumentu, tostarp gaidāmais sviras efekts, kas minēts 58. panta 3. punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

b)

uzņēmējdarbības plāns vai līdzvērtīgs dokuments par īstenojamo finanšu instrumentu, tostarp gaidāmais sviras efekts, kas minēts 58. panta 3. punkta a) apakšpunktā;

| c) | rezultāts mērķrādītājiem, kuru sasniegšanu paredz ar attiecīgo finanšu instrumentu, lai veicinātu attiecīgās prioritātes konkrēto mērķu un rezultātu īstenošanu; |
| --- | --- |

c)

rezultāts mērķrādītājiem, kuru sasniegšanu paredz ar attiecīgo finanšu instrumentu, lai veicinātu attiecīgās prioritātes konkrēto mērķu un rezultātu īstenošanu;

| d) | noteikumi investīciju īstenošanas un darījumu plūsmas uzraudzībai, tostarp ziņošanai par finanšu instrumentiem līdzdalības fondam un vadošajai iestādei, lai nodrošinātu atbilstību 42. pantam; |
| --- | --- |

d)

noteikumi investīciju īstenošanas un darījumu plūsmas uzraudzībai, tostarp ziņošanai par finanšu instrumentiem līdzdalības fondam un vadošajai iestādei, lai nodrošinātu atbilstību 42. pantam;

| e) | revīzijas prasības, piemēram, minimālās prasības dokumentiem, kas jāglabā finanšu instrumenta līmenī un attiecīgos gadījumos līdzdalības fonda līmenī, saskaņā ar 82. pantu, un prasības attiecībā uz atsevišķas uzskaites glabāšanu dažādiem atbalsta veidiem saskaņā ar 58. panta 6. punktu attiecīgos gadījumos, tostarp noteikumi un prasības attiecībā uz dalībvalstu revīzijas iestāžu, Komisijas revidentu un Revīzijas palātas pieeju dokumentiem, lai nodrošinātu skaidru revīzijas liecību; |
| --- | --- |

e)

revīzijas prasības, piemēram, minimālās prasības dokumentiem, kas jāglabā finanšu instrumenta līmenī un attiecīgos gadījumos līdzdalības fonda līmenī, saskaņā ar 82. pantu, un prasības attiecībā uz atsevišķas uzskaites glabāšanu dažādiem atbalsta veidiem saskaņā ar 58. panta 6. punktu attiecīgos gadījumos, tostarp noteikumi un prasības attiecībā uz dalībvalstu revīzijas iestāžu, Komisijas revidentu un Revīzijas palātas pieeju dokumentiem, lai nodrošinātu skaidru revīzijas liecību;

| f) | prasības un procedūras tādu ieguldījumu pārvaldībai, ko programma nodrošina saskaņā ar 92. pantu, un darījumu plūsmas prognozei, tostarp prasības fiduciārai vai atsevišķai uzskaitei, kā izklāstīts 59. pantā; |
| --- | --- |

f)

prasības un procedūras tādu ieguldījumu pārvaldībai, ko programma nodrošina saskaņā ar 92. pantu, un darījumu plūsmas prognozei, tostarp prasības fiduciārai vai atsevišķai uzskaitei, kā izklāstīts 59. pantā;

| g) | prasības un procedūras tādu procentu un citu ieņēmumu pārvaldībai, kuri gūti, kā minēts 60. pantā, tostarp pieņemamiem darījumiem ar naudas līdzekļiem vai investīcijām, kā arī attiecīgo pušu pienākumiem un saistībām; |
| --- | --- |

g)

prasības un procedūras tādu procentu un citu ieņēmumu pārvaldībai, kuri gūti, kā minēts 60. pantā, tostarp pieņemamiem darījumiem ar naudas līdzekļiem vai investīcijām, kā arī attiecīgo pušu pienākumiem un saistībām;

| h) | noteikumi par finanšu instrumentu radīto pārvaldības izmaksu vai pārvaldības maksas aprēķinu un maksāšanu saskaņā ar 68. panta 1. punkta d) apakšpunktu; |
| --- | --- |

h)

noteikumi par finanšu instrumentu radīto pārvaldības izmaksu vai pārvaldības maksas aprēķinu un maksāšanu saskaņā ar 68. panta 1. punkta d) apakšpunktu;

| i) | noteikumi par to resursu atkārtotu izmantošanu, kuri saistāmi ar atbalstu no fondiem saskaņā ar 62. pantu, un par finanšu instrumenta izmantošanas pārtraukšanas politiku saistībā ar fondu ieguldījumu; |
| --- | --- |

i)

noteikumi par to resursu atkārtotu izmantošanu, kuri saistāmi ar atbalstu no fondiem saskaņā ar 62. pantu, un par finanšu instrumenta izmantošanas pārtraukšanas politiku saistībā ar fondu ieguldījumu;

| j) | nosacījumi par iespējamu programmieguldījumu finanšu instrumentos, tostarp attiecīgā gadījumā līdzdalības fondā, pilnīgu vai daļēju atsaukšanu; |
| --- | --- |

j)

nosacījumi par iespējamu programmieguldījumu finanšu instrumentos, tostarp attiecīgā gadījumā līdzdalības fondā, pilnīgu vai daļēju atsaukšanu;

| k) | noteikumi nolūkā nodrošināt, ka struktūras, kas īsteno finanšu instrumentus, tos pārvalda neatkarīgi un saskaņā ar attiecīgajiem profesionāliem standartiem un darbojas vienīgi to pušu interesēs, kas nodrošina ieguldījumus finanšu instrumentā; |
| --- | --- |

k)

noteikumi nolūkā nodrošināt, ka struktūras, kas īsteno finanšu instrumentus, tos pārvalda neatkarīgi un saskaņā ar attiecīgajiem profesionāliem standartiem un darbojas vienīgi to pušu interesēs, kas nodrošina ieguldījumus finanšu instrumentā;

| l) | noteikumi finanšu instrumenta slēgšanai; |
| --- | --- |

l)

noteikumi finanšu instrumenta slēgšanai;

| m) | citi noteikumi un nosacījumi ieguldījumiem no programmas finanšu instrumentā; |
| --- | --- |

m)

citi noteikumi un nosacījumi ieguldījumiem no programmas finanšu instrumentā;

| n) | noteikumi un nosacījumi nolūkā nodrošināt, ka galasaņēmēji ar līgumisku vienošanos ievēro prasības par pastāvīgu plākšņu vai informācijas stendu izvietošanu saskaņā ar 50. panta 1. punkta c) apakšpunktu un citus noteikumus, lai nodrošinātu atbilstību 50. pantam un IX pielikumam attiecībā uz atbalsta no fondiem atzīšanu; |
| --- | --- |

n)

noteikumi un nosacījumi nolūkā nodrošināt, ka galasaņēmēji ar līgumisku vienošanos ievēro prasības par pastāvīgu plākšņu vai informācijas stendu izvietošanu saskaņā ar 50. panta 1. punkta c) apakšpunktu un citus noteikumus, lai nodrošinātu atbilstību 50. pantam un IX pielikumam attiecībā uz atbalsta no fondiem atzīšanu;

| o) | struktūru, kas īsteno finanšu instrumentus, novērtēšana un atlase, tostarp uzaicinājumi izteikt ieinteresētību vai publiskā iepirkuma procedūras (tikai gadījumos, kad finanšu instrumenti izveidoti, izmantojot līdzdalības fondu). |
| --- | --- |

o)

struktūru, kas īsteno finanšu instrumentus, novērtēšana un atlase, tostarp uzaicinājumi izteikt ieinteresētību vai publiskā iepirkuma procedūras (tikai gadījumos, kad finanšu instrumenti izveidoti, izmantojot līdzdalības fondu).

2.

| a) | finanšu instrumenta investīciju stratēģija vai politika, paredzēto parāda produktu vispārīgi noteikumi, mērķsaņēmēji un atbalstāmās darbības; |
| --- | --- |

a)

finanšu instrumenta investīciju stratēģija vai politika, paredzēto parāda produktu vispārīgi noteikumi, mērķsaņēmēji un atbalstāmās darbības;

| b) | uzņēmējdarbības plāns vai līdzvērtīgs dokuments par īstenojamo finanšu instrumentu, tostarp gaidāmais sviras efekts, kas minēts 58. pantā; |
| --- | --- |

b)

uzņēmējdarbības plāns vai līdzvērtīgs dokuments par īstenojamo finanšu instrumentu, tostarp gaidāmais sviras efekts, kas minēts 58. pantā;

| c) | ar atbalstu no fondiem saistāmo resursu izmantošana un atkārtota izmantošana saskaņā ar 60. un 62. pantu; |
| --- | --- |

c)

ar atbalstu no fondiem saistāmo resursu izmantošana un atkārtota izmantošana saskaņā ar 60. un 62. pantu;

| d) | finanšu instrumenta īstenošanas uzraudzība un ziņošana, lai nodrošinātu atbilstību 42. un 50. pantam. |
| --- | --- |

d)

finanšu instrumenta īstenošanas uzraudzība un ziņošana, lai nodrošinātu atbilstību 42. un 50. pantam.

---

XI PIELIKUMS

PĀRVALDĪBAS UN KONTROLES SISTĒMU GALVENĀS PRASĪBAS UN TO KLASIFIKĀCIJA – 69. PANTA 1. PUNKTS

1. tabula. Pārvaldības un kontroles sistēmu galvenās prasības

| | Attiecīgās struktūras/iestādes |
| --- | --- |
| 1. | Atbilstošs funkciju nošķīrums un atbilstošas rakstiskas procedūras ziņošanai par starpniekstruktūrai deleģētajiem uzdevumiem un to pārraudzība un uzraudzība | Vadošā iestāde |
| 2. | Atbilstoši kritēriji un procedūras darbību atlasei | Vadošā iestāde (1) |
| 3. | Atbilstoša informācija saņēmējiem par atbalsta nosacījumiem, kas piemērojami atlasītajām darbībām | Vadošā iestāde |
| 4. | Atbilstoša pārvaldības verifikācija, tostarp atbilstošas procedūras finansējuma, kas nav saistīts ar izmaksām, nosacījumu izpildes pārbaudei un vienkāršotu izmaksu iespējām | Vadošā iestāde |
| 5. | Efektīva sistēma, kas nodrošina, ka tiek glabāti visi dokumenti, kas nepieciešami revīzijas liecībai | Vadošā iestāde |
| 6. | Uzticama elektroniskā sistēma (tostarp savienojumi ar elektroniskajām datu apmaiņas sistēmām ar saņēmējiem), kas paredzēta datu reģistrēšanai un glabāšanai uzraudzības, izvērtēšanas, finanšu pārvaldības, verifikācijas un revīzijas nolūkos, tostarp atbilstoši procesi, lai nodrošinātu datu un lietotāju autentifikācijas drošību, integritāti un konfidencialitāti | Vadošā iestāde |
| 7. | Samērīgu krāpšanas apkarošanas pasākumu efektīva īstenošana | Vadošā iestāde |
| 8. | Atbilstošas procedūras pārvaldības deklarācijas izstrādei | Vadošā iestāde |
| 9. | Atbilstošas procedūras, kas paredzētas tam, lai apstiprinātu, ka pārskatos iekļautie izdevumi ir likumīgi un pareizi | Vadošā iestāde |
| 10. | Atbilstošas procedūras maksājumu pieteikumu un pārskatu izstrādei un iesniegšanai un pārskatu pilnīguma, precizitātes un patiesuma apstiprināšanai | Vadošā iestāde / Grāmatvedības funkciju īstenojoša struktūra |
| 11. | Atbilstošs funkciju nošķīrums un funkcionālā neatkarība revīzijas iestādes (un attiecīgā gadījumā jebkuras struktūras, kas veic revīzijas darbu revīzijas iestādes atbildībā un kurai revīzijas iestāde uzticas un kuru tā pārrauga) un citu programmas iestāžu starpā, un revīzijas darbs, kas veikts saskaņā ar starptautiski pieņemtiem revīzijas standartiem | Revīzijas iestāde |
| 12. | Atbilstoša sistēmas revīzija | Revīzijas iestāde |
| 13. | Atbilstošas darbību revīzijas | Revīzijas iestāde |
| 14. | Atbilstošas pārskatu revīzijas | Revīzijas iestāde |
| 15. | Atbilstošas procedūras derīga revīzijas atzinuma nodrošināšanai un gada kontroles ziņojuma sagatavošanai | Revīzijas iestāde |

Attiecīgās struktūras/iestādes

1.

Atbilstošs funkciju nošķīrums un atbilstošas rakstiskas procedūras ziņošanai par starpniekstruktūrai deleģētajiem uzdevumiem un to pārraudzība un uzraudzība

Vadošā iestāde

2.

Atbilstoši kritēriji un procedūras darbību atlasei

Vadošā iestāde (1)

3.

Atbilstoša informācija saņēmējiem par atbalsta nosacījumiem, kas piemērojami atlasītajām darbībām

Vadošā iestāde

4.

Atbilstoša pārvaldības verifikācija, tostarp atbilstošas procedūras finansējuma, kas nav saistīts ar izmaksām, nosacījumu izpildes pārbaudei un vienkāršotu izmaksu iespējām

Vadošā iestāde

5.

Efektīva sistēma, kas nodrošina, ka tiek glabāti visi dokumenti, kas nepieciešami revīzijas liecībai

Vadošā iestāde

6.

Uzticama elektroniskā sistēma (tostarp savienojumi ar elektroniskajām datu apmaiņas sistēmām ar saņēmējiem), kas paredzēta datu reģistrēšanai un glabāšanai uzraudzības, izvērtēšanas, finanšu pārvaldības, verifikācijas un revīzijas nolūkos, tostarp atbilstoši procesi, lai nodrošinātu datu un lietotāju autentifikācijas drošību, integritāti un konfidencialitāti

Vadošā iestāde

7.

Samērīgu krāpšanas apkarošanas pasākumu efektīva īstenošana

Vadošā iestāde

8.

Atbilstošas procedūras pārvaldības deklarācijas izstrādei

Vadošā iestāde

9.

Atbilstošas procedūras, kas paredzētas tam, lai apstiprinātu, ka pārskatos iekļautie izdevumi ir likumīgi un pareizi

Vadošā iestāde

10.

Atbilstošas procedūras maksājumu pieteikumu un pārskatu izstrādei un iesniegšanai un pārskatu pilnīguma, precizitātes un patiesuma apstiprināšanai

Vadošā iestāde / Grāmatvedības funkciju īstenojoša struktūra

11.

Atbilstošs funkciju nošķīrums un funkcionālā neatkarība revīzijas iestādes (un attiecīgā gadījumā jebkuras struktūras, kas veic revīzijas darbu revīzijas iestādes atbildībā un kurai revīzijas iestāde uzticas un kuru tā pārrauga) un citu programmas iestāžu starpā, un revīzijas darbs, kas veikts saskaņā ar starptautiski pieņemtiem revīzijas standartiem

Revīzijas iestāde

12.

Atbilstoša sistēmas revīzija

Revīzijas iestāde

13.

Atbilstošas darbību revīzijas

Revīzijas iestāde

14.

Atbilstošas pārskatu revīzijas

Revīzijas iestāde

15.

Atbilstošas procedūras derīga revīzijas atzinuma nodrošināšanai un gada kontroles ziņojuma sagatavošanai

Revīzijas iestāde

2. tabula. Pārvaldības un kontroles sistēmu klasifikācija saistībā ar šo sistēmu efektīvu darbību

| 1. kategorija | Darbojas labi. Uzlabojumi nav nepieciešami vai arī nepieciešams tikai neliels uzlabojums |
| --- | --- |
| 2. kategorija | Darbojas. Nepieciešami daži uzlabojumi |
| 3. kategorija | Darbojas daļēji. Nepieciešami būtiski uzlabojumi |
| 4. kategorija | Būtībā nedarbojas |

1. kategorija

Darbojas labi. Uzlabojumi nav nepieciešami vai arī nepieciešams tikai neliels uzlabojums

2. kategorija

Darbojas. Nepieciešami daži uzlabojumi

3. kategorija

Darbojas daļēji. Nepieciešami būtiski uzlabojumi

4. kategorija

Būtībā nedarbojas

---

(1)  Teritoriālās iestādes vai struktūras, ievērojot šīs regulas 29. panta 3. punktu, un attiecīgā gadījumā uzraudzības komiteja, ievērojot Interreg regulas 22. panta 2. punktu.

---

XII PIELIKUMS

DETALIZĒTI NOTEIKUMI UN VEIDNE ZIŅOŠANAI PAR PĀRKĀPUMIEM – 69. PANTA 2. UN 12. PUNKTS

1. iedaļa

Detalizēti noteikumi ziņošanai par pārkāpumiem

1.1.   Pārkāpumi, par kuriem jāziņo

Saskaņā ar 69. panta 2. punktu Komisijai ziņo par šādiem pārkāpumiem:

| a) | pārkāpumi, pa kuriem pieņemts kompetentas (administratīvas vai tiesas) iestādes pirmais rakstiskais novērtējums, kurā, pamatojoties uz konkrētiem faktiem, secināts, ka ir izdarīts pārkāpums, neierobežojot iespēju, ka šo secinājumu vēlāk var pārskatīt vai atsaukt, ņemot vērā administratīvās vai tiesas procedūras virzību; |
| --- | --- |

a)

pārkāpumi, pa kuriem pieņemts kompetentas (administratīvas vai tiesas) iestādes pirmais rakstiskais novērtējums, kurā, pamatojoties uz konkrētiem faktiem, secināts, ka ir izdarīts pārkāpums, neierobežojot iespēju, ka šo secinājumu vēlāk var pārskatīt vai atsaukt, ņemot vērā administratīvās vai tiesas procedūras virzību;

| b) | pārkāpumi, kuru dēļ valsts līmenī tiek ierosināts administratīvais vai tiesas process, lai noteiktu, vai ir izdarīta krāpšana vai cits noziedzīgs nodarījums, kas minēts Direktīvas (ES) 2017/1371 3. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā un 4. panta 1., 2. un 3. punktā un Konvencijas, kas izstrādāta, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. pantu, par Eiropas Kopienu finansiālo interešu aizsardzību (1) 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā attiecībā uz dalībvalstīm, kurām minētā direktīva nav saistoša; |
| --- | --- |

b)

pārkāpumi, kuru dēļ valsts līmenī tiek ierosināts administratīvais vai tiesas process, lai noteiktu, vai ir izdarīta krāpšana vai cits noziedzīgs nodarījums, kas minēts Direktīvas (ES) 2017/1371 3. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā un 4. panta 1., 2. un 3. punktā un Konvencijas, kas izstrādāta, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. pantu, par Eiropas Kopienu finansiālo interešu aizsardzību (1) 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā attiecībā uz dalībvalstīm, kurām minētā direktīva nav saistoša;

| c) | pārkāpumi, kuri izdarīti pirms bankrota iestāšanās; |
| --- | --- |

c)

pārkāpumi, kuri izdarīti pirms bankrota iestāšanās;

| d) | konkrēts pārkāpums vai pārkāpumu grupa, attiecībā uz kuru Komisija pēc sākotnējā ziņojuma saņemšanas no dalībvalsts iesniedz šai dalībvalstij rakstisku pieprasījumu sniegt informāciju. |
| --- | --- |

d)

konkrēts pārkāpums vai pārkāpumu grupa, attiecībā uz kuru Komisija pēc sākotnējā ziņojuma saņemšanas no dalībvalsts iesniedz šai dalībvalstij rakstisku pieprasījumu sniegt informāciju.

1.2.   Pārkāpumi, par kuriem nav jāziņo

Nav jāziņo par šādiem pārkāpumiem:

| a) | pārkāpumi par summu, kas nepārsniedz 10 000 EUR no fondu ieguldījuma; tas neattiecas uz pārkāpumiem, kuri ir savstarpēji saistīti un kuru kopējā summa pārsniedz 10 000 EUR no fondu ieguldījuma, pat ja katrs no tiem atsevišķi nepārsniedz minēto maksimālo apjomu; |
| --- | --- |

a)

pārkāpumi par summu, kas nepārsniedz 10 000 EUR no fondu ieguldījuma; tas neattiecas uz pārkāpumiem, kuri ir savstarpēji saistīti un kuru kopējā summa pārsniedz 10 000 EUR no fondu ieguldījuma, pat ja katrs no tiem atsevišķi nepārsniedz minēto maksimālo apjomu;

| b) | gadījumi, kad pārkāpuma vienīgais aspekts ir tas, ka saņēmēja neļaunprātīga bankrota dēļ pilnībā vai daļēji nav izpildīta līdzfinansētajā programmā iekļautā darbība; |
| --- | --- |

b)

gadījumi, kad pārkāpuma vienīgais aspekts ir tas, ka saņēmēja neļaunprātīga bankrota dēļ pilnībā vai daļēji nav izpildīta līdzfinansētajā programmā iekļautā darbība;

| c) | gadījumi, uz kuriem saņēmējs brīvprātīgi norādījis vadošajai iestādei vai iestādei, kas atbild par grāmatvedības funkciju, pirms kāda no iestādēm pati to konstatējusi — pirms vai pēc publiskā ieguldījuma veikšanas; |
| --- | --- |

c)

gadījumi, uz kuriem saņēmējs brīvprātīgi norādījis vadošajai iestādei vai iestādei, kas atbild par grāmatvedības funkciju, pirms kāda no iestādēm pati to konstatējusi — pirms vai pēc publiskā ieguldījuma veikšanas;

| d) | gadījumi, kurus vadošā iestāde ir konstatējusi un koriģējusi pirms izdevumu iekļaušanas maksājuma pieteikumā, kas iesniegts Komisijai. |
| --- | --- |

d)

gadījumi, kurus vadošā iestāde ir konstatējusi un koriģējusi pirms izdevumu iekļaušanas maksājuma pieteikumā, kas iesniegts Komisijai.

Šā punkta pirmās daļas c) un d) apakšpunktā minētos izņēmumus nepiemēro 1.1. punkta b) apakšpunktā minētajiem pārkāpumiem.

1.3.   Ziņotājas dalībvalsts noteikšana

Dalībvalstij, kurā saņēmējam radušies nepareizi izdevumi un kurā tie ir samaksāti, īstenojot darbību, saskaņā ar 69. panta 2. punktu ir pienākums ziņot par pārkāpumu. Attiecībā uz programmām, kas atbilst mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg), ziņotāja dalībvalsts informē programmas vadošo iestādi un revīzijas iestādi.

1.4.   Ziņošanas laikposms

Dalībvalstis par pārkāpumiem ziņo divu mēnešu laikā pēc katra ceturkšņa beigām pēc pārkāpuma konstatēšanas vai tiklīdz ir pieejama papildu informācija par paziņotajiem pārkāpumiem. Tomēr dalībvalsts nekavējoties ziņo Komisijai par pārkāpumiem, kuri ir konstatēti vai, iespējams, notikuši, norādot jebkuras citas attiecīgās dalībvalstis, ja pārkāpumiem varētu būt sekas ārpus tās teritorijas.

1.5.   Paziņotās informācijas iesniegšana, izmantošana un apstrāde

Ja valstu noteikumos paredzēta konfidenciāla izmeklēšana, var iesniegt tikai tādu informāciju, kuras paziņošanai vajadzīga kompetentās tiesas vai citas iestādes atļauja saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

Informāciju, kura iesniegta saskaņā ar šo pielikumu, var izmantot Savienības finanšu interešu aizsardzības nolūkā, jo īpaši, lai veiktu riska analīzi un izstrādātu sistēmas, kas ļauj efektīvāk identificēt riskus.

Bez informāciju sniegušo iestāžu skaidri izteiktas piekrišanas šo informāciju nedrīkst izmantot nekādiem citiem mērķiem kā tikai Savienības finanšu interešu aizsardzības nolūkā.

Uz šo informāciju attiecas dienesta noslēpums, un to nedrīkst izpaust personām, kuras nav dalībvalstu vai Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru darbinieki, kuru pienākumu izpildei ir vajadzīga piekļuve šādai informācijai.

2. iedaļa

Veidne elektroniskai ziņojumu iesniegšanai, izmantojot Pārkāpumu pārvaldības sistēmu (IMS)

| | Identifikācija | Fonds |
| --- | --- | --- |
| Dalībvalsts |
| Iestāde, kas iesniedz ziņojumu |
| Gads |
| Kārtas numurs |
| Plānošanas periods |
| Atsauces numurs – valsts |
| Informācija par dokumenta sagatavošanu | Sagatavotāja iestāde – pilns nosaukums |
| Pieprasījuma valoda |
| Sagatavošanas datums |
| Ceturksnis |
| Īpašs pieprasījums | Nepieciešams informēt pārējās dalībvalstis |
| Persona figurē citā(-s) lietā(-s) |
| Statuss | tiesvedība |
| Lietas slēgšana | Lietas slēgšanas datums |
| Personas dati | Iesaistīto personu identifikācija | Juridiska persona / fiziska persona |
| Juridiskais statuss |
| Valsts izdota personu apliecinoša dokumenta numurs |
| Uzņēmuma nosaukums / Uzvārds |
| Tirdzniecības nosaukums / Vārds |
| Mātesuzņēmuma nosaukums / Neatkarīgs prefikss |
| Iela |
| Pasta indekss |
| Pilsēta |
| Teritoriālā vienība, kurā persona reģistrēta | Dalībvalsts |
| Attiecīgais NUTS līmenis |
| Persona norādīta, pamatojoties uz Finanšu regulu (2) (135.–145. pants) |
| Pamatojums personas datu neizpaušanai |
| | Darbības apraksts | CCI numurs |
| Mērķis – CCI |
| Reģiona kategorija (attiecīgā gadījumā) |
| Mērķis (INI/Interreg) |
| Programma |
| Programmas slēgšanas datums |
| Komisijas lēmuma numurs |
| Komisijas lēmuma datums |
| Politikas mērķis |
| Prioritāte |
| Konkrētais mērķis |
| Teritoriālā vienība, kurā tiek veikta darbība | Dalībvalsts |
| Attiecīgais NUTS līmenis |
| Kompetentā iestāde |
| Ar darbību saistīts projekts | Projekts | Projekts |
| Projekta nosaukums |
| Projekta numurs |
| Līdzfinansējuma likme |
| Izdevumu kopsumma |
| Nepareizo izdevumu kopsumma |
| Pārkāpums | Informācija, kas rada aizdomas par pārkāpumu | Datums |
| Avots |
| Pārkāptie noteikumi | Noteikumi – Savienība: veids, nosaukums, atsauce, pants un punkts (attiecīgā gadījumā) |
| Noteikumi – valsts: veids, nosaukums, atsauce, pants un punkts (attiecīgā gadījumā) |
| Citas iesaistītās valstis | Dalībvalsts(-is) |
| Trešā(-s) valsts(-is) |
| Konkrēta informācija par pārkāpumu | Pārkāpuma sākuma datums |
| Pārkāpuma beigu datums |
| Pārkāpuma veids – tips |
| Pārkāpuma veids – kategorija |
| Modus operandi |
| Papildu informācija |
| Administrācijas konstatējumi |
| Pārkāpuma klasifikācija |
| | Noziedzīgi nodarījumi saskaņā ar Direktīvu (ES) 2017/1371 |
| Konstatēšana | | Konstatēšanas datums (sākotnējā administratīvā vai tiesas konstatācija) |
| Kontroles veikšanas iemesls (kādēļ?) |
| Kontroles veids un/metode (kādā veidā?) |
| Kontrole, kas veikta pēc publiskā ieguldījuma maksājuma(-u) veikšanas |
| Kompetentā iestāde |
| OLAF – lieta | OLAF numurs – atsauce |
| OLAF numurs – gads |
| OLAF kārtas numurs |
| Statuss |
| Kopsumma | Finansiālā ietekme | Izdevumi – ES ieguldījums |
| Izdevumi – valsts ieguldījums |
| Izdevumi – publiskais ieguldījums |
| Izdevumi – privātais ieguldījums |
| Izdevumi – kopsumma |
| Nepareizā summa – ES ieguldījums |
| Nepareizā summa – valsts ieguldījums |
| Nepareizā summa – publiskais ieguldījums |
| no tās nav samaksāts – ES ieguldījums |
| no tās nav samaksāts – valsts ieguldījums |
| no tās nav samaksāts – publiskais ieguldījums |
| no tās samaksāts – ES ieguldījums |
| no tās samaksāts – valsts ieguldījums |
| no tās samaksāts – publiskais ieguldījums |
| Piezīmes |
| Sodi | Procedūras | Procedūras, kas ierosinātas, lai uzliktu sodu |
| Procedūras veids |
| Procedūras sākuma datums |
| (Paredzamais) procedūras beigu datums |
| Procedūras statuss |
| Sankcijas | Sodi |
| Sodi – kategorija |
| Sodi – veids |
| Piemērotie sodi |
| Ar finansiālām sankcijām saistītās summas |
| Procedūras beigu datums |
| Piezīmes | Piezīmes | Piezīmes – iestāde, kas iesniedz ziņojumu |
| Pielikumi | Pielikumi |
| Pielikumu apraksts |
| Anulēšanas pieprasījums | Anulēšanas iemesli |
| Noraidījuma iemesli |

Identifikācija

Fonds

Dalībvalsts

Iestāde, kas iesniedz ziņojumu

Gads

Kārtas numurs

Plānošanas periods

Atsauces numurs – valsts

Informācija par dokumenta sagatavošanu

Sagatavotāja iestāde – pilns nosaukums

Pieprasījuma valoda

Sagatavošanas datums

Ceturksnis

Īpašs pieprasījums

Nepieciešams informēt pārējās dalībvalstis

Persona figurē citā(-s) lietā(-s)

Statuss

tiesvedība

Lietas slēgšana

Lietas slēgšanas datums

Personas dati

Iesaistīto personu identifikācija

Juridiska persona / fiziska persona

Juridiskais statuss

Valsts izdota personu apliecinoša dokumenta numurs

Uzņēmuma nosaukums / Uzvārds

Tirdzniecības nosaukums / Vārds

Mātesuzņēmuma nosaukums / Neatkarīgs prefikss

Iela

Pasta indekss

Pilsēta

Teritoriālā vienība, kurā persona reģistrēta

Dalībvalsts

Attiecīgais NUTS līmenis

Persona norādīta, pamatojoties uz Finanšu regulu (2) (135.–145. pants)

Pamatojums personas datu neizpaušanai

Darbības apraksts

CCI numurs

Mērķis – CCI

Reģiona kategorija (attiecīgā gadījumā)

Mērķis (INI/Interreg)

Programma

Programmas slēgšanas datums

Komisijas lēmuma numurs

Komisijas lēmuma datums

Politikas mērķis

Prioritāte

Konkrētais mērķis

Teritoriālā vienība, kurā tiek veikta darbība

Dalībvalsts

Attiecīgais NUTS līmenis

Kompetentā iestāde

Ar darbību saistīts projekts

Projekts

Projekts

Projekta nosaukums

Projekta numurs

Līdzfinansējuma likme

Izdevumu kopsumma

Nepareizo izdevumu kopsumma

Pārkāpums

Informācija, kas rada aizdomas par pārkāpumu

Datums

Avots

Pārkāptie noteikumi

Noteikumi – Savienība: veids, nosaukums, atsauce, pants un punkts (attiecīgā gadījumā)

Noteikumi – valsts: veids, nosaukums, atsauce, pants un punkts (attiecīgā gadījumā)

Citas iesaistītās valstis

Dalībvalsts(-is)

Trešā(-s) valsts(-is)

Konkrēta informācija par pārkāpumu

Pārkāpuma sākuma datums

Pārkāpuma beigu datums

Pārkāpuma veids – tips

Pārkāpuma veids – kategorija

Modus operandi

Papildu informācija

Administrācijas konstatējumi

Pārkāpuma klasifikācija

Noziedzīgi nodarījumi saskaņā ar Direktīvu (ES) 2017/1371

Konstatēšana

Konstatēšanas datums (sākotnējā administratīvā vai tiesas konstatācija)

Kontroles veikšanas iemesls (kādēļ?)

Kontroles veids un/metode (kādā veidā?)

Kontrole, kas veikta pēc publiskā ieguldījuma maksājuma(-u) veikšanas

Kompetentā iestāde

OLAF – lieta

OLAF numurs – atsauce

OLAF numurs – gads

OLAF kārtas numurs

Statuss

Kopsumma

Finansiālā ietekme

Izdevumi – ES ieguldījums

Izdevumi – valsts ieguldījums

Izdevumi – publiskais ieguldījums

Izdevumi – privātais ieguldījums

Izdevumi – kopsumma

Nepareizā summa – ES ieguldījums

Nepareizā summa – valsts ieguldījums

Nepareizā summa – publiskais ieguldījums

no tās nav samaksāts – ES ieguldījums

no tās nav samaksāts – valsts ieguldījums

no tās nav samaksāts – publiskais ieguldījums

no tās samaksāts – ES ieguldījums

no tās samaksāts – valsts ieguldījums

no tās samaksāts – publiskais ieguldījums

Piezīmes

Sodi

Procedūras

Procedūras, kas ierosinātas, lai uzliktu sodu

Procedūras veids

Procedūras sākuma datums

(Paredzamais) procedūras beigu datums

Procedūras statuss

Sankcijas

Sodi

Sodi – kategorija

Sodi – veids

Piemērotie sodi

Ar finansiālām sankcijām saistītās summas

Procedūras beigu datums

Piezīmes

Piezīmes

Piezīmes – iestāde, kas iesniedz ziņojumu

Pielikumi

Pielikumi

Pielikumu apraksts

Anulēšanas pieprasījums

Anulēšanas iemesli

Noraidījuma iemesli

---

(1)  
  OV C 316, 27.11.1995., 49. lpp.

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

---

XIII PIELIKUMS

REVĪZIJAS LIECĪBAS ELEMENTI – 69. PANTA 6. PUNKTS

Attiecībā uz Savienības ieguldījumu, kura pamatā ir vienības izmaksas, fiksētas summas un vienotas likmes, ko Komisija atlīdzinājusi saskaņā ar 94. pantu, un kura pamatā ir finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, kuras Komisija atlīdzinājusi saskaņā ar 95. pantu, ir vajadzīgi tikai attiecīgi III un IV iedaļā izklāstītie elementi.

I.

| 1. | dokumentācija, kas ļauj verificēt to, vai vadošā iestāde ir piemērojusi atlases kritērijus, kā arī dokumentācija, kas attiecas uz vispārējo atlases procedūru un darbību apstiprināšanu; |
| --- | --- |

1.

dokumentācija, kas ļauj verificēt to, vai vadošā iestāde ir piemērojusi atlases kritērijus, kā arī dokumentācija, kas attiecas uz vispārējo atlases procedūru un darbību apstiprināšanu;

| 2. | dokuments (dotācijas nolīgums vai tam līdzvērtīgs dokuments), kurā noteikti atbalsta nosacījumi un ko parakstījis saņēmējs un vadošā iestāde/starpniekstruktūra; |
| --- | --- |

2.

dokuments (dotācijas nolīgums vai tam līdzvērtīgs dokuments), kurā noteikti atbalsta nosacījumi un ko parakstījis saņēmējs un vadošā iestāde/starpniekstruktūra;

| 3. | saņēmēja iesniegto maksājumu pieprasījumu grāmatvedības dokumenti, kas reģistrēti vadošās iestādes/starpniekstruktūras elektroniskajā sistēmā; |
| --- | --- |

3.

saņēmēja iesniegto maksājumu pieprasījumu grāmatvedības dokumenti, kas reģistrēti vadošās iestādes/starpniekstruktūras elektroniskajā sistēmā;

| 4. | dokumentācija par veiktajām verifikācijām saistībā ar nepārcelšanu un ilglaicīguma prasībām, kā izklāstīts 65. pantā, 66. panta 2. punktā un 73. panta 2. punkta h) apakšpunktā; |
| --- | --- |

4.

dokumentācija par veiktajām verifikācijām saistībā ar nepārcelšanu un ilglaicīguma prasībām, kā izklāstīts 65. pantā, 66. panta 2. punktā un 73. panta 2. punkta h) apakšpunktā;

| 5. | saņēmējam veikta publiskā ieguldījuma maksājuma apliecinājums un maksājuma veikšanas datums; |
| --- | --- |

5.

saņēmējam veikta publiskā ieguldījuma maksājuma apliecinājums un maksājuma veikšanas datums;

| 6. | dokumentācija, kas apliecina vadošās iestādes/starpniekstruktūras veiktās administratīvās pārbaudes un attiecīgā gadījumā arī pārbaudes uz vietas; |
| --- | --- |

6.

dokumentācija, kas apliecina vadošās iestādes/starpniekstruktūras veiktās administratīvās pārbaudes un attiecīgā gadījumā arī pārbaudes uz vietas;

| 7. | informācija par veiktajām revīzijām; |
| --- | --- |

7.

informācija par veiktajām revīzijām;

| 8. | dokumentācija, kas attiecas uz vadošās iestādes/starpniekstruktūras turpmākiem pasākumiem saistībā ar pārvaldības verifikācijām un revīziju rezultātiem; |
| --- | --- |

8.

dokumentācija, kas attiecas uz vadošās iestādes/starpniekstruktūras turpmākiem pasākumiem saistībā ar pārvaldības verifikācijām un revīziju rezultātiem;

| 9. | dokumentācija, kas apliecina, ka ir verificēta atbilstība piemērojamiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

9.

dokumentācija, kas apliecina, ka ir verificēta atbilstība piemērojamiem tiesību aktiem;

| 10. | dati, kas attiecas uz iznākuma un rezultātu rādītājiem un ļauj veikt salīdzināšanu ar attiecīgajiem mērķrādītājiem un paziņotajiem starpposma rādītājiem; |
| --- | --- |

10.

dati, kas attiecas uz iznākuma un rezultātu rādītājiem un ļauj veikt salīdzināšanu ar attiecīgajiem mērķrādītājiem un paziņotajiem starpposma rādītājiem;

| 11. | dokumentācija, kas saistīta ar finanšu korekcijām un atskaitījumiem saskaņā ar 98. panta 6. punktu, ko Komisijai deklarētiem izdevumiem veikusi vadošā iestāde/starpniekstruktūra/struktūra, kurai uzticēta grāmatvedības funkcija; |
| --- | --- |

11.

dokumentācija, kas saistīta ar finanšu korekcijām un atskaitījumiem saskaņā ar 98. panta 6. punktu, ko Komisijai deklarētiem izdevumiem veikusi vadošā iestāde/starpniekstruktūra/struktūra, kurai uzticēta grāmatvedības funkcija;

| 12. | attiecībā uz dotācijām, kuru veids ir noteikts 53. panta 1. punkta a) apakšpunktā, rēķini (vai dokumenti ar līdzvērtīgu pierādījuma vērtību) un pierādījums par to samaksu saņēmējam, kā arī saņēmēja grāmatvedības dokumenti, kas attiecas uz Komisijai deklarētajiem izdevumiem; |
| --- | --- |

12.

attiecībā uz dotācijām, kuru veids ir noteikts 53. panta 1. punkta a) apakšpunktā, rēķini (vai dokumenti ar līdzvērtīgu pierādījuma vērtību) un pierādījums par to samaksu saņēmējam, kā arī saņēmēja grāmatvedības dokumenti, kas attiecas uz Komisijai deklarētajiem izdevumiem;

| 13. | attiecībā uz dotācijām, kuru veids ir noteikts 53. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā un attiecīgā gadījumā, dokumenti, kas pamato vienības izmaksu, fiksētu summu un vienotu likmju noteikšanas metodi; izmaksu kategorijas, uz kurām pamatojas aprēķins; dokumenti, kas sniedz pierādījumus par citās izmaksu kategorijās deklarētām izmaksām, kurām piemēro vienotu likmi; vadošās iestādes nepārprotama piekrišana par budžeta projektu par dokumentu, kurā noteikti atbalsta nosacījumi; dokumentācija par darbaspēka bruto izmaksām un par stundas likmes aprēķinu; ja izmanto vienkāršotu izmaksu iespējas, pamatojoties uz esošām metodēm, dokumentācija, kas apliecina atbilstību līdzīga tipa darbībām, un dokumentācija, kas nepieciešama esošajai metodei, ja tāda ir. |
| --- | --- |

13.

attiecībā uz dotācijām, kuru veids ir noteikts 53. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā un attiecīgā gadījumā, dokumenti, kas pamato vienības izmaksu, fiksētu summu un vienotu likmju noteikšanas metodi; izmaksu kategorijas, uz kurām pamatojas aprēķins; dokumenti, kas sniedz pierādījumus par citās izmaksu kategorijās deklarētām izmaksām, kurām piemēro vienotu likmi; vadošās iestādes nepārprotama piekrišana par budžeta projektu par dokumentu, kurā noteikti atbalsta nosacījumi; dokumentācija par darbaspēka bruto izmaksām un par stundas likmes aprēķinu; ja izmanto vienkāršotu izmaksu iespējas, pamatojoties uz esošām metodēm, dokumentācija, kas apliecina atbilstību līdzīga tipa darbībām, un dokumentācija, kas nepieciešama esošajai metodei, ja tāda ir.

II.

| 1. | dokumenti par finanšu instrumenta izveidošanu, piemēram, finansēšanas nolīgumi u. c.; |
| --- | --- |

1.

dokumenti par finanšu instrumenta izveidošanu, piemēram, finansēšanas nolīgumi u. c.;

| 2. | dokumenti, kuros norādītas summas, kas finanšu instrumentā ieguldītas no katras programmas un saskaņā ar katru prioritāti, izdevumi, kas ir attiecināmi saskaņā ar katru programmu, procenti un citi ieņēmumi, ko rada atbalsts no fondiem, un ar fondiem saistāmu resursu atkārtota izmantošana saskaņā ar 60. un 62. pantu; |
| --- | --- |

2.

dokumenti, kuros norādītas summas, kas finanšu instrumentā ieguldītas no katras programmas un saskaņā ar katru prioritāti, izdevumi, kas ir attiecināmi saskaņā ar katru programmu, procenti un citi ieņēmumi, ko rada atbalsts no fondiem, un ar fondiem saistāmu resursu atkārtota izmantošana saskaņā ar 60. un 62. pantu;

| 3. | dokumenti par finanšu instrumenta darbību, tostarp dokumenti, kas saistīti ar uzraudzību, ziņošanu un verifikācijām; |
| --- | --- |

3.

dokumenti par finanšu instrumenta darbību, tostarp dokumenti, kas saistīti ar uzraudzību, ziņošanu un verifikācijām;

| 4. | dokumenti par programmieguldījumu finanšu instrumentā pārtraukšanu un finanšu instrumenta slēgšanu; |
| --- | --- |

4.

dokumenti par programmieguldījumu finanšu instrumentā pārtraukšanu un finanšu instrumenta slēgšanu;

| 5. | dokumenti par pārvaldības izmaksām un maksām; |
| --- | --- |

5.

dokumenti par pārvaldības izmaksām un maksām;

| 6. | pieteikuma veidlapas vai līdzīgi dokumenti, ko galasaņēmēji iesnieguši kopā ar apliecinošajiem dokumentiem, tostarp uzņēmējdarbības plāni un attiecīgos gadījumos iepriekšējie gada pārskati; |
| --- | --- |

6.

pieteikuma veidlapas vai līdzīgi dokumenti, ko galasaņēmēji iesnieguši kopā ar apliecinošajiem dokumentiem, tostarp uzņēmējdarbības plāni un attiecīgos gadījumos iepriekšējie gada pārskati;

| 7. | kontrolsaraksti un to struktūru ziņojumi, kuras īsteno finanšu instrumentu; |
| --- | --- |

7.

kontrolsaraksti un to struktūru ziņojumi, kuras īsteno finanšu instrumentu;

| 8. | deklarācijas, kas sniegtas saistībā ar de minimis atbalstu; |
| --- | --- |

8.

deklarācijas, kas sniegtas saistībā ar de minimis atbalstu;

| 9. | nolīgumi, kas noslēgti saistībā ar atbalstu, ko sniedz ar finanšu instrumentu, tostarp attiecībā uz pašu kapitālu, aizdevumiem, garantijām vai citiem investīciju veidiem, ko nodrošina galasaņēmējiem; |
| --- | --- |

9.

nolīgumi, kas noslēgti saistībā ar atbalstu, ko sniedz ar finanšu instrumentu, tostarp attiecībā uz pašu kapitālu, aizdevumiem, garantijām vai citiem investīciju veidiem, ko nodrošina galasaņēmējiem;

| 10. | pierādījumi, ka atbalsts, ko sniedz, izmantojot finanšu instrumentu, tiks izmantots tā paredzētajam mērķim; |
| --- | --- |

10.

pierādījumi, ka atbalsts, ko sniedz, izmantojot finanšu instrumentu, tiks izmantots tā paredzētajam mērķim;

| 11. | uzskaite par finanšu plūsmām starp vadošo iestādi un finanšu instrumentu un par finanšu plūsmām finanšu instrumentā visos līmeņos līdz galasaņēmēju līmenim, un attiecībā uz garantijām – pierādījumus, ka pamatā esošie aizdevumi ir izmaksāti; |
| --- | --- |

11.

uzskaite par finanšu plūsmām starp vadošo iestādi un finanšu instrumentu un par finanšu plūsmām finanšu instrumentā visos līmeņos līdz galasaņēmēju līmenim, un attiecībā uz garantijām – pierādījumus, ka pamatā esošie aizdevumi ir izmaksāti;

| 12. | atsevišķa uzskaite vai grāmatvedības kodi attiecībā uz programmieguldījumu, kas samaksāts no finanšu instrumenta, vai garantiju, par ko finanšu instruments uzņēmies saistības par labu galasaņēmējam. |
| --- | --- |

12.

atsevišķa uzskaite vai grāmatvedības kodi attiecībā uz programmieguldījumu, kas samaksāts no finanšu instrumenta, vai garantiju, par ko finanšu instruments uzņēmies saistības par labu galasaņēmējam.

III.

| 1. | dokumenti, kas apliecina Komisijas ex ante vienošanos par darbību veidiem, ko sedz ar vienības izmaksām, fiksētām summām un vienotām likmēm, un saistīto summu un likmju noteikšanu, kā arī summu korekcijas metodēm (programmas apstiprināšana vai grozīšana); |
| --- | --- |

1.

dokumenti, kas apliecina Komisijas ex ante vienošanos par darbību veidiem, ko sedz ar vienības izmaksām, fiksētām summām un vienotām likmēm, un saistīto summu un likmju noteikšanu, kā arī summu korekcijas metodēm (programmas apstiprināšana vai grozīšana);

| 2. | dokumenti, kas apliecina izmaksu kategorijas un summas, kuras ir aprēķina pamatā un uz kurām attiecas vienotā likme; |
| --- | --- |

2.

dokumenti, kas apliecina izmaksu kategorijas un summas, kuras ir aprēķina pamatā un uz kurām attiecas vienotā likme;

| 3. | dokumenti, kas apliecina, ka ir izpildīti Komisijas veiktās atlīdzināšanas nosacījumi; |
| --- | --- |

3.

dokumenti, kas apliecina, ka ir izpildīti Komisijas veiktās atlīdzināšanas nosacījumi;

| 4. | attiecīgos gadījumos – dokumenti, kas apliecina summu korekcijas; |
| --- | --- |

4.

attiecīgos gadījumos – dokumenti, kas apliecina summu korekcijas;

| 5. | dokumenti, kas apliecina aprēķina metodi, ja tiek piemērots 94. panta 2. punkta otrās daļas a) apakšpunkts; |
| --- | --- |

5.

dokumenti, kas apliecina aprēķina metodi, ja tiek piemērots 94. panta 2. punkta otrās daļas a) apakšpunkts;

| 6. | dokumenti par to darbību atlasi un apstiprināšanu, uz kurām attiecas Komisijas atlīdzinātais Savienības ieguldījums, pamatojoties uz vienkāršotu izmaksu iespējām; |
| --- | --- |

6.

dokumenti par to darbību atlasi un apstiprināšanu, uz kurām attiecas Komisijas atlīdzinātais Savienības ieguldījums, pamatojoties uz vienkāršotu izmaksu iespējām;

| 7. | saņēmēja un vadošās iestādes/starpniekstruktūras parakstīts dokuments, kurā noteikti atbalsta nosacījumi un saņēmējiem sniegtā atbalsta veids; |
| --- | --- |

7.

saņēmēja un vadošās iestādes/starpniekstruktūras parakstīts dokuments, kurā noteikti atbalsta nosacījumi un saņēmējiem sniegtā atbalsta veids;

| 8. | dokumentācija, kas apliecina pārvaldības verifikācijas un revīzijas, kas veiktas saskaņā ar 94. panta 3. punkta trešo daļu; |
| --- | --- |

8.

dokumentācija, kas apliecina pārvaldības verifikācijas un revīzijas, kas veiktas saskaņā ar 94. panta 3. punkta trešo daļu;

| 9. | saņēmējam veikta publiskā ieguldījuma maksājuma apliecinājums un maksājuma veikšanas datums. |
| --- | --- |

9.

saņēmējam veikta publiskā ieguldījuma maksājuma apliecinājums un maksājuma veikšanas datums.

IV.

| 1. | dokumenti, kas apliecina Komisijas ex ante piekrišanu izpildāmajiem nosacījumiem vai sasniedzamajiem rezultātiem un atbilstošās summas (programmas apstiprināšana vai grozīšana); |
| --- | --- |

1.

dokumenti, kas apliecina Komisijas ex ante piekrišanu izpildāmajiem nosacījumiem vai sasniedzamajiem rezultātiem un atbilstošās summas (programmas apstiprināšana vai grozīšana);

| 2. | dokumenti par to darbību atlasi un apstiprināšanu, uz kurām attiecas Komisijas atlīdzinātais Savienības ieguldījums, pamatojoties uz 95. pantu (finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām); |
| --- | --- |

2.

dokumenti par to darbību atlasi un apstiprināšanu, uz kurām attiecas Komisijas atlīdzinātais Savienības ieguldījums, pamatojoties uz 95. pantu (finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām);

| 3. | saņēmēja un vadošās iestādes/starpniekstruktūras parakstīts dokuments, kurā noteikti atbalsta nosacījumi un saņēmējiem sniegtā atbalsta veids; |
| --- | --- |

3.

saņēmēja un vadošās iestādes/starpniekstruktūras parakstīts dokuments, kurā noteikti atbalsta nosacījumi un saņēmējiem sniegtā atbalsta veids;

| 4. | dokumentācija, kas apliecina pārvaldības verifikācijas un revīzijas, kas veiktas saskaņā ar 95. panta 3. punkta otro daļu; |
| --- | --- |

4.

dokumentācija, kas apliecina pārvaldības verifikācijas un revīzijas, kas veiktas saskaņā ar 95. panta 3. punkta otro daļu;

| 5. | saņēmējam veikta publiskā ieguldījuma maksājuma apliecinājums un maksājuma veikšanas datums; |
| --- | --- |

5.

saņēmējam veikta publiskā ieguldījuma maksājuma apliecinājums un maksājuma veikšanas datums;

| 6. | dokumenti, kas apliecina nosacījumu izpildi vai rezultātu sasniegšanu katrā posmā, ja izpilde notiek pa posmiem, kā arī pirms galīgo izdevumu deklarēšanas Komisijai. |
| --- | --- |

6.

dokumenti, kas apliecina nosacījumu izpildi vai rezultātu sasniegšanu katrā posmā, ja izpilde notiek pa posmiem, kā arī pirms galīgo izdevumu deklarēšanas Komisijai.

---

XIV PIELIKUMS

ELEKTRONISKAS DATU APMAIŅAS SISTĒMAS STARP PROGRAMMĀ IESAISTĪTAJĀM IESTĀDĒM UN SAŅĒMĒJIEM – 69. PANTA 8. PUNKTS

1.

Programmā iesaistīto iestāžu pienākumi attiecībā uz elektronisko datu apmaiņas sistēmu raksturlielumiem

1.1.

Nodrošināt datu drošību, datu integritāti, datu konfidencialitāti un sūtītāja autentifikāciju atbilstoši 69. panta 6. un 8. punktam, 72. panta 1. punkta e) apakšpunktam un 82. pantam.

1.2.

Nodrošināt pieejamību un darbību standarta darbalaikā un ārpus tā (izņemot tehniskās apkopes laikā).

1.3.

Nodrošināt, ka sistēmas mērķis ir izmantot loģiskas, vienkāršas un intuitīvas funkcijas un saskarni.

1.4.

| a) | interaktīvas veidlapas un/vai veidlapas, ko iepriekš aizpildījusi sistēma, pamatojoties uz datiem, kas tiek saglabāti procedūru secīgajos posmos; |
| --- | --- |

a)

interaktīvas veidlapas un/vai veidlapas, ko iepriekš aizpildījusi sistēma, pamatojoties uz datiem, kas tiek saglabāti procedūru secīgajos posmos;

| b) | attiecīgā gadījumā automātiskus aprēķinus; |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā automātiskus aprēķinus;

| c) | automātiskas iegultas kontroles, kas samazina dokumentu vai informācijas atkārtotu apmaiņu; |
| --- | --- |

c)

automātiskas iegultas kontroles, kas samazina dokumentu vai informācijas atkārtotu apmaiņu;

| d) | sistēmas ģenerētus brīdinājumus saņēmēja informēšanai par to, ka iespējams veikt konkrētas darbības; |
| --- | --- |

d)

sistēmas ģenerētus brīdinājumus saņēmēja informēšanai par to, ka iespējams veikt konkrētas darbības;

| e) | statusa izsekošanu tiešsaistē, kas saņēmējam ļauj uzraudzīt projekta pašreizējo statusu; |
| --- | --- |

e)

statusa izsekošanu tiešsaistē, kas saņēmējam ļauj uzraudzīt projekta pašreizējo statusu;

| f) | visus iepriekš pieejamos datus un dokumentus, kas apstrādāti elektroniskajā datu apmaiņas sistēmā. |
| --- | --- |

f)

visus iepriekš pieejamos datus un dokumentus, kas apstrādāti elektroniskajā datu apmaiņas sistēmā.

1.5.

Nodrošināt uzskaitvedību un datu saglabāšanu sistēmā, kas ļauj veikt gan to maksājumu pieprasījumu administratīvās verifikācijas, ko saņēmēji iesnieguši saskaņā ar 74. panta 2. punktu, gan revīzijas.

2.

Programmā iesaistīto iestāžu atbildība attiecībā uz dokumentu un datu nosūtīšanas kārtību, veicot visas apmaiņas

2.1.

Nodrošināt tāda elektroniskā paraksta izmantošanu, kas atbilst vienam no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 910/2014 definētajiem trim elektronisko parakstu veidiem (1).

2.2.

Nodrošināt, ka tiek saglabāts to dokumentu un datu nosūtīšanas datums, ko saņēmējs nosūta programmā iesaistītajām iestādēm un otrādi.

2.3.

Nodrošināt piekļuvi tieši ar interaktīvas lietotāja saskarnes (tīmekļa lietotnes) vai ar tehniskas saskarnes starpniecību, kas ļauj automātiski sinhronizēt un nosūtīt datus starp saņēmējiem un dalībvalstu sistēmām.

2.4.

Nodrošināt personas datu privātuma aizsardzību fiziskām personām un komerciālās konfidencialitātes aizsardzību juridiskām personām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/58/EK (2) un Regulu (ES) 2016/679.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 910/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū un ar ko atceļ Direktīvu 1999/93/EK (OV L 257, 28.8.2014., 73. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.).

2

---

XV PIELIKUMS

SFC2021: elektroniska datu apmaiņas sistēma starp dalībvalstīm un Komisiju – 69. panta 9. punkts

1.   Komisijas pienākumi

| 1.1. | Nodrošināt elektroniskas datu apmaiņas sistēmas ("SFC2021") darbību visai oficiālai informācijas apmaiņai starp dalībvalsti un Komisiju. SFC2021 satur vismaz to informāciju, kas norādīta saskaņā ar šo regulu noteiktajās veidnēs. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Nodrošināt šādus SFC2021 raksturlielumus:






  a) | interaktīvas veidlapas vai veidlapas, ko sistēma jau sākotnēji aizpildījusi, izmantojot tajā jau agrāk reģistrētus datus; |
| --- | --- | --- |

1.2.

a)

interaktīvas veidlapas vai veidlapas, ko sistēma jau sākotnēji aizpildījusi, izmantojot tajā jau agrāk reģistrētus datus;

| b) | automātiski aprēķini, kur tas lietotājiem atvieglina ievadīšanu; |
| --- | --- |

b)

automātiski aprēķini, kur tas lietotājiem atvieglina ievadīšanu;

| c) | automātiska iegulta kontrole, lai verificētu nosūtīto datu iekšējo konsekvenci un šo datu atbilstību piemērojamajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

c)

automātiska iegulta kontrole, lai verificētu nosūtīto datu iekšējo konsekvenci un šo datu atbilstību piemērojamajiem noteikumiem;

| d) | sistēmas ģenerēti brīdinājumi, kas informē SFC2021 lietotājus, ka ir vai nav iespējams veikt konkrētas darbības; |
| --- | --- |

d)

sistēmas ģenerēti brīdinājumi, kas informē SFC2021 lietotājus, ka ir vai nav iespējams veikt konkrētas darbības;

| e) | sistēmā ievadītās informācijas apstrādes izsekošana tiešsaistē; |
| --- | --- |

e)

sistēmā ievadītās informācijas apstrādes izsekošana tiešsaistē;

| f) | vēsturisku datu pieejamība attiecībā uz visu par programmu ievadīto informāciju; |
| --- | --- |

f)

vēsturisku datu pieejamība attiecībā uz visu par programmu ievadīto informāciju;

| g) | obligāta elektroniskā paraksta pieejamība Regulas (ES) Nr. 910/2014 nozīmē, kas tiks atzīts kā pierādījums tiesvedībā. |
| --- | --- |

g)

obligāta elektroniskā paraksta pieejamība Regulas (ES) Nr. 910/2014 nozīmē, kas tiks atzīts kā pierādījums tiesvedībā.

| 1.3. | Nodrošināt informācijas tehnoloģijas drošības politiku attiecībā uz SFC2021, kas piemērojama sistēmu izmantojošam personālam, saskaņā ar attiecīgiem Savienības noteikumiem, jo īpaši Komisijas Lēmumu (ES, Euratom) 2017/46 (1) un tā īstenošanas noteikumiem. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Iecelt personu vai personas, kas atbildīgas par SFC2021 drošības politikas definēšanu, uzturēšanu un pareizas piemērošanas īstenošanu. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Dalībvalstu pienākumi

| 2.1. | Nodrošināt, ka programmā iesaistītās dalībvalsts iestādes, kas norādītas saskaņā ar 71. panta 1. punktu, kā arī struktūras, kuras norādītas kā tādas, kas veic noteiktus uzdevumus, par kuriem atbildīga vadošā iestāde vai revīzijas iestāde saskaņā ar 71. panta 2. un 3. punktu, ievada SCF2021 nosūtāmo informāciju, par kuru tās ir atbildīgas, un šādas informācijas atjauninājumus. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Nodrošināt tādas informācijas verifikāciju, ko iesniegusi cita persona, nevis tā, kura ievadīja datus šādas informācijas nosūtīšanai. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Nodrošināt pasākumus iepriekš minēto uzdevumu nodalīšanai, izmantojot dalībvalstu pārvaldības un kontroles informācijas sistēmas, kas automātiski savienotas ar SCF2021. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Iecelt personu vai personas, kas atbild par piekļuves tiesību pārvaldību, lai izpildītu šādus uzdevumus:






  a) | identificēt lietotājus, kas pieprasa piekļuvi, pārliecinoties, ka organizācija minētos lietotājus nodarbina; |
| --- | --- | --- |

2.4.

a)

identificēt lietotājus, kas pieprasa piekļuvi, pārliecinoties, ka organizācija minētos lietotājus nodarbina;

| b) | informēt lietotājus par viņu pienākumiem aizsargāt sistēmas drošību; |
| --- | --- |

b)

informēt lietotājus par viņu pienākumiem aizsargāt sistēmas drošību;

| c) | pārbaudīt, vai lietotājiem pienākas pieprasītais privilēģiju līmenis saistībā ar viņu uzdevumiem un viņu vietu hierarhijā; |
| --- | --- |

c)

pārbaudīt, vai lietotājiem pienākas pieprasītais privilēģiju līmenis saistībā ar viņu uzdevumiem un viņu vietu hierarhijā;

| d) | pieprasīt piekļuves tiesību izbeigšanu, kad šīs tiesības vairs nav vajadzīgas vai pamatotas; |
| --- | --- |

d)

pieprasīt piekļuves tiesību izbeigšanu, kad šīs tiesības vairs nav vajadzīgas vai pamatotas;

| e) | nekavējoties ziņot par aizdomīgiem gadījumiem, kuri var radīt šaubas par sistēmas drošību; |
| --- | --- |

e)

nekavējoties ziņot par aizdomīgiem gadījumiem, kuri var radīt šaubas par sistēmas drošību;

| f) | nodrošināt lietotāja identifikācijas datu pastāvīgu precizitāti, ziņojot par jebkādām izmaiņām; |
| --- | --- |

f)

nodrošināt lietotāja identifikācijas datu pastāvīgu precizitāti, ziņojot par jebkādām izmaiņām;

| g) | veikt vajadzīgos datu aizsardzības un komerciālās konfidencialitātes piesardzības pasākumus saskaņā ar Savienības un valsts noteikumiem; |
| --- | --- |

g)

veikt vajadzīgos datu aizsardzības un komerciālās konfidencialitātes piesardzības pasākumus saskaņā ar Savienības un valsts noteikumiem;

| h) | informēt Komisiju par visām izmaiņām, kas ietekmē dalībvalsts iestāžu vai SFC2021 lietotāju spējas veikt 2.1. punktā minētos pienākumus vai viņu personīgās spējas veikt a)–g) apakšpunktā minētos pienākumus. |
| --- | --- |

h)

informēt Komisiju par visām izmaiņām, kas ietekmē dalībvalsts iestāžu vai SFC2021 lietotāju spējas veikt 2.1. punktā minētos pienākumus vai viņu personīgās spējas veikt a)–g) apakšpunktā minētos pienākumus.

| 2.5. | Nodrošināt pasākumus fizisku personu privātuma un personas datu aizsardzībai un juridisku personu komerciālās konfidencialitātes aizsardzībai saskaņā ar Direktīvu 2002/58/EK, Regulu (ES) 2016/679 un Regulu (ES) 2018/1725. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Pieņemt valsts, reģionālu vai vietēju informācijas drošības politiku par piekļuvi SFC2021, pamatojoties uz riska novērtējumu, kas piemērojams visām SFC2021 izmantojošām iestādēm, un pievēršoties šādiem aspektiem:






  a) | tās personas vai personu, kuras atbildīgas par II iedaļas 2.4. punktā minēto piekļuves tiesību pārvaldību, veiktā darba IT drošības aspekti, ja tiek izmantota tiešā lietošana; |
| --- | --- | --- |

2.6.

a)

tās personas vai personu, kuras atbildīgas par II iedaļas 2.4. punktā minēto piekļuves tiesību pārvaldību, veiktā darba IT drošības aspekti, ja tiek izmantota tiešā lietošana;

| b) | ja caur 2.3. punktā minēto tehnisko saskarni SFC2021 ir pieslēgtas valsts, reģionālas vai vietējas datorsistēmas, šo sistēmu drošības pasākumi, kas ļauj pieskaņoties SFC2021 drošības prasībām un ietver:






  i) | fizisku drošību; |
| --- | --- | --- |

b)

ja caur 2.3. punktā minēto tehnisko saskarni SFC2021 ir pieslēgtas valsts, reģionālas vai vietējas datorsistēmas, šo sistēmu drošības pasākumi, kas ļauj pieskaņoties SFC2021 drošības prasībām un ietver:

i)

fizisku drošību;

| ii) | datu nesēju un piekļuves kontroli; |
| --- | --- |

ii)

datu nesēju un piekļuves kontroli;

| iii) | uzglabāšanas kontroli; |
| --- | --- |

iii)

uzglabāšanas kontroli;

| iv) | piekļuves un paroļu kontroli; |
| --- | --- |

iv)

piekļuves un paroļu kontroli;

| v) | uzraudzību; |
| --- | --- |

v)

uzraudzību;

| vi) | savstarpēju savienojumu ar SFC2021; |
| --- | --- |

vi)

savstarpēju savienojumu ar SFC2021;

| vii) | komunikācijas infrastruktūru; |
| --- | --- |

vii)

komunikācijas infrastruktūru;

| viii) | cilvēkresursu pārvaldību pirms pieņemšanas darbā, nodarbinātības laikā un pēc nodarbinātības; |
| --- | --- |

viii)

cilvēkresursu pārvaldību pirms pieņemšanas darbā, nodarbinātības laikā un pēc nodarbinātības;

| ix) | incidentu pārvaldību. |
| --- | --- |

ix)

incidentu pārvaldību.

| 2.7. | Pēc Komisijas pieprasījuma darīt tai pieejamu 2.6. punktā minēto dokumentu. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Iecelt personu vai personas, kuras atbildīgas par to, ka tiek uzturēta un nodrošināta valsts, reģionālas vai vietējas IT drošības politikas piemērošana, un kuras darbojas kā kontaktpunkts Komisijas izraudzītajai personai vai personām, kas minētas 1.4. punktā. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Komisijas un dalībvalstu kopīgie pienākumi

| 3.1. | Nodrošināt pieejamību vai nu tieši caur interaktīvu lietotāja saskarni (piemēram, tīmekļa lietotni), vai caur tehnisku saskarni, izmantojot iepriekš definētus protokolus (piemēram, tīmekļa pakalpojumi), kas ļauj automātiski sinhronizēt un nosūtīt datus starp dalībvalstu informācijas sistēmām un SFC2021. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Nodrošināt datumu, kad dalībvalsts Komisijai (un otrādi) elektroniski nosūta informāciju elektroniskā datu apmaiņā, ko uzskata par attiecīgā dokumenta iesniegšanas datumu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Nodrošināt, ka oficiālo datu apmaiņa notiek tikai caur SCF2021, izņemot force majeure gadījumos, un ka SCF2021 iegultajās elektroniskajās veidlapās sniegtā informācija (turpmāk – "strukturētie dati") netiek aizvietota ar nestrukturētiem datiem un ka nekonsekvences gadījumā strukturētie dati prevalē pār nestrukturētiem datiem.
  Force majeure gadījumā, ja SFC2021 darbība ir traucēta vai ja nav savienojuma ar SFC2021 ilgāk par vienu darbdienu pēdējā nedēļā pirms informācijas iesniegšanai noteiktā termiņa vai laikposmā no 18. līdz 26. decembrim, vai piecas darbdienas citos periodos, informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm un Komisiju var veikt papīra formātā, izmantojot šajā regulā noteiktās veidnes, un šādā gadījumā dokumenta iesniegšanas datums ir pasta zīmoga datums. Pēc tam, kad force majeure stāvoklis ir beidzies, attiecīgā puse bez kavēšanās ievada SFC2021 informāciju, kas jau ir sniegta papīra formātā. |
| --- | --- |

3.3.

Force majeure gadījumā, ja SFC2021 darbība ir traucēta vai ja nav savienojuma ar SFC2021 ilgāk par vienu darbdienu pēdējā nedēļā pirms informācijas iesniegšanai noteiktā termiņa vai laikposmā no 18. līdz 26. decembrim, vai piecas darbdienas citos periodos, informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm un Komisiju var veikt papīra formātā, izmantojot šajā regulā noteiktās veidnes, un šādā gadījumā dokumenta iesniegšanas datums ir pasta zīmoga datums. Pēc tam, kad force majeure stāvoklis ir beidzies, attiecīgā puse bez kavēšanās ievada SFC2021 informāciju, kas jau ir sniegta papīra formātā.

| 3.4. | Nodrošināt, ka tiek ievēroti IT drošības noteikumi, kas publicēti SFC2021 portālā, un pasākumi, ko Komisija īsteno SFC2021, lai datu nosūtīšana būtu droša, jo īpaši saistībā ar 2.3. punktā minētās tehniskās saskarnes lietošanu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Īstenot un nodrošināt to drošības pasākumu efektivitāti, kas pieņemti, lai aizsargātu datus, kas tiek glabāti vai nosūtīti caur SFC2021. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Ik gadu atjaunināt un pārskatīt SFC2021 IT drošības politiku un attiecīgās valstu, reģionālās un vietējās drošības politikas, ja notiek tehnoloģiskas izmaiņas, tiek konstatēti jauni apdraudējumi vai citas saistītas norises. |
| --- | --- |

3.6.

---

(1)  Komisijas Lēmums (ES. Euratom) (2017. gada 10. janvāris) par komunikācijas un informācijas sistēmu drošību Eiropas Komisijā (OV L 6, 11.1.2017., 40. lpp.).

---

XVI PIELIKUMS

Pārvaldības un kontroles sistēmas apraksta veidne – 69. panta 11. punkts

1.   VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

| 1.1. | Informāciju iesniedz:






  — | dalībvalsts: |
| --- | --- | --- |

1.1.

—

dalībvalsts:

| — | programmas(-u) nosaukums(-i) un CCI numurs(-i): (visas programmas, kuras attiecas uz vadošo iestādi gadījumā, ja ir vienota pārvaldības un kontroles sistēma): |
| --- | --- |

—

programmas(-u) nosaukums(-i) un CCI numurs(-i): (visas programmas, kuras attiecas uz vadošo iestādi gadījumā, ja ir vienota pārvaldības un kontroles sistēma):

| — | galvenās kontaktpersonas vārds, uzvārds un e-pasta adrese: (par aprakstu atbildīgā struktūra): |
| --- | --- |

—

galvenās kontaktpersonas vārds, uzvārds un e-pasta adrese: (par aprakstu atbildīgā struktūra):

| 1.2. | Sniegtā informācija raksturo situāciju uz: (dd/mm/gg) |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Sistēmas struktūra (vispārīga informācija un blokshēma, kurā attēlotas organizatoriskās attiecības starp iestādēm/struktūrām, kas iesaistītas pārvaldības un kontroles sistēmā). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.3.1. | Vadošā iestāde (nosaukums, adrese, kontaktpunkts vadošajā iestādē). |
| --- | --- |

1.3.1.

| 1.3.2. | Starpniekstruktūras (nosaukums, adrese un kontaktpunkti starpniekstruktūrās). |
| --- | --- |

1.3.2.

| 1.3.3. | Struktūra, kas īsteno grāmatvedības funkciju (nosaukums, adrese un kontaktpunkti vadošajā iestādē vai programmā iesaistītā iestāde, kas īsteno grāmatvedības funkciju). |
| --- | --- |

1.3.3.

| 1.3.4. | Norādīt, kā tiek ievērots funkciju nodalīšanas princips starp programmā iesaistītajām iestādēm un tajās. |
| --- | --- |

1.3.4.

2.   VADOŠĀ IESTĀDE

| 2.1. | Vadošā iestāde – organizācijas apraksts un to procedūru apraksts, kas saistītas ar vadošās iestādes funkcijām un uzdevumiem, kā paredzēts 72.–75. pantā. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Vadošās iestādes (valsts, reģionāla vai vietējā līmeņa publiskā struktūra vai privātā struktūra) statuss un struktūra, kuras daļa tā ir. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Vadošās iestādes tieši īstenoto funkciju un uzdevumu detalizēts apraksts. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Attiecīgā gadījumā katras starpniekstruktūras katras funkcijas detalizēts apraksts un vadošās iestādes deleģētie uzdevumi, starpniekstruktūru identifikācija un deleģējuma forma. Būtu jānorāda atsauce uz attiecīgiem dokumentiem (rakstiski nolīgumi). |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Procedūras vadošās iestādes deleģēto funkciju un uzdevumu, ja tādi ir, pārraudzībai. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Satvars, ar ko nodrošina, lai vajadzības gadījumā tiktu veikti pienācīgi riska pārvaldības pasākumi, it īpaši gadījumos, kad pārvaldības un kontroles sistēmā tiek veiktas būtiskas izmaiņas. |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | Vadošās iestādes organizācijas shēma un informācija par tās saistību ar jebkuru citu struktūru vai struktūrvienībām (iekšējām vai ārējām), kas veic 72.–75. pantā paredzētās funkcijas un uzdevumus. |
| --- | --- |

2.1.6.

| 2.1.7. | Norāde par resursiem, ko plānots piešķirt saistībā ar vadošās iestādes dažādajām funkcijām (tostarp, ja vajadzīgs, informācija par jebkādu plānotu ārpakalpojumu izmantošanu un to jomu). |
| --- | --- |

2.1.7.

3.   STRUKTŪRA, KAS ĪSTENO GRĀMATVEDĪBAS FUNKCIJU

| 3.1. | Organizācijas statuss un apraksts un procedūras, kas saistītas ar grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras funkcijām. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras (valsts, reģionāla vai vietējā līmeņa publiskā struktūra vai privātā struktūra) statuss un attiecīgā gadījumā arī struktūra, kuras daļa tā ir. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | To funkciju un uzdevumu apraksts, kurus veic struktūra, kas īsteno grāmatvedības funkciju, kā izklāstīts 76. pantā. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Apraksts, kā tiek organizēts darbs (darbplūsmas, procesi, iekšējās struktūrvienības), kādas procedūras piemēro un kad, kā tās tiek pārraudzītas utt. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Norāde par resursiem, ko plānots piešķirt saistībā ar dažādajiem grāmatvedības uzdevumiem. |
| --- | --- |

3.1.4.

4.   ELEKTRONISKĀ SISTĒMA

| 4.1. | Elektroniskās sistēmas vai sistēmu apraksts, ieskaitot blokshēmu (centrāla vai kopējā tīkla sistēma vai decentralizēta sistēma ar savienojumiem starp sistēmām), kas paredzēta, lai: |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | datorizētā veidā reģistrētu un glabātu datus par katru darbību, tostarp attiecīgā gadījumā datus par atsevišķiem dalībniekiem un datus atsevišķi pa rādītājiem, ja tas paredzēts šajā regulā; |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | nodrošinātu, ka tiek reģistrēta un glabāta katras darbības grāmatvedības uzskaite vai kodi un ka šī uzskaite vai kodi atbalsta datus, kas nepieciešami, lai sagatavotu maksājuma pieteikumus un pārskatus; |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | uzturētu grāmatvedības uzskaiti vai turētu atsevišķus uzskaites kodus par Komisijai deklarētiem izdevumiem un atbilstošo publisko ieguldījumu, kas izmaksāts saņēmējiem; |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | reģistrētu visas summas, kas atsauktas grāmatvedības gadā, kā izklāstīts 98. panta 3. punkta b) apakšpunktā, un kas atskaitītas no pārskatiem, kā izklāstīts 98. panta 6. punktā, un šādu atsaukumu un atskaitījumu iemeslus; |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | norādītu, vai sistēmas darbojas efektīvi un var uzticami reģistrēt minētos datus datumā, kad šis apraksts ir sagatavots, kā noteikts 1.2. punktā; |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | aprakstītu procedūras elektronisko sistēmu drošības, integritātes un konfidencialitātes nodrošināšanai. |
| --- | --- |

4.1.6.

---

XVII PIELIKUMS

ELEKTRONISKI REĢISTRĒJAMIE UN UZGLABĀJAMIE DATI PAR KATRU DARBĪBU – 72. PANTA 1. PUNKTA E) APAKŠPUNKTS

Šajā pielikumā ir noteikti reģistrējamie dati, nenosakot īpašu elektroniskās sistēmas struktūru (piemēram, informāciju, kas iekļauta pozīcijā šā pielikuma nolūkos, var iedalīt vairākos datu laukos attiecīgajā elektroniskajā sistēmā).

Dati, kas norādīti tabulas pirmajā kolonnā, ir vajadzīgi darbībām, ko atbalsta kāds no fondiem, uz kuru attiecas šī regula, ja vien otrajā kolonnā nav norādīts citādi. Būtu jāaizpilda tikai konkrētajai darbībai relevantie datu lauki. Attiecībā uz finanšu instrumentu darbībām reģistrē un uzglabā arī informāciju iedaļās, kas skaidri attiecas uz finanšu instrumentiem.

Ja darbību atbalsta vairāk nekā viena programma, prioritāte, fonds vai vairāk nekā viena reģiona kategorija, šā pielikuma 28.–123. laukā minēto informāciju reģistrē tā, lai datus varētu izgūt, sadalot tos pa programmām, prioritātēm, fondiem un reģiona kategorijām.

Turklāt šā pielikuma 46.–152. laukā minēto informāciju (dati, kas saistīti ar 42. pantā un VII pielikumā noteiktajām ziņošanas prasībām) reģistrē tā, lai datus varētu izgūt, sadalot tos pa konkrētiem mērķiem.

| Datu lauki | Norāde par fondiem, attiecībā uz kuriem dati nav nepieciešami |
| --- | --- |
| Dati par saņēmēju (1)
   (2) |
| 1. | Katra saņēmēja nosaukums un unikālais identifikators (attiecīgā gadījumā) |

Datu lauki

Norāde par fondiem, attiecībā uz kuriem dati nav nepieciešami

Dati par saņēmēju (1)
   (2)

1.

Katra saņēmēja nosaukums un unikālais identifikators (attiecīgā gadījumā)

| 2. | Informācija par to, vai saņēmējs ir publisko tiesību vai privāttiesību struktūra, vai subjekts ar juridiskas personas statusu vai bez tā, vai fiziska persona. Fiziskas personas gadījumā – dzimšanas datums un valsts identifikācijas numurs. Publisko tiesību vai privāttiesību struktūras vai subjekta ar juridiskas personas statusu vai bez tā gadījumā – PVN vai nodokļu maksātāja identifikācijas numurs |
| --- | --- |

2.

Informācija par to, vai saņēmējs ir publisko tiesību vai privāttiesību struktūra, vai subjekts ar juridiskas personas statusu vai bez tā, vai fiziska persona. Fiziskas personas gadījumā – dzimšanas datums un valsts identifikācijas numurs. Publisko tiesību vai privāttiesību struktūras vai subjekta ar juridiskas personas statusu vai bez tā gadījumā – PVN vai nodokļu maksātāja identifikācijas numurs

| 3. | Informācija par visiem saņēmēja faktiskajiem īpašniekiem, ja tādi ir, kā noteikts Direktīvas (ES) 2015/849 3. panta 6. punktā, proti, vārds(-i) un uzvārds(-i), dzimšanas datums(-i) un PVN reģistrācijas numurs(-i) vai nodokļu maksātāja identifikācijas numurs(-i)
  Dalībvalstis var izpildīt šo prasību, izmantojot reģistros glabātos datus, kā minēts Direktīvas (ES) 2015/849 30. pantā, ar noteikumu, ka ir iekļauts unikāls identifikācijas numurs. |
| --- | --- |

3.

Informācija par visiem saņēmēja faktiskajiem īpašniekiem, ja tādi ir, kā noteikts Direktīvas (ES) 2015/849 3. panta 6. punktā, proti, vārds(-i) un uzvārds(-i), dzimšanas datums(-i) un PVN reģistrācijas numurs(-i) vai nodokļu maksātāja identifikācijas numurs(-i)

Dalībvalstis var izpildīt šo prasību, izmantojot reģistros glabātos datus, kā minēts Direktīvas (ES) 2015/849 30. pantā, ar noteikumu, ka ir iekļauts unikāls identifikācijas numurs.

| 4. | Informācija par to, vai saņēmējs ir struktūra, kas saņem atbalstu (valsts atbalsta kontekstā) vai piešķir atbalstu (de minimis atbalsta kontekstā) |
| --- | --- |

4.

Informācija par to, vai saņēmējs ir struktūra, kas saņem atbalstu (valsts atbalsta kontekstā) vai piešķir atbalstu (de minimis atbalsta kontekstā)

| 5. | Vienīgi attiecībā uz PPP darbībām – informācija par to, vai saņēmējs ir publiskā struktūra, kas uzsāk PPP darbību, vai privātā sektora partneris, kas izraudzīts tās īstenošanai |
| --- | --- |

5.

Vienīgi attiecībā uz PPP darbībām – informācija par to, vai saņēmējs ir publiskā struktūra, kas uzsāk PPP darbību, vai privātā sektora partneris, kas izraudzīts tās īstenošanai

| 6. | Vienīgi attiecībā uz mazo projektu fondiem (Interreg) – informācija par to, vai mazo projektu fonda saņēmējs ir pārrobežu juridiskā struktūra, Eiropas teritoriālās sadarbības grupa vai struktūra ar juridiskas personas statusu |
| --- | --- |

6.

Vienīgi attiecībā uz mazo projektu fondiem (Interreg) – informācija par to, vai mazo projektu fonda saņēmējs ir pārrobežu juridiskā struktūra, Eiropas teritoriālās sadarbības grupa vai struktūra ar juridiskas personas statusu

Nepiemēro ERAF saskaņā ar mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, ESF+, Kohēzijas fondam, TPF, EJZAF, AMIF, IDF vai BMVI

| 7. | Saņēmēja kontaktinformācija |
| --- | --- |

7.

Saņēmēja kontaktinformācija

Dati par saņēmēju finanšu instrumentu kontekstā

| 8. | Informācija par to, vai saņēmējs ir:






  a) | struktūra, kas īsteno līdzdalības fondu, vai |
| --- | --- | --- |

8.

Informācija par to, vai saņēmējs ir:

a)

struktūra, kas īsteno līdzdalības fondu, vai

| b) | ja nav līdzdalības fonda struktūras, struktūra, kas īsteno īpašu fondu, vai |
| --- | --- |

b)

ja nav līdzdalības fonda struktūras, struktūra, kas īsteno īpašu fondu, vai

| c) | ja vadošā iestāde finanšu instrumentu īsteno tieši, informācija par vadošo iestādi |
| --- | --- |

c)

ja vadošā iestāde finanšu instrumentu īsteno tieši, informācija par vadošo iestādi

Dati par darbību

| 9. | Darbības nosaukums un unikālais identifikators |
| --- | --- |

9.

Darbības nosaukums un unikālais identifikators

| 10. | Īss darbības apraksts. Informācija par to, kas tiek finansēts, un galvenie mērķi |
| --- | --- |

10.

Īss darbības apraksts. Informācija par to, kas tiek finansēts, un galvenie mērķi

| 11. | Informācija par to, vai uz darbību attiecas 94. vai 95. panta noteikumi |
| --- | --- |

11.

Informācija par to, vai uz darbību attiecas 94. vai 95. panta noteikumi

| 12. | Informācija par to, vai darbība ir stratēģiski svarīga darbība |
| --- | --- |

12.

Informācija par to, vai darbība ir stratēģiski svarīga darbība

| 13. | Informācija par to, vai darbība atbilst BMVI regulas 12. panta 1. punktam, IDF regulas 12. panta 1. punktam un AMIF regulas 15. panta 1. punktam, vai īpašai darbībai, vai darbībai, kas uzskaitīta minēto regulu IV pielikumā, vai darbības atbalstam vai ārkārtas palīdzībai |
| --- | --- |

13.

Informācija par to, vai darbība atbilst BMVI regulas 12. panta 1. punktam, IDF regulas 12. panta 1. punktam un AMIF regulas 15. panta 1. punktam, vai īpašai darbībai, vai darbībai, kas uzskaitīta minēto regulu IV pielikumā, vai darbības atbalstam vai ārkārtas palīdzībai

Neattiecas uz ERAF, ESF+, Kohēzijas fondu, TPF vai EJZAF

| 14. | Darbības pieteikuma iesniegšanas datums |
| --- | --- |

14.

Darbības pieteikuma iesniegšanas datums

| 15. | Sākuma datums, kas norādīts dokumentā, kurā izklāstīti atbalsta nosacījumi |
| --- | --- |

15.

Sākuma datums, kas norādīts dokumentā, kurā izklāstīti atbalsta nosacījumi

| 16. | Beigu datums, kas norādīts dokumentā, kurā izklāstīti atbalsta nosacījumi |
| --- | --- |

16.

Beigu datums, kas norādīts dokumentā, kurā izklāstīti atbalsta nosacījumi

| 17. | Faktiskais datums, kad darbība ir fiziski pabeigta vai pilnībā īstenota |
| --- | --- |

17.

Faktiskais datums, kad darbība ir fiziski pabeigta vai pilnībā īstenota

| 18. | Struktūra, kas izdod dokumentu, kurā izklāstīti atbalsta nosacījumi |
| --- | --- |

18.

Struktūra, kas izdod dokumentu, kurā izklāstīti atbalsta nosacījumi

| 19. | Tā dokumenta datums, kurā izklāstīti atbalsta nosacījumi, un tā grozījumu (ja tādi ir) datums |
| --- | --- |

19.

Tā dokumenta datums, kurā izklāstīti atbalsta nosacījumi, un tā grozījumu (ja tādi ir) datums

| 20. | Informācija par to, vai publiskais atbalsts darbībai būs valsts atbalsts |
| --- | --- |

20.

Informācija par to, vai publiskais atbalsts darbībai būs valsts atbalsts

| 21. | Informācija par to, vai publiskais atbalsts darbībai būs de minimis atbalsts |
| --- | --- |

21.

Informācija par to, vai publiskais atbalsts darbībai būs de minimis atbalsts

| 22. | Informācija par to, vai darbība ir PPP darbība |
| --- | --- |

22.

Informācija par to, vai darbība ir PPP darbība

| 23. | Informācija par to, vai saņēmējs vai citi subjekti, kas īsteno darbību saskaņā ar Savienības iepirkuma noteikumiem, izmanto darbuzņēmējus, un, ja tā, tad pēc attiecīgo līgumu parakstīšanas, – informācija par:






  a) | visiem darbuzņēmējiem, tostarp darbuzņēmēja(-u) vārdu/nosaukumu un PVN reģistrācijas numuru vai nodokļu maksātāja identifikācijas numuru, |
| --- | --- | --- |

23.

Informācija par to, vai saņēmējs vai citi subjekti, kas īsteno darbību saskaņā ar Savienības iepirkuma noteikumiem, izmanto darbuzņēmējus, un, ja tā, tad pēc attiecīgo līgumu parakstīšanas, – informācija par:

a)

visiem darbuzņēmējiem, tostarp darbuzņēmēja(-u) vārdu/nosaukumu un PVN reģistrācijas numuru vai nodokļu maksātāja identifikācijas numuru,

| b) | un darbuzņēmēja faktiskajiem īpašniekiem, kā noteikts Direktīvas (ES) 2015/849 3. panta 6. punktā, proti, šo faktisko īpašnieku vārds(-i) un uzvārds(-i), dzimšanas datums(-i) un PVN reģistrācijas numurs(-i) vai nodokļu maksātāja identifikācijas numurs(-i), un |
| --- | --- |

b)

un darbuzņēmēja faktiskajiem īpašniekiem, kā noteikts Direktīvas (ES) 2015/849 3. panta 6. punktā, proti, šo faktisko īpašnieku vārds(-i) un uzvārds(-i), dzimšanas datums(-i) un PVN reģistrācijas numurs(-i) vai nodokļu maksātāja identifikācijas numurs(-i), un

| c) | līgumiem (līguma datums, nosaukums, atsauce un līguma summa) |
| --- | --- |

c)

līgumiem (līguma datums, nosaukums, atsauce un līguma summa)

Dalībvalstis var izpildīt b) apakšpunktā minēto prasību, izmantojot reģistros glabātos datus, kā minēts Direktīvas (ES) 2015/849 30. pantā, ar noteikumu, ka ir iekļauts unikāls identifikācijas numurs.

Informācija šajā laukā ir vajadzīga tikai gadījumos, kas attiecas uz publiskā iepirkuma procedūrām, kurās pārsniegtas Savienības robežvērtības.

| 24. | Informācija (3) par to, vai darbuzņēmējs, kā minēts 23. laukā, izmanto apakšuzņēmējus, un, ja tā, pēc attiecīgo apakšlīgumu parakstīšanas, informācija par visiem apakšuzņēmējiem, kas uzskaitīti (darbuzņēmēja) iepirkuma procedūras dokumentos, proti, vārdu/nosaukumu un PVN reģistrācijas numuru vai nodokļu maksātāja identifikācijas numuru, kā arī informāciju par apakšuzņēmuma līgumiem (līguma datums, nosaukums, atsauce un līguma summa)
  Prasību reģistrēt informāciju šajā laukā piemēro, sākot no viena gada pēc šīs regulas stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

24.

Informācija (3) par to, vai darbuzņēmējs, kā minēts 23. laukā, izmanto apakšuzņēmējus, un, ja tā, pēc attiecīgo apakšlīgumu parakstīšanas, informācija par visiem apakšuzņēmējiem, kas uzskaitīti (darbuzņēmēja) iepirkuma procedūras dokumentos, proti, vārdu/nosaukumu un PVN reģistrācijas numuru vai nodokļu maksātāja identifikācijas numuru, kā arī informāciju par apakšuzņēmuma līgumiem (līguma datums, nosaukums, atsauce un līguma summa)

Prasību reģistrēt informāciju šajā laukā piemēro, sākot no viena gada pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

| 25. | Informācija par to, vai darbības īstenošanas nolūkā saņēmējs nodod dotāciju tālāk citiem subjektiem. Ja tā, tad informācija par: šo subjektu vārdu/nosaukumu, PVN reģistrācijas numuru vai nodokļa maksātāja identifikācijas numuru un informācija par nolīgumiem, kas noslēgti starp tiem un saņēmēju (vienošanās datums, atsauce un vienošanās summa) |
| --- | --- |

25.

Informācija par to, vai darbības īstenošanas nolūkā saņēmējs nodod dotāciju tālāk citiem subjektiem. Ja tā, tad informācija par: šo subjektu vārdu/nosaukumu, PVN reģistrācijas numuru vai nodokļa maksātāja identifikācijas numuru un informācija par nolīgumiem, kas noslēgti starp tiem un saņēmēju (vienošanās datums, atsauce un vienošanās summa)

| 26. | Vienīgi ja darbības kopējās izmaksas (ieskaitot PVN) pārsniedz 5 miljonus EUR – informācija par to, vai saņēmēja izdevumiem piemērotais PVN nav atgūstams saskaņā ar PVN reglamentējošiem valsts tiesību aktiem (64. panta 1. punkta c) apakšpunkts), |
| --- | --- |

26.

Vienīgi ja darbības kopējās izmaksas (ieskaitot PVN) pārsniedz 5 miljonus EUR – informācija par to, vai saņēmēja izdevumiem piemērotais PVN nav atgūstams saskaņā ar PVN reglamentējošiem valsts tiesību aktiem (64. panta 1. punkta c) apakšpunkts),

| 27. | Darbības valūta (kā norādīts dokumentā, kurā izklāstīti atbalsta nosacījumi) |
| --- | --- |

27.

Darbības valūta (kā norādīts dokumentā, kurā izklāstīti atbalsta nosacījumi)

| 28. | Tās/to programmas(-u) CCI, no kuras(-ām) tiek atbalstīta konkrētā darbība |
| --- | --- |

28.

Tās/to programmas(-u) CCI, no kuras(-ām) tiek atbalstīta konkrētā darbība

| 29. | Tās/to programmas(-u) prioritāte vai prioritātes, no kuras(-ām) tiek atbalstīta konkrētā darbība |
| --- | --- |

29.

Tās/to programmas(-u) prioritāte vai prioritātes, no kuras(-ām) tiek atbalstīta konkrētā darbība

| 30. | Fonds(-i), no kura(-iem) tiek atbalstīta konkrētā darbība. Ja darbība tiek atbalstīta no vairākiem fondiem vai citiem Savienības instrumentiem, informācija par sadalījumu, proporcionālajām summām u. c. |
| --- | --- |

30.

Fonds(-i), no kura(-iem) tiek atbalstīta konkrētā darbība. Ja darbība tiek atbalstīta no vairākiem fondiem vai citiem Savienības instrumentiem, informācija par sadalījumu, proporcionālajām summām u. c.

| 31. | Informācija par to, vai darbība tiek īstenota ar trešās valsts līdzdalību vai notiek trešā valstī. Ja tā, – attiecīgās trešās valsts identifikācija |
| --- | --- |

31.

Informācija par to, vai darbība tiek īstenota ar trešās valsts līdzdalību vai notiek trešā valstī. Ja tā, – attiecīgās trešās valsts identifikācija

Neattiecas uz ERAF, ESF+, Kohēzijas fondu vai TPF

| 32. | Vienīgi attiecībā uz ESF+ atbalstu, ko sniedz saskaņā ar konkrēto mērķi, kas izklāstīts 4. panta 1. punkta m) apakšpunktā, – pārtikas daudzums:






  a) | ko iegādājies saņēmējs, |
| --- | --- | --- |

32.

Vienīgi attiecībā uz ESF+ atbalstu, ko sniedz saskaņā ar konkrēto mērķi, kas izklāstīts 4. panta 1. punkta m) apakšpunktā, – pārtikas daudzums:

a)

ko iegādājies saņēmējs,

| b) | kas iegūts saskaņā ar ESF+ regulas 17. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

b)

kas iegūts saskaņā ar ESF+ regulas 17. panta 2. punktu,

| c) | kas piegādāts struktūrām, kuras izdala pārtiku galasaņēmējiem, un |
| --- | --- |

c)

kas piegādāts struktūrām, kuras izdala pārtiku galasaņēmējiem, un

| d) | kas izdalīts galasaņēmējiem. |
| --- | --- |

d)

kas izdalīts galasaņēmējiem.

Nepiemēro ERAF, Kohēzijas fondam, TPF, EJZAF, AMIF, IDF vai BMVI

| 33. | Vienīgi attiecībā uz ESF+ atbalstu, ko sniedz saskaņā ar konkrētu mērķi, kurš izklāstīts 4. panta 1. punkta m) apakšpunktā, – pamata materiālās palīdzības daudzums:






  a) | ko iegādājies saņēmējs, |
| --- | --- | --- |

33.

Vienīgi attiecībā uz ESF+ atbalstu, ko sniedz saskaņā ar konkrētu mērķi, kurš izklāstīts 4. panta 1. punkta m) apakšpunktā, – pamata materiālās palīdzības daudzums:

a)

ko iegādājies saņēmējs,

| b) | kas piegādāts struktūrām, kuras izdala palīdzību galasaņēmējiem, un |
| --- | --- |

b)

kas piegādāts struktūrām, kuras izdala palīdzību galasaņēmējiem, un

| c) | kas izdalīts galasaņēmējiem. |
| --- | --- |

c)

kas izdalīts galasaņēmējiem.

Nepiemēro ERAF, Kohēzijas fondam, TPF, EJZAF, AMIF, IDF vai BMVI

| 34. | Vienīgi attiecībā uz ESF+ atbalstu, ko sniedz saskaņā ar konkrētu mērķi, kas izklāstīts 4. panta 1. punkta m) apakšpunktā, – galasaņēmējiem izsniegto, piegādāto un viņu izmantoto kuponu vai karšu (vai citu netiešās piegādes instrumentu) skaits, kā arī informācija par galasaņēmējiem piegādātajos un viņu izmantotajos kuponos vai kartēs (vai citos netiešās piegādes instrumentos) ielādēto izdevumu kopsummu |
| --- | --- |

34.

Vienīgi attiecībā uz ESF+ atbalstu, ko sniedz saskaņā ar konkrētu mērķi, kas izklāstīts 4. panta 1. punkta m) apakšpunktā, – galasaņēmējiem izsniegto, piegādāto un viņu izmantoto kuponu vai karšu (vai citu netiešās piegādes instrumentu) skaits, kā arī informācija par galasaņēmējiem piegādātajos un viņu izmantotajos kuponos vai kartēs (vai citos netiešās piegādes instrumentos) ielādēto izdevumu kopsummu

Neattiecas uz ERAF, Kohēzijas fondu, TPF EJZAF, AMIF, IDF vai BMVI

| 35. | Reģiona, uz kuru attiecas darbība, kategorija(-as) |
| --- | --- |

35.

Reģiona, uz kuru attiecas darbība, kategorija(-as)

Nepiemēro Kohēzijas fondam, EJZAF, AMIF, IDF vai BMVI

Finanšu instrumentu darbībām specifiski dati

| 36. | Informācija par to, vai finanšu instruments tiek kombinēts ar atbalstu no programmas dotāciju veidā 58. panta 5. punkta nozīmē |
| --- | --- |

36.

Informācija par to, vai finanšu instruments tiek kombinēts ar atbalstu no programmas dotāciju veidā 58. panta 5. punkta nozīmē

| 37. | Informācija par to, vai finanšu instrumenta darbību tieši īsteno vadošā iestāde vai tā tiek īstenota vadošās iestādes vadībā 59. panta 1. un 2. punkta nozīmē |
| --- | --- |

37.

Informācija par to, vai finanšu instrumenta darbību tieši īsteno vadošā iestāde vai tā tiek īstenota vadošās iestādes vadībā 59. panta 1. un 2. punkta nozīmē

| 38. | Informācija par to, vai finanšu instrumenta darbība tiek īstenota secīgos plānošanas periodos, un ja tā, turpinājumā norādīto attiecīgo periodu identifikācija:






  a) | 2014.–2020. gads un 2021.–2027. gads |
| --- | --- | --- |

38.

Informācija par to, vai finanšu instrumenta darbība tiek īstenota secīgos plānošanas periodos, un ja tā, turpinājumā norādīto attiecīgo periodu identifikācija:

a)

2014.–2020. gads un 2021.–2027. gads

| b) | 2021.–2027. gads un pēc 2027. gada |
| --- | --- |

b)

2021.–2027. gads un pēc 2027. gada

| 39. | Ja finanšu instruments tiek organizēts, izmantojot līdzdalības fondu, – informācija par struktūru, kas īsteno īpašu fondu līdzdalības fonda ietvaros |
| --- | --- |

39.

Ja finanšu instruments tiek organizēts, izmantojot līdzdalības fondu, – informācija par struktūru, kas īsteno īpašu fondu līdzdalības fonda ietvaros

| 40. | Procedūra tās struktūras atlasei, kura īsteno finanšu instrumentu |
| --- | --- |

40.

Procedūra tās struktūras atlasei, kura īsteno finanšu instrumentu

| 41. | Finanšu instrumenta juridiskais statuss:






  a) | vai nu programmas līdzekļu investīcijas juridiskas personas kapitālā; vai arī |
| --- | --- | --- |

41.

Finanšu instrumenta juridiskais statuss:

a)

vai nu programmas līdzekļu investīcijas juridiskas personas kapitālā; vai arī

| b) | atsevišķi finanšu vai fiduciāro kontu bloki |
| --- | --- |

b)

atsevišķi finanšu vai fiduciāro kontu bloki

| 42. | Saņēmēja kontaktinformācija un, ja finanšu instrumentam ir izveidots līdzdalības fonds, – tās struktūras kontaktinformācija, kura īsteno īpašu fondu līdzdalības fonda ietvaros |
| --- | --- |

42.

Saņēmēja kontaktinformācija un, ja finanšu instrumentam ir izveidots līdzdalības fonds, – tās struktūras kontaktinformācija, kura īsteno īpašu fondu līdzdalības fonda ietvaros

| 43. | Starp vadošo iestādi un struktūru, kas īsteno līdzdalības fondu vai īpašu fondu bez līdzdalības fonda, – noslēgtā finansēšanas nolīguma parakstīšanas datums |
| --- | --- |

43.

Starp vadošo iestādi un struktūru, kas īsteno līdzdalības fondu vai īpašu fondu bez līdzdalības fonda, – noslēgtā finansēšanas nolīguma parakstīšanas datums

| 44. | Starp struktūru, kas īsteno līdzdalības fondu, un struktūru, kas īsteno īpašu fondu, – noslēgtā finansēšanas nolīguma parakstīšanas datums |
| --- | --- |

44.

Starp struktūru, kas īsteno līdzdalības fondu, un struktūru, kas īsteno īpašu fondu, – noslēgtā finansēšanas nolīguma parakstīšanas datums

| 45. | Regulas 58. panta 3. punktā minētā ex-ante novērtējuma pabeigšanas datums |
| --- | --- |

45.

Regulas 58. panta 3. punktā minētā ex-ante novērtējuma pabeigšanas datums

Dati par intervences veidiem

| 46. | Kodi, ar ko apzīmē intervences jomas dimensiju, atbalsta dimensijas veidu, teritoriālās īstenošanas mehānismu un teritoriālā aspekta dimensiju, saimnieciskās darbības dimensiju, atrašanās vietas dimensiju, dzimumu aspektu kontroli un makroreģionālas un jūras baseinu stratēģijas, attiecīgā gadījumā ievērojot šīs regulas I pielikumu un ERAF regulas un KF regulas VII pielikumu, kā arī AMIF regulas, IDF regulas un BMVI regulas VI pielikumu |
| --- | --- |

46.

Kodi, ar ko apzīmē intervences jomas dimensiju, atbalsta dimensijas veidu, teritoriālās īstenošanas mehānismu un teritoriālā aspekta dimensiju, saimnieciskās darbības dimensiju, atrašanās vietas dimensiju, dzimumu aspektu kontroli un makroreģionālas un jūras baseinu stratēģijas, attiecīgā gadījumā ievērojot šīs regulas I pielikumu un ERAF regulas un KF regulas VII pielikumu, kā arī AMIF regulas, IDF regulas un BMVI regulas VI pielikumu

Neattiecas uz EJZAF

| 47. | Kods(-i), ar ko apzīmē ESF+ sekundāro tematu dimensiju, ievērojot šīs regulas I pielikumu |
| --- | --- |

47.

Kods(-i), ar ko apzīmē ESF+ sekundāro tematu dimensiju, ievērojot šīs regulas I pielikumu

Neattiecas uz ERAF, Kohēzijas fondu, TPF EJZAF, AMIF, IDF vai BMVI

| 48. | Kodi, ar ko apzīmē darbības veidu, īstenošanas un konkrētu tēmu dimensijas, ievērojot AMIF regulas, IDF regulas un BMVI regulas VI pielikumu |
| --- | --- |

48.

Kodi, ar ko apzīmē darbības veidu, īstenošanas un konkrētu tēmu dimensijas, ievērojot AMIF regulas, IDF regulas un BMVI regulas VI pielikumu

Neattiecas uz ERAF, ESF+, Kohēzijas fondu, TPF vai EJZAF

Dati par visu darbību rādītājiem (tostarp finanšu instrumentu darbību rādītājiem)

| 49. | Katra darbībai relevantā vispārīgā un/vai programmas īpašā iznākuma rādītāja unikālais identifikators un rādītāja nosaukums |
| --- | --- |

49.

Katra darbībai relevantā vispārīgā un/vai programmas īpašā iznākuma rādītāja unikālais identifikators un rādītāja nosaukums

| 50. | Katram iznākuma rādītājam:






  a) | mērvienība, |
| --- | --- | --- |

50.

Katram iznākuma rādītājam:

a)

mērvienība,

| b) | darbības mērķrādītājs, kurš attiecīgā gadījumā sadalīts pa dzimumiem, |
| --- | --- |

b)

darbības mērķrādītājs, kurš attiecīgā gadījumā sadalīts pa dzimumiem,

| c) | līdz šim sasniegtās kumulatīvās vērtības, kuras attiecīgā gadījumā sadalītas pa dzimumiem, |
| --- | --- |

c)

līdz šim sasniegtās kumulatīvās vērtības, kuras attiecīgā gadījumā sadalītas pa dzimumiem,

| d) | attiecīgā gadījumā sasniegumu attiecība (sasniegtā vērtība/mērķrādītājs) |
| --- | --- |

d)

attiecīgā gadījumā sasniegumu attiecība (sasniegtā vērtība/mērķrādītājs)

Neattiecas uz EJZAF

| 51. | Attiecīgā gadījumā starpposma rādītāja vērtība katram iznākuma rādītājam, kas sadalīta pa dzimumiem |
| --- | --- |

51.

Attiecīgā gadījumā starpposma rādītāja vērtība katram iznākuma rādītājam, kas sadalīta pa dzimumiem

Neattiecas uz ESF+ atbalstu, ko sniedz saskaņā ar konkrētu mērķi, kurš izklāstīts ESF+ regulas, EJZAF regulas, AMIF regulas, IDF regulas vai BMVI regulas un 4. panta 1. punkta m) apakšpunktā

| 52. | Katra darbībai relevantā vispārīgā un/vai programmas īpašā rezultātu rādītāja unikālais identifikators un rādītāja nosaukums |
| --- | --- |

52.

Katra darbībai relevantā vispārīgā un/vai programmas īpašā rezultātu rādītāja unikālais identifikators un rādītāja nosaukums

| 53. | Rādītāju sadalījums, ja tas konkrēti prasīts attiecīgā fonda regulā |
| --- | --- |

53.

Rādītāju sadalījums, ja tas konkrēti prasīts attiecīgā fonda regulā

Neattiecas uz EJZAF, ERAF, ESF+, Kohēzijas fondu, TPF vai EJZAF

| 54. | Attiecīgā gadījumā katra rezultātu rādītāja mērvienība |
| --- | --- |

54.

Attiecīgā gadījumā katra rezultātu rādītāja mērvienība

Neattiecas uz ERAF, Kohēzijas fondu, TPF vai EJZAF

| 55. | Attiecīgā gadījumā bāzes līnijas vērtība un mērķrādītājs katram darbības rezultātu rādītājam, kas attiecīgā gadījumā sadalīts pa dzimumiem, kā arī līdz šim sasniegtās vērtības un rezultātu rādītāja sasniegumu attiecība (sasniegtā vērtība/mērķrādītājs) |
| --- | --- |

55.

Attiecīgā gadījumā bāzes līnijas vērtība un mērķrādītājs katram darbības rezultātu rādītājam, kas attiecīgā gadījumā sadalīts pa dzimumiem, kā arī līdz šim sasniegtās vērtības un rezultātu rādītāja sasniegumu attiecība (sasniegtā vērtība/mērķrādītājs)

Neattiecas uz EJZAF

Bāzes līnijas vērtības neattiecas uz ESF+, AMIF, IDF vai BMVI

Darbībām specifiski finanšu dati (darbības valūtā)

| 56. | Darbības kopējo attiecināmo izmaksu summa, kas apstiprināta tā dokumenta jaunākajā versijā, kurā izklāstīti atbalsta nosacījumi |
| --- | --- |

56.

Darbības kopējo attiecināmo izmaksu summa, kas apstiprināta tā dokumenta jaunākajā versijā, kurā izklāstīti atbalsta nosacījumi

| 57. | Kopējo attiecināmo izmaksu summa, kurai tiek nodrošināts publiskais ieguldījums |
| --- | --- |

57.

Kopējo attiecināmo izmaksu summa, kurai tiek nodrošināts publiskais ieguldījums

| 58. | Atbalsta summa no fondiem, kas izmaksāta vai ko paredzēts izmaksāt |
| --- | --- |

58.

Atbalsta summa no fondiem, kas izmaksāta vai ko paredzēts izmaksāt

Finanšu instrumentu darbībām specifiski finanšu dati (darbības valūtā)

| 59. | Programmieguldījuma summa, kas paredzēta finanšu instrumentam un apstiprināta dokumentā, kurā izklāstīti atbalsta nosacījumi (finansēšanas nolīgumā), tostarp:






  a) | publiskā ieguldījuma summa, |
| --- | --- | --- |

59.

Programmieguldījuma summa, kas paredzēta finanšu instrumentam un apstiprināta dokumentā, kurā izklāstīti atbalsta nosacījumi (finansēšanas nolīgumā), tostarp:

a)

publiskā ieguldījuma summa,

| b) | fondu iemaksu summa sadalījumā pa fondiem |
| --- | --- |

b)

fondu iemaksu summa sadalījumā pa fondiem

| 60. | Privātā un publiskā sektora resursu summa, kas mobilizēta papildus fondiem, pa produktiem: aizdevumi, garantijas, kapitāls vai kvazikapitāls, dotācijas finanšu instrumenta darbības ietvaros |
| --- | --- |

60.

Privātā un publiskā sektora resursu summa, kas mobilizēta papildus fondiem, pa produktiem: aizdevumi, garantijas, kapitāls vai kvazikapitāls, dotācijas finanšu instrumenta darbības ietvaros

| 61. | Procenti un citi ieņēmumi no atbalsta, kas no fondiem izmaksāts finanšu instrumentiem |
| --- | --- |

61.

Procenti un citi ieņēmumi no atbalsta, kas no fondiem izmaksāts finanšu instrumentiem

| 62. | Ar fondiem saistīto procentu un citu ieņēmumu summa, kas izmantota līdz kapietālieguldījumiem izmantotā attiecināmības perioda beigām, kā arī pārvaldības maksu maksājumi un pārvaldības izmaksu atmaksa |
| --- | --- |

62.

Ar fondiem saistīto procentu un citu ieņēmumu summa, kas izmantota līdz kapietālieguldījumiem izmantotā attiecināmības perioda beigām, kā arī pārvaldības maksu maksājumi un pārvaldības izmaksu atmaksa

| 63. | Ar fondiem saistīto procentu un citu ieņēmumu summas, kas nav izmantotas līdz attiecināmības perioda beigām |
| --- | --- |

63.

Ar fondiem saistīto procentu un citu ieņēmumu summas, kas nav izmantotas līdz attiecināmības perioda beigām

| 64. | Atbalsts no fondiem, ko izmanto, lai nodrošinātu diferencētu attieksmi pret investoriem, kuri darbojas saskaņā ar tirgus ekonomikas principu, atbilstoši sadalot riskus un peļņu |
| --- | --- |

64.

Atbalsts no fondiem, ko izmanto, lai nodrošinātu diferencētu attieksmi pret investoriem, kuri darbojas saskaņā ar tirgus ekonomikas principu, atbilstoši sadalot riskus un peļņu

| 65. | Atpakaļ iemaksātie resursi, kas saistāmi ar atbalstu no fondiem, tostarp kapitāla atmaksas, ieņēmumi vai citi ienākumi un peļņa |
| --- | --- |

65.

Atpakaļ iemaksātie resursi, kas saistāmi ar atbalstu no fondiem, tostarp kapitāla atmaksas, ieņēmumi vai citi ienākumi un peļņa

| 66. | Informācija par to atpakaļ iemaksāto resursu atkalizmantošanu, kas saistāmi ar atbalstu no fondiem attiecināmības periodā, nodrošinot atsevišķus ierakstus par summām:






  a) | kas izmantotas atkārtoti tajā pašā finanšu instrumentā vai citos finanšu instrumentos turpmākām investīcijām galasaņēmējos, |
| --- | --- | --- |

66.

Informācija par to atpakaļ iemaksāto resursu atkalizmantošanu, kas saistāmi ar atbalstu no fondiem attiecināmības periodā, nodrošinot atsevišķus ierakstus par summām:

a)

kas izmantotas atkārtoti tajā pašā finanšu instrumentā vai citos finanšu instrumentos turpmākām investīcijām galasaņēmējos,

| b) | lai segtu zaudējumus fondu ieguldījuma finanšu instrumentā nominālvērtībā, kuri rodas no negatīviem procentiem, un/vai |
| --- | --- |

b)

lai segtu zaudējumus fondu ieguldījuma finanšu instrumentā nominālvērtībā, kuri rodas no negatīviem procentiem, un/vai

| c) | pārvaldības izmaksām un maksām, kas saistītas ar šādām turpmākām investīcijām |
| --- | --- |

c)

pārvaldības izmaksām un maksām, kas saistītas ar šādām turpmākām investīcijām

| 67. | Ar fondu atbalstu saistāmo resursu atkalizmantošana 8 gadu laikā pēc attiecināmības perioda beigām |
| --- | --- |

67.

Ar fondu atbalstu saistāmo resursu atkalizmantošana 8 gadu laikā pēc attiecināmības perioda beigām

| 68. | To aizdevumu, kapitālieguldījumu vai kvazikapitāla ieguldījumu galasaņēmējiem kopsumma, kuri tika garantēti ar programmas resursiem un kuri tika faktiski izmaksāti galasaņēmējiem |
| --- | --- |

68.

To aizdevumu, kapitālieguldījumu vai kvazikapitāla ieguldījumu galasaņēmējiem kopsumma, kuri tika garantēti ar programmas resursiem un kuri tika faktiski izmaksāti galasaņēmējiem

| 69. | Informācija par:






  a) | fondu atbalsta galasaņēmēja vārdu(-iem)/nosaukumu(-iem) un identifikācijas numuru, |
| --- | --- | --- |

69.

Informācija par:

a)

fondu atbalsta galasaņēmēja vārdu(-iem)/nosaukumu(-iem) un identifikācijas numuru,

| b) | galasaņēmēja faktiskajiem īpašniekiem, ja tādi ir, kā noteikts Direktīvas (ES) 2015/849 3. panta 6. punktā, proti, vārds(-i) un uzvārds(-i), dzimšanas datums(-i) un PVN reģistrācijas numurs(-i) vai nodokļu maksātāja identifikācijas numurs(-i), |
| --- | --- |

b)

galasaņēmēja faktiskajiem īpašniekiem, ja tādi ir, kā noteikts Direktīvas (ES) 2015/849 3. panta 6. punktā, proti, vārds(-i) un uzvārds(-i), dzimšanas datums(-i) un PVN reģistrācijas numurs(-i) vai nodokļu maksātāja identifikācijas numurs(-i),

| c) | saņemtā atbalsta summu (dotācija, aizdevums, garantētais aizdevums, pašu kapitāls) |
| --- | --- |

c)

saņemtā atbalsta summu (dotācija, aizdevums, garantētais aizdevums, pašu kapitāls)

Dalībvalstis var izpildīt b) apakšpunktā minēto prasību, izmantojot reģistros glabātos datus, kā minēts Direktīvas (ES) 2015/849 30. pantā, ar noteikumu, ka reģistros ir iekļauts unikāls identifikācijas numurs.

Dati par saņēmēja maksājuma pieprasījumiem

| 70. | Saņēmēja katra maksājuma pieprasījuma saņemšanas datums |
| --- | --- |

70.

Saņēmēja katra maksājuma pieprasījuma saņemšanas datums

| 71. | Saņēmēja veiktā pēdējā maksājuma datums (dokumentu uzglabāšanas perioda sakuma datuma noteikšanas nolūkā) |
| --- | --- |

71.

Saņēmēja veiktā pēdējā maksājuma datums (dokumentu uzglabāšanas perioda sakuma datuma noteikšanas nolūkā)

| 72. | Katrā maksājuma pieprasījumā norādītā attiecināmo izdevumu summa, kas izmaksāta saņēmējam, kā arī datums, kurā veikts maksājums saņēmējam |
| --- | --- |

72.

Katrā maksājuma pieprasījumā norādītā attiecināmo izdevumu summa, kas izmaksāta saņēmējam, kā arī datums, kurā veikts maksājums saņēmējam

| 73. | Attiecināmo izdevumu kopējā summa, kas reģistrēta grāmatvedības sistēmā(-s) un iekļauta galīgā maksājuma pieteikumā par attiecīgo grāmatvedības gadu, un atbilstīgā samaksātā vai maksājamā publiskā ieguldījuma kopējā summa |
| --- | --- |

73.

Attiecināmo izdevumu kopējā summa, kas reģistrēta grāmatvedības sistēmā(-s) un iekļauta galīgā maksājuma pieteikumā par attiecīgo grāmatvedības gadu, un atbilstīgā samaksātā vai maksājamā publiskā ieguldījuma kopējā summa

| 74. | Vienīgi attiecībā uz darbībām, kuru izdevumi ir saistīti ar darbībām, kas aptver vairāk nekā vienu reģiona kategoriju, – proporcionāls izdevumu sadalījums pa reģiona kategorijām |
| --- | --- |

74.

Vienīgi attiecībā uz darbībām, kuru izdevumi ir saistīti ar darbībām, kas aptver vairāk nekā vienu reģiona kategoriju, – proporcionāls izdevumu sadalījums pa reģiona kategorijām

Neattiecas uz ESF+, AMIF, EJZAF, IDF vai BMVI

| 75. | Vienīgi attiecībā uz darbībām, kuru izdevumi ir saistīti ar darbībām, kas saņem atbalstu no viena vai vairākiem fondiem vai no vienas vai vairākām programmām vai no citiem Savienības instrumentiem, – proporcionāls izdevumu sadalījums attiecībā uz katru fondu un programmu vai programmām |
| --- | --- |

75.

Vienīgi attiecībā uz darbībām, kuru izdevumi ir saistīti ar darbībām, kas saņem atbalstu no viena vai vairākiem fondiem vai no vienas vai vairākām programmām vai no citiem Savienības instrumentiem, – proporcionāls izdevumu sadalījums attiecībā uz katru fondu un programmu vai programmām

| 76. | Darbības pārvaldības verifikāciju rezultātu datumi un īss apraksts |
| --- | --- |

76.

Darbības pārvaldības verifikāciju rezultātu datumi un īss apraksts

| 77. | Uz vietas veikto darbības revīziju rezultātu datumi un īss apraksts |
| --- | --- |

77.

Uz vietas veikto darbības revīziju rezultātu datumi un īss apraksts

| 78. | Struktūra, kas veic revīziju vai verifikāciju |
| --- | --- |

78.

Struktūra, kas veic revīziju vai verifikāciju

Dati par saņēmēja maksājuma pieprasījumā norādītajiem izdevumiem – tikai attiecībā uz izdevumiem, pamatojoties uz faktiskajām izmaksām

| 79. | Komisijai deklarētie attiecināmie izdevumi, kas aprēķināti, pamatojoties uz izmaksām, kuras ir faktiski radušās un ir samaksātas, attiecīgā gadījumā kopā ar iemaksām natūrā un nolietojuma izmaksām |
| --- | --- |

79.

Komisijai deklarētie attiecināmie izdevumi, kas aprēķināti, pamatojoties uz izmaksām, kuras ir faktiski radušās un ir samaksātas, attiecīgā gadījumā kopā ar iemaksām natūrā un nolietojuma izmaksām

| 80. | Komisijai deklarētie publiskie ieguldījumi, kas atbilst attiecināmajiem izdevumiem, kas aprēķināti, pamatojoties uz izmaksām, kuras ir faktiski radušās un ir samaksātas, attiecīgā gadījumā kopā ar iemaksām natūrā un nolietojuma izmaksām |
| --- | --- |

80.

Komisijai deklarētie publiskie ieguldījumi, kas atbilst attiecināmajiem izdevumiem, kas aprēķināti, pamatojoties uz izmaksām, kuras ir faktiski radušās un ir samaksātas, attiecīgā gadījumā kopā ar iemaksām natūrā un nolietojuma izmaksām

| 81. | Līguma veids un līguma summa, ja līguma slēgšanas tiesību piešķiršanai piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/23/ES (4), 2014/24/ES (5) vai 2014/25/ES (6) noteikumus. |
| --- | --- |

81.

Līguma veids un līguma summa, ja līguma slēgšanas tiesību piešķiršanai piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/23/ES (4), 2014/24/ES (5) vai 2014/25/ES (6) noteikumus.

| 82. | Attiecināmie izdevumi, kas radušies un samaksāti uz līguma pamata, ja līguma slēgšanas tiesību piešķiršanai piemēro Direktīvas 2014/23/ES, 2014/24/ES vai 2014/25/ES |
| --- | --- |

82.

Attiecināmie izdevumi, kas radušies un samaksāti uz līguma pamata, ja līguma slēgšanas tiesību piešķiršanai piemēro Direktīvas 2014/23/ES, 2014/24/ES vai 2014/25/ES

| 83. | Izmantotā iepirkuma procedūra, ja līguma slēgšanas tiesību piešķiršanai piemēro Direktīvas 2014/23/ES, 2014/24/ES vai 2014/25/ES |
| --- | --- |

83.

Izmantotā iepirkuma procedūra, ja līguma slēgšanas tiesību piešķiršanai piemēro Direktīvas 2014/23/ES, 2014/24/ES vai 2014/25/ES

| 84. | Darbuzņēmēja(-u) un apakšuzņēmēja(-u) vārds/nosaukums un PVN reģistrācijas numurs vai nodokļa maksātāja identifikācijas numurs, ja līguma slēgšanas tiesību piešķiršanai piemēro Direktīvas 2014/23/ES, 2014/24/ES vai 2014/25/ES vai valsts tiesību aktus par publisko iepirkumu (7) |
| --- | --- |

84.

Darbuzņēmēja(-u) un apakšuzņēmēja(-u) vārds/nosaukums un PVN reģistrācijas numurs vai nodokļa maksātāja identifikācijas numurs, ja līguma slēgšanas tiesību piešķiršanai piemēro Direktīvas 2014/23/ES, 2014/24/ES vai 2014/25/ES vai valsts tiesību aktus par publisko iepirkumu (7)

| 85. | Izmantotā iepirkuma procedūra, līguma summa un attiecināmie izdevumi, kas radušies un apmaksāti uz līguma pamata, ja līguma slēgšanas tiesību piešķiršanai piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/81/EK (8) |
| --- | --- |

85.

Izmantotā iepirkuma procedūra, līguma summa un attiecināmie izdevumi, kas radušies un apmaksāti uz līguma pamata, ja līguma slēgšanas tiesību piešķiršanai piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/81/EK (8)

Neattiecas uz ERAF, ESF+, Kohēzijas fondu, TPF vai EJZAF

Dati par katrā saņēmēja maksājuma pieprasījumā norādītajiem izdevumiem – tikai attiecībā uz izdevumiem, pamatojoties uz vienības izmaksām

| 86. | Komisijai deklarētā attiecināmo izdevumu summa, pamatojoties uz vienības izmaksām |
| --- | --- |

86.

Komisijai deklarētā attiecināmo izdevumu summa, pamatojoties uz vienības izmaksām

| 87. | Komisijai deklarētie publiskie ieguldījumi, kas atbilst attiecināmajiem izdevumiem, kuri aprēķināti, pamatojoties uz vienības izmaksām |
| --- | --- |

87.

Komisijai deklarētie publiskie ieguldījumi, kas atbilst attiecināmajiem izdevumiem, kuri aprēķināti, pamatojoties uz vienības izmaksām

| 88. | Katrām vienības izmaksām izmantojamās vienības definīcija |
| --- | --- |

88.

Katrām vienības izmaksām izmantojamās vienības definīcija

| 89. | Nodrošināto vienību skaits, kā norādīts maksājuma pieprasījumā par katru vienības pozīciju par katrām vienības izmaksām |
| --- | --- |

89.

Nodrošināto vienību skaits, kā norādīts maksājuma pieprasījumā par katru vienības pozīciju par katrām vienības izmaksām

| 90. | Vienas vienības izmaksas |
| --- | --- |

90.

Vienas vienības izmaksas

Dati par katrā saņēmēja maksājuma pieprasījumā norādītajiem izdevumiem – tikai attiecībā uz izdevumiem, pamatojoties uz fiksētas summas maksājumiem

| 91. | Komisijai deklarētā attiecināmo izdevumu summa, pamatojoties uz fiksētas summas maksājumiem |
| --- | --- |

91.

Komisijai deklarētā attiecināmo izdevumu summa, pamatojoties uz fiksētas summas maksājumiem

| 92. | Komisijai deklarētie publiskie ieguldījumi, kas atbilst attiecināmajiem izdevumiem, kas aprēķināti, pamatojoties uz fiksētas summas maksājumiem |
| --- | --- |

92.

Komisijai deklarētie publiskie ieguldījumi, kas atbilst attiecināmajiem izdevumiem, kas aprēķināti, pamatojoties uz fiksētas summas maksājumiem

| 93. | Attiecībā uz katru fiksētas summas maksājumu – nodevumi (iznākums vai rezultāti) saskaņā ar dokumentu, kurā izklāstīti atbalsta nosacījumi, kā pamatu fiksētas summas maksājumu izmaksai |
| --- | --- |

93.

Attiecībā uz katru fiksētas summas maksājumu – nodevumi (iznākums vai rezultāti) saskaņā ar dokumentu, kurā izklāstīti atbalsta nosacījumi, kā pamatu fiksētas summas maksājumu izmaksai

| 94. | Attiecībā uz katru fiksētas summas maksājumu – atbilstošā summa saskaņā ar dokumentu, kurā izklāstīti atbalsta nosacījumi |
| --- | --- |

94.

Attiecībā uz katru fiksētas summas maksājumu – atbilstošā summa saskaņā ar dokumentu, kurā izklāstīti atbalsta nosacījumi

Dati par saņēmēja maksājuma pieprasījumā norādītajiem izdevumiem – tikai attiecībā uz izdevumiem, pamatojoties uz vienotām likmēm

| 95. | Komisijai deklarētā attiecināmo izdevumu summa, kā arī dokumentā, kurā izklāstīti atbalsta nosacījumi, noteiktā vienotā likme |
| --- | --- |

95.

Komisijai deklarētā attiecināmo izdevumu summa, kā arī dokumentā, kurā izklāstīti atbalsta nosacījumi, noteiktā vienotā likme

| 96. | Komisijai deklarētie publiskie ieguldījumi, kas atbilst attiecināmajiem izdevumiem, kas aprēķināti, pamatojoties uz vienotām likmēm |
| --- | --- |

96.

Komisijai deklarētie publiskie ieguldījumi, kas atbilst attiecināmajiem izdevumiem, kas aprēķināti, pamatojoties uz vienotām likmēm

Dati par saņēmēju maksājuma pieprasījumos norādītajiem finanšu instrumentu izdevumiem

| 97. | Aizdevumu, kapitālieguldījumu un kvazikapitāla ieguldījumu gadījumā – galasaņēmējiem izmaksātā programmieguldījuma kopējā summa pa produktiem, tostarp:






  a) | fondu iemaksu kopējā summa sadalījumā pa fondiem |
| --- | --- | --- |

97.

Aizdevumu, kapitālieguldījumu un kvazikapitāla ieguldījumu gadījumā – galasaņēmējiem izmaksātā programmieguldījuma kopējā summa pa produktiem, tostarp:

a)

fondu iemaksu kopējā summa sadalījumā pa fondiem

| b) | valsts publiskā līdzfinansējuma kopējā summa |
| --- | --- |

b)

valsts publiskā līdzfinansējuma kopējā summa

| c) | valsts privātā līdzfinansējuma kopējā summa |
| --- | --- |

c)

valsts privātā līdzfinansējuma kopējā summa

| 98. | Programmieguldījumu kopējā summa, kas rezervēta garantijas līgumiem, saskaņā ar 68. panta 1. punkta b) apakšpunktu, tostarp:






  a) | fondu iemaksu kopējā summa sadalījumā pa fondiem |
| --- | --- | --- |

98.

Programmieguldījumu kopējā summa, kas rezervēta garantijas līgumiem, saskaņā ar 68. panta 1. punkta b) apakšpunktu, tostarp:

a)

fondu iemaksu kopējā summa sadalījumā pa fondiem

| b) | valsts publiskā līdzfinansējuma kopējā summa |
| --- | --- |

b)

valsts publiskā līdzfinansējuma kopējā summa

| 99. | Programmieguldījumu kopējā summa, kas atbilst maksājumiem galasaņēmējiem vai par labu galasaņēmējiem, ja finanšu instrumentus kombinē ar citu Savienības ieguldījumu vienā finanšu instrumenta darbībā, tostarp:






  a) | fondu iemaksu kopējā summa sadalījumā pa fondiem |
| --- | --- | --- |

99.

Programmieguldījumu kopējā summa, kas atbilst maksājumiem galasaņēmējiem vai par labu galasaņēmējiem, ja finanšu instrumentus kombinē ar citu Savienības ieguldījumu vienā finanšu instrumenta darbībā, tostarp:

a)

fondu iemaksu kopējā summa sadalījumā pa fondiem

| b) | valsts publiskā līdzfinansējuma kopējā summa |
| --- | --- |

b)

valsts publiskā līdzfinansējuma kopējā summa

| c) | valsts privātā līdzfinansējuma kopējā summa |
| --- | --- |

c)

valsts privātā līdzfinansējuma kopējā summa

| 100. | Informācija par pārvaldības izmaksu un maksu summu, ja struktūras, kas īsteno līdzdalības fondu un/vai īpašos fondus, tiek izvēlētas ar tiešu līguma piešķiršanu, nošķirot tās:






  a) | attiecībā uz līdzdalības fondu: pa finanšu produktiem, kas darbojas līdzdalības fonda struktūrā |
| --- | --- | --- |

100.

Informācija par pārvaldības izmaksu un maksu summu, ja struktūras, kas īsteno līdzdalības fondu un/vai īpašos fondus, tiek izvēlētas ar tiešu līguma piešķiršanu, nošķirot tās:

a)

attiecībā uz līdzdalības fondu: pa finanšu produktiem, kas darbojas līdzdalības fonda struktūrā

| b) | attiecībā uz īpašajiem fondiem (kas izveidoti ar vai bez līdzdalības fonda struktūras): pa finanšu produktiem |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz īpašajiem fondiem (kas izveidoti ar vai bez līdzdalības fonda struktūras): pa finanšu produktiem

| 101. | Pārvaldības izmaksu un maksu summa, ja struktūras, kas īsteno līdzdalības fondu un/vai īpašos fondus, tiek izvēlētas konkursa kārtībā |
| --- | --- |

101.

Pārvaldības izmaksu un maksu summa, ja struktūras, kas īsteno līdzdalības fondu un/vai īpašos fondus, tiek izvēlētas konkursa kārtībā

Dati par atskaitījumiem no kontiem

| 102. | Katra saskaņā ar regulas 98. panta 6. punktu veiktā atskaitījuma datums un iemesls, kā arī informācija par atskaitījuma veidu |
| --- | --- |

102.

Katra saskaņā ar regulas 98. panta 6. punktu veiktā atskaitījuma datums un iemesls, kā arī informācija par atskaitījuma veidu

| 103. | Kopējo attiecināmo izdevumu summas, no kurām veikti visi atskaitījumi (tostarp revīzijas rezultātā koriģētā summa) |
| --- | --- |

103.

Kopējo attiecināmo izdevumu summas, no kurām veikti visi atskaitījumi (tostarp revīzijas rezultātā koriģētā summa)

| 104. | Publisko ieguldījumu summas, no kurām veikti visi atskaitījumi (tostarp revīzijas rezultātā koriģētā summa) |
| --- | --- |

104.

Publisko ieguldījumu summas, no kurām veikti visi atskaitījumi (tostarp revīzijas rezultātā koriģētā summa)

Dati par Komisijai iesniegtajiem maksājuma pieteikumiem (EUR)

| 105. | Katra maksājuma pieteikuma, tostarp darbības attiecināmo izdevumu, iesniegšanas datums |
| --- | --- |

105.

Katra maksājuma pieteikuma, tostarp darbības attiecināmo izdevumu, iesniegšanas datums

| 106. | Katrā maksājuma pieteikumā iekļautā to attiecināmo izdevumu kopsumma, kuri radušies saņēmējam un kurus tas samaksājis darbību īstenošanā |
| --- | --- |

106.

Katrā maksājuma pieteikumā iekļautā to attiecināmo izdevumu kopsumma, kuri radušies saņēmējam un kurus tas samaksājis darbību īstenošanā

| 107. | Katrā maksājuma pieteikumā iekļautā darbības publisko ieguldījumu kopsumma |
| --- | --- |

107.

Katrā maksājuma pieteikumā iekļautā darbības publisko ieguldījumu kopsumma

| 108. | Vienīgi attiecībā uz valsts atbalsta gadījumiem, kad avanss tiek izmaksāts saskaņā ar regulas 91. panta 5. punktu, – summa, kas darbības sakarā saņēmējam ir samaksāta kā avanss un iekļauta maksājuma pieteikumā (datums un summa) |
| --- | --- |

108.

Vienīgi attiecībā uz valsts atbalsta gadījumiem, kad avanss tiek izmaksāts saskaņā ar regulas 91. panta 5. punktu, – summa, kas darbības sakarā saņēmējam ir samaksāta kā avanss un iekļauta maksājuma pieteikumā (datums un summa)

| 109. | Vienīgi attiecībā uz valsts atbalsta gadījumiem, kad avanss tiek izmaksāts saskaņā ar regulas 91. panta 5. punktu, – maksājuma pieteikumā iekļautā avansa summa, kuru sedz izdevumi, ko saņēmējam izmaksājis trīs gadu laikā no avansa izmaksas |
| --- | --- |

109.

Vienīgi attiecībā uz valsts atbalsta gadījumiem, kad avanss tiek izmaksāts saskaņā ar regulas 91. panta 5. punktu, – maksājuma pieteikumā iekļautā avansa summa, kuru sedz izdevumi, ko saņēmējam izmaksājis trīs gadu laikā no avansa izmaksas

| 110. | Vienīgi attiecībā uz valsts atbalsta gadījumiem, kad avanss tiek izmaksāts saskaņā ar regulas 91. panta 5. punktu, – maksājuma pieteikumā iekļautā summa, kura darbības sakarā saņēmējam izmaksāta kā avanss un kuru nesedz izdevumi, ko saņēmējs izmaksājis, un kurai trīs gadu laikposms vēl nav pagājis |
| --- | --- |

110.

Vienīgi attiecībā uz valsts atbalsta gadījumiem, kad avanss tiek izmaksāts saskaņā ar regulas 91. panta 5. punktu, – maksājuma pieteikumā iekļautā summa, kura darbības sakarā saņēmējam izmaksāta kā avanss un kuru nesedz izdevumi, ko saņēmējs izmaksājis, un kurai trīs gadu laikposms vēl nav pagājis

| 111. | Vienīgi attiecībā uz LESD 107. pantā minētajām atbalsta shēmām – publiskā ieguldījuma summa, kas atbalsta shēmu gadījumā samaksāta saņēmējam, ievērojot šīs regulas 91. panta 6. punktu |
| --- | --- |

111.

Vienīgi attiecībā uz LESD 107. pantā minētajām atbalsta shēmām – publiskā ieguldījuma summa, kas atbalsta shēmu gadījumā samaksāta saņēmējam, ievērojot šīs regulas 91. panta 6. punktu

Dati par katrā dalībvalsts maksājuma pieteikumā iekļautajiem izdevumiem – tikai attiecībā uz izdevumiem, kuriem tiek nodrošināts Savienības ieguldījums saskaņā ar 94. pantu

| 112. | Par katru maksājuma pieteikumā iekļauto izdevumu veidu – saņēmējam veiktā dalībvalsts maksājuma datums un atlīdzināšanas veids |
| --- | --- |

112.

Par katru maksājuma pieteikumā iekļauto izdevumu veidu – saņēmējam veiktā dalībvalsts maksājuma datums un atlīdzināšanas veids

| 113. | Dalībvalsts veikto revīziju un pārvaldības verifikāciju, kuru mērķis ir pārbaudīt, vai ir izpildīti Komisijas veiktās atlīdzināšanas nosacījumi, datums un īss apraksts |
| --- | --- |

113.

Dalībvalsts veikto revīziju un pārvaldības verifikāciju, kuru mērķis ir pārbaudīt, vai ir izpildīti Komisijas veiktās atlīdzināšanas nosacījumi, datums un īss apraksts

| 114. | Vienīgi attiecībā uz 94. pantā minēto attiecināmo izdevumu atlīdzināšanu – katrā maksājuma pieteikumā iekļautā attiecināmo izdevumu summa saskaņā ar 94. panta 2. punktā minēto lēmumu vai 94. panta 4. punktā minēto deleģēto aktu |
| --- | --- |

114.

Vienīgi attiecībā uz 94. pantā minēto attiecināmo izdevumu atlīdzināšanu – katrā maksājuma pieteikumā iekļautā attiecināmo izdevumu summa saskaņā ar 94. panta 2. punktā minēto lēmumu vai 94. panta 4. punktā minēto deleģēto aktu

Dati par katrā dalībvalsts maksājuma pieteikumā iekļautajiem izdevumiem – tikai attiecībā uz izdevumiem, kuriem tiek nodrošināts Savienības ieguldījums saskaņā ar 95. pantu

| 115. | Informācija par atlīdzināšanas veidu, ko dalībvalsts sniegusi saņēmējam, un par to, kāda veida atbalsts tas bija, kā arī atlīdzināšanas datums |
| --- | --- |

115.

Informācija par atlīdzināšanas veidu, ko dalībvalsts sniegusi saņēmējam, un par to, kāda veida atbalsts tas bija, kā arī atlīdzināšanas datums

| 116. | Dalībvalsts veikto revīziju un pārvaldības verifikāciju, kuru vienīgais mērķis ir pārbaudīt, vai ir izpildīti Komisijas veiktās atlīdzināšanas nosacījumi, datums un īss apraksts |
| --- | --- |

116.

Dalībvalsts veikto revīziju un pārvaldības verifikāciju, kuru vienīgais mērķis ir pārbaudīt, vai ir izpildīti Komisijas veiktās atlīdzināšanas nosacījumi, datums un īss apraksts

| 117. | Vienīgi attiecībā uz 95. pantā minēto attiecināmo izdevumu atlīdzināšanu – katrā maksājuma pieteikumā iekļautā attiecināmo izdevumu summa saskaņā ar 95. panta 2. punktā minēto lēmumu vai 95. panta 4. punktā minēto deleģēto aktu |
| --- | --- |

117.

Vienīgi attiecībā uz 95. pantā minēto attiecināmo izdevumu atlīdzināšanu – katrā maksājuma pieteikumā iekļautā attiecināmo izdevumu summa saskaņā ar 95. panta 2. punktā minēto lēmumu vai 95. panta 4. punktā minēto deleģēto aktu

Konkrēti dati par Komisijai iesniegtajiem maksājuma pieteikumiem (EUR), kas attiecas uz finanšu instrumentiem

| 118. | Programmieguldījumu kopējā summa, kas faktiski samaksāta vai – garantiju gadījumā – rezervēta garantiju līgumiem kā attiecināmie izdevumi saskaņā ar 92. panta 1. punktu |
| --- | --- |

118.

Programmieguldījumu kopējā summa, kas faktiski samaksāta vai – garantiju gadījumā – rezervēta garantiju līgumiem kā attiecināmie izdevumi saskaņā ar 92. panta 1. punktu

| 119. | Publiskā ieguldījuma summa, kas faktiski samaksāta vai – garantiju gadījumā – rezervēta garantiju līgumiem kā attiecināmie izdevumi saskaņā ar 92. panta 1. punktu |
| --- | --- |

119.

Publiskā ieguldījuma summa, kas faktiski samaksāta vai – garantiju gadījumā – rezervēta garantiju līgumiem kā attiecināmie izdevumi saskaņā ar 92. panta 1. punktu

| 120. | Pirmajā maksājuma pieteikumā iekļautā programmieguldījumu kopējā summa, kas iemaksāta finanšu instrumentā |
| --- | --- |

120.

Pirmajā maksājuma pieteikumā iekļautā programmieguldījumu kopējā summa, kas iemaksāta finanšu instrumentā

| 121. | Pirmajā maksājuma pieteikumā iekļautā publiskā ieguldījuma summa, kas iemaksāta finanšu instrumentā |
| --- | --- |

121.

Pirmajā maksājuma pieteikumā iekļautā publiskā ieguldījuma summa, kas iemaksāta finanšu instrumentā

| 122. | Programmieguldījumu kopējā summa, kas faktiski samaksāta vai – garantiju gadījumā – rezervēta garantiju līgumiem kā attiecināmie izdevumi un iekļauta maksājuma pieteikumos saskaņā ar 92. panta 2. punkta b) apakšpunktu |
| --- | --- |

122.

Programmieguldījumu kopējā summa, kas faktiski samaksāta vai – garantiju gadījumā – rezervēta garantiju līgumiem kā attiecināmie izdevumi un iekļauta maksājuma pieteikumos saskaņā ar 92. panta 2. punkta b) apakšpunktu

| 123. | Atbilstošā publiskā ieguldījuma summa, kas faktiski samaksāta vai – garantiju gadījumā – rezervēta garantiju līgumiem kā attiecināmie izdevumi un iekļauta maksājuma pieteikumos saskaņā ar 92. panta 2. punkta b) apakšpunktu |
| --- | --- |

123.

Atbilstošā publiskā ieguldījuma summa, kas faktiski samaksāta vai – garantiju gadījumā – rezervēta garantiju līgumiem kā attiecināmie izdevumi un iekļauta maksājuma pieteikumos saskaņā ar 92. panta 2. punkta b) apakšpunktu

Dati par pārskatiem, kas iesniegti Komisijai saskaņā ar 98. panta 1. punkta a) apakšpunktu (EUR)

| 124. | Katra pārskatu komplekta, tostarp ar darbību saistīto izdevumu, iesniegšanas datums |
| --- | --- |

124.

Katra pārskatu komplekta, tostarp ar darbību saistīto izdevumu, iesniegšanas datums

| 125. | Darbības attiecināmo izdevumu kopējā summa, kas reģistrēta grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras grāmatvedības sistēmās un iekļauta pārskatos |
| --- | --- |

125.

Darbības attiecināmo izdevumu kopējā summa, kas reģistrēta grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras grāmatvedības sistēmās un iekļauta pārskatos

| 126. | Darbības īstenošanā veiktā vai veicamā publiskā ieguldījuma kopējā summa, kas atbilst grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras grāmatvedības sistēmās reģistrētajai attiecināmo izdevumu kopējai summai un iekļauta pārskatos |
| --- | --- |

126.

Darbības īstenošanā veiktā vai veicamā publiskā ieguldījuma kopējā summa, kas atbilst grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras grāmatvedības sistēmās reģistrētajai attiecināmo izdevumu kopējai summai un iekļauta pārskatos

| 127. | Saņēmējam samaksāto maksājumu kopējā summa, kas atbilst grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras grāmatvedības sistēmās reģistrētajai attiecināmo izdevumu kopējai summai un iekļauta pārskatos |
| --- | --- |

127.

Saņēmējam samaksāto maksājumu kopējā summa, kas atbilst grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras grāmatvedības sistēmās reģistrētajai attiecināmo izdevumu kopējai summai un iekļauta pārskatos

| 128. | Pārskatos iekļautā grāmatvedības gadā atsaukto darbības attiecināmo izdevumu kopējā summa |
| --- | --- |

128.

Pārskatos iekļautā grāmatvedības gadā atsaukto darbības attiecināmo izdevumu kopējā summa

| 129. | Darbības īstenošanā veiktā vai veicamā publiskā ieguldījuma kopējā summa, kas atbilst pārskatos iekļautajai grāmatvedības gadā atsaukto darbības attiecināmo izdevumu kopējai summai |
| --- | --- |

129.

Darbības īstenošanā veiktā vai veicamā publiskā ieguldījuma kopējā summa, kas atbilst pārskatos iekļautajai grāmatvedības gadā atsaukto darbības attiecināmo izdevumu kopējai summai

| 130. | Pārskatos atspoguļotā darbības izdevumu kopējā summa, kas atsaukta no pārskatiem grāmatvedības gadā (tostarp revīziju rezultātā koriģētās summas) saskaņā ar 98. panta 6. punkta a), b) un c) apakšpunktu |
| --- | --- |

130.

Pārskatos atspoguļotā darbības izdevumu kopējā summa, kas atsaukta no pārskatiem grāmatvedības gadā (tostarp revīziju rezultātā koriģētās summas) saskaņā ar 98. panta 6. punkta a), b) un c) apakšpunktu

Konkrēti dati finanšu instrumentiem par pārskatiem, kas iesniegti Komisijai saskaņā ar 98. panta 1. punkta a) apakšpunktu (EUR)

| 131. | Pirmajā maksājuma pieteikumā iekļautā programmieguldījumu kopējā summa, kas iemaksāta finanšu instrumentos |
| --- | --- |

131.

Pirmajā maksājuma pieteikumā iekļautā programmieguldījumu kopējā summa, kas iemaksāta finanšu instrumentos

| 132. | Pirmajā maksājuma pieteikumā iekļautā publiskā ieguldījuma summa, kas iemaksāta finanšu instrumentā |
| --- | --- |

132.

Pirmajā maksājuma pieteikumā iekļautā publiskā ieguldījuma summa, kas iemaksāta finanšu instrumentā

| 133. | Programmieguldījumu kopējā summa, kas faktiski samaksāta vai – garantiju gadījumā – rezervēta garantiju līgumiem kā attiecināmie izdevumi un iekļauta pārskatos |
| --- | --- |

133.

Programmieguldījumu kopējā summa, kas faktiski samaksāta vai – garantiju gadījumā – rezervēta garantiju līgumiem kā attiecināmie izdevumi un iekļauta pārskatos

| 134. | Atbilstošā publiskā ieguldījuma summa, kas faktiski samaksāta vai – garantiju gadījumā – rezervēta garantiju līgumiem kā attiecināmie izdevumi un iekļauta pārskatos |
| --- | --- |

134.

Atbilstošā publiskā ieguldījuma summa, kas faktiski samaksāta vai – garantiju gadījumā – rezervēta garantiju līgumiem kā attiecināmie izdevumi un iekļauta pārskatos

Dati par konkrētiem izdevumu veidiem

| 135. | Samaksātā vai maksājamā ERAF veida izdevumu summa, ko līdzfinansējis ESF+ saskaņā ar 20. panta 2. punktu |
| --- | --- |

135.

Samaksātā vai maksājamā ERAF veida izdevumu summa, ko līdzfinansējis ESF+ saskaņā ar 20. panta 2. punktu

Neattiecas uz ERAF, Kohēzijas fondu, TPF, EJZAF, AMIF, IDF vai BMVI

| 136. | Samaksātā vai maksājamā ESF+ veida izdevumu summa, ko līdzfinansējis ERAF saskaņā ar 20. panta 2. punktu |
| --- | --- |

136.

Samaksātā vai maksājamā ESF+ veida izdevumu summa, ko līdzfinansējis ERAF saskaņā ar 20. panta 2. punktu

Neattiecas uz ERAF, Kohēzijas fondu, TPF, EJZAF, AMIF, IDF vai BMVI

| 137. | Radušos un samaksāto izdevumu summa, kas saistīta ar zemes iegādi saskaņā ar 64. panta 1. punkta b) apakšpunktu, un ar zemes iegādi saistītā summa saskaņā ar 64. panta 1. punktu, un attiecīgā gadījumā maksimālās summas pārsniegšanas iemesli |
| --- | --- |

137.

Radušos un samaksāto izdevumu summa, kas saistīta ar zemes iegādi saskaņā ar 64. panta 1. punkta b) apakšpunktu, un ar zemes iegādi saistītā summa saskaņā ar 64. panta 1. punktu, un attiecīgā gadījumā maksimālās summas pārsniegšanas iemesli

| 138. | Darbības vajadzībām veikto iemaksu natūrā summa |
| --- | --- |

138.

Darbības vajadzībām veikto iemaksu natūrā summa

| 139. | Nolietojuma izmaksu summa, par kurām darbībai nav veikts neviens ar rēķinu apliecināts maksājums |
| --- | --- |

139.

Nolietojuma izmaksu summa, par kurām darbībai nav veikts neviens ar rēķinu apliecināts maksājums

| 140. | ERAF vai attiecīgā gadījumā kāda Savienības ārējās finansēšanas instrumenta iemaksu summa mazo projektu fondam Interreg programmas ietvaros |
| --- | --- |

140.

ERAF vai attiecīgā gadījumā kāda Savienības ārējās finansēšanas instrumenta iemaksu summa mazo projektu fondam Interreg programmas ietvaros

Neattiecas uz ESF+, Kohēzijas fondu, TPF, EJZAF, AMIF, IDF vai BMVI

| 141. | Radušos un samaksāto izdevumu summa darbības atbalstam saskaņā ar BMVI regulas 16. panta 1. punktu (un BMVI regulas 17. panta 3. punktu – tikai attiecībā uz Lietuvu), IDF regulas 16. panta 1. punktu vai AMIF regulas 21. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

141.

Radušos un samaksāto izdevumu summa darbības atbalstam saskaņā ar BMVI regulas 16. panta 1. punktu (un BMVI regulas 17. panta 3. punktu – tikai attiecībā uz Lietuvu), IDF regulas 16. panta 1. punktu vai AMIF regulas 21. panta 1. punktu.

Neattiecas uz ERAF, ESF+, Kohēzijas fondu, TPF vai EJZAF

| 142. | Radušos un samaksāto izdevumu summa aprīkojuma un transportlīdzekļu iegādei vai ar drošību saistītu iekārtu būvniecībai, ievērojot IDF regulas 13. panta 7. punktu |
| --- | --- |

142.

Radušos un samaksāto izdevumu summa aprīkojuma un transportlīdzekļu iegādei vai ar drošību saistītu iekārtu būvniecībai, ievērojot IDF regulas 13. panta 7. punktu

Neattiecas uz ERAF, Kohēzijas fondu, TPF, ESF+, AMIF, BMVI un EJZAF

---

(1)  Mērķa “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg) gadījumā saņēmēji ietver galveno saņēmēju un citus saņēmējus.

(2)  Saņēmējs attiecīgā gadījumā ietver citas struktūras, kam darbības sakarā rodas izdevumi, kurus uzskata par izdevumiem, kas radušies saņēmējam.

(3)  Informācija šajā laukā ir vajadzīga tikai pirmā līmeņa apakšuzņēmuma līgumu slēgšanas gadījumā, tikai, ja informācija par darbuzņēmēju ir reģistrēta 23. laukā, un tikai par apakšuzņēmuma līgumiem, kuru kopējā vērtība pārsniedz 50 000 EUR.

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/23/ES (2014. gada 26. februāris) par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu (OV L 94, 28.3.2014., 1. lpp.).

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/24/ES (2014. gada 26. februāris) par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.).

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/25/ES (2014. gada 26. februāris) par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.).

(7)  Informācija šajā laukā ir vajadzīga tikai, ja informācija ir reģistrēta 23. vai 24. laukā.

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/81/EK (2009. gada 13. jūlijs), ar kuru koordinē procedūras attiecībā uz to, kā līgumslēdzējas iestādes vai subjekti, kas darbojas drošības un aizsardzības jomā, piešķir noteiktu būvdarbu, piegādes un pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesības, un ar kuru groza Direktīvas 2004/17/EK un 2004/18/EK (OV L 216, 20.8.2009., 76. lpp.).

---

XVIII PIELIKUMS

PĀRVALDĪBAS DEKLARĀCIJAS VEIDNE – 74. PANTA 1. PUNKTA F) APAKŠPUNKTS

Es/mēs, apakšā parakstījies(-ušies) (uzvārds(-i), vārds(-i), amats(-i) vai funkcija(-s)), (programmas nosaukums, CCI) programmas vadošās iestādes vadītājs(-i),

pamatojoties uz (programmas nosaukums) īstenošanu grāmatvedības gadā, kas beidzās (gads) 30. jūnijā, pamatojoties uz manu/mūsu pašu atzinumu un visu man/mums pieejamo informāciju dienā, kad Komisijai iesniegti pārskati, tostarp rezultātiem, kas iegūti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/1060 (1) 74. pantu veiktajās pārvaldības verifikācijās un revīzijās saistībā ar izdevumiem, kuri iekļauti Komisijai iesniegtajos maksājuma pieteikumos par grāmatvedības gadu, kas beidzās ... (gada) 30. jūnijā,

kā arī, ņemot vērā manus/mūsu pienākumus saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060,

ar šo apliecinu/apliecinām, ka:

| a) | pārskatos sniegtā informācija ir pareiza, pilnīga un precīza atbilstīgi Regulas (ES) 2021/1060 98. pantam, |
| --- | --- |

a)

pārskatos sniegtā informācija ir pareiza, pilnīga un precīza atbilstīgi Regulas (ES) 2021/1060 98. pantam,

| b) | pārskatos iekļautie izdevumi atbilst piemērojamajiem tiesību aktiem un ir izmantoti paredzētajam mērķim. |
| --- | --- |

b)

pārskatos iekļautie izdevumi atbilst piemērojamajiem tiesību aktiem un ir izmantoti paredzētajam mērķim.

Es/mēs apstiprinu/apstiprinām, ka galīgajos revīzijas un kontroles ziņojumos konstatētie pārkāpumi saistībā ar grāmatvedības gadu pārskatos ir atbilstoši izvērtēti, jo īpaši, lai izpildītu 98. panta prasības par pārskatu iesniegšanu. Tāpat arī apstiprinu/apstiprinām, ka izdevumi, attiecībā uz kuriem šobrīd notiek to likumības un pareizības pārbaude, netika iekļauti pārskatos, par kuriem tiek gatavoti novērtējuma secinājumi, lai tos varētu iekļaut maksājuma pieteikumā attiecībā uz nākamo grāmatvedības gadu.

Es/mēs arī apstiprinu/apstiprinām datu ticamību attiecībā uz programmas rādītājiem, starpposma rādītājiem un progresu.

Apstiprinu/apstiprinām arī, ka tiek īstenoti efektīvi un samērīgi krāpšanas apkarošanas pasākumi un ka šajos pasākumos ņemti vērā šajā sakarā apzinātie riski.

Visbeidzot, apstiprinu/apstiprinām, ka man/mums nav zināma nekāda neizpausta informācija par reputāciju saistībā ar programmas īstenošanu.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijā), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instumentu Robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021, 159s. lpp.).

---

XIX PIELIKUMS

GADA REVĪZIJAS ATZINUMA VEIDNE – 77. PANTA 3. PUNKTA A) APAKŠPUNKTS

Eiropas Komisijai, [attiecīgā ģenerāldirektorāta nosaukums] ģenerāldirektorātam

1.   IEVADS

Es, apakšā parakstījies, kas pārstāv [revīzijas iestādes nosaukums], un esot neatkarīgs Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/1060 (1) 71. panta 2. punkta nozīmē, esmu revidējis

| i) | pārskatus par grāmatvedības gadu, kas sākās ... [gada] 1. jūlijā un beidzās ... [gada +1] 30. jūnijā un ir datēti ar ... [datums, kurā pārskati iesniegti Komisijai] (turpmāk – "pārskati"), |
| --- | --- |

i)

pārskatus par grāmatvedības gadu, kas sākās ... [gada] 1. jūlijā un beidzās ... [gada +1] 30. jūnijā un ir datēti ar ... [datums, kurā pārskati iesniegti Komisijai] (turpmāk – "pārskati"),

| ii) | to izdevumu likumību un pareizību, kuru atlīdzināšana ir pieprasīta Komisijai, atsaucoties uz grāmatvedības gadu (un iekļauta pārskatos), un |
| --- | --- |

ii)

to izdevumu likumību un pareizību, kuru atlīdzināšana ir pieprasīta Komisijai, atsaucoties uz grāmatvedības gadu (un iekļauta pārskatos), un

| iii) | pārvaldības un kontroles sistēmas funkcionēšanu, kā arī verificējis pārvaldības deklarāciju saistībā ar [programmas nosaukums, CCI numurs] programmu (turpmāk – "programma"),
  lai sniegtu revīzijas atzinumu saskaņā ar 77. panta 3. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

iii)

pārvaldības un kontroles sistēmas funkcionēšanu, kā arī verificējis pārvaldības deklarāciju saistībā ar [programmas nosaukums, CCI numurs] programmu (turpmāk – "programma"),

lai sniegtu revīzijas atzinumu saskaņā ar 77. panta 3. punkta a) apakšpunktu.

2.   VADOŠĀS IESTĀDES PIENĀKUMI

[Vadošās iestādes nosaukums], kas norādīta kā programmas vadošā iestāde, pienākums ir nodrošināt pārvaldības un kontroles sistēmas pienācīgu darbību attiecībā uz 72.–75. pantā paredzētajām funkcijām un uzdevumiem.

Turklāt [vadošās iestādes nosaukums vai attiecīgā gadījumā tās struktūras nosaukums, kas īsteno grāmatvedības funkciju] pienākums ir apliecināt pārskatu pilnīgumu, precizitāti un patiesumu, kā noteikts Regulas (ES) 2021/1060 76. pantā un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/1059 (2), (3) 46. pantā.

Turklāt saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 74. pantu vadošās iestādes pienākums ir apstiprināt, ka pārskatos iekļautie izdevumi ir likumīgi un pareizi un atbilst piemērojamiem tiesību aktiem.

3.   REVĪZIJAS IESTĀDES PIENĀKUMI

Kā noteikts Regulas (ES) 2021/1060 77. pantā, mans pienākums ir sniegt neatkarīgu atzinumu par pārskatu pilnīgumu, precizitāti un patiesumu, par to, vai izdevumi, kuru atlīdzināšana ir pieprasīta no Komisijas un kuri ir iekļauti pārskatos, ir likumīgi un pareizi un vai ieviestā pārvaldības un kontroles sistēma darbojas pienācīgi.

Turklāt mans pienākums ir iekļaut atzinumā deklarāciju par to, vai revīzijas darbs rada pamatu apšaubīt pārvaldības deklarācijā sniegtos apliecinājumus.

Revīzijas attiecībā uz programmu tika veiktas saskaņā ar revīzijas stratēģiju un tika ņemti vērā starptautiski pieņemti revīzijas standarti. Minētie standarti paredz, ka revīzijas iestāde ievēro ētikas normas, kā arī plāno un veic revīzijas darbu nolūkā gūt pienācīgu pārliecību revīzijas atzinuma nolūkos.

Revīzijas gaitā tiek veiktas procedūras, lai gūtu pietiekamus un atbilstošus pierādījumus, kuri apliecina turpmāk izklāstīto atzinumu. Tas, kādas procedūras tiek veiktas, ir atkarīgs no revidenta profesionālā slēdziena, tostarp no nozīmīgu neatbilstību, kas radušās krāpniecības vai kļūdas dēļ, riska novērtējuma. Manā uzskatā veiktās revīzijas procedūras ir piemērotas konkrētajiem apstākļiem un atbilst Regulas (ES) 2021/1060 prasībām.

Uzskatu, ka savāktie revīzijas pierādījumi ir pietiekami un piemēroti tam, lai būtu par pamatu manam atzinumam, [gadījumā, ja ir apjoma ierobežojumi:] izņemot tos, kas minēti 4. punktā "Apjoma ierobežojumi".

Revīziju gaitā gūto galveno konstatējumu par programmu kopsavilkums ir sniegts pievienotajā gada kontroles ziņojumā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 77. panta 3. punkta b) apakšpunktu.

4.   APJOMA IEROBEŽOJUMI

Vai nu

Nebija nekādu revīzijas apjoma ierobežojumu.

vai arī

Revīzijas apjomu ierobežoja šādi faktori:

| a) | ... |
| --- | --- |
| b) | ... |
| c) | ... |

a)

...

b)

...

c)

...

[NB! Norādīt jebkādus revīzijas apjoma ierobežojumus, piemēram, apliecinošu dokumentu neesība, tiesā izskatāmas lietas, un turpmāk iedaļā "Atzinums ar iebildēm" norādīt aplēstās izdevumu summas un ietekmēto ieguldījuma atbalstu no fondiem, kā arī apjoma ierobežojuma ietekmi uz revīzijas atzinumu. Papildu skaidrojumus šajā sakarā pēc vajadzības sniedz gada kontroles ziņojumā.]

5.   ATZINUMS

Vai nu

(Atzinums bez iebildēm)

Manā uzskatā un balstoties uz veikto revīzijas darbu:

| 1) | Pārskati






  — | pārskatos ir sniegta patiesa un godīga aina; |
| --- | --- | --- |

1)

Pārskati

—

pārskatos ir sniegta patiesa un godīga aina;

| 2) | Pārskatos iekļauto izdevumu likumība un pareizība






  — | pārskatos iekļautie izdevumi ir likumīgi un pareizi (4); |
| --- | --- | --- |

2)

Pārskatos iekļauto izdevumu likumība un pareizība

—

pārskatos iekļautie izdevumi ir likumīgi un pareizi (4);

| 3) | Uz revīzijas atzinuma brīdi ieviestā pārvaldības un kontroles sistēma






  — | pārvaldības un kontroles sistēma darbojas pareizi. |
| --- | --- | --- |

3)

Uz revīzijas atzinuma brīdi ieviestā pārvaldības un kontroles sistēma

—

pārvaldības un kontroles sistēma darbojas pareizi.

Veiktais revīzijas darbs nerada pamatu apšaubīt pārvaldības deklarācijā sniegtos apliecinājumus.

vai arī

(Atzinums ar iebildēm)

Manā uzskatā un balstoties uz veikto revīzijas darbu:

| 1) | Pārskati






  — | pārskatos ir sniegta patiesa un godīga aina [ja uz pārskatiem attiecas iebildes, pievieno šādu tekstu:] izņemot šādus būtiskus aspektus: ... |
| --- | --- | --- |

1)

Pārskati

—

pārskatos ir sniegta patiesa un godīga aina [ja uz pārskatiem attiecas iebildes, pievieno šādu tekstu:] izņemot šādus būtiskus aspektus: ...

| 2) | Pārskatos iekļauto izdevumu likumība un pareizība






  — | pārskatos iekļautie izdevumi ir likumīgi un pareizi [ja uz pārskatiem attiecas iebildes, pievieno šādu tekstu:] izņemot šādus aspektus: ... |
| --- | --- | --- |

2)

Pārskatos iekļauto izdevumu likumība un pareizība

—

pārskatos iekļautie izdevumi ir likumīgi un pareizi [ja uz pārskatiem attiecas iebildes, pievieno šādu tekstu:] izņemot šādus aspektus: ...

Iebilžu ietekme ir ierobežota [vai būtiska] un atbilst ... (summa EUR no pārskatos iekļautās izdevumu kopsummas)

| 3) | Uz revīzijas atzinuma brīdi ieviestā pārvaldības un kontroles sistēma






  — | izveidotā pārvaldības un kontroles sistēma darbojas pienācīgi [ja uz pārvaldības un kontroles sistēmu attiecas iebilde, pievieno šādu tekstu:] izņemot šādus aspektus (5): ... |
| --- | --- | --- |

3)

Uz revīzijas atzinuma brīdi ieviestā pārvaldības un kontroles sistēma

—

izveidotā pārvaldības un kontroles sistēma darbojas pienācīgi [ja uz pārvaldības un kontroles sistēmu attiecas iebilde, pievieno šādu tekstu:] izņemot šādus aspektus (5): ...

Iebilžu ietekme ir ierobežota [vai būtiska] un atbilst ... (summa EUR no pārskatos iekļautās izdevumu kopsummas).

Veiktais revīzijas darbs nerada/rada [nevajadzīgo svītrot] pamatu apšaubīt pārvaldības deklarācijā sniegtos apliecinājumus.

[Ja veiktais revīzijas darbs rada pamatu apšaubīt pārvaldības deklarācijā sniegtos apliecinājumus, šajā rindkopā revīzijas iestāde izklāsta faktorus, kas tai ļauj izdarīt šādu secinājumu.]

vai arī

(Negatīvs atzinums)

Manā uzskatā un balstoties uz veikto revīzijas darbu:

| i) | pārskati sniedz/nesniedz [nevajadzīgo svītrot] patiesu un godīgu ainu; un/vai |
| --- | --- |

i)

pārskati sniedz/nesniedz [nevajadzīgo svītrot] patiesu un godīgu ainu; un/vai

| ii) | pārskatos iekļautie izdevumi, kuru atlīdzināšana ir pieprasīta no Komisijas, ir/nav [nevajadzīgo svītrot] likumīgi un pareizi; un/vai |
| --- | --- |

ii)

pārskatos iekļautie izdevumi, kuru atlīdzināšana ir pieprasīta no Komisijas, ir/nav [nevajadzīgo svītrot] likumīgi un pareizi; un/vai

| iii) | izveidotā pārvaldības un kontroles sistēma darbojas/nedarbojas [nevajadzīgo svītrot] pienācīgi. |
| --- | --- |

iii)

izveidotā pārvaldības un kontroles sistēma darbojas/nedarbojas [nevajadzīgo svītrot] pienācīgi.

Šis negatīvais atzinums pamatojas uz šādiem aspektiem:

| — | attiecībā uz būtiskiem jautājumiem, kas saistīti ar pārskatiem:






  — | un/vai [nevajadzīgo svītrot] |
| --- | --- | --- |

—

attiecībā uz būtiskiem jautājumiem, kas saistīti ar pārskatiem:

—

un/vai [nevajadzīgo svītrot]

| — | attiecībā uz būtiskiem jautājumiem, kas saistīti ar to pārskatos iekļauto izdevumu likumību un pareizību, kuru atlīdzināšana ir pieprasīta no Komisijas:






  — | un/vai [nevajadzīgo svītrot] |
| --- | --- | --- |

—

attiecībā uz būtiskiem jautājumiem, kas saistīti ar to pārskatos iekļauto izdevumu likumību un pareizību, kuru atlīdzināšana ir pieprasīta no Komisijas:

—

un/vai [nevajadzīgo svītrot]

| — | attiecībā uz būtiskiem jautājumiem, kas saistīti ar pārvaldības un kontroles sistēmas darbību (6): |
| --- | --- |

—

attiecībā uz būtiskiem jautājumiem, kas saistīti ar pārvaldības un kontroles sistēmas darbību (6):

Veiktais revīzijas darbs rada pamatu apšaubīt pārvaldības deklarācijā sniegtos apliecinājumus šādos aspektos:

[Revīzijas iestāde var arī iekļaut apstākļu akcentējumu, kas neskar tās atzinumu, kā noteikts starptautiski pieņemtos revīzijas standartos. Izņēmuma gadījumos var paredzēt atteikumu sniegt atzinumu (7) .]

Datums:

Paraksts:

______________

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijā), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instumentu Robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021, 159. lpp.).

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1059 (2021. gada 24. jūnijā) par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas teritoriālā sadarbības mērķi (Interreg), kas saņem atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un ārējās finansēšanas instrumentiem (OV L 231, 30.6.2021, 94. lpp.).

(3)  Jāiekļauj Interreg programmu gadījumā.

(4)  Izņemot Interreg programmas, kuras ietver darbību revīzijas gada izlasē, kas jāizraugās Komisijai, kā noteikts Interreg regulas 48. pantā.

(5)  Ja iebilde attiecas uz pārvaldības un kontroles sistēmu, atzinumā norāda struktūru vai struktūras un to sistēmu aspektu(-s), kuri neatbilda prasībām un/vai nedarbojās pareizi, izņemot, ja šī informācija jau ir skaidri norādīta gada kontroles ziņojumā un atzinuma punkts norāda uz noteiktu(-ām) šā ziņojuma daļu(-ām), kur šāda informācija ir norādīta.

(6)  Ja iebilde attiecas uz pārvaldības un kontroles sistēmu, atzinumā norāda struktūru vai struktūras un to sistēmu aspektu(-s), kuri neatbilda prasībām un/vai nedarbojās pareizi, izņemot, ja šī informācija jau ir skaidri norādīta gada kontroles ziņojumā un atzinuma punkts norāda uz noteiktu(-ām) šā ziņojuma daļu(-ām), kur šāda informācija ir norādīta.

(7)  Šiem izņēmuma gadījumiem vajadzētu būt saistītiem ar neparedzamiem ārējiem faktoriem, kuri ir ārpus revīzijas iestādes kontroles.

---

XX PIELIKUMS

GADA KONTROLES ZIŅOJUMA VEIDNE – 77. PANTA 3. PUNKTA B) APAKŠPUNKTS

1.   Ievads

| 1.1. | Ziņojuma sagatavošanā iesaistītās revīzijas iestādes un citu struktūru identifikācija. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Atsauces periods (piemēram, grāmatvedības gads). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Revīzijas periods (kura laikā notika revīzijas darbs). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Ziņojumā aplūkotās darbības programmas(-u) un tās/to vadošās(-o) iestādes(-žu) identifikācija. Ja ziņojums attiecas uz vairāk kā vienu programmu vai fondu, informācija jāsniedz atsevišķi par katru programmu un fondu, katrā punktā norādot informāciju, kas īpaši attiecas uz konkrēto programmu un/vai fondu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Ziņojuma un atbilstošā revīzijas atzinuma sagatavošanai veikto darbību apraksts.
  Interreg programmām 1.5. punkts ir jāpielāgo, lai aprakstītu pasākumus, kas veikti ziņojuma sagatavošanai, pamatojoties uz īpašiem darbību revīzijas noteikumiem, ko piemēro Interreg programmām, kā izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/1059 (1) (“Interreg regula”) 49. pantā. |
| --- | --- |

1.5.

Interreg programmām 1.5. punkts ir jāpielāgo, lai aprakstītu pasākumus, kas veikti ziņojuma sagatavošanai, pamatojoties uz īpašiem darbību revīzijas noteikumiem, ko piemēro Interreg programmām, kā izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/1059 (1) (“Interreg regula”) 49. pantā.

2.   Būtiskas izmaiņas pārvaldības un kontroles sistēmā(-s)

| 2.1. | Ziņas par jebkādām būtiskām izmaiņām pārvaldības un kontroles sistēmās, kas saistītas ar vadošās iestādes pienākumiem, jo īpaši attiecībā uz funkciju deleģēšanu starpniekstruktūrām, struktūru, kurai uzticēta grāmatvedības funkcija, un apstiprinājums par to atbilstību 72.–76. un 81. pantam, pamatojoties uz revīzijas iestādes veikto revīzijas darbu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Informācija par uzlabotu samērīgu pasākumu piemērošanu, ievērojot 83.. 84. un 85. pantu. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Izmaiņas revīzijas stratēģijā

| 3.1. | Ziņas par jebkādām izmaiņām revīzijas stratēģijā un saistītie paskaidrojumi. Jo īpaši norāda visas izmaiņas atlases metodē, ko izmanto revīzijas darbībām (sk. 5. punktu), un to, vai stratēģija tika mainīta tāpēc, ka tiek piemēroti uzlaboti samērīgi pasākumi, ievērojot 83., 84 un 85. pantu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Interreg programmām 1. punkts ir jāpielāgo, lai aprakstītu izmaiņas, kas veiktas revīzijas stratēģijā, pamatojoties uz īpašiem darbību revīzijas noteikumiem, ko piemēro Interreg programmām, kā izklāstīts Interreg regulas 49. pantā. |
| --- | --- |

3.2.

4.   Sistēmas revīzijas (attiecīgā gadījumā) (2)

| 4.1. | Ziņas par struktūrām (tostarp par revīzijas iestādi), kas veikušas revīzijas par programmas pārvaldības un kontroles sistēmas pienācīgu darbību ("sistēmas revīzijas"). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Veikto revīziju pamatojuma apraksts, tostarp atsauce uz piemērojamo revīzijas stratēģiju, jo īpaši uz riska novērtēšanas metodoloģiju un rezultātiem, uz kuru pamata tika izstrādāts sistēmas revīziju revīzijas plāns. Ja riska novērtējums ir atjaunināts, tas būtu jāapraksta 3. punktā, norādot revīzijas stratēģijas izmaiņas. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Attiecībā uz tabulu 9.1. punktā – sistēmas revīziju galveno konstatējumu un secinājumu apraksts, ieskaitot uz konkrētām tematiskajām jomām vērstās revīzijas. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Norādes par to, vai jebkādiem konstatētajiem pārkāpumiem ir sistēmisks raksturs, un ziņas par veiktajiem pasākumiem, tostarp nepareizie izdevumi skaitliskā izteiksmē un jebkādas veiktās finanšu korekcijas saskaņā ar regulas 77. panta 3. punkta b) apakšpunktu un 103. pantu. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Informācija par darbībām, kas veiktas, ņemot vērā iepriekšējo grāmatvedības gadu sistēmas revīziju ieteikumus. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Apraksts par sistēmas revīziju laikā atklātajām neatbilstībām vai nepilnībām saistībā ar finanšu instrumentiem vai cita veida izdevumiem, vai izmaksām, uz kurām attiecas īpaši noteikumi (piemēram, valsts atbalsts, publiskais iepirkums, vienkāršotu izmaksu iespējas, finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām), un vadošās iestādes veiktām papildu darbībām šādu neatbilstību un nepilnību novēršanai. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Pēc sistēmas revīzijām iegūtais ticamības līmenis (zems/vidējs/augsts) un pamatojums. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Darbību revīzijas

Interreg programmām 5.1.–5.10. punkts ir jāpielāgo, lai aprakstītu pasākumus, kas veikti ziņojuma sagatavošanai, pamatojoties uz īpašiem darbību revīzijas noteikumiem, ko piemēro Interreg programmām, kā izklāstīts Interreg regulas 49. pantā.

| 5.1. | To struktūru (tostarp revīzijas iestādes) identifikācija, kas veikušas darbību revīzijas (kā paredzēts 79. pantā). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Izmantotās atlases metodoloģijas apraksts un informācija par to, vai metodoloģija atbilst revīzijas stratēģijai. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Norāde par atlases parametriem un cita informācija statistiskās vai nestatistiskās izlases procedūrām, kā arī skaidrojums par pamatā esošajiem aprēķiniem un izmantotajiem profesionālajiem vērtējumiem. Informācijā būtu jāietver: būtiskuma slieksnis, uzticamības līmenis, izlases vienība, prognozējamo kļūdu īpatsvars, atlases intervāls, standarta novirze, kopas vērtība, kopas lielums, atlases lielums un informācija par stratifikāciju. Saistītos aprēķinus par izlases izraudzīšanos, kopējo kļūdu īpatsvaru un atlikušo kļūdu īpatsvaru apraksta 9.3. punktā tādā formātā, lai būtu iespējams saprast veiktās pamata darbības atbilstoši izmantotajai konkrētajai atlases metodei. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Pārskatos iekļauto summu, kā arī maksājumu pieteikumos grāmatvedības gada laikā deklarēto summu saskaņošana, un kopa, no kuras iegūta nejaušā atlase (9.2. punkta tabulas "A" sleja). Vienību saskaņošana ietver negatīvas izlases vienības, ja ir veiktas finanšu korekcijas. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Ja ir negatīvas izlases vienības, apstiprinājums, ka tās tikušas uzskatītas par atsevišķu kopu. Šo vienību revīziju galveno rezultātu analīze, proti, galvenokārt pārliecinoties, vai (dalībvalsts vai Komisijas) pieņemtie lēmumi par finanšu korekciju piemērošanu pārskatos ir reģistrēti kā atsauktās summas. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Ja izmanto nestatistisku izlases metodi, norāda šādas metodes izmantošanas iemeslus, revīziju aptverto izlases vienību procentuālo daļu, veiktos pasākumus izlases nejaušības nodrošināšanai, paturot prātā, ka izlasei jābūt reprezentatīvai.
  Papildus tam definē pasākumus, kuri veikti, lai nodrošinātu pietiekamu izlases lielumu, kas revīzijas iestādei ļauj sagatavot derīgu revīzijas atzinumu. Ja ir izmantota nestatistiska izlases metode, jāaprēķina arī kopējā (prognozētā) kļūda. |
| --- | --- |

5.6.

Papildus tam definē pasākumus, kuri veikti, lai nodrošinātu pietiekamu izlases lielumu, kas revīzijas iestādei ļauj sagatavot derīgu revīzijas atzinumu. Ja ir izmantota nestatistiska izlases metode, jāaprēķina arī kopējā (prognozētā) kļūda.

| 5.7. | Darbību revīziju galveno konstatējumu analīze, kurā apraksta:






  a) | revidēto izlases vienību skaitu, attiecīgo summu; |
| --- | --- | --- |

5.7.

a)

revidēto izlases vienību skaitu, attiecīgo summu;

| b) | kļūdas tipu pa izlases vienībām (3); |
| --- | --- |

b)

kļūdas tipu pa izlases vienībām (3);

| c) | konstatēto kļūdu būtību (4); |
| --- | --- |

c)

konstatēto kļūdu būtību (4);

| d) | strata kļūdu īpatsvaru (5) un atbilstošās nopietnās nepilnības vai pārkāpumus, kļūdu īpatsvara augšējo robežu, pamatcēloņus, ierosinātos korektīvos pasākumus (tostarp tos, kas paredzēti, lai uzlabotu pārvaldības un kontroles sistēmas) un ietekmi uz revīzijas atzinumu. |
| --- | --- |

d)

strata kļūdu īpatsvaru (5) un atbilstošās nopietnās nepilnības vai pārkāpumus, kļūdu īpatsvara augšējo robežu, pamatcēloņus, ierosinātos korektīvos pasākumus (tostarp tos, kas paredzēti, lai uzlabotu pārvaldības un kontroles sistēmas) un ietekmi uz revīzijas atzinumu.

Sniedz sīkākus paskaidrojumus par datiem, kas norādīti 9.2. un 9.3. punktā, jo īpaši attiecībā uz kopējo kļūdu īpatsvaru.

| 5.8. | Ziņas par jebkādām finanšu korekcijām, kas attiecas uz grāmatvedības gadu un ko vadošā iestāde īstenojusi pirms pārskatu iesniegšanas Komisijai, un līdz ar to ziņas par darbību revīzijām, tostarp par vienoto likmi vai ekstrapolētajām korekcijām, kā rezultātā līdz 2 % samazinās atlikušo kļūdu īpatsvars izdevumiem, kas ietverti pārskatos, ievērojot 98. pantu. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Kopējā kļūdu īpatsvara un atlikušo kļūdu īpatsvara salīdzinājums (kā izklāstīts 9.2. punktā) ar 2 % būtiskuma slieksni, lai izvērtētu, vai kopa nav būtiski nepareizi izteikta un tā ietekmi uz revīzijas atzinumu. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Ziņas par to, vai jebkādiem konstatētajiem pārkāpumiem ir sistēmisks raksturs, un par veiktajiem pasākumiem, tostarp nepareizajiem izdevumiem skaitliskā izteiksmē un jebkādām saistītām finanšu korekcijām. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Informācija par turpmākiem pasākumiem pēc darbību revīzijām, kas veikti saistībā ar kopējo izlasi Interreg programmām, pamatojoties uz īpašiem darbību revīzijas noteikumiem, ko piemēro Interreg programmām, kā izklāstīts Interreg regulas 49. pantā. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Informācija par turpmākiem pasākumiem pēc darbību revīzijām, kas veiktas iepriekšējiem grāmatvedības gadiem, jo īpaši attiecībā uz nopietniem sistēmiska rakstura trūkumiem. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | Tabula, kurā konstatētās kļūdas iedalītas kategorijās pēc veida. |
| --- | --- |

5.13.

| 5.14. | No darbības revīziju galvenajiem konstatējumiem iegūtie secinājumi par pārvaldības un kontroles sistēmas pienācīgu darbību.
  Interreg programmām 5.14. punkts ir jāpielāgo, lai aprakstītu pasākumus, kas veikti secinājumu sagatavošanai, pamatojoties uz īpašiem darbību revīzijas noteikumiem, ko piemēro Interreg programmām, kā izklāstīts Interreg regulas 49. pantā. |
| --- | --- |

5.14.

Interreg programmām 5.14. punkts ir jāpielāgo, lai aprakstītu pasākumus, kas veikti secinājumu sagatavošanai, pamatojoties uz īpašiem darbību revīzijas noteikumiem, ko piemēro Interreg programmām, kā izklāstīts Interreg regulas 49. pantā.

6.   Pārskatu revīzijas

| 6.1. | To iestāžu/struktūru identifikācija, kuras veikušas pārskatu revīzijas. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Tās revīzijas pieejas apraksts, kas izmantota, lai verificētu, vai pārskati ir pilnīgi, pareizi un patiesi. Tajā ietver atsauci uz revīzijas darbu, kas veikts saistībā ar sistēmas revīzijām, tādu darbību revīzijām, kas attiecas uz pārskatu ticamību, un papildu verifikācijām, kas jāveic attiecībā uz pārskatu projektiem pirms to nosūtīšanas Komisijai. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Norāda revīziju rezultātā gūtos secinājumus par pārskatu pilnīgumu, precizitāti un patiesumu, tostarp informāciju par pārskatos veiktajām un atspoguļotajām attiecīgajām finanšu korekcijām pēc šiem secinājumiem. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Norāde par to, vai jebkādiem konstatētajiem pārkāpumiem ir sistēmisks raksturs un par veiktajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

6.4.

7.   Cita informācija

| 7.1. | Revīzijas iestādes novērtējums par iespējamas krāpšanas gadījumiem, kas konstatēti tās veikto revīziju ietvaros (un gadījumiem, par kuriem ziņojušas citas valsts vai Savienības struktūras un kas attiecas uz revīzijas iestādes revidētajām darbībām), un par veiktajiem pasākumiem. Informācija par gadījumu skaitu, nopietnību un skartajām summām, ja tas zināms. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Turpmākie notikumi pēc grāmatvedības gada beigām un pirms gada kontroles ziņojuma nosūtīšanas Komisijai un kurus ņem vērā, nosakot ticamības līmeni un sagatavojot revīzijas iestādes atzinumu. |
| --- | --- |

7.2.

8.   Vispārējais ticamības līmenis

| 8.1. | Norāde par vispārējo ticamības līmeni attiecībā uz pārvaldības un kontroles sistēmas pienācīgu darbību un skaidrojums par to, kā šis līmenis tika iegūts, izmantojot sistēmas revīziju un darbības revīziju rezultātus. Attiecīgā gadījumā revīzijas iestāde ņem vērā arī citu valsts vai Savienības veiktā revīzijas darba rezultātus. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Jebkādu īstenotu ar finanšu korekcijām nesaistītu mazināšanas darbību un īstenotu finanšu korekciju novērtējums, papildu korektīvu pasākumu nepieciešamības novērtējums gan no pārvaldības un kontroles sistēmu uzlabošanas viedokļa, gan no ietekmes uz Savienības budžetu viedokļa. |
| --- | --- |

8.2.

9.   GADA KONTROLES ZIŅOJUMA PIELIKUMI

| 9.1. | Sistēmas revīziju rezultāti




















  Revidētā vienība | Fonds (vairāku fondu programma) | Revīzijas nosaukums | Galīgā revīzijas ziņojuma datums | Programma: [CCI un programmas nosaukums] | Vispārējais novērtējums (1., 2., 3., 4. kategorija)
  [kā noteikts regulas XI pielikuma 2. tabulā] | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Galvenās prasības (attiecīgā gadījumā)
  [kā noteikts XI pielikuma 1. tabulā] |
| | | | | GP 1 | GP 2 | GP 3 | GP 4 | GP 5 | GP 6 | GP 7 | GP 8 | GP 9 | GP 10 | | |
| VI | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| SS(-s) | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| Grāmatvedības funkcija (ja to neveic vadošā iestāde) | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | |
| Piezīme. Šajā tabulā tukšās daļas attiecas uz galvenajām prasībām, kuras revidētajai vienībai nepiemēro. |

9.1.

Revidētā vienība

Fonds (vairāku fondu programma)

Revīzijas nosaukums

Galīgā revīzijas ziņojuma datums

Programma: [CCI un programmas nosaukums]

Vispārējais novērtējums (1., 2., 3., 4. kategorija)

[kā noteikts regulas XI pielikuma 2. tabulā]

Piezīmes

Galvenās prasības (attiecīgā gadījumā)

[kā noteikts XI pielikuma 1. tabulā]

GP 1

GP 2

GP 3

GP 4

GP 5

GP 6

GP 7

GP 8

GP 9

GP 10

VI

SS(-s)

Grāmatvedības funkcija (ja to neveic vadošā iestāde)

Piezīme. Šajā tabulā tukšās daļas attiecas uz galvenajām prasībām, kuras revidētajai vienībai nepiemēro.

| 9.2. | Darbību revīziju rezultāti
















  Fonds | Programmas CCI numurs | Programmas nosaukums | A | B | C | D | E | F | G | H |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Summa euro, kas atbilst kopai, no kuras veidota izlase (*) | Revidētie grāmatvedības gada izdevumi nejaušajā izlasē | Nepareizo izdevumu summa nejaušajā izlasē | Kopējais kļūdu īpatsvars (**) | Kopējā kļūdu īpatsvara rezultātā veiktās korekcijas | Atlikušais kopējais kļūdu īpatsvars | Citi revidētie izdevumi (***) | Nepareizo izdevumu summa citos revidētajos izdevumos |
| Summa (****) | % (*****) | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

9.2.

Fonds

Programmas CCI numurs

Programmas nosaukums

A

B

C

D

E

F

G

H

Summa euro, kas atbilst kopai, no kuras veidota izlase (*)

Revidētie grāmatvedības gada izdevumi nejaušajā izlasē

Nepareizo izdevumu summa nejaušajā izlasē

Kopējais kļūdu īpatsvars (**)

Kopējā kļūdu īpatsvara rezultātā veiktās korekcijas

Atlikušais kopējais kļūdu īpatsvars

Citi revidētie izdevumi (***)

Nepareizo izdevumu summa citos revidētajos izdevumos

Summa (****)

% (*****)

| 9.3. | Aprēķini, uz kuriem pamatojas nejauša atlase, kopējais kļūdu īpatsvars un kopējais atlikušo kļūdu īpatsvars. |
| --- | --- |

9.3.

---

(1)  Regula (ES) 2021/1059 (2021. gada 24. jūnijā) par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg), kas saņem atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un ārējās finansēšanas instrumentiem (OV L 231, 30.6.2021, 94. lpp.).

(2)  Šis punkts ir fakultatīvs attiecībā uz programmām, kurām attiecīgajā grāmatvedības gadā piemēro uzlabotus samērīgus pasākumus.

(3)  Nejauša, sistēmiska, anomāla.

(4)  Piemēram, attiecināmība, publiskais iepirkums, valsts atbalsts.

(5)  Strata kļūdu īpatsvaru jānorāda, ja ir izmantota stratifikācija, aptverot apakškopas ar līdzīgām iezīmēm, piemēram, darbības, ko veido programmas finanšu ieguldījumi finanšu instrumentos, vienības ar lielu vērtību, fondi (vairākfondu programmu gadījumā).

(*)  Slejā "A" norāda pozitīvo kopu, no kuras tika iegūta nejaušā izlase, t. i., attiecināmo izdevumu kopsummu, kas reģistrēta vadošās iestādes/struktūras, kura veic grāmatvedības funkcijas, grāmatvedības sistēmā un kas iekļauta Komisijai iesniegtajos maksājumu pieteikumos, mīnus negatīvas izlases vienības, ja tādas ir. Attiecīgā gadījumā 5.4. punktā sniedz skaidrojumus.

(**)  Kopējo kļūdu īpatsvaru aprēķina pirms jebkādu finanšu korekciju piemērošanas attiecībā uz revidēto izlasi vai kopu, no kuras tika iegūta nejaušā izlase. Ja nejaušā izlase aptver vairāk nekā vienu fondu vai programmu, kopējais kļūdu īpatsvars, kas (aprēķināts) norādīts "D" slejā, attiecas uz visu kopu. Ja tiek izmantota stratifikācija, sīkāku informāciju par stratu norāda 5.7. punktā.

(***)  Slejā "G" norāda revidētos izdevumus papildu izlases ietvaros.

(****)  Revidēto izdevumu summa (ja izmanto apakšizlasi), šajā slejā iekļauj tikai to izdevumu vienību summu, kurus faktiski revidē.

(*****)  Revidēto izdevumu procentuālais īpatsvars attiecībā pret kopu.

---

XXI PIELIKUMS

GADA REVĪZIJAS ZIŅOJUMA VEIDNE – 81. PANTA 5. PUNKTS

1.   Ievads

| 1.1. | Ziņojuma sagatavošanā iesaistītā ārējā revīzijas uzņēmuma identifikācija |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Atsauces periods (piemēram, N-1 gada 1. jūlijs – N gada 30. jūnijs). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ziņojumā aplūkotā finanšu instrumenta(-u)/pilnvarojuma(-u) un programmas(-u) identifikācija. Tā finansēšanas nolīguma identifikācija, uz kuru attiecas ziņojums ("finansēšanas nolīgums"). |
| --- | --- |

1.3.

2.   EIB/EIF vai citu starptautisko finanšu iestāžu izmantoto iekšējās kontroles sistēmu revīzija

EIB vai citu starptautisko finanšu iestāžu, kurās dalībvalsts ir akciju turētāja, iekšējās kontroles sistēmas ārējās revīzijas rezultāti, kuras ietvaros tika izvērtēta šīs iekšējās kontroles sistēmas struktūra un efektivitāte un aplūkoti šādi elementi:

| 2.1. | Pilnvarojuma pieņemšanas process. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Finanšu starpnieku izvērtēšanas un atlases process: formālais un kvalitātes novērtējums. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ar finanšu starpniekiem veikto darījumu apstiprināšanas process un attiecīgo finansēšanas nolīgumu parakstīšana. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Finanšu starpnieku uzraudzības procesi attiecībā uz:






  2.4.1. | finanšu starpnieku ziņošanu; |
| --- | --- | --- |

2.4.

2.4.1.

finanšu starpnieku ziņošanu;

| 2.4.2. | uzskaitvedību; |
| --- | --- |

2.4.2.

uzskaitvedību;

| 2.4.3. | izmaksām galasaņēmējiem; |
| --- | --- |

2.4.3.

izmaksām galasaņēmējiem;

| 2.4.4. | atbalsta galasaņēmējiem atbilstību; |
| --- | --- |

2.4.4.

atbalsta galasaņēmējiem atbilstību;

| 2.4.5. | finanšu starpnieku iekasētajām pārvaldības maksām un izmaksām; |
| --- | --- |

2.4.5.

finanšu starpnieku iekasētajām pārvaldības maksām un izmaksām;

| 2.4.6. | redzamības, pārredzamības un komunikācijas prasībām; |
| --- | --- |

2.4.6.

redzamības, pārredzamības un komunikācijas prasībām;

| 2.4.7. | to, kā finanšu starpnieki ievēro valsts atbalsta prasības; |
| --- | --- |

2.4.7.

to, kā finanšu starpnieki ievēro valsts atbalsta prasības;

| 2.4.8. | attiecīgā gadījumā diferencētu attieksmi pret investoriem; |
| --- | --- |

2.4.8.

attiecīgā gadījumā diferencētu attieksmi pret investoriem;

| 2.4.9. | atbilstību piemērojamajiem Savienības tiesību aktiem par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, terorisma finansēšanu, nodokļu apiešanu, krāpšanu nodokļu jomā vai izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. |
| --- | --- |

2.4.9.

atbilstību piemērojamajiem Savienības tiesību aktiem par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, terorisma finansēšanu, nodokļu apiešanu, krāpšanu nodokļu jomā vai izvairīšanos no nodokļu maksāšanas.

| 2.5. | No vadošās iestādes saņemto maksājumu apstrādes sistēmas. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Ar pārvaldības izmaksām un maksām saistīto summu aprēķināšanas un maksāšanas sistēmas. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Finanšu starpniekiem veicamo maksājumu apstrādes sistēmas. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Procentu un citu ieņēmumu no atbalsta, kas no fondiem izmaksāts finanšu instrumentiem, apstrādes sistēmas. |
| --- | --- |

2.8.

Attiecībā uz 2.1., 2.2. un 2.3. punktu pēc pirmā gada revīzijas ziņojuma iesniegšanas ir jāsniedz informācija tikai par spēkā esošo procedūru vai kārtību atjauninājumiem vai izmaiņām.

| 2.9. | Attiecībā uz gada revīzijas ziņojumu par pēdējo grāmatvedības gadu papildus 2.1.–2.8. punktā sniedzamajām ziņām sniedz informāciju par šādiem elementiem:






  2.9.1. | atšķirīgas attieksmes pret investoriem nodrošināšana; |
| --- | --- | --- |

2.9.

2.9.1.

atšķirīgas attieksmes pret investoriem nodrošināšana;

| 2.9.2. | sasniegtais multiplikatora koeficients salīdzinājumā ar multiplikatora koeficientu, kas noteikts garantijas nolīgumos par finanšu instrumentiem, kuri sniedz garantijas; |
| --- | --- |

2.9.2.

sasniegtais multiplikatora koeficients salīdzinājumā ar multiplikatora koeficientu, kas noteikts garantijas nolīgumos par finanšu instrumentiem, kuri sniedz garantijas;

| 2.9.3. | procentu un citu ieņēmumu, kas saistāmi ar atbalstu, kas no fondiem izmaksāts finanšu instrumentiem saskaņā ar 60. pantu, izmantošana; |
| --- | --- |

2.9.3.

procentu un citu ieņēmumu, kas saistāmi ar atbalstu, kas no fondiem izmaksāts finanšu instrumentiem saskaņā ar 60. pantu, izmantošana;

| 2.9.4. | tādu resursu izmantošana, kuri pirms attiecināmības perioda beigām iemaksāti atpakaļ finanšu instrumentos un kuri ir saistāmi ar atbalstu no fondiem, un noteiktā kārtība minēto resursu izmantošanai pēc attiecināmības perioda beigām saskaņā ar 62. pantu. |
| --- | --- |

2.9.4.

tādu resursu izmantošana, kuri pirms attiecināmības perioda beigām iemaksāti atpakaļ finanšu instrumentos un kuri ir saistāmi ar atbalstu no fondiem, un noteiktā kārtība minēto resursu izmantošanai pēc attiecināmības perioda beigām saskaņā ar 62. pantu.

3.   Revīzijas secinājumi

| 3.1. | Secinājums par to, vai ārējais revīzijas uzņēmums saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem var sniegt pamatotu pārliecību par EIB vai citās starptautiskās finanšu iestādēs, kurās dalībvalsts ir akciju turētāja, ieviestās iekšējās kontroles sistēmas struktūru un efektivitāti attiecībā uz 2. punktā minētajiem elementiem. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | No veiktā revīzijas darba izrietošie konstatējumi un secinājumi.
  3.1. un 3.2. punkta pamatā ir 2. punktā minētā revīzijas darba rezultāti un attiecīgā gadījumā tajos ņem vērā citu valsts vai Savienības revīzijas darbu rezultātus, kas veikti attiecībā uz to pašu struktūru, kura īsteno finanšu instrumentus, un/vai uz to pašu pilnvarojumu finanšu instrumentiem. |
| --- | --- |

3.2.

3.1. un 3.2. punkta pamatā ir 2. punktā minētā revīzijas darba rezultāti un attiecīgā gadījumā tajos ņem vērā citu valsts vai Savienības revīzijas darbu rezultātus, kas veikti attiecībā uz to pašu struktūru, kura īsteno finanšu instrumentus, un/vai uz to pašu pilnvarojumu finanšu instrumentiem.

---

XXII PIELIKUMS

REVĪZIJAS STRATĒĢIJAS VEIDNE – 78. PANTS

1.   IEVADS

| a) | Revīzijas stratēģijā iekļautās(-o) programmas(-u) (nosaukums(-i) un CCI numuri (1), fondu un perioda identifikācija. |
| --- | --- |

a)

Revīzijas stratēģijā iekļautās(-o) programmas(-u) (nosaukums(-i) un CCI numuri (1), fondu un perioda identifikācija.

| b) | Par revīzijas stratēģijas izstrādi, uzraudzību un atjaunināšanu atbildīgās revīzijas iestādes un jebkādu citu šī dokumenta izstrādē iesaistīto struktūru identifikācija. |
| --- | --- |

b)

Par revīzijas stratēģijas izstrādi, uzraudzību un atjaunināšanu atbildīgās revīzijas iestādes un jebkādu citu šī dokumenta izstrādē iesaistīto struktūru identifikācija.

| c) | Norāde uz revīzijas iestādes (valsts, reģionāla vai vietējā līmeņa publiskā struktūra) un struktūras, kuras daļa tā ir, statusu. |
| --- | --- |

c)

Norāde uz revīzijas iestādes (valsts, reģionāla vai vietējā līmeņa publiskā struktūra) un struktūras, kuras daļa tā ir, statusu.

| d) | Norāde uz darba uzdevumu, revīzijas nolikumu vai valsts tiesību aktiem (attiecīgā gadījumā), kuros izklāstītas revīzijas iestādes un citu struktūru, kas veic revīzijas tās pārraudzībā, funkcijas un pienākumi. |
| --- | --- |

d)

Norāde uz darba uzdevumu, revīzijas nolikumu vai valsts tiesību aktiem (attiecīgā gadījumā), kuros izklāstītas revīzijas iestādes un citu struktūru, kas veic revīzijas tās pārraudzībā, funkcijas un pienākumi.

| e) | Revīzijas iestādes apstiprinājums, ka revīziju veicošajām struktūrām ir nepieciešamā funkcionālā un organizatoriskā neatkarība. |
| --- | --- |

e)

Revīzijas iestādes apstiprinājums, ka revīziju veicošajām struktūrām ir nepieciešamā funkcionālā un organizatoriskā neatkarība.

2.   RISKA NOVĒRTĒJUMS

| a) | Izmantotās riska novērtējuma metodes paskaidrojums; un |
| --- | --- |

a)

Izmantotās riska novērtējuma metodes paskaidrojums; un

| b) | iekšējās riska novērtējuma atjaunināšanas procedūras. |
| --- | --- |

b)

iekšējās riska novērtējuma atjaunināšanas procedūras.

3.   METODOLOĢIJA

3.1.   Pārskats

| a) | Atsauce uz starptautiski pieņemtiem revīzijas standartiem, ko revīzijas iestāde piemēros, veicot revīzijas darbu. |
| --- | --- |

a)

Atsauce uz starptautiski pieņemtiem revīzijas standartiem, ko revīzijas iestāde piemēros, veicot revīzijas darbu.

| b) | Informācija par to, kā revīzijas iestāde gūs pārliecību attiecībā uz programmām standarta pārvaldības un kontroles sistēmā un attiecībā uz programmām ar uzlabotiem samērīgiem pasākumiem (galveno pamatelementu apraksts – revīziju veidi un to tvērums). |
| --- | --- |

b)

Informācija par to, kā revīzijas iestāde gūs pārliecību attiecībā uz programmām standarta pārvaldības un kontroles sistēmā un attiecībā uz programmām ar uzlabotiem samērīgiem pasākumiem (galveno pamatelementu apraksts – revīziju veidi un to tvērums).

| c) | Atsauces uz ieviestām procedūrām gada kontroles ziņojuma un revīzijas atzinuma sagatavošanai, kas Komisijai jāiesniedz saskaņā ar šīs regulas 77. panta 3. punktu, ar nepieciešamajiem izņēmumiem Interreg programmām, pamatojoties uz īpašiem darbību revīzijas noteikumiem, kas piemērojami Interreg programmām, kā izklāstīts Interreg regulas 49. pantā. |
| --- | --- |

c)

Atsauces uz ieviestām procedūrām gada kontroles ziņojuma un revīzijas atzinuma sagatavošanai, kas Komisijai jāiesniedz saskaņā ar šīs regulas 77. panta 3. punktu, ar nepieciešamajiem izņēmumiem Interreg programmām, pamatojoties uz īpašiem darbību revīzijas noteikumiem, kas piemērojami Interreg programmām, kā izklāstīts Interreg regulas 49. pantā.

| d) | Atsauce uz revīzijas rokasgrāmatām vai procedūrām, kurās ietverts revīzijas darba galveno posmu apraksts, tostarp to kļūdu klasificēšana un apstrāde, kas konstatētas, sagatavojot gada kontroles ziņojumu, kurš jāiesniedz Komisijai saskaņā ar 77. panta 3. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

d)

Atsauce uz revīzijas rokasgrāmatām vai procedūrām, kurās ietverts revīzijas darba galveno posmu apraksts, tostarp to kļūdu klasificēšana un apstrāde, kas konstatētas, sagatavojot gada kontroles ziņojumu, kurš jāiesniedz Komisijai saskaņā ar 77. panta 3. punkta b) apakšpunktu.

| e) | Attiecībā uz Interreg programmām – atsauce uz īpašiem revīzijas pasākumiem un skaidrojums par to, kā revīzijas iestāde ir paredzējusi nodrošināt sadarbību ar Komisiju attiecībā uz darbību revīzijām, kuras veic kopējai Interreg izlasei, ko Komisija izraugās saskaņā ar Interreg regulas 49. pantu. |
| --- | --- |

e)

Attiecībā uz Interreg programmām – atsauce uz īpašiem revīzijas pasākumiem un skaidrojums par to, kā revīzijas iestāde ir paredzējusi nodrošināt sadarbību ar Komisiju attiecībā uz darbību revīzijām, kuras veic kopējai Interreg izlasei, ko Komisija izraugās saskaņā ar Interreg regulas 49. pantu.

| f) | Attiecībā uz Interreg programmām – ja var būt nepieciešams papildu revīzijas darbs, kā izklāstīts Interreg regulas 49. pantā (atsauce uz šādiem īpašiem revīzijas pasākumiem un par turpmākiem pasākumiem pēc šāda papildu revīzijas darba). |
| --- | --- |

f)

Attiecībā uz Interreg programmām – ja var būt nepieciešams papildu revīzijas darbs, kā izklāstīts Interreg regulas 49. pantā (atsauce uz šādiem īpašiem revīzijas pasākumiem un par turpmākiem pasākumiem pēc šāda papildu revīzijas darba).

3.2.   Pārvaldības un kontroles sistēmu pienācīgas darbības revīzijas (sistēmas revīzijas)

Revidējamo struktūru/struktūrvienību identifikācija, kā arī attiecīgās galvenās prasības sistēmas revīziju kontekstā. Sarakstā iekļauj visas struktūras, kas ir ieceltas pēdējo divpadsmit mēnešu laikā.

Attiecīgā gadījumā atsauce uz revīzijas struktūru, kurai revīzijas iestāde uztic šo revīziju veikšanu.

Informācija par visām sistēmas revīzijām, kuru mērķis ir konkrētas tematiskās jomas vai struktūras, piemēram:

| a) | administratīvo verifikāciju un pārvaldības verifikāciju uz vietas kvalitāte un kvantitāte attiecībā uz piemērojamajiem tiesību aktiem, tādiem kā publiskā iepirkuma noteikumi, valsts atbalsta noteikumi vai vides prasības; |
| --- | --- |

a)

administratīvo verifikāciju un pārvaldības verifikāciju uz vietas kvalitāte un kvantitāte attiecībā uz piemērojamajiem tiesību aktiem, tādiem kā publiskā iepirkuma noteikumi, valsts atbalsta noteikumi vai vides prasības;

| b) | projektu atlases un pārvaldības verifikāciju kvalitāte vadošās iestādes vai starpniekstruktūras līmenī; |
| --- | --- |

b)

projektu atlases un pārvaldības verifikāciju kvalitāte vadošās iestādes vai starpniekstruktūras līmenī;

| c) | finanšu instrumentu izveidošana un īstenošana finanšu instrumentus īstenojošo struktūru līmenī; |
| --- | --- |

c)

finanšu instrumentu izveidošana un īstenošana finanšu instrumentus īstenojošo struktūru līmenī;

| d) | elektronisko sistēmu darbība un drošība un to savienojums ar Komisijas elektronisko datu apmaiņas sistēmu; |
| --- | --- |

d)

elektronisko sistēmu darbība un drošība un to savienojums ar Komisijas elektronisko datu apmaiņas sistēmu;

| e) | vadošās iestādes sniegto ar mērķrādītājiem un starpposma rādītājiem saistīto datu un datu par programmas virzību uz mērķu sasniegšanu uzticamība; |
| --- | --- |

e)

vadošās iestādes sniegto ar mērķrādītājiem un starpposma rādītājiem saistīto datu un datu par programmas virzību uz mērķu sasniegšanu uzticamība;

| f) | finanšu korekcijas (un atskaitījumi no kontiem); |
| --- | --- |

f)

finanšu korekcijas (un atskaitījumi no kontiem);

| g) | efektīvu un samērīgu krāpšanas apkarošanas pasākumu īstenošana, pamatojoties uz krāpšanas riska novērtējumu. |
| --- | --- |

g)

efektīvu un samērīgu krāpšanas apkarošanas pasākumu īstenošana, pamatojoties uz krāpšanas riska novērtējumu.

3.3.   Darbību revīzijas

3.3.1.   Visām programmām, izņemot Interreg programmas

| a) | Tās atlases metodoloģijas apraksts (vai atsauce uz iekšējo dokumentu, kurā tā aprakstīta), kuru paredzēts izmantot saskaņā ar 79. pantu (un citas īpašas darbību revīziju procedūras, proti, saistībā ar konstatēto kļūdu klasificēšanu un apstrādi, tostarp aizdomām par krāpšanu). |
| --- | --- |

a)

Tās atlases metodoloģijas apraksts (vai atsauce uz iekšējo dokumentu, kurā tā aprakstīta), kuru paredzēts izmantot saskaņā ar 79. pantu (un citas īpašas darbību revīziju procedūras, proti, saistībā ar konstatēto kļūdu klasificēšanu un apstrādi, tostarp aizdomām par krāpšanu).

| b) | Jāierosina atsevišķs apraksts par gadiem, kad dalībvalstis izvēlas piemērot uzlaboto samērīgo sistēmu vienai vai vairākām programmām, kā izklāstīts 83. pantā. |
| --- | --- |

b)

Jāierosina atsevišķs apraksts par gadiem, kad dalībvalstis izvēlas piemērot uzlaboto samērīgo sistēmu vienai vai vairākām programmām, kā izklāstīts 83. pantā.

3.3.2.   Interreg programmām

| a) | Konstatējumu un kļūdu apstrādes apraksts (vai atsauce uz iekšējo dokumentu, kurā tā aprakstīta), kuru paredzēts izmantot saskaņā ar Interreg regulas 49. panta 1. punktu un citām īpašām darbību revīziju procedūrām, proti, saistībā ar kopīgo Interreg izlasi, kas Komisijai katru gadu jāatlasa. |
| --- | --- |

a)

Konstatējumu un kļūdu apstrādes apraksts (vai atsauce uz iekšējo dokumentu, kurā tā aprakstīta), kuru paredzēts izmantot saskaņā ar Interreg regulas 49. panta 1. punktu un citām īpašām darbību revīziju procedūrām, proti, saistībā ar kopīgo Interreg izlasi, kas Komisijai katru gadu jāatlasa.

| b) | Atsevišķs apraksts jāierosina gadiem, kad Interreg programmu darbību revīziju kopējā izlasē nav iekļautas darbības vai izlases vienības no attiecīgās programmas un kad revīzijas iestāde veic atlasi saskaņā ar Interreg regulas 49. panta 10. punktu. |
| --- | --- |

b)

Atsevišķs apraksts jāierosina gadiem, kad Interreg programmu darbību revīziju kopējā izlasē nav iekļautas darbības vai izlases vienības no attiecīgās programmas un kad revīzijas iestāde veic atlasi saskaņā ar Interreg regulas 49. panta 10. punktu.

Šā punkta b) apakšpunktā minētās atlases gadījumā jābūt aprakstam par atlases metodoloģiju, kas jāizmanto revīzijas iestādei, un citām esošām īpašām darbību revīzijas procedūrām, proti, tādām, kas saistītas ar konstatēto kļūdu klasifikāciju un apstrādi utt.

3.4.   Pārskatu revīzijas

Revīzijas pieejas apraksts pārskatu revīzijām.

3.5.   Pārvaldības deklarācijas verifikācija

Norāde uz iekšējām procedūrām, kurās noteikts veicamais darbs, lai revīzijas atzinuma nolūkos verificētu apliecinājumus, kas sniegti vadošās iestādes sagatavotajā pārvaldības deklarācijā.

4.   PLĀNOTAIS REVĪZIJAS DARBS

| a) | Revīzijas prioritāšu un mērķu apraksts, kā arī to pamatojums saistībā ar kārtējo grāmatvedības gadu un diviem nākamajiem grāmatvedības gadiem līdz ar skaidrojumu, kā riska novērtējuma rezultāti ir saistīti ar plānoto revīzijas darbu. |
| --- | --- |

a)

Revīzijas prioritāšu un mērķu apraksts, kā arī to pamatojums saistībā ar kārtējo grāmatvedības gadu un diviem nākamajiem grāmatvedības gadiem līdz ar skaidrojumu, kā riska novērtējuma rezultāti ir saistīti ar plānoto revīzijas darbu.

| b) | Sistēmas revīziju, tostarp uz konkrētām tematiskajām jomām vērsto revīziju, indikatīvs grafiks attiecībā uz kārtējo grāmatvedības gadu un diviem nākamajiem grāmatvedības gadiem šādā veidā:












  Revidējamās iestādes/struktūras vai konkrētas tematiskās jomas | CCI | Programmas nosaukums | Par revīziju atbildīgā struktūra | Riska novērtējuma rezultāts | 20xx
  Revīzijas mērķis un tvērums | 20xx
  Revīzijas mērķis un tvērums | 20xx
  Revīzijas mērķis un tvērums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

b)

Sistēmas revīziju, tostarp uz konkrētām tematiskajām jomām vērsto revīziju, indikatīvs grafiks attiecībā uz kārtējo grāmatvedības gadu un diviem nākamajiem grāmatvedības gadiem šādā veidā:

Revidējamās iestādes/struktūras vai konkrētas tematiskās jomas

CCI

Programmas nosaukums

Par revīziju atbildīgā struktūra

Riska novērtējuma rezultāts

20xx

Revīzijas mērķis un tvērums

20xx

Revīzijas mērķis un tvērums

20xx

Revīzijas mērķis un tvērums

5.   RESURSI

| a) | Revīzijas iestādes organizatoriskā shēma. |
| --- | --- |

a)

Revīzijas iestādes organizatoriskā shēma.

| b) | Norāde par resursiem, ko plānots piešķirt saistībā ar kārtējo grāmatvedības gadu un diviem nākamajiem grāmatvedības gadiem (tostarp, ja vajadzīgs, informācija par jebkādu paredzētu ārpakalpojumu izmantošanu un to tvērumu). |
| --- | --- |

b)

Norāde par resursiem, ko plānots piešķirt saistībā ar kārtējo grāmatvedības gadu un diviem nākamajiem grāmatvedības gadiem (tostarp, ja vajadzīgs, informācija par jebkādu paredzētu ārpakalpojumu izmantošanu un to tvērumu).

---

(1)  Norādīt programmas, uz kurām attiecas kopīga pārvaldības un kontroles sistēma gadījumā, ja vairākām programmām tiek sagatavota viena revīzijas stratēģija.

---

XXIII PIELIKUMS

MAKSĀJUMU PIETEIKUMU VEIDNE – 91. PANTA 3. PUNKTS

MAKSĀJUMA PIETEIKUMS

EIROPAS KOMISIJA

| | |
| --- | --- |
| Attiecīgais fonds (1): | <type="S" input="S" > (2) |
| Komisijas atsauce (CCI): | <type="S" input="S"> |
| Programmas nosaukums: | <type="S" input="G"> |
| Komisijas lēmums: | <type="S" input="G"> |
| Komisijas lēmuma datums: | <type="D" input="G"> |
| Maksājuma pieteikuma numurs: | <type="N" input="G"> |
| Maksājuma pieteikuma iesniegšanas datums: | <type="D" input="G"> |
| Valsts atsauce (fakultatīvi): | <type="S" maxlength="250" input="M"> |
| | |

Attiecīgais fonds (1):

<type="S" input="S" > (2)

Komisijas atsauce (CCI):

<type="S" input="S">

Programmas nosaukums:

<type="S" input="G">

Komisijas lēmums:

<type="S" input="G">

Komisijas lēmuma datums:

<type="D" input="G">

Maksājuma pieteikuma numurs:

<type="N" input="G">

Maksājuma pieteikuma iesniegšanas datums:

<type="D" input="G">

Valsts atsauce (fakultatīvi):

<type="S" maxlength="250" input="M">

Saskaņā ar 91. pantu šis maksājuma pieteikums attiecas uz šādu grāmatvedības gadu:

| No (3) | <type="D" input="G"> | līdz: | <type="D" input="G"> |
| --- | --- | --- | --- |

No (3)

<type="D" input="G">

līdz:

<type="D" input="G">

Izdevumi, kas sadalīti pēc prioritātes un attiecīgā gadījumā pēc reģiona kategorijas, kā reģistrēts grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras pārskatos

(Ieskaitot programmieguldījumus, kas iemaksāti finanšu instrumentos (92. pants) un avansus, kas iemaksāti saistībā ar valsts atbalstu (91. panta 5. punkts))

Šajā tabulā neiekļauj izdevumus, kas saistīti ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz kuriem veicinošie nosacījumi nav izpildīti, izņemot darbības, kuras sekmē veicinošo nosacījumu izpildi

| Prioritāte | Aprēķina pamats (publisks vai kopējs) (4) | Tādu attiecināmo izdevumu kopsumma, kuri radušies saņēmējiem un kurus tie samaksājuši darbību īstenošanas gaitā, saskaņā ar 91. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 91. panta 4. punkta c) apakšpunktu | Savienības ieguldījuma kopsumma, ievērojot 91. panta 4. punkta a) un b) apakšpunktu | Tehniskās palīdzības summa saskaņā ar 91. panta 3. punkta b) apakšpunktu | Tāda publiskā ieguldījuma kopsumma, kas veikts vai veicams saskaņā ar 91. panta 3. punkta c) apakšpunktu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) | (D) | (E) |
| 1. prioritāte | | | | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pārejas reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| 2. prioritāte | | | | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pārejas reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| 3. prioritāte | | | | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pārejas reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pavisam kopā | | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

Prioritāte

Aprēķina pamats (publisks vai kopējs) (4)

Tādu attiecināmo izdevumu kopsumma, kuri radušies saņēmējiem un kurus tie samaksājuši darbību īstenošanas gaitā, saskaņā ar 91. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 91. panta 4. punkta c) apakšpunktu

Savienības ieguldījuma kopsumma, ievērojot 91. panta 4. punkta a) un b) apakšpunktu

Tehniskās palīdzības summa saskaņā ar 91. panta 3. punkta b) apakšpunktu

Tāda publiskā ieguldījuma kopsumma, kas veikts vai veicams saskaņā ar 91. panta 3. punkta c) apakšpunktu

(A)

(B)

(C)

(D)

(E)

1. prioritāte

Mazāk attīstīti reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pārejas reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Vairāk attīstīti reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

2. prioritāte

Mazāk attīstīti reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pārejas reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Vairāk attīstīti reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

3. prioritāte

Mazāk attīstīti reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pārejas reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Vairāk attīstīti reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pavisam kopā

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

VAI

Izdevumi dalījumā pa konkrētiem mērķiem, kā reģistrēts vadošās iestādes pārskatos

Piemēro AMIF, IDF un BMVI

Šajā tabulā neiekļauj izdevumus, kas saistīti ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz kuriem veicinošie nosacījumi nav izpildīti, izņemot darbības, kuras sekmē veicinošo nosacījumu izpildi

| Konkrētais mērķis | Aprēķina pamats (publisks vai kopējs) | Tādu attiecināmo izdevumu kopsumma, kuri radušies saņēmējiem un kurus tie samaksājuši darbību īstenošanas gaitā, saskaņā ar 91. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 91. panta 4. punkta c) apakšpunktu | Savienības ieguldījuma kopsumma, ievērojot 91. panta 4. punkta a) un b) apakšpunktu | Tāda publiskā ieguldījuma kopsumma, kas veikts vai veicams saskaņā ar 91. panta 3. punkta c) apakšpunktu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) | (D) |
| Konkrētais mērķis Nr. 1 | | | | |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 2. punktu vai BMVI regulas 12. panta 2. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai BMVI regulas 12. panta 3. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 4. punktu vai BMVI regulas 12. panta 4. punktu (izņemot Īpašo tranzīta shēmu), vai AMIF regulas 15. panta 4. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar BMVI regulas 12. panta 4. punktu (Īpašā tranzīta shēma) | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai BMVI regulas 12. panta 6. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar BMVI regulas 12. panta 5. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Konkrētais mērķis Nr. 2 | | | | |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 2. punktu vai BMVI regulas 12. panta 2. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai BMVI regulas 12. panta 3. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 4. punktu vai BMVI regulas 12. panta 4. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 4. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai BMVI regulas 12. panta 6. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Konkrētais mērķis Nr. 3 | | | | |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 2. punktu vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 4. punktu vai AMIF regulas 15. panta 4. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Konkrētais mērķis Nr. 4 (AMIF) | | | | |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 1. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 2. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 3. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 4. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 5. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 19. pantu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 20. pantu ("pārsūtīšana uz") | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 20. pantu ("pārsūtīšana prom") | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Konkrētais mērķis – tehniskā palīdzība | | | | |
| Tehniskā palīdzība saskaņā ar 36. panta 5. punktu | | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tehniskā palīdzība saskaņā ar 37. pantu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pavisam kopā | | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

Konkrētais mērķis

Aprēķina pamats (publisks vai kopējs)

Tādu attiecināmo izdevumu kopsumma, kuri radušies saņēmējiem un kurus tie samaksājuši darbību īstenošanas gaitā, saskaņā ar 91. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 91. panta 4. punkta c) apakšpunktu

Savienības ieguldījuma kopsumma, ievērojot 91. panta 4. punkta a) un b) apakšpunktu

Tāda publiskā ieguldījuma kopsumma, kas veikts vai veicams saskaņā ar 91. panta 3. punkta c) apakšpunktu

(A)

(B)

(C)

(D)

Konkrētais mērķis Nr. 1

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 2. punktu vai BMVI regulas 12. panta 2. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai BMVI regulas 12. panta 3. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 4. punktu vai BMVI regulas 12. panta 4. punktu (izņemot Īpašo tranzīta shēmu), vai AMIF regulas 15. panta 4. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar BMVI regulas 12. panta 4. punktu (Īpašā tranzīta shēma)

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai BMVI regulas 12. panta 6. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar BMVI regulas 12. panta 5. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Konkrētais mērķis Nr. 2

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 2. punktu vai BMVI regulas 12. panta 2. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai BMVI regulas 12. panta 3. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 4. punktu vai BMVI regulas 12. panta 4. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 4. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai BMVI regulas 12. panta 6. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Konkrētais mērķis Nr. 3

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 2. punktu vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 4. punktu vai AMIF regulas 15. panta 4. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Konkrētais mērķis Nr. 4 (AMIF)

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 1. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 2. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 3. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 4. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 5. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 19. pantu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 20. pantu ("pārsūtīšana uz")

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 20. pantu ("pārsūtīšana prom")

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Konkrētais mērķis – tehniskā palīdzība

Tehniskā palīdzība saskaņā ar 36. panta 5. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tehniskā palīdzība saskaņā ar 37. pantu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pavisam kopā

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Veidne tiek automātiski koriģēta, pamatojoties uz CCI. Piemēram, programmām, kas neietver reģiona kategorijas (Kohēzijas fonds, TPF, mērķis “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg), EJZAF, ja piemērojams), vai programmām, kas vienas prioritātes (konkrēta mērķa) ietvaros nemodulē līdzfinansējuma likmes, tabula izskatās šādi:

Šajā tabulā neiekļauj izdevumus, kas saistīti ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz kuriem veicinošie nosacījumi nav izpildīti, izņemot darbības, kuras sekmē veicinošo nosacījumu izpildi

| Prioritāte | Aprēķina pamats (publisks vai kopējs) (') | Tādu attiecināmo izdevumu kopsumma, kuri radušies saņēmējiem un kurus tie samaksājuši darbību īstenošanas gaitā, saskaņā ar 91. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 91. panta 4. punkta c) apakšpunktu | Savienības ieguldījuma kopsumma, ievērojot 91. panta 4. punkta a) un b) apakšpunktu | Tehniskās palīdzības summa saskaņā ar 91. panta 3. punkta b) apakšpunktu | Tāda publiskā ieguldījuma kopsumma, kas veikts vai veicams saskaņā ar 91. panta 3. punkta c) apakšpunktu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | (A) | (B) | (C) | (D) | (E) |
| 1. prioritāte | <type='S' input='C'> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| 2. prioritāte | <type='S' input='C'> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| 3. prioritāte | <type='S' input='C'> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pavisam kopā | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

Prioritāte

Aprēķina pamats (publisks vai kopējs) (')

Tādu attiecināmo izdevumu kopsumma, kuri radušies saņēmējiem un kurus tie samaksājuši darbību īstenošanas gaitā, saskaņā ar 91. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 91. panta 4. punkta c) apakšpunktu

Savienības ieguldījuma kopsumma, ievērojot 91. panta 4. punkta a) un b) apakšpunktu

Tehniskās palīdzības summa saskaņā ar 91. panta 3. punkta b) apakšpunktu

Tāda publiskā ieguldījuma kopsumma, kas veikts vai veicams saskaņā ar 91. panta 3. punkta c) apakšpunktu

(A)

(B)

(C)

(D)

(E)

1. prioritāte

<type='S' input='C'>

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

2. prioritāte

<type='S' input='C'>

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

3. prioritāte

<type='S' input='C'>

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pavisam kopā

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

DEKLARĀCIJA

Apstiprinot šo maksājuma pieteikumu, struktūra, ka veic grāmatvedības funkciju / vadošā iestāde pieprasa turpmāk minēto summu maksājumu.

| Pārstāvot struktūru, kas veic grāmatvedības funkciju:
  vai arī
  Pārstāvot vadošo iestādi, kas atbildīga par grāmatvedības funkciju: | <type="S" input="G"> |
| --- | --- |

Pārstāvot struktūru, kas veic grāmatvedības funkciju:

vai arī

Pārstāvot vadošo iestādi, kas atbildīga par grāmatvedības funkciju:

<type="S" input="G">

MAKSĀJUMA PIETEIKUMS

| FONDS | | |
| --- | --- | --- |
| Mazāk attīstīti reģioni | Pārejas reģioni | Vairāk attīstīti reģioni | Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni |
| | (A) | (B) | (C) | (D) |
| <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

FONDS

Mazāk attīstīti reģioni

Pārejas reģioni

Vairāk attīstīti reģioni

Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni

(A)

(B)

(C)

(D)

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

KOMENTĀRI

| |
| --- |

Veidne tiek automātiski koriģēta, pamatojoties uz CCI numuru. Piemēram, programmām, kas neietver reģiona kategorijas (Kohēzijas fonds, TPF, mērķis “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg), EJZAF, ja piemērojams), vai programmām, kas vienas prioritātes (konkrēta mērķa) ietvaros nemodulē līdzfinansējuma likmes, tabula izskatās šādi:

| FONDS | SUMMA |
| --- | --- |
| <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

FONDS

SUMMA

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="G">

vai arī

Piemēro AMIF, IDF un BMVI

| Fonds | | Summa |
| --- | --- | --- |
| <type="S" input="G"> | Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu | <type="Cu" input="G"> |
| <type="S" input="G"> | Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 2. punktu vai BMVI regulas 12. panta 2. punktu vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu | <type="Cu" input="G"> |
| <type="S" input="G"> | Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai BMVI regulas 12. panta 3. punktu vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu | <type="Cu" input="G"> |
| <type="S" input="G"> | Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 4. punktu vai BMVI regulas 12. panta 4. punktu (izņemot Īpašo tranzīta shēmu) vai AMIF regulas 15. panta 4. punktu | <type="Cu" input="G"> |
| <type="S" input="G"> | Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar BMVI regulas 12. panta 4. punktu (Īpašā tranzīta shēma) | <type="Cu" input="G"> |
| <type="S" input="G"> | Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai BMVI regulas 12. panta 6. punktu vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu | <type="Cu" input="G"> |
| <type="S" input="G"> | Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 12. panta 5. punktu | <type="Cu" input="G"> |
| <type="S" input="G"> | Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 19. pantu | <type="Cu" input="G"> |
| <type="S" input="G"> | Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 20. pantu | <type="Cu" input="G"> |
| <type="S" input="G"> | Tehniskā palīdzība saskaņā ar 36. panta 5. punktu | <type="Cu" input="G"> |
| <type="S" input="G"> | Tehniskā palīdzība saskaņā ar 37. pantu | <type="Cu" input="G"> |

Fonds

Summa

<type="S" input="G">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu

<type="Cu" input="G">

<type="S" input="G">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 2. punktu vai BMVI regulas 12. panta 2. punktu vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu

<type="Cu" input="G">

<type="S" input="G">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai BMVI regulas 12. panta 3. punktu vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu

<type="Cu" input="G">

<type="S" input="G">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 4. punktu vai BMVI regulas 12. panta 4. punktu (izņemot Īpašo tranzīta shēmu) vai AMIF regulas 15. panta 4. punktu

<type="Cu" input="G">

<type="S" input="G">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar BMVI regulas 12. panta 4. punktu (Īpašā tranzīta shēma)

<type="Cu" input="G">

<type="S" input="G">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai BMVI regulas 12. panta 6. punktu vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu

<type="Cu" input="G">

<type="S" input="G">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 12. panta 5. punktu

<type="Cu" input="G">

<type="S" input="G">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 19. pantu

<type="Cu" input="G">

<type="S" input="G">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 20. pantu

<type="Cu" input="G">

<type="S" input="G">

Tehniskā palīdzība saskaņā ar 36. panta 5. punktu

<type="Cu" input="G">

<type="S" input="G">

Tehniskā palīdzība saskaņā ar 37. pantu

<type="Cu" input="G">

KOMENTĀRI

| |
| --- |

Maksājums tiks veikts uz šādu bankas kontu:

| Identificētā struktūra | <type="S" maxlength="150" input="G"> |
| --- | --- |
| Banka | <type="S" maxlength="150" input="G"> |
| BIC kods | <type="S" maxlength="11" input="G"> |
| Starptautiskais bankas konta numurs (IBAN) | <type="S" maxlength="34" input="G"> |
| Konta turētājs (ja atšķiras no identificētās struktūras) | <type="S" maxlength="150" input="G"> |

Identificētā struktūra

<type="S" maxlength="150" input="G">

Banka

<type="S" maxlength="150" input="G">

BIC kods

<type="S" maxlength="11" input="G">

Starptautiskais bankas konta numurs (IBAN)

<type="S" maxlength="34" input="G">

Konta turētājs (ja atšķiras no identificētās struktūras)

<type="S" maxlength="150" input="G">

1. papildinājums

Informācija par programmieguldījumiem, ko iemaksā finanšu instrumentos, kā minēts 92. pantā, un iekļauj maksājuma pieteikumos (summējot no programmas sākuma)

| | Summa, kas iekļauta pirmajā maksājuma pieteikumā un iemaksāta finanšu instrumentā saskaņā ar 92. pantu (ne vairāk kā 30 % no programmieguldījumu kopsummas, kas paredzēta finanšu instrumentam(-iem) saskaņā ar attiecīgo finansēšanas nolīgumu) | Atbilstošā dzēstā summa, kā minēts 92. panta 3. punktā (5) |
| --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) | (D) |
| Prioritāte | Finanšu instrumentos iemaksātā programmieguldījumu kopsumma | Atbilstošā publiskā ieguldījuma kopsumma | Programmieguldījumu kopsumma, ievērojot 92. panta 2. punkta b) apakšpunktu | Atbilstošā publiskā ieguldījuma kopsumma |
| 1. prioritāte | | | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pārejas reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| 2. prioritāte | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pārejas reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| 3. prioritāte | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pārejas reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pavisam kopā | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

Summa, kas iekļauta pirmajā maksājuma pieteikumā un iemaksāta finanšu instrumentā saskaņā ar 92. pantu (ne vairāk kā 30 % no programmieguldījumu kopsummas, kas paredzēta finanšu instrumentam(-iem) saskaņā ar attiecīgo finansēšanas nolīgumu)

Atbilstošā dzēstā summa, kā minēts 92. panta 3. punktā (5)

(A)

(B)

(C)

(D)

Prioritāte

Finanšu instrumentos iemaksātā programmieguldījumu kopsumma

Atbilstošā publiskā ieguldījuma kopsumma

Programmieguldījumu kopsumma, ievērojot 92. panta 2. punkta b) apakšpunktu

Atbilstošā publiskā ieguldījuma kopsumma

1. prioritāte

Mazāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pārejas reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Vairāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

2. prioritāte

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Mazāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pārejas reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Vairāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

3. prioritāte

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Mazāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pārejas reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Vairāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pavisam kopā

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Veidne tiek automātiski koriģēta, pamatojoties uz CCI. Piemēram, programmām, kas neietver reģiona kategorijas (Kohēzijas fonds, TPF, mērķis “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg), EJZAF, ja piemērojams), vai programmām, kas vienas prioritātes (konkrēta mērķa) ietvaros nemodulē līdzfinansējuma likmes, tabula izskatās šādi:

| Prioritāte | Summa, kas iekļauta pirmajā maksājuma pieteikumā un iemaksāta finanšu instrumentā saskaņā ar 92. pantu (ne vairāk kā 30 % no programmieguldījumu kopsummas, kas paredzēta finanšu instrumentam(-iem) saskaņā ar attiecīgo finansēšanas nolīgumu) | Atbilstošā dzēstā summa, kā minēts 92. panta 3. punktā (6) |
| --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) | (D) |
| Finanšu instrumentos iemaksātā programmieguldījumu kopsumma | Atbilstošā publiskā ieguldījuma kopsumma | Programmieguldījumu kopsumma, ievērojot 92. panta 2. punkta b) apakšpunktu | Atbilstošā publiskā ieguldījuma kopsumma |
| 1. prioritāte | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| 2. prioritāte | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| 3. prioritāte | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pavisam kopā | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

Prioritāte

Summa, kas iekļauta pirmajā maksājuma pieteikumā un iemaksāta finanšu instrumentā saskaņā ar 92. pantu (ne vairāk kā 30 % no programmieguldījumu kopsummas, kas paredzēta finanšu instrumentam(-iem) saskaņā ar attiecīgo finansēšanas nolīgumu)

Atbilstošā dzēstā summa, kā minēts 92. panta 3. punktā (6)

(A)

(B)

(C)

(D)

Finanšu instrumentos iemaksātā programmieguldījumu kopsumma

Atbilstošā publiskā ieguldījuma kopsumma

Programmieguldījumu kopsumma, ievērojot 92. panta 2. punkta b) apakšpunktu

Atbilstošā publiskā ieguldījuma kopsumma

1. prioritāte

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

2. prioritāte

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

3. prioritāte

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pavisam kopā

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

vai arī

Piemēro AMIF, IDF un BMVI

| Konkrētais mērķis | Summa, kas iekļauta pirmajā maksājuma pieteikumā un iemaksāta finanšu instrumentā saskaņā ar 92. pantu (ne vairāk kā 30 % no programmieguldījumu kopsummas, kas paredzēta finanšu instrumentam(-iem) saskaņā ar attiecīgo finansēšanas nolīgumu) | Atbilstošā dzēstā summa, kā minēts 92. panta 3. punktā (7) |
| --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) | (D) |
| Finanšu instrumentos iemaksātā programmieguldījumu kopsumma | Atbilstošā publiskā ieguldījuma kopsumma | Programmieguldījumu kopsumma, ievērojot 92. panta 2. punkta b) apakšpunktu | Atbilstošā publiskā ieguldījuma kopsumma |
| Konkrētais mērķis Nr. 1 | | | | |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Konkrētais mērķis Nr. 2 | | | | |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Konkrētais mērķis Nr. 3 | | | | |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Konkrētais mērķis Nr. 4 (AMIF) | | | | |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 1. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pavisam kopā | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

Konkrētais mērķis

Summa, kas iekļauta pirmajā maksājuma pieteikumā un iemaksāta finanšu instrumentā saskaņā ar 92. pantu (ne vairāk kā 30 % no programmieguldījumu kopsummas, kas paredzēta finanšu instrumentam(-iem) saskaņā ar attiecīgo finansēšanas nolīgumu)

Atbilstošā dzēstā summa, kā minēts 92. panta 3. punktā (7)

(A)

(B)

(C)

(D)

Finanšu instrumentos iemaksātā programmieguldījumu kopsumma

Atbilstošā publiskā ieguldījuma kopsumma

Programmieguldījumu kopsumma, ievērojot 92. panta 2. punkta b) apakšpunktu

Atbilstošā publiskā ieguldījuma kopsumma

Konkrētais mērķis Nr. 1

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Konkrētais mērķis Nr. 2

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Konkrētais mērķis Nr. 3

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Konkrētais mērķis Nr. 4 (AMIF)

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 1. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pavisam kopā

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

2. papildinājums

Informācija par izdevumiem, kas saistīti ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz kuriem veicinošie nosacījumi nav izpildīti, izņemot darbības, kuras sekmē veicinošo nosacījumu izpildi (summējot no plānošanas perioda sākuma)

| Prioritāte | Aprēķina pamats (publisks vai kopējs) (8) | To attiecināmo izdevumu summa, kuri radušies saņēmējiem un kurus tie samaksājuši darbību īstenošanas gaitā, 91. panta 3. punkta a) vai c) apakšpunkta nozīmē vai tāds Savienības ieguldījums, ievērojot 91. panta 4. punktu, kas saistīts ar neizpildītiem veicinošajiem nosacījumiem 15. panta 5. vai 6. punkta nozīmē, izņemot darbības, kuras sekmē veicinošo nosacījumu izpildi | To attiecināmo izdevumu summa, kuri radušies saņēmējiem un kurus tie samaksājuši darbību īstenošanas gaitā, 91. panta 3. punkta a) vai c) apakšpunkta nozīmē vai tāds Savienības ieguldījums, ievērojot 91. panta 4. punktu, kas saistīts ar izpildītiem veicinošajiem nosacījumiem 15. panta 5. vai 6. punkta nozīmē, vai kas sekmē veicinošo nosacījumu izpildi (9) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kopā | Publisks | Kopā | Publisks |
| (A) | (B) | (C) | (D) | (E) |
| 1. prioritāte | | | | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pārejas reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| 2. prioritāte | | | | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pārejas reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| 3. prioritāte | | | | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pārejas reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pavisam kopā | | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

Prioritāte

Aprēķina pamats (publisks vai kopējs) (8)

To attiecināmo izdevumu summa, kuri radušies saņēmējiem un kurus tie samaksājuši darbību īstenošanas gaitā, 91. panta 3. punkta a) vai c) apakšpunkta nozīmē vai tāds Savienības ieguldījums, ievērojot 91. panta 4. punktu, kas saistīts ar neizpildītiem veicinošajiem nosacījumiem 15. panta 5. vai 6. punkta nozīmē, izņemot darbības, kuras sekmē veicinošo nosacījumu izpildi

To attiecināmo izdevumu summa, kuri radušies saņēmējiem un kurus tie samaksājuši darbību īstenošanas gaitā, 91. panta 3. punkta a) vai c) apakšpunkta nozīmē vai tāds Savienības ieguldījums, ievērojot 91. panta 4. punktu, kas saistīts ar izpildītiem veicinošajiem nosacījumiem 15. panta 5. vai 6. punkta nozīmē, vai kas sekmē veicinošo nosacījumu izpildi (9)

Kopā

Publisks

Kopā

Publisks

(A)

(B)

(C)

(D)

(E)

1. prioritāte

Mazāk attīstīti reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pārejas reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Vairāk attīstīti reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

2. prioritāte

Mazāk attīstīti reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pārejas reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Vairāk attīstīti reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

3. prioritāte

Mazāk attīstīti reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pārejas reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Vairāk attīstīti reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pavisam kopā

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

3. papildinājums

Informācija par izdevumiem, kas saistīti ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz kuriem veicinošie nosacījumi nav izpildīti, izņemot darbības, kuras sekmē veicinošo nosacījumu izpildi (summējot no plānošanas perioda sākuma) saistībā ar AMIF, IDF un BMVI

| Konkrētais mērķis | Aprēķina pamats (publisks vai kopējs) | To attiecināmo izdevumu summa, kuri radušies saņēmējiem un kurus tie samaksājuši darbību īstenošanas gaitā, 91. panta 3. punkta a) vai c) apakšpunkta nozīmē vai tāds Savienības ieguldījums, ievērojot 91. panta 4. punktu, kas saistīts ar neizpildītiem veicinošajiem nosacījumiem 15. panta 5. vai 6. punkta nozīmē, izņemot darbības, kuras sekmē veicinošo nosacījumu izpildi | To attiecināmo izdevumu summa, kuri radušies saņēmējiem un kurus tie samaksājuši darbību īstenošanas gaitā, 91. panta 3. punkta a) vai c) apakšpunkta nozīmē vai tāds Savienības ieguldījums, ievērojot 91. panta 4. punktu, kas saistīts ar izpildītiem veicinošajiem nosacījumiem 15. panta 5. vai 6. punkta nozīmē, vai kas sekmē veicinošo nosacījumu izpildi (10) |
| --- | --- | --- | --- |
| (A) | Kopā
  (B) | Publisks
  (C) | Kopā
  (D) | Publisks
  (E) |
| Konkrētais mērķis Nr. 1 | | | | | |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 2. punktu vai BMVI regulas 12. panta 2. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai BMVI regulas 12. panta 3. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 4. punktu vai BMVI regulas 12. panta 4. punktu (izņemot Īpašo tranzīta shēmu), vai AMIF regulas 15. panta 4. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar BMVI regulas 12. panta 4. punktu (Īpašā tranzīta shēma) | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai BMVI regulas 12. panta 6. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar BMVI regulas 12. panta 5. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Konkrētais mērķis Nr. 2 | | | | | |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 2. punktu vai BMVI regulas 12. panta 2. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai BMVI regulas 12. panta 3. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 4. punktu vai BMVI regulas 12. panta 4. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 4. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai BMVI regulas 12. panta 6. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Konkrētais mērķis Nr. 3 | | | | | |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 2. punktu vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 4. punktu vai AMIF regulas 15. panta 4. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Konkrētais mērķis Nr. 4 (AMIF) | | | | | |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 1. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 2. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 3. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 4. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 5. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 19. pantu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 20. pantu ("pārsūtīšana uz") | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 20. pantu ("pārsūtīšana prom") | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tehniskā palīdzība saskaņā ar 36. panta 5. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tehniskā palīdzība saskaņā ar 37. pantu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pavisam kopā | | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="M"> |

Konkrētais mērķis

Aprēķina pamats (publisks vai kopējs)

To attiecināmo izdevumu summa, kuri radušies saņēmējiem un kurus tie samaksājuši darbību īstenošanas gaitā, 91. panta 3. punkta a) vai c) apakšpunkta nozīmē vai tāds Savienības ieguldījums, ievērojot 91. panta 4. punktu, kas saistīts ar neizpildītiem veicinošajiem nosacījumiem 15. panta 5. vai 6. punkta nozīmē, izņemot darbības, kuras sekmē veicinošo nosacījumu izpildi

To attiecināmo izdevumu summa, kuri radušies saņēmējiem un kurus tie samaksājuši darbību īstenošanas gaitā, 91. panta 3. punkta a) vai c) apakšpunkta nozīmē vai tāds Savienības ieguldījums, ievērojot 91. panta 4. punktu, kas saistīts ar izpildītiem veicinošajiem nosacījumiem 15. panta 5. vai 6. punkta nozīmē, vai kas sekmē veicinošo nosacījumu izpildi (10)

(A)

Kopā

(B)

Publisks

(C)

Kopā

(D)

Publisks

(E)

Konkrētais mērķis Nr. 1

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 2. punktu vai BMVI regulas 12. panta 2. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai BMVI regulas 12. panta 3. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 4. punktu vai BMVI regulas 12. panta 4. punktu (izņemot Īpašo tranzīta shēmu), vai AMIF regulas 15. panta 4. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar BMVI regulas 12. panta 4. punktu (Īpašā tranzīta shēma)

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai BMVI regulas 12. panta 6. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar BMVI regulas 12. panta 5. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Konkrētais mērķis Nr. 2

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 2. punktu vai BMVI regulas 12. panta 2. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai BMVI regulas 12. panta 3. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 4. punktu vai BMVI regulas 12. panta 4. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 4. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai BMVI regulas 12. panta 6. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Konkrētais mērķis Nr. 3

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 2. punktu vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 4. punktu vai AMIF regulas 15. panta 4. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Konkrētais mērķis Nr. 4 (AMIF)

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 1. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 2. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 3. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 4. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 5. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 19. pantu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 20. pantu ("pārsūtīšana uz")

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 20. pantu ("pārsūtīšana prom")

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tehniskā palīdzība saskaņā ar 36. panta 5. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tehniskā palīdzība saskaņā ar 37. pantu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pavisam kopā

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="M">

4. papildinājums

Avansi, kas izmaksāti saistībā ar valsts atbalstu (91. panta 5. punkts) un iekļauti maksājuma pieteikumos (summējot no programmas sākuma)

| Prioritāte | Kopējā summa, kas izmaksāta avansos (11) | Summa, kuru sedz izdevumi, ko saņēmēji izmaksājuši trīs gados pēc gada, kad veikta avansa izmaksa | Summa, kuru nesedz izdevumi, ko saņēmēji izmaksājuši, un kurai trīs gadu laikposms vēl nav pagājis |
| --- | --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) |
| 1. prioritāte | | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pārejas reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| 2. prioritāte | | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pārejas reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| 3. prioritāte | | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pārejas reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Kopā | | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Pārejas reģioni | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Pavisam kopā | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

Prioritāte

Kopējā summa, kas izmaksāta avansos (11)

Summa, kuru sedz izdevumi, ko saņēmēji izmaksājuši trīs gados pēc gada, kad veikta avansa izmaksa

Summa, kuru nesedz izdevumi, ko saņēmēji izmaksājuši, un kurai trīs gadu laikposms vēl nav pagājis

(A)

(B)

(C)

1. prioritāte

Mazāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pārejas reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Vairāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

2. prioritāte

Mazāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pārejas reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Vairāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

3. prioritāte

Mazāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pārejas reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Vairāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Kopā

Mazāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Pārejas reģioni

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Vairāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Pavisam kopā

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Veidne tiek automātiski koriģēta, pamatojoties uz CCI. Piemēram, programmām, kas neietver reģiona kategorijas (Kohēzijas fonds, TPF, mērķi “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg), EJZAF), tabula izskatās šādi:

| Prioritāte | Kopējā summa, kas izmaksāta avansos (12) | Summa, kuru sedz izdevumi, ko atbalsta saņēmēji izmaksājuši 3 gados pēc avansa izmaksas | Summa, kuru nesedz izdevumi, ko atbalsta saņēmēji izmaksājuši, un kurai 3 gadu laikposms vēl nav pagājis |
| --- | --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) |
| 1. prioritāte | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| 2. prioritāte | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| 3. prioritāte | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pavisam kopā | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

Prioritāte

Kopējā summa, kas izmaksāta avansos (12)

Summa, kuru sedz izdevumi, ko atbalsta saņēmēji izmaksājuši 3 gados pēc avansa izmaksas

Summa, kuru nesedz izdevumi, ko atbalsta saņēmēji izmaksājuši, un kurai 3 gadu laikposms vēl nav pagājis

(A)

(B)

(C)

1. prioritāte

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

2. prioritāte

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

3. prioritāte

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pavisam kopā

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

vai arī

Piemēro AMIF, IDF un BMVI

| Konkrētais mērkis | Kopējā summa, kas izmaksāta avansos (13) | Summa, kuru sedz izdevumi, ko saņēmēji izmaksājuši trīs gados pēc avansa izmaksas | Summa, kuru nesedz izdevumi, ko saņēmēji izmaksājuši, un kurai trīs gadu laikposms vēl nav pagājis |
| --- | --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) |
| Konkrētais mērķis Nr. 1 | | | |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Konkrētais mērķis Nr. 2 | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Konkrētais mērķis Nr. 3 | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Konkrētais mērķis Nr. 4 (AMIF) | | | |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 1. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pavisam kopā | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

Konkrētais mērkis

Kopējā summa, kas izmaksāta avansos (13)

Summa, kuru sedz izdevumi, ko saņēmēji izmaksājuši trīs gados pēc avansa izmaksas

Summa, kuru nesedz izdevumi, ko saņēmēji izmaksājuši, un kurai trīs gadu laikposms vēl nav pagājis

(A)

(B)

(C)

Konkrētais mērķis Nr. 1

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Konkrētais mērķis Nr. 2

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Konkrētais mērķis Nr. 3

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Konkrētais mērķis Nr. 4 (AMIF)

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 1. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pavisam kopā

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

---

(1)  Ja programma attiecas uz vairākiem fondiem, maksājuma pieteikums būtu jānosūta atsevišķi par katru no tiem.

(2)  Apzīmējumi:

tips (type): N=skaitlis, D=datums, S=virkne, C=izvēles rūtiņa, P=procenti, B=Būla vērtība, Cu=valūta

ievade (input): M=manuāli, S=atlase, G=sistēmas ģenerēti dati

(3)  Grāmatvedības gada pirmā diena, ko automātisko iekodē elektroniskā sistēma.

(4)  Attiecībā uz EJZAF līdzfinansējumu piemēro tikai "Kopējiem attiecināmajiem publiskajiem izdevumiem". Tāpēc EJZAF gadījumā aprēķina pamats šajā veidnē tiks automātiski koriģēts uz "publisks".

(5)  Šo summu neiekļauj maksājuma pieteikumā.

(6)  Šo summu neiekļauj maksājuma pieteikumā.

(7)  Šo summu neiekļauj maksājuma pieteikumā.

(8)  Attiecībā uz EJZAF līdzfinansējumu piemēro tikai "Kopējiem attiecināmajiem publiskajiem izdevumiem". Tāpēc EJZAF gadījumā aprēķina pamats šajā veidnē tiks automātiski koriģēts uz "Publisks".

(9)  Summām šajā kolonnā jābūt vienādām ar summām XXIII pielikuma pirmajā tabulā.

(10)  Summām šajā kolonnā jābūt vienādām ar summām XXIII pielikuma pirmajā tabulā.

(11)  Šo summu iekļauj maksājuma pieteikumā minētajā to attiecināmo izdevumu kopsummā, kuri radušies saņēmējiem un kurus tie samaksājuši darbību īstenošanas gaitā. Valsts atbalsts būtībā ir publiskie izdevumi, tāpēc šī kopsumma ir vienāda ar publisko izdevumu summu.

(12)  Šo summu iekļauj maksājuma pieteikumā minētajā to attiecināmo izdevumu kopsummā, kuri radušies saņēmējiem un kurus tie samaksājuši darbību īstenošanas gaitā. Valsts atbalsts būtībā ir publiskie izdevumi, tāpēc šī kopsumma ir vienāda ar publisko izdevumu summu.

(13)  Šo summu iekļauj maksājuma pieteikumā minētajā to attiecināmo izdevumu kopsummā, kuri radušies saņēmējiem un kurus tie samaksājuši darbību īstenošanas gaitā. Valsts atbalsts būtībā ir publiskie izdevumi, tāpēc šī kopsumma ir vienāda ar publisko izdevumu summu.

---

XXIV PIELIKUMS

PĀRSKATU VEIDNE – 98. PANTA 1. PUNKTA A) APAKŠPUNKTS

PĀRSKATI PAR GRĀMATVEDĪBAS GADU

| <type="D" – type="D" input="S"> |
| --- |

<type="D" – type="D" input="S">

EIROPAS KOMISIJA

| | |
| --- | --- |
| Attiecīgais fonds (1): | <type="S" input="S" > (2) |
| Komisijas atsauce (CCI): | <type="S" input="S"> |
| Programmas nosaukums: | <type="S" input="G"> |
| Komisijas lēmums: | <type="S" input="G"> |
| Komisijas lēmuma datums: | <type="D" input="G"> |
| Pārskatu redakcija: | <type="S" input="G"> |
| Pārskatu iesniegšanas datums: | <type="D" input="G"> |
| Valsts atsauce (fakultatīvi): | <type="S" maxlength="250" input="M"> |
| | |

Attiecīgais fonds (1):

<type="S" input="S" > (2)

Komisijas atsauce (CCI):

<type="S" input="S">

Programmas nosaukums:

<type="S" input="G">

Komisijas lēmums:

<type="S" input="G">

Komisijas lēmuma datums:

<type="D" input="G">

Pārskatu redakcija:

<type="S" input="G">

Pārskatu iesniegšanas datums:

<type="D" input="G">

Valsts atsauce (fakultatīvi):

<type="S" maxlength="250" input="M">

DEKLARĀCIJAS

Vadošā iestāde / par programmu atbildīgā struktūra, kas veic grāmatvedības funkciju, ar šo apliecina, ka:

| 1) | pārskati ir pilnīgi, pareizi un patiesi; |
| --- | --- |

1)

pārskati ir pilnīgi, pareizi un patiesi;

| 2) | ir ievēroti 76. panta 1. punkta b) un c) apakšpunkta noteikumi.






  Vadošās iestādes / struktūras, kas veic grāmatvedības funkciju, vārdā: | <type="S" input="G"> |
| --- | --- | --- |

2)

ir ievēroti 76. panta 1. punkta b) un c) apakšpunkta noteikumi.

Vadošās iestādes / struktūras, kas veic grāmatvedības funkciju, vārdā:

<type="S" input="G">

Par programmu atbildīgā vadošā iestāde ar šo apliecina, ka:

| 1) | pārskatos iekļautie izdevumi atbilst piemērojamajiem tiesību aktiem un ir likumīgi un pareizi; |
| --- | --- |

1)

pārskatos iekļautie izdevumi atbilst piemērojamajiem tiesību aktiem un ir likumīgi un pareizi;

| 2) | ir ievēroti noteikumi konkrēto fondu regulās, Finanšu Regulas 63. panta 5. punktā un šīs regulas 74. panta 1. punkta a) – e) apakšpunktā; |
| --- | --- |

2)

ir ievēroti noteikumi konkrēto fondu regulās, Finanšu Regulas 63. panta 5. punktā un šīs regulas 74. panta 1. punkta a) – e) apakšpunktā;

| 3) | ir ievēroti 82. panta noteikumi par dokumentu pieejamību.






  Vadošās iestādes vārdā | <type="S" input="G"> |
| --- | --- | --- |

3)

ir ievēroti 82. panta noteikumi par dokumentu pieejamību.

Vadošās iestādes vārdā

<type="S" input="G">

1. papildinājums

Summas, kas reģistrētas grāmatvedības funkcijas īstenotāja grāmatvedības sistēmās – 98. panta 3. punkta a) apakšpunkts

Šajā tabulā neiekļauj izdevumus, kas saistīti ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz kuriem veicinošie nosacījumi nav izpildīti, izņemot darbības, kuras sekmē veicinošo nosacījumu izpildi

| Prioritāte | Tā attiecināmo izdevumu kopsumma, kas reģistrēta grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras grāmatvedības sistēmās un iekļauta maksājuma pieteikumos par attiecīgo grāmatvedības gadu saskaņā ar 98. panta 3. punkta a) apakšpunktu | Tehniskās palīdzības summa saskaņā ar 91. panta 3. punkta b) apakšpunktu | Tāda atbilstošā publiskā ieguldījuma kopsumma, kas veikts vai veicams saskaņā ar 98. panta 3. punkta a) apakšpunktu |
| --- | --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) |
| 1. prioritāte | | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pārejas reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| 2. prioritāte | | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pārejas reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| 3. prioritāte | | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pārejas reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Kopā | | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Pārejas reģioni | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Pavisam kopā | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

Prioritāte

Tā attiecināmo izdevumu kopsumma, kas reģistrēta grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras grāmatvedības sistēmās un iekļauta maksājuma pieteikumos par attiecīgo grāmatvedības gadu saskaņā ar 98. panta 3. punkta a) apakšpunktu

Tehniskās palīdzības summa saskaņā ar 91. panta 3. punkta b) apakšpunktu

Tāda atbilstošā publiskā ieguldījuma kopsumma, kas veikts vai veicams saskaņā ar 98. panta 3. punkta a) apakšpunktu

(A)

(B)

(C)

1. prioritāte

Mazāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pārejas reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Vairāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

2. prioritāte

Mazāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pārejas reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Vairāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

3. prioritāte

Mazāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pārejas reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Vairāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Kopā

Mazāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Pārejas reģioni

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Vairāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Pavisam kopā

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

vai arī

Piemēro AMIF, IDF un BMVI

Šajā tabulā neiekļauj izdevumus, kas saistīti ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz kuriem veicinošie nosacījumi nav izpildīti, izņemot darbības, kuras sekmē veicinošo nosacījumu izpildi

| Konkrētais mērķis | Tā attiecināmo izdevumu kopsumma, kas reģistrēta vadošās iestādes grāmatvedības sistēmās un iekļauta maksājumā par attiecīgo grāmatvedības gadu saskaņā ar 98. panta 3. punkta a) apakšpunktu | Tāda atbilstošā publiskā ieguldījuma kopsumma, kas veikts vai veicams saskaņā ar 98. panta 3. punkta a) apakšpunktu |
| --- | --- | --- |
| (A) | (B) |
| Konkrētais mērķis Nr. 1 | | |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 2. punktu vai BMVI regulas 12. panta 2. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai BMVI regulas 12. panta 3. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 4. punktu vai BMVI regulas 12. panta 4. punktu (izņemot Īpašo tranzīta shēmu), vai AMIF regulas 15. panta 4. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar BMVI regulas 12. panta 4. punktu (Īpašā tranzīta shēma) | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai BMVI regulas 12. panta 6. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar BMVI regulas 12. panta 5. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Konkrētais mērķis Nr. 2 | | |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 2. punktu vai BMVI regulas 12. panta 2. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai BMVI regulas 12. panta 3. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 4. punktu vai BMVI regulas 12. panta 4. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 4. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai BMVI regulas 12. panta 6. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Konkrētais mērķis Nr. 3 | | |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 2. punktu vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 4. punktu vai AMIF regulas 15. panta 4. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Konkrētais mērķis Nr. 4 (AMIF) | | |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 1. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 2. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 3. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 4. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 5. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 19. pantu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 20. pantu ("pārsūtīšana uz") | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 20. pantu ("pārsūtīšana prom") | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tehniskā palīdzība saskaņā ar 36. panta 5. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tehniskā palīdzība saskaņā ar 37. pantu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Kopā | | |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 2. punktu vai BMVI regulas 12. panta 2. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai BMVI regulas 12. panta 3. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 4. punktu vai BMVI regulas 12. panta 4. punktu (izņemot Īpašo tranzīta shēmu), vai AMIF regulas 15. panta 4. punktu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar BMVI regulas 12. panta 4. punktu (Īpašā tranzīta shēma) | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai BMVI regulas 12. panta 6. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 12. panta 5. punktu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 19. pantu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 29. pantu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Tehniskā palīdzība saskaņā ar 36. panta 5. punktu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Tehniskā palīdzība saskaņā ar 37. pantu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Pavisam kopā | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

Konkrētais mērķis

Tā attiecināmo izdevumu kopsumma, kas reģistrēta vadošās iestādes grāmatvedības sistēmās un iekļauta maksājumā par attiecīgo grāmatvedības gadu saskaņā ar 98. panta 3. punkta a) apakšpunktu

Tāda atbilstošā publiskā ieguldījuma kopsumma, kas veikts vai veicams saskaņā ar 98. panta 3. punkta a) apakšpunktu

(A)

(B)

Konkrētais mērķis Nr. 1

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 2. punktu vai BMVI regulas 12. panta 2. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai BMVI regulas 12. panta 3. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 4. punktu vai BMVI regulas 12. panta 4. punktu (izņemot Īpašo tranzīta shēmu), vai AMIF regulas 15. panta 4. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar BMVI regulas 12. panta 4. punktu (Īpašā tranzīta shēma)

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai BMVI regulas 12. panta 6. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar BMVI regulas 12. panta 5. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Konkrētais mērķis Nr. 2

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 2. punktu vai BMVI regulas 12. panta 2. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai BMVI regulas 12. panta 3. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 4. punktu vai BMVI regulas 12. panta 4. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 4. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai BMVI regulas 12. panta 6. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Konkrētais mērķis Nr. 3

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 2. punktu vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 4. punktu vai AMIF regulas 15. panta 4. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Konkrētais mērķis Nr. 4 (AMIF)

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 1. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 2. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 3. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 4. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 5. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 19. pantu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 20. pantu ("pārsūtīšana uz")

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 20. pantu ("pārsūtīšana prom")

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tehniskā palīdzība saskaņā ar 36. panta 5. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tehniskā palīdzība saskaņā ar 37. pantu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Kopā

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 2. punktu vai BMVI regulas 12. panta 2. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai BMVI regulas 12. panta 3. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 4. punktu vai BMVI regulas 12. panta 4. punktu (izņemot Īpašo tranzīta shēmu), vai AMIF regulas 15. panta 4. punktu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar BMVI regulas 12. panta 4. punktu (Īpašā tranzīta shēma)

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai BMVI regulas 12. panta 6. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 12. panta 5. punktu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 19. pantu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 29. pantu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Tehniskā palīdzība saskaņā ar 36. panta 5. punktu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Tehniskā palīdzība saskaņā ar 37. pantu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Pavisam kopā

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Veidne tiek automātiski koriģēta, pamatojoties uz CCI. Piemēram, programmām, kas neietver reģiona kategorijas (Kohēzijas fonds, TPF, mērķis “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg), EJZAF, ja piemērojams), vai programmām, kas vienas prioritātes (konkrēta mērķa) ietvaros nemodulē līdzfinansējuma likmes, tabula izskatās šādi:

Šajā tabulā neiekļauj izdevumus, kas saistīti ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz kuriem veicinošie nosacījumi nav izpildīti, izņemot darbības, kuras sekmē veicinošo nosacījumu izpildi

| Prioritāte | Tā attiecināmo izdevumu kopsumma, kas reģistrēta grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras grāmatvedības sistēmās un iekļauta maksājuma pieteikumos par attiecīgo grāmatvedības gadu saskaņā ar 98. panta 3. punkta a) apakšpunktu | Tehniskās palīdzības summa saskaņā ar 91. panta 3. punkta b) apakšpunktu | Tāda atbilstošā publiskā ieguldījuma kopsumma, kas veikts vai veicams saskaņā ar 98. panta 3. punkta a) apakšpunktu |
| --- | --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) |
| 1. prioritāte | <type="Cu" input="M"> | | <type="Cu" input="M"> |
| 2. prioritāte | <type="Cu" input="M"> | | <type="Cu" input="M"> |
| 3. prioritāte | <type="Cu" input="M"> | | <type="Cu" input="M"> |
| Pavisam kopā | <type="Cu" input="G"> | | <type="Cu" input="G"> |

Prioritāte

Tā attiecināmo izdevumu kopsumma, kas reģistrēta grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras grāmatvedības sistēmās un iekļauta maksājuma pieteikumos par attiecīgo grāmatvedības gadu saskaņā ar 98. panta 3. punkta a) apakšpunktu

Tehniskās palīdzības summa saskaņā ar 91. panta 3. punkta b) apakšpunktu

Tāda atbilstošā publiskā ieguldījuma kopsumma, kas veikts vai veicams saskaņā ar 98. panta 3. punkta a) apakšpunktu

(A)

(B)

(C)

1. prioritāte

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

2. prioritāte

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

3. prioritāte

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pavisam kopā

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

2. papildinājums

Grāmatvedības gadā atsauktās summas – 98. panta 3. punkta b) apakšpunkts un 98. panta 7. punkts

| Prioritāte | Atsauktās summas |
| --- | --- |
| Maksājuma pieteikumos iekļautā izdevumu kopsumma | Atbilstošais publiskais ieguldījums |
| (A) | (B) |
| 1. prioritāte | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pārejas reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| 2. prioritāte | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pārejas reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| 3. prioritāte | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pārejas reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Kopā | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Pārejas reģioni | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Pavisam kopā | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Grāmatvedības gada laikā atsaukto summu sadalījums pa grāmatvedības gadiem, kuros deklarēti attiecīgie izdevumi |
| Attiecībā uz grāmatvedības gadu, kas beidzas XX. gada 30. jūnijā (kopā) | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Jo īpaši summas, kas koriģētas pēc revīzijām | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Attiecībā uz grāmatvedības gadu, kas beidzas ... 30. jūnijā (kopā) | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Jo īpaši summas, kas koriģētas pēc revīzijām | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |

Prioritāte

Atsauktās summas

Maksājuma pieteikumos iekļautā izdevumu kopsumma

Atbilstošais publiskais ieguldījums

(A)

(B)

1. prioritāte

Mazāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pārejas reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Vairāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

2. prioritāte

Mazāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pārejas reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Vairāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

3. prioritāte

Mazāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pārejas reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Vairāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Kopā

Mazāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Pārejas reģioni

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Vairāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Pavisam kopā

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Grāmatvedības gada laikā atsaukto summu sadalījums pa grāmatvedības gadiem, kuros deklarēti attiecīgie izdevumi

Attiecībā uz grāmatvedības gadu, kas beidzas XX. gada 30. jūnijā (kopā)

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Jo īpaši summas, kas koriģētas pēc revīzijām

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Attiecībā uz grāmatvedības gadu, kas beidzas ... 30. jūnijā (kopā)

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Jo īpaši summas, kas koriģētas pēc revīzijām

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Veidne tiek automātiski koriģēta, pamatojoties uz CCI numuru. Piemēram, programmām, kas neietver reģiona kategorijas (Kohēzijas fonds, TPF, mērķis “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg), EJZAF, ja piemērojams), vai programmām, kas vienas prioritātes (konkrēta mērķa) ietvaros nemodulē līdzfinansējuma likmes, tabula izskatās šādi:

| Prioritāte | Atsauktās summas |
| --- | --- |
| Maksājuma pieteikumos iekļautā izdevumu kopsumma | Atbilstošais publiskais ieguldījums |
| (A) | (B) |
| 1. prioritāte | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| 2. prioritāte | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| 3. prioritāte | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pavisam kopā | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Grāmatvedības gada laikā atsaukto summu sadalījums pa grāmatvedības gadiem, kuros deklarēti attiecīgie izdevumi |
| Attiecībā uz grāmatvedības gadu, kas beidzas XX. gada 30. jūnijā (kopā) | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Jo īpaši summas, kas koriģētas pēc revīzijām | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Attiecībā uz grāmatvedības gadu, kas beidzas XX gada 30. jūnijā (kopā) | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Jo īpaši summas, kas koriģētas pēc revīzijām | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |

Prioritāte

Atsauktās summas

Maksājuma pieteikumos iekļautā izdevumu kopsumma

Atbilstošais publiskais ieguldījums

(A)

(B)

1. prioritāte

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

2. prioritāte

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

3. prioritāte

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pavisam kopā

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Grāmatvedības gada laikā atsaukto summu sadalījums pa grāmatvedības gadiem, kuros deklarēti attiecīgie izdevumi

Attiecībā uz grāmatvedības gadu, kas beidzas XX. gada 30. jūnijā (kopā)

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Jo īpaši summas, kas koriģētas pēc revīzijām

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Attiecībā uz grāmatvedības gadu, kas beidzas XX gada 30. jūnijā (kopā)

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Jo īpaši summas, kas koriģētas pēc revīzijām

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

vai arī

Piemēro AMIF, IDF un BMVI

| Konkrētais mērķis | Atsauktās summas |
| --- | --- |
| Maksājuma pieteikumos iekļautā izdevumu kopsumma | Atbilstošie publiskie izdevumi |
| (A) | (B) |
| Konkrētais mērķis Nr. 1 | | |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 2. punktu vai BMVI regulas 12. panta 2. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai BMVI regulas 12. panta 3. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 4. punktu vai BMVI regulas 12. panta 4. punktu (izņemot Īpašo tranzīta shēmu), vai AMIF regulas 15. panta 4. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar BMVI regulas 12. panta 4. punktu (Īpašā tranzīta shēma) | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai BMVI regulas 12. panta 6. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar BMVI regulas 12. panta 5. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Konkrētais mērķis Nr. 2 | | |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 2. punktu vai BMVI regulas 12. panta 2. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai BMVI regulas 12. panta 3. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 4. punktu vai BMVI regulas 12. panta 4. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai BMVI regulas 12. panta 6. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Konkrētais mērķis Nr. 3 | | |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 2. punktu vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 4. punktu vai AMIF regulas 15. panta 4. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Konkrētais mērķis Nr. 4 | | |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 1. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 2. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 3. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 4. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 5. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 19. pantu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 20. pantu ("pārsūtīšana uz") | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 20. pantu ("pārsūtīšana prom") | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tehniskā palīdzība saskaņā ar 36. panta 5. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tehniskā palīdzība saskaņā ar 37. pantu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Kopā | | |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 2. punktu vai BMVI regulas 12. panta 2. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai BMVI regulas 12. panta 3. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 4. punktu vai BMVI regulas 12. panta 4. punktu (izņemot Īpašo tranzīta shēmu), vai AMIF regulas 15. panta 4. punktu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar BMVI regulas 12. panta 4. punktu (Īpašā tranzīta shēma) | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai BMVI regulas 12. panta 6. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar BMVI regulas 12. panta 5. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 19. pantu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 20. pantu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Tehniskā palīdzība saskaņā ar 36. panta 5. punktu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Tehniskā palīdzība saskaņā ar 37. pantu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Pavisam kopā | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Grāmatvedības gada laikā atsaukto summu sadalījums pa grāmatvedības gadiem, kuros deklarēti attiecīgie izdevumi |
| Attiecībā uz grāmatvedības gadu, kas beidzas XX gada ... 30. jūnijā (kopā) | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Jo īpaši summas, kas koriģētas pēc revīzijām | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Attiecībā uz grāmatvedības gadu, kas beidzas ... XX gada 30. jūnijā (kopā) | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Jo īpaši summas, kas koriģētas pēc revīzijām | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |

Konkrētais mērķis

Atsauktās summas

Maksājuma pieteikumos iekļautā izdevumu kopsumma

Atbilstošie publiskie izdevumi

(A)

(B)

Konkrētais mērķis Nr. 1

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 2. punktu vai BMVI regulas 12. panta 2. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai BMVI regulas 12. panta 3. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 4. punktu vai BMVI regulas 12. panta 4. punktu (izņemot Īpašo tranzīta shēmu), vai AMIF regulas 15. panta 4. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar BMVI regulas 12. panta 4. punktu (Īpašā tranzīta shēma)

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai BMVI regulas 12. panta 6. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar BMVI regulas 12. panta 5. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Konkrētais mērķis Nr. 2

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 2. punktu vai BMVI regulas 12. panta 2. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai BMVI regulas 12. panta 3. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 4. punktu vai BMVI regulas 12. panta 4. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai BMVI regulas 12. panta 6. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Konkrētais mērķis Nr. 3

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 2. punktu vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 4. punktu vai AMIF regulas 15. panta 4. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Konkrētais mērķis Nr. 4

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 1. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 2. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 3. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 4. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 5. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 19. pantu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 20. pantu ("pārsūtīšana uz")

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 20. pantu ("pārsūtīšana prom")

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tehniskā palīdzība saskaņā ar 36. panta 5. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tehniskā palīdzība saskaņā ar 37. pantu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Kopā

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 2. punktu vai BMVI regulas 12. panta 2. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai BMVI regulas 12. panta 3. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 4. punktu vai BMVI regulas 12. panta 4. punktu (izņemot Īpašo tranzīta shēmu), vai AMIF regulas 15. panta 4. punktu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar BMVI regulas 12. panta 4. punktu (Īpašā tranzīta shēma)

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai BMVI regulas 12. panta 6. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar BMVI regulas 12. panta 5. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 19. pantu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 20. pantu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Tehniskā palīdzība saskaņā ar 36. panta 5. punktu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Tehniskā palīdzība saskaņā ar 37. pantu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Pavisam kopā

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Grāmatvedības gada laikā atsaukto summu sadalījums pa grāmatvedības gadiem, kuros deklarēti attiecīgie izdevumi

Attiecībā uz grāmatvedības gadu, kas beidzas XX gada ... 30. jūnijā (kopā)

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Jo īpaši summas, kas koriģētas pēc revīzijām

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Attiecībā uz grāmatvedības gadu, kas beidzas ... XX gada 30. jūnijā (kopā)

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Jo īpaši summas, kas koriģētas pēc revīzijām

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

3. papildinājums

Programmieguldījumu summas, kas iemaksātas finanšu instrumentos

(summējot no programmas sākuma) – 98. panta 3. punkta c) apakšpunkts

| | Summa, kas iekļauta pirmajā maksājuma pieteikumā un iemaksāta finanšu instrumentā saskaņā ar 92. pantu (ne vairāk kā 30 % no programmieguldījumu kopsummas, kas paredzēta finanšu instrumentam(-iem) saskaņā ar attiecīgo finansēšanas nolīgumu) | Atbilstošā dzēstā summa, kā minēts 92. panta 3. punktā (3) |
| --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) | (D) |
| Prioritāte | Finanšu instrumentos iemaksātā programmieguldījumu kopsumma | Atbilstošā publiskā ieguldījuma kopsumma | Programmieguldījumu kopsumma, ievērojot 92. panta 2. punkta b) apakšpunktu | Atbilstošā publiskā ieguldījuma kopsumma |
| 1. prioritāte | | | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pārejas reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| 2. prioritāte | | | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pārejas reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| 3. prioritāte | | | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pārejas reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Kopā | | | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Pārejas reģioni | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Pavisam kopā | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

Summa, kas iekļauta pirmajā maksājuma pieteikumā un iemaksāta finanšu instrumentā saskaņā ar 92. pantu (ne vairāk kā 30 % no programmieguldījumu kopsummas, kas paredzēta finanšu instrumentam(-iem) saskaņā ar attiecīgo finansēšanas nolīgumu)

Atbilstošā dzēstā summa, kā minēts 92. panta 3. punktā (3)

(A)

(B)

(C)

(D)

Prioritāte

Finanšu instrumentos iemaksātā programmieguldījumu kopsumma

Atbilstošā publiskā ieguldījuma kopsumma

Programmieguldījumu kopsumma, ievērojot 92. panta 2. punkta b) apakšpunktu

Atbilstošā publiskā ieguldījuma kopsumma

1. prioritāte

Mazāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pārejas reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Vairāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

2. prioritāte

Mazāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pārejas reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Vairāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

3. prioritāte

Mazāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pārejas reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Vairāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Kopā

Mazāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Pārejas reģioni

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Vairāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Pavisam kopā

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Veidne tiek automātiski koriģēta, pamatojoties uz CCI. Piemēram, programmām, kas neietver reģiona kategorijas (Kohēzijas fonds, TPF, mērķis “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg), EJZAF, ja piemērojams), vai programmām, kas vienas prioritātes (konkrēta mērķa) ietvaros nemodulē līdzfinansējuma likmes, tabula izskatās šādi:

| | Summa, kas iekļauta pirmajā maksājuma pieteikumā un iemaksāta finanšu instrumentā saskaņā ar 92. pantu (ne vairāk kā 30 % no programmieguldījumu kopsummas, kas paredzēta finanšu instrumentam(-iem) saskaņā ar attiecīgo finansēšanas nolīgumu) | Atbilstošā dzēstā summa, kā minēts 92. panta 3. punktā (4) |
| --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) | (D) |
| Prioritāte | Finanšu instrumentos iemaksātā programmieguldījumu kopsumma | Atbilstošā publiskā ieguldījuma kopsumma | Programmieguldījumu kopsumma, ievērojot 92. panta 2. punkta b) apakšpunktu | Atbilstošā publiskā ieguldījuma kopsumma |
| 1. prioritāte | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| 2. prioritāte | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| 3. prioritāte | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pavisam kopā | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

Summa, kas iekļauta pirmajā maksājuma pieteikumā un iemaksāta finanšu instrumentā saskaņā ar 92. pantu (ne vairāk kā 30 % no programmieguldījumu kopsummas, kas paredzēta finanšu instrumentam(-iem) saskaņā ar attiecīgo finansēšanas nolīgumu)

Atbilstošā dzēstā summa, kā minēts 92. panta 3. punktā (4)

(A)

(B)

(C)

(D)

Prioritāte

Finanšu instrumentos iemaksātā programmieguldījumu kopsumma

Atbilstošā publiskā ieguldījuma kopsumma

Programmieguldījumu kopsumma, ievērojot 92. panta 2. punkta b) apakšpunktu

Atbilstošā publiskā ieguldījuma kopsumma

1. prioritāte

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

2. prioritāte

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

3. prioritāte

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pavisam kopā

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

vai arī

Piemēro AMIF, IDF un BMVI

| Konkrētais mērķis | Summa, kas iekļauta pirmajā maksājuma pieteikumā un iemaksāta finanšu instrumentā saskaņā ar 92. pantu (ne vairāk kā 30 % no programmieguldījumu kopsummas, kas paredzēta finanšu instrumentam(-iem) saskaņā ar attiecīgo finansēšanas nolīgumu) | Atbilstošā dzēstā summa, kā minēts 92. panta 3. punktā (5) |
| --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) | (D) |
| Finanšu instrumentos iemaksātā programmieguldījumu kopsumma | Atbilstošā publiskā ieguldījuma kopsumma | Programmieguldījumu kopsumma, ievērojot 86. panta 2. punkta b) apakšpunktu | Atbilstošā publiskā ieguldījuma kopsumma |
| Konkrētais mērķis Nr. 1 | | | | |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Konkrētais mērķis Nr. 2 | | | | |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Konkrētais mērķis Nr. 3 | | | | |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Konkrētais mērķis Nr. 4 | | | | |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 1. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pavisam kopā | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

Konkrētais mērķis

Summa, kas iekļauta pirmajā maksājuma pieteikumā un iemaksāta finanšu instrumentā saskaņā ar 92. pantu (ne vairāk kā 30 % no programmieguldījumu kopsummas, kas paredzēta finanšu instrumentam(-iem) saskaņā ar attiecīgo finansēšanas nolīgumu)

Atbilstošā dzēstā summa, kā minēts 92. panta 3. punktā (5)

(A)

(B)

(C)

(D)

Finanšu instrumentos iemaksātā programmieguldījumu kopsumma

Atbilstošā publiskā ieguldījuma kopsumma

Programmieguldījumu kopsumma, ievērojot 86. panta 2. punkta b) apakšpunktu

Atbilstošā publiskā ieguldījuma kopsumma

Konkrētais mērķis Nr. 1

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Konkrētais mērķis Nr. 2

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Konkrētais mērķis Nr. 3

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Konkrētais mērķis Nr. 4

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 1. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pavisam kopā

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

4. papildinājums

Izdevumu saskaņošana – 98. panta 3. punkta d) apakšpunkts un 98. panta 7. punkts

| Prioritāte | Komisijai iesniegtajos maksājuma pieteikumos iekļautā attiecināmo izdevumu kopsumma | Izdevumi, kas deklarēti saskaņā ar regulas 98. pantu | Starpība | Komentāri (starpības gadījumā obligāti katram atskaitījuma veidam saskaņā ar 98. panta 6. punktu) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras sistēmā reģistrētu tādu attiecināmo izdevumu kopsumma, kuri radušies atbalsta saņēmējiem un kurus tie samaksājuši to darbību īstenošanas gaitā, kas saistītas ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz kuriem veicinošie nosacījumi ir izpildīti, vai to darbību īstenošanas gaitā, kas sekmē veicinošo nosacījumu izpildi | Grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras sistēmā reģistrēta tāda publiskā ieguldījuma kopsumma, kas veikts vai veicams to darbību īstenošanas gaitā, kas saistītas ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz kuriem veicinošie nosacījumi ir izpildīti, vai to darbību īstenošanas gaitā, kas sekmē veicinošo nosacījumu izpildi | Grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras grāmatvedības sistēmās reģistrēta un Komisijai iesniegtajos maksājuma pieteikumos iekļauta tādu attiecināmo izdevumu kopsumma, kuri saistīti ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz kuriem veicinošie nosacījumi ir izpildīti, vai ar darbībām, kuras sekmē veicinošo nosacījumu izpildi | Tāda atbilstošā publiskā ieguldījuma kopsumma, kas veikts vai veicams to darbību īstenošanas gaitā, kas saistītas ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz kuriem veicinošie nosacījumi ir izpildīti, vai ar darbībām, kas sekmē veicinošo nosacījumu izpildi | (E=A-C) | (F=B-D) | |
| (A) | (B) | (C) | (D) | (E) | (F) | (G) |
| 1. prioritāte | | | | | | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Pārejas reģioni | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| 2. prioritāte | | | | | | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Pārejas reģioni | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| 3. prioritāte | | | | | | | |
| Kopā | | | | | | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Pārejas reģioni | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Pavisam kopā | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Tostarp summas, kas kārtējos pārskatos koriģētas pēc revīzijām | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | |

Prioritāte

Komisijai iesniegtajos maksājuma pieteikumos iekļautā attiecināmo izdevumu kopsumma

Izdevumi, kas deklarēti saskaņā ar regulas 98. pantu

Starpība

Komentāri (starpības gadījumā obligāti katram atskaitījuma veidam saskaņā ar 98. panta 6. punktu)

Grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras sistēmā reģistrētu tādu attiecināmo izdevumu kopsumma, kuri radušies atbalsta saņēmējiem un kurus tie samaksājuši to darbību īstenošanas gaitā, kas saistītas ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz kuriem veicinošie nosacījumi ir izpildīti, vai to darbību īstenošanas gaitā, kas sekmē veicinošo nosacījumu izpildi

Grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras sistēmā reģistrēta tāda publiskā ieguldījuma kopsumma, kas veikts vai veicams to darbību īstenošanas gaitā, kas saistītas ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz kuriem veicinošie nosacījumi ir izpildīti, vai to darbību īstenošanas gaitā, kas sekmē veicinošo nosacījumu izpildi

Grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras grāmatvedības sistēmās reģistrēta un Komisijai iesniegtajos maksājuma pieteikumos iekļauta tādu attiecināmo izdevumu kopsumma, kuri saistīti ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz kuriem veicinošie nosacījumi ir izpildīti, vai ar darbībām, kuras sekmē veicinošo nosacījumu izpildi

Tāda atbilstošā publiskā ieguldījuma kopsumma, kas veikts vai veicams to darbību īstenošanas gaitā, kas saistītas ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz kuriem veicinošie nosacījumi ir izpildīti, vai ar darbībām, kas sekmē veicinošo nosacījumu izpildi

(E=A-C)

(F=B-D)

(A)

(B)

(C)

(D)

(E)

(F)

(G)

1. prioritāte

Mazāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Pārejas reģioni

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Vairāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

2. prioritāte

Mazāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Pārejas reģioni

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Vairāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

3. prioritāte

Kopā

Mazāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Pārejas reģioni

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Vairāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Pavisam kopā

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Tostarp summas, kas kārtējos pārskatos koriģētas pēc revīzijām

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

vai arī

Piemēro AMIF, IDF un BMVI

| Konkrētais mērķis | Komisijai iesniegtajos maksājuma pieteikumos iekļautā attiecināmo izdevumu kopsumma | Izdevumi, kas deklarēti saskaņā ar regulas 98. pantu | Starpība | Komentāri (starpības gadījumā obligāti katram atskaitījuma veidam saskaņā ar 98. panta 6. punktu) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras sistēmā reģistrētu tādu attiecināmo izdevumu kopsumma, kuri radušies atbalsta saņēmējiem un kurus tie samaksājuši to darbību īstenošanas gaitā, kas saistītas ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz kuriem veicinošie nosacījumi ir izpildīti, vai to darbību īstenošanas gaitā, kas sekmē veicinošo nosacījumu izpildi | Grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras sistēmā reģistrēta tāda publiskā ieguldījuma kopsumma, kas veikts vai veicams to darbību īstenošanas gaitā, kas saistītas ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz kuriem veicinošie nosacījumi ir izpildīti, vai to darbību īstenošanas gaitā, kas sekmē veicinošo nosacījumu izpildi | Vadošās iestādes grāmatvedības sistēmās reģistrēta un Komisijai iesniegtajos maksājuma pieteikumos iekļauta tādu attiecināmo izdevumu kopsumma, kuri saistīti ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz kuriem veicinošie nosacījumi ir izpildīti, vai ar darbībām, kuras sekmē veicinošo nosacījumu izpildi | Tāda atbilstošā publiskā ieguldījuma kopsumma, kas veikts vai veicams to darbību īstenošanas gaitā, kas saistītas ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz kuriem veicinošie nosacījumi ir izpildīti, vai ar darbībām, kas sekmē veicinošo nosacījumu izpildi | (E=A-C) | (F=B-D) | |
| (A) | (B) | (C) | (D) | (E) | (F) | (G) |
| Konkrētais mērķis Nr. 1 | | | | | | | |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 2. punktu vai BMVI regulas 12. panta 2. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai BMVI regulas 12. panta 3. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 4. punktu vai BMVI regulas 12. panta 4. punktu (izņemot Īpašo tranzīta shēmu), vai AMIF regulas 15. panta 4. punktu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar BMVI regulas 12. panta 4. punktu (Īpašā tranzīta shēma) | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai BMVI regulas 12. panta 6. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar BMVI regulas 12. panta 5. punktu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Konkrētais mērķis Nr. 2 | | | | | | | |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 2. punktu vai BMVI regulas 12. panta 2. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai BMVI regulas 12. panta 3. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 4. punktu vai BMVI regulas 12. panta 4. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 4. punktu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai BMVI regulas 12. panta 6. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Konkrētais mērķis Nr. 3 | | | | | | | |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 2. punktu vai BMVI regulas 12. panta 2. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai BMVI regulas 12. panta 3. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 4. punktu vai BMVI regulas 12. panta 4. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 4. punktu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai BMVI regulas 12. panta 6. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Konkrētais mērķis Nr. 4 (AMIF) | | | | | | | |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 1. punktu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 2. punktu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 3. punktu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 4. punktu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 5. punktu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 19. pantu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 20. pantu ("pārsūtīšana ux") | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 20. pantu ("pārsūtīšana prom") | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Tehniskā palīdzība saskaņā ar 36. panta 5. punktu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Tehniskā palīdzība saskaņā ar 37. pantu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Kopā | | | | | | | |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 2. punktu vai BMVI regulas 12. panta 2. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai BMVI regulas 12. panta 3. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 4. punktu vai BMVI regulas 12. panta 4. punktu (izņemot Īpašo tranzīta shēmu), vai AMIF regulas 15. panta 4. punktu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar BMVI regulas 12. panta 4. punktu (Īpašā tranzīta shēma) | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai BMVI regulas 12. panta 6. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 19. pantu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 20. pantu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Tehniskā palīdzība saskaņā ar 36. panta 5. punktu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Tehniskā palīdzība saskaņā ar 37. pantu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Pavisam kopā | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Tostarp summas, kas kārtējos pārskatos koriģētas pēc revīzijām | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | |

Konkrētais mērķis

Komisijai iesniegtajos maksājuma pieteikumos iekļautā attiecināmo izdevumu kopsumma

Izdevumi, kas deklarēti saskaņā ar regulas 98. pantu

Starpība

Komentāri (starpības gadījumā obligāti katram atskaitījuma veidam saskaņā ar 98. panta 6. punktu)

Grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras sistēmā reģistrētu tādu attiecināmo izdevumu kopsumma, kuri radušies atbalsta saņēmējiem un kurus tie samaksājuši to darbību īstenošanas gaitā, kas saistītas ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz kuriem veicinošie nosacījumi ir izpildīti, vai to darbību īstenošanas gaitā, kas sekmē veicinošo nosacījumu izpildi

Grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras sistēmā reģistrēta tāda publiskā ieguldījuma kopsumma, kas veikts vai veicams to darbību īstenošanas gaitā, kas saistītas ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz kuriem veicinošie nosacījumi ir izpildīti, vai to darbību īstenošanas gaitā, kas sekmē veicinošo nosacījumu izpildi

Vadošās iestādes grāmatvedības sistēmās reģistrēta un Komisijai iesniegtajos maksājuma pieteikumos iekļauta tādu attiecināmo izdevumu kopsumma, kuri saistīti ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz kuriem veicinošie nosacījumi ir izpildīti, vai ar darbībām, kuras sekmē veicinošo nosacījumu izpildi

Tāda atbilstošā publiskā ieguldījuma kopsumma, kas veikts vai veicams to darbību īstenošanas gaitā, kas saistītas ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz kuriem veicinošie nosacījumi ir izpildīti, vai ar darbībām, kas sekmē veicinošo nosacījumu izpildi

(E=A-C)

(F=B-D)

(A)

(B)

(C)

(D)

(E)

(F)

(G)

Konkrētais mērķis Nr. 1

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 2. punktu vai BMVI regulas 12. panta 2. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai BMVI regulas 12. panta 3. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 4. punktu vai BMVI regulas 12. panta 4. punktu (izņemot Īpašo tranzīta shēmu), vai AMIF regulas 15. panta 4. punktu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar BMVI regulas 12. panta 4. punktu (Īpašā tranzīta shēma)

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai BMVI regulas 12. panta 6. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar BMVI regulas 12. panta 5. punktu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Konkrētais mērķis Nr. 2

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 2. punktu vai BMVI regulas 12. panta 2. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai BMVI regulas 12. panta 3. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 4. punktu vai BMVI regulas 12. panta 4. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 4. punktu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai BMVI regulas 12. panta 6. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Konkrētais mērķis Nr. 3

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 2. punktu vai BMVI regulas 12. panta 2. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai BMVI regulas 12. panta 3. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 4. punktu vai BMVI regulas 12. panta 4. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 4. punktu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai BMVI regulas 12. panta 6. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Konkrētais mērķis Nr. 4 (AMIF)

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 1. punktu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 2. punktu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 3. punktu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 4. punktu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 5. punktu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 19. pantu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 20. pantu ("pārsūtīšana ux")

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 20. pantu ("pārsūtīšana prom")

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Tehniskā palīdzība saskaņā ar 36. panta 5. punktu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Tehniskā palīdzība saskaņā ar 37. pantu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Kopā

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 2. punktu vai BMVI regulas 12. panta 2. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai BMVI regulas 12. panta 3. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 4. punktu vai BMVI regulas 12. panta 4. punktu (izņemot Īpašo tranzīta shēmu), vai AMIF regulas 15. panta 4. punktu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar BMVI regulas 12. panta 4. punktu (Īpašā tranzīta shēma)

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai BMVI regulas 12. panta 6. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 19. pantu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 20. pantu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Tehniskā palīdzība saskaņā ar 36. panta 5. punktu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Tehniskā palīdzība saskaņā ar 37. pantu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Pavisam kopā

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Tostarp summas, kas kārtējos pārskatos koriģētas pēc revīzijām

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Veidne tiek automātiski koriģēta, pamatojoties uz CCI. Piemēram, programmām, kas neietver reģiona kategorijas (Kohēzijas fonds, TPF, mērķis “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg), EJZAF, ja piemērojams), vai programmām, kas vienas prioritātes (konkrēta mērķa) ietvaros nemodulē līdzfinansējuma likmes, tabula izskatās šādi:

| Prioritāte | Komisijai iesniegtajos maksājuma pieteikumos iekļautā attiecināmo izdevumu kopsumma | Izdevumi, kas deklarēti saskaņā ar regulas 98. pantu | Starpība | Komentāri (starpības gadījumā komentāri ir obligāti) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras sistēmā reģistrētu tādu attiecināmo izdevumu kopsumma, kuri radušies atbalsta saņēmējiem un kurus tie samaksājuši to darbību īstenošanas gaitā, kas saistītas ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz kuriem veicinošie nosacījumi ir izpildīti, vai to darbību īstenošanas gaitā, kas sekmē veicinošo nosacījumu izpildi | Grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras sistēmā reģistrēta tāda publiskā ieguldījuma kopsumma, kas veikts vai veicams to darbību īstenošanas gaitā, kas saistītas ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz kuriem veicinošie nosacījumi ir izpildīti, vai to darbību īstenošanas gaitā, kas sekmē veicinošo nosacījumu izpildi | Grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras grāmatvedības sistēmās reģistrēta un Komisijai iesniegtajos maksājuma pieteikumos iekļauta tādu attiecināmo izdevumu kopsumma, kuri saistīti ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz kuriem veicinošie nosacījumi ir izpildīti, vai ar darbībām, kuras sekmē veicinošo nosacījumu izpildi | Tāda atbilstošā publiskā ieguldījuma kopsumma, kas veikts vai veicams to darbību īstenošanas gaitā, kas saistītas ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz kuriem veicinošie nosacījumi ir izpildīti, vai ar darbībām, kas sekmē veicinošo nosacījumu izpildi | (E=A-C) | (F=B-D) | |
| (A) | (B) | (C) | (D) | (E) | (F) | (G) |
| 1. prioritāte | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| 2. prioritāte | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| | | | | | | | |
| Pavisam kopā | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Tostarp summas, kas kārtējos pārskatos koriģētas pēc revīzijām | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | |

Prioritāte

Komisijai iesniegtajos maksājuma pieteikumos iekļautā attiecināmo izdevumu kopsumma

Izdevumi, kas deklarēti saskaņā ar regulas 98. pantu

Starpība

Komentāri (starpības gadījumā komentāri ir obligāti)

Grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras sistēmā reģistrētu tādu attiecināmo izdevumu kopsumma, kuri radušies atbalsta saņēmējiem un kurus tie samaksājuši to darbību īstenošanas gaitā, kas saistītas ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz kuriem veicinošie nosacījumi ir izpildīti, vai to darbību īstenošanas gaitā, kas sekmē veicinošo nosacījumu izpildi

Grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras sistēmā reģistrēta tāda publiskā ieguldījuma kopsumma, kas veikts vai veicams to darbību īstenošanas gaitā, kas saistītas ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz kuriem veicinošie nosacījumi ir izpildīti, vai to darbību īstenošanas gaitā, kas sekmē veicinošo nosacījumu izpildi

Grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras grāmatvedības sistēmās reģistrēta un Komisijai iesniegtajos maksājuma pieteikumos iekļauta tādu attiecināmo izdevumu kopsumma, kuri saistīti ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz kuriem veicinošie nosacījumi ir izpildīti, vai ar darbībām, kuras sekmē veicinošo nosacījumu izpildi

Tāda atbilstošā publiskā ieguldījuma kopsumma, kas veikts vai veicams to darbību īstenošanas gaitā, kas saistītas ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz kuriem veicinošie nosacījumi ir izpildīti, vai ar darbībām, kas sekmē veicinošo nosacījumu izpildi

(E=A-C)

(F=B-D)

(A)

(B)

(C)

(D)

(E)

(F)

(G)

1. prioritāte

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

2. prioritāte

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Pavisam kopā

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Tostarp summas, kas kārtējos pārskatos koriģētas pēc revīzijām

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

5. papildinājums

Informācija par izdevumiem, kas saistīti ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz kuriem veicinošie nosacījumi nav izpildīti

(summējot no plānošanas perioda sākuma)

| Prioritāte | Aprēķina pamats (publisks vai kopējs) (6) | To attiecināmo izdevumu summa, kuri radušies atbalsta saņēmējiem un kurus tie samaksājuši darbību īstenošanas gaitā, saskaņā ar 91. panta 3. punkta a) vai c) apakšpunktu vai tāds Savienības ieguldījums, ievērojot 91. panta 4. punktu, kas saistīts ar neizpildītiem veicinošajiem nosacījumiem 15. panta 5. vai 6. punkta nozīmē, izņemot darbības, kuras sekmē veicinošo nosacījumu izpildi | To attiecināmo izdevumu summa, kuri radušies atbalsta saņēmējiem un kurus tie samaksājuši darbību īstenošanas gaitā, saskaņā ar 91. panta 3. punkta a) vai c) apakšpunktu vai tāds Savienības ieguldījums, ievērojot 91. panta 4. punktu, kas saistīts ar izpildītiem veicinošajiem nosacījumiem 15. panta 5. vai 6. punkta nozīmē vai kas sekmē veicinošo nosacījumu izpildi (7) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kopā | Publisks | Kopā | Publisks |
| (A) | (B) | (C) | (D) | (E) |
| 1. prioritāte | | | | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pārejas reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| 2. prioritāte | | | | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pārejas reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| 3. prioritāte | | | | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pārejas reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pavisam kopā | | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

Prioritāte

Aprēķina pamats (publisks vai kopējs) (6)

To attiecināmo izdevumu summa, kuri radušies atbalsta saņēmējiem un kurus tie samaksājuši darbību īstenošanas gaitā, saskaņā ar 91. panta 3. punkta a) vai c) apakšpunktu vai tāds Savienības ieguldījums, ievērojot 91. panta 4. punktu, kas saistīts ar neizpildītiem veicinošajiem nosacījumiem 15. panta 5. vai 6. punkta nozīmē, izņemot darbības, kuras sekmē veicinošo nosacījumu izpildi

To attiecināmo izdevumu summa, kuri radušies atbalsta saņēmējiem un kurus tie samaksājuši darbību īstenošanas gaitā, saskaņā ar 91. panta 3. punkta a) vai c) apakšpunktu vai tāds Savienības ieguldījums, ievērojot 91. panta 4. punktu, kas saistīts ar izpildītiem veicinošajiem nosacījumiem 15. panta 5. vai 6. punkta nozīmē vai kas sekmē veicinošo nosacījumu izpildi (7)

Kopā

Publisks

Kopā

Publisks

(A)

(B)

(C)

(D)

(E)

1. prioritāte

Mazāk attīstīti reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pārejas reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Vairāk attīstīti reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

2. prioritāte

Mazāk attīstīti reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pārejas reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Vairāk attīstīti reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

3. prioritāte

Mazāk attīstīti reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pārejas reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Vairāk attīstīti reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pavisam kopā

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

6. papildinājums

Informācija par izdevumiem, kas saistīti ar konkrētajiem mērķiem, attiecībā uz kuriem veicinošie nosacījumi nav izpildīti

(summējot no plānošanas perioda sākuma) saistībā ar AMIF, IDF un BMVI

| Konkrētais mērķis | Aprēķina pamats (publisks vai kopējs) | To attiecināmo izdevumu summa, kuri radušies atbalsta saņēmējiem un kurus tie samaksājuši darbību īstenošanas gaitā, 91. panta 3. punkta a) vai c) apakšpunkta nozīmē vai tāds Savienības ieguldījums, ievērojot 91. panta 4. punktu, kas saistīts ar neizpildītiem veicinošajiem nosacījumiem 15. panta 5. vai 6. punkta nozīmē, izņemot darbības, kuras sekmē veicinošo nosacījumu izpildi | To attiecināmo izdevumu summa, kuri radušies atbalsta saņēmējiem un kurus tie samaksājuši darbību īstenošanas gaitā, 91. panta 3. punkta a) vai c) apakšpunkta nozīmē vai tāds Savienības ieguldījums, ievērojot 91. panta 4. punktu, kas saistīts ar izpildītiem veicinošajiem nosacījumiem 15. panta 5. vai 6. punkta nozīmē vai kas sekmē veicinošo nosacījumu izpildi (8) |
| --- | --- | --- | --- |
| (A) | Kopā
  (B) | Publisks
  (C) | Kopā
  (D) | Publisks
  (E) |
| Konkrētais mērķis Nr. 1 | | | | | |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 2. punktu vai BMVI regulas 12. panta 2. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai BMVI regulas 12. panta 3. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 4. punktu vai BMVI regulas 12. panta 4. punktu (izņemot Īpašo tranzīta shēmu), vai AMIF regulas 15. panta 4. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar BMVI regulas 12. panta 4. punktu (Īpašā tranzīta shēma) | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai BMVI regulas 12. panta 6. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar BMVI regulas 12. panta 5. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Konkrētais mērķis Nr. 2 | | | | | |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 2. punktu vai BMVI regulas 12. panta 2. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai BMVI regulas 12. panta 3. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 4. punktu vai BMVI regulas 12. panta 4. punktu , vai AMIF regulas 15. panta 4. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai BMVI regulas 12. panta 6. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Konkrētais mērķis Nr. 3 | | | | | |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 2. punktu vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 4. punktu vai AMIF regulas 15. panta 4. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Konkrētais mērķis Nr. 4 (AMIF) | | | | | |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 1. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 2. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 3. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 4. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 5. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas finansētas saskaņā ar AMIF regulas 19. pantu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas finansētas saskaņā ar AMIF regulas 20. pantu ("pārsūtīšana uz") | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas finansētas saskaņā ar AMIF regulas 20. pantu ("pārsūtīšana prom") | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tehniskā palīdzība saskaņā ar 36. panta 5. punktu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tehniskā palīdzība saskaņā ar 37. pantu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pavisam kopā | | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |

Konkrētais mērķis

Aprēķina pamats (publisks vai kopējs)

To attiecināmo izdevumu summa, kuri radušies atbalsta saņēmējiem un kurus tie samaksājuši darbību īstenošanas gaitā, 91. panta 3. punkta a) vai c) apakšpunkta nozīmē vai tāds Savienības ieguldījums, ievērojot 91. panta 4. punktu, kas saistīts ar neizpildītiem veicinošajiem nosacījumiem 15. panta 5. vai 6. punkta nozīmē, izņemot darbības, kuras sekmē veicinošo nosacījumu izpildi

To attiecināmo izdevumu summa, kuri radušies atbalsta saņēmējiem un kurus tie samaksājuši darbību īstenošanas gaitā, 91. panta 3. punkta a) vai c) apakšpunkta nozīmē vai tāds Savienības ieguldījums, ievērojot 91. panta 4. punktu, kas saistīts ar izpildītiem veicinošajiem nosacījumiem 15. panta 5. vai 6. punkta nozīmē vai kas sekmē veicinošo nosacījumu izpildi (8)

(A)

Kopā

(B)

Publisks

(C)

Kopā

(D)

Publisks

(E)

Konkrētais mērķis Nr. 1

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 2. punktu vai BMVI regulas 12. panta 2. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai BMVI regulas 12. panta 3. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 4. punktu vai BMVI regulas 12. panta 4. punktu (izņemot Īpašo tranzīta shēmu), vai AMIF regulas 15. panta 4. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar BMVI regulas 12. panta 4. punktu (Īpašā tranzīta shēma)

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai BMVI regulas 12. panta 6. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar BMVI regulas 12. panta 5. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Konkrētais mērķis Nr. 2

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 2. punktu vai BMVI regulas 12. panta 2. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai BMVI regulas 12. panta 3. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 4. punktu vai BMVI regulas 12. panta 4. punktu , vai AMIF regulas 15. panta 4. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai BMVI regulas 12. panta 6. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Konkrētais mērķis Nr. 3

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 2. punktu vai AMIF regulas 15. panta 2. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 3. punktu vai AMIF regulas 15. panta 3. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 4. punktu vai AMIF regulas 15. panta 4. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 5. punktu vai AMIF regulas 15. panta 5. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Konkrētais mērķis Nr. 4 (AMIF)

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 1. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 2. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 3. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 4. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 5. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas finansētas saskaņā ar AMIF regulas 19. pantu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas finansētas saskaņā ar AMIF regulas 20. pantu ("pārsūtīšana uz")

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas finansētas saskaņā ar AMIF regulas 20. pantu ("pārsūtīšana prom")

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tehniskā palīdzība saskaņā ar 36. panta 5. punktu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tehniskā palīdzība saskaņā ar 37. pantu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pavisam kopā

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

7. papildinājums

Avansi, kas izmaksāti saistībā ar valsts atbalstu saskaņā ar 91. panta 5. punktu (summējot no programmas sākuma)

| Prioritāte | Kopējā summa, kas izmaksāta avansos (9) | Summa, kuru sedz izdevumi, ko saņēmēji izmaksājuši 3 gados pēc gada, kad veikta avansa izmaksa | Summa, kuru nesedz izdevumi, ko saņēmēji izmaksājuši, un kurai 3 gadu laikposms vēl nav pagājis |
| --- | --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) |
| 1. prioritāte | | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pārejas reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| 2. prioritāte | | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pārejas reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| 3. prioritāte | | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pārejas reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Kopā | | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Pārejas reģioni | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Pavisam kopā | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

Prioritāte

Kopējā summa, kas izmaksāta avansos (9)

Summa, kuru sedz izdevumi, ko saņēmēji izmaksājuši 3 gados pēc gada, kad veikta avansa izmaksa

Summa, kuru nesedz izdevumi, ko saņēmēji izmaksājuši, un kurai 3 gadu laikposms vēl nav pagājis

(A)

(B)

(C)

1. prioritāte

Mazāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pārejas reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Vairāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

2. prioritāte

Mazāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pārejas reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Vairāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

3. prioritāte

Mazāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pārejas reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Vairāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Kopā

Mazāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Pārejas reģioni

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Vairāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Pavisam kopā

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Veidne tiek automātiski koriģēta, pamatojoties uz CCI. Piemēram, programmām, kas neietver reģiona kategorijas (Kohēzijas fonds, TPF, mērķis “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg), EJZAF), tabula izskatās šādi:

| Prioritāte | Kopējā summa, kas no programmas izmaksāta avansos (10) | Summa, kuru sedz izdevumi, ko saņēmēji izmaksājuši trīs gados pēc avansa izmaksas gada | Summa, kuru nesedz izdevumi, ko saņēmēji izmaksājuši, un kurai trīs gadu laikposms vēl nav pagājis |
| --- | --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) |
| 1. prioritāte | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| 2. prioritāte | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| 3. prioritāte | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pavisam kopā | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

Prioritāte

Kopējā summa, kas no programmas izmaksāta avansos (10)

Summa, kuru sedz izdevumi, ko saņēmēji izmaksājuši trīs gados pēc avansa izmaksas gada

Summa, kuru nesedz izdevumi, ko saņēmēji izmaksājuši, un kurai trīs gadu laikposms vēl nav pagājis

(A)

(B)

(C)

1. prioritāte

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

2. prioritāte

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

3. prioritāte

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pavisam kopā

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

vai arī

Piemēro AMIF, IDF un BMVI

| Konkrētais mērķis | Kopējā summa, kas no programmas izmaksāta avansos (11) | Summa, kuru sedz izdevumi, ko saņēmēji izmaksājuši trīs gados pēc avansa izmaksas gada | Summa, kuru nesedz izdevumi, ko saņēmēji izmaksājuši, un kurai trīs gadu laikposms vēl nav pagājis |
| --- | --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) |
| Konkrētais mērķis Nr. 1 | | | |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Konkrētais mērķis Nr. 2 | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Konkrētais mērķis Nr. 3 | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Konkrētais mērķis Nr. 4 | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 1. punktu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pavisam kopā | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

Konkrētais mērķis

Kopējā summa, kas no programmas izmaksāta avansos (11)

Summa, kuru sedz izdevumi, ko saņēmēji izmaksājuši trīs gados pēc avansa izmaksas gada

Summa, kuru nesedz izdevumi, ko saņēmēji izmaksājuši, un kurai trīs gadu laikposms vēl nav pagājis

(A)

(B)

(C)

Konkrētais mērķis Nr. 1

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Konkrētais mērķis Nr. 2

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai BMVI regulas 12. panta 1. punktu, vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Konkrētais mērķis Nr. 3

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar IDF regulas 12. panta 1. punktu vai AMIF regulas 15. panta 1. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Konkrētais mērķis Nr. 4

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbības, kas līdzfinansētas saskaņā ar AMIF regulas 15. panta 1. punktu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pavisam kopā

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

---

(1)  Ja programma attiecas uz vairāk nekā vienu fondu, pārskati jānosūta atsevišķi par katru no tiem.

(2)  Apzīmējumi:

tips: N=skaitlis, D=datums, S=virkne, C=izvēles rūtiņa, P=procenti, B=Būla vērtība, Cu=valūta

ievade (input): M=manuāli, S=atlase, G=sistēmas ģenerēti dati

(3)  Šo summu neiekļauj maksājuma pieteikumos.

(4)  Šo summu neiekļauj maksājuma pieteikumos.

(5)  Šo summu neiekļauj maksājuma pieteikumā.

(6)  Attiecībā uz EJZAF līdzfinansējumu piemēro tikai "Kopējiem attiecināmajiem publiskajiem izdevumiem". Tāpēc EJZAF gadījumā aprēķina pamats šajā veidnē tiks automātiski koriģēts uz "Publisks".

(7)  Summām šajā kolonnā jābūt vienādām ar summām XXIV pielikuma 1. papildinājuma pirmajā tabulā.

(8)  Summām šajā kolonnā jābūt vienādām ar summām XXIV pielikuma pirmajā tabulā.

(9)  Šo summu iekļauj maksājuma pieteikumā minētajā to attiecināmo izdevumu kopsummā, kuri radušies saņēmējiem un kurus tie samaksājuši darbību īstenošanas gaitā. Valsts atbalsts būtībā ir publiskie izdevumi, tāpēc šī kopsumma ir vienāda ar publisko izdevumu summu.

(10)  Šo summu iekļauj maksājuma pieteikumā minētajā to attiecināmo izdevumu kopsummā, kuri radušies saņēmējiem un kurus tie samaksājuši darbību īstenošanas gaitā. Valsts atbalsts būtībā ir publiskie izdevumi, tāpēc šī kopsumma ir vienāda ar publisko izdevumu summu.

(11)  Šo summu iekļauj maksājuma pieteikumā minētajā to attiecināmo izdevumu kopsummā, kuri radušies saņēmējiem un kurus tie samaksājuši darbību īstenošanas gaitā. Valsts atbalsts būtībā ir publiskie izdevumi, tāpēc šī kopsumma ir vienāda ar publisko izdevumu summu.

---

XXV PIELIKUMS

FINANŠU KOREKCIJU LĪMEŅA NOTEIKŠANA: VIENOTAS LIKMES UN EKSTRAPOLĒTAS FINANŠU KOREKCIJAS – 104. PANTA 1. PUNKTS

1.   Ekstrapolētas korekcijas piemērošanas elementi

Ja jāpiemēro ekstrapolētas finanšu korekcijas, tad, lai noteiktu finanšu korekciju, reprezentatīvās izlases pārbaudes rezultātus ekstrapolē, tos attiecinot uz pārējo kopu, no kuras veidota izlase.

2.   Elementi, kas jāņem vērā, piemērojot vienotas likmes korekciju

| a) | nopietna(-u) trūkuma(-u) smagums visas pārvaldības un kontroles sistēmas kontekstā; |
| --- | --- |

a)

nopietna(-u) trūkuma(-u) smagums visas pārvaldības un kontroles sistēmas kontekstā;

| b) | nopietna(-u) trūkuma(-u) biežums un apmērs; |
| --- | --- |

b)

nopietna(-u) trūkuma(-u) biežums un apmērs;

| c) | finansiāla kaitējuma līmenis attiecībā uz Savienības budžetu. |
| --- | --- |

c)

finansiāla kaitējuma līmenis attiecībā uz Savienības budžetu.

3.   Vienotas likmes finanšu korekcijas līmeni nosaka šādi:

| a) | ja viens vai vairāki nopietni trūkumi ir tik būtiski, bieži vai izplatīti, ka rada pilnīgu sistēmas atteici, kas pakļauj riskam visu attiecīgo izdevumu likumību un pareizību, piemēro 100 % vienoto likmi; |
| --- | --- |

a)

ja viens vai vairāki nopietni trūkumi ir tik būtiski, bieži vai izplatīti, ka rada pilnīgu sistēmas atteici, kas pakļauj riskam visu attiecīgo izdevumu likumību un pareizību, piemēro 100 % vienoto likmi;

| b) | ja viens vai vairāki nopietni trūkumi ir tik bieži vai izplatīti, ka rada ļoti nopietnu sistēmas atteici, kas pakļauj riskam ļoti lielas attiecīgo izdevumu daļas likumību un pareizību, piemēro 25 % vienoto likmi; |
| --- | --- |

b)

ja viens vai vairāki nopietni trūkumi ir tik bieži vai izplatīti, ka rada ļoti nopietnu sistēmas atteici, kas pakļauj riskam ļoti lielas attiecīgo izdevumu daļas likumību un pareizību, piemēro 25 % vienoto likmi;

| c) | ja viens vai vairāki nopietni trūkumi pastāv tāpēc, ka sistēma darbojas nepilnīgi vai darbojas tik slikti vai neregulāri, ka pakļauj riskam lielas attiecīgo izdevumu daļas likumību un pareizību, piemēro 10 % vienoto likmi; |
| --- | --- |

c)

ja viens vai vairāki nopietni trūkumi pastāv tāpēc, ka sistēma darbojas nepilnīgi vai darbojas tik slikti vai neregulāri, ka pakļauj riskam lielas attiecīgo izdevumu daļas likumību un pareizību, piemēro 10 % vienoto likmi;

| d) | ja viens vai vairāki nopietni trūkumi pastāv tāpēc, ka sistēma darbojas nekonsekventi, pakļaujot riskam lielas attiecīgo izdevumu daļas likumību un pareizību, piemēro 5 % vienoto likmi. |
| --- | --- |

d)

ja viens vai vairāki nopietni trūkumi pastāv tāpēc, ka sistēma darbojas nekonsekventi, pakļaujot riskam lielas attiecīgo izdevumu daļas likumību un pareizību, piemēro 5 % vienoto likmi.

Ja tāpēc, ka atbildīgās iestādes nav veikušas korektīvus pasākumus pēc tam, kad grāmatvedības gadā ir piemērota finanšu korekcija, viens vai vairāki tie paši nopietnie trūkumi ir konstatēti nākamajā grāmatvedības gadā, viena vai vairāku nopietnu trūkumu ilgākas pastāvēšanas dēļ korekcijas likmi var palielināt līdz līmenim, kas nepārsniedz nākamās augstākās kategorijas līmeni.

Ja pēc 2. iedaļā uzskaitīto elementu apsvēršanas tiek konstatēts, ka vienotās likmes līmenis nav samērīgs, korekcijas līmeni var samazināt.

---

XXVI PIELIKUMS

METODOLOĢIJA KOPĒJO RESURSU PIEŠĶIRŠANAI PA DALĪBVALSTĪM – 109. PANTA 2. PUNKTS

Metode, saskaņā ar kuru līdzekļus piešķir mazāk attīstītajiem reģioniem, kas ir tiesīgi saņemt atbalstu saskaņā ar mērķi "Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei" – 108. panta 2. punkta a) apakšpunkts

| 1. | Piešķīrums katrai dalībvalstij ir tās atsevišķajiem atbalsttiesīgajiem reģioniem paredzēto piešķīrumu summa, ko aprēķina saskaņā ar šādiem posmiem:






  a) | nosaka absolūtu summu gadā (EUR), ko iegūst, attiecīgā reģiona iedzīvotāju skaitu reizinot ar starpību starp minētā reģiona IKP uz vienu iedzīvotāju (izteiktu PSL) un ES27 vidējo IKP uz vienu iedzīvotāju (izteiktu PSL); |
| --- | --- | --- |

1.

a)

nosaka absolūtu summu gadā (EUR), ko iegūst, attiecīgā reģiona iedzīvotāju skaitu reizinot ar starpību starp minētā reģiona IKP uz vienu iedzīvotāju (izteiktu PSL) un ES27 vidējo IKP uz vienu iedzīvotāju (izteiktu PSL);

| b) | minētajai absolūtajai summai piemēro procentuālo daļu, lai noteiktu minētā reģiona finanšu līdzekļu apjomu; šo procentuālo daļu diferencē, lai atspoguļotu dalībvalsts, kurā atrodas atbalsttiesīgais reģions, relatīvo labklājību (izteiktu PSL) salīdzinājumā ar ES27 vidējo rādītāju, proti:






  i) | reģioniem dalībvalstīs, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par 82 % no ES27 vidējā rādītāja: 2,85 %; |
| --- | --- | --- |

b)

minētajai absolūtajai summai piemēro procentuālo daļu, lai noteiktu minētā reģiona finanšu līdzekļu apjomu; šo procentuālo daļu diferencē, lai atspoguļotu dalībvalsts, kurā atrodas atbalsttiesīgais reģions, relatīvo labklājību (izteiktu PSL) salīdzinājumā ar ES27 vidējo rādītāju, proti:

i)

reģioniem dalībvalstīs, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par 82 % no ES27 vidējā rādītāja: 2,85 %;

| ii) | reģioniem dalībvalstīs, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju ir no 82 % līdz 99 % no ES27 vidējā rādītāja: 1,25 %; |
| --- | --- |

ii)

reģioniem dalībvalstīs, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju ir no 82 % līdz 99 % no ES27 vidējā rādītāja: 1,25 %;

| iii) | reģioniem dalībvalstīs, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju ir lielāks par 99 % no ES27 vidējā rādītāja: 0,75 %; |
| --- | --- |

iii)

reģioniem dalībvalstīs, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju ir lielāks par 99 % no ES27 vidējā rādītāja: 0,75 %;

| c) | summai, ko aprēķina saskaņā ar b) apakšpunktu, attiecīgos gadījumos pieskaita summu, ko iegūst, ja piešķirto piemaksu, kuras apmērs gadā ir 570 EUR uz vienu bezdarbnieku, piemēro tādam minētā reģiona bezdarbnieku skaitam, kas pārsniedz bezdarbnieku skaitu, kāds būtu, ja piemērotu visu mazāk attīstīto reģionu vidējo bezdarba līmeni; |
| --- | --- |

c)

summai, ko aprēķina saskaņā ar b) apakšpunktu, attiecīgos gadījumos pieskaita summu, ko iegūst, ja piešķirto piemaksu, kuras apmērs gadā ir 570 EUR uz vienu bezdarbnieku, piemēro tādam minētā reģiona bezdarbnieku skaitam, kas pārsniedz bezdarbnieku skaitu, kāds būtu, ja piemērotu visu mazāk attīstīto reģionu vidējo bezdarba līmeni;

| d) | summai, ko aprēķina saskaņā ar c) apakšpunktu, attiecīgos gadījumos pieskaita summu, ko iegūst, ja piešķirto piemaksu, kuras apmērs gadā ir 570 EUR uz vienu gados jaunu bezdarbnieku (vecuma grupā no 15 līdz 24 gadiem), piemēro tādam minētā reģiona gados jaunu bezdarbnieku skaitam, kas pārsniedz bezdarbnieku skaitu, kāds būtu, ja piemērotu visu mazāk attīstīto reģionu vidējo jauniešu bezdarba līmeni; |
| --- | --- |

d)

summai, ko aprēķina saskaņā ar c) apakšpunktu, attiecīgos gadījumos pieskaita summu, ko iegūst, ja piešķirto piemaksu, kuras apmērs gadā ir 570 EUR uz vienu gados jaunu bezdarbnieku (vecuma grupā no 15 līdz 24 gadiem), piemēro tādam minētā reģiona gados jaunu bezdarbnieku skaitam, kas pārsniedz bezdarbnieku skaitu, kāds būtu, ja piemērotu visu mazāk attīstīto reģionu vidējo jauniešu bezdarba līmeni;

| e) | summai, ko aprēķina saskaņā ar d) apakšpunktu, attiecīgos gadījumos pieskaita summu, ko iegūst, ja piešķirto piemaksu, kuras apmērs gadā ir 270 EUR uz vienu personu (vecuma grupā no 25 līdz 64 gadiem), piemēro tādam minētā reģiona personu skaitam, kas būtu jāatņem, lai sasniegtu visu mazāk attīstīto reģionu vidējo zemas izglītības līmeni (nepabeigta pamatizglītība, pamatizglītība un pamatizglītības otrais posms); |
| --- | --- |

e)

summai, ko aprēķina saskaņā ar d) apakšpunktu, attiecīgos gadījumos pieskaita summu, ko iegūst, ja piešķirto piemaksu, kuras apmērs gadā ir 270 EUR uz vienu personu (vecuma grupā no 25 līdz 64 gadiem), piemēro tādam minētā reģiona personu skaitam, kas būtu jāatņem, lai sasniegtu visu mazāk attīstīto reģionu vidējo zemas izglītības līmeni (nepabeigta pamatizglītība, pamatizglītība un pamatizglītības otrais posms);

| f) | summai, ko aprēķina saskaņā ar e) apakšpunktu, attiecīgos gadījumos pieskaita summu, kuru veido 1 EUR par katru tonnu CO2 ekvivalenta gadā, ko piemēro tā reģiona iedzīvotāju daļai, kurā dalībvalsts CO2 ekvivalenta tonnu skaits pārsniedz siltumnīcefekta gāzu emisiju mērķi, kas ir ārpus Komisijas 2016. gadā ierosinātās 2030. gadam noteiktās emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas; |
| --- | --- |

f)

summai, ko aprēķina saskaņā ar e) apakšpunktu, attiecīgos gadījumos pieskaita summu, kuru veido 1 EUR par katru tonnu CO2 ekvivalenta gadā, ko piemēro tā reģiona iedzīvotāju daļai, kurā dalībvalsts CO2 ekvivalenta tonnu skaits pārsniedz siltumnīcefekta gāzu emisiju mērķi, kas ir ārpus Komisijas 2016. gadā ierosinātās 2030. gadam noteiktās emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas;

| g) | summai, ko aprēķina saskaņā ar f) apakšpunktu, pieskaita summu, ko iegūst, ja piemaksu, kuras apmērs gadā ir 405 EUR uz vienu personu, piemēro tai minēto reģionu migrācijas saldo iedzīvotāju daļai, kuri kopš 2014. gada 1. janvāra minētajā dalībvalstī imigrējuši no valstīm, kas nav Savienībā. |
| --- | --- |

g)

summai, ko aprēķina saskaņā ar f) apakšpunktu, pieskaita summu, ko iegūst, ja piemaksu, kuras apmērs gadā ir 405 EUR uz vienu personu, piemēro tai minēto reģionu migrācijas saldo iedzīvotāju daļai, kuri kopš 2014. gada 1. janvāra minētajā dalībvalstī imigrējuši no valstīm, kas nav Savienībā.

Metode, saskaņā ar kuru līdzekļus piešķir pārejas reģioniem, kas ir tiesīgi saņemt atbalstu saskaņā ar mērķi "Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei" – 108. panta 2. punkta b) apakšpunkts

| 2. | Piešķīrums katrai dalībvalstij ir tās atsevišķajiem atbalsttiesīgajiem reģioniem paredzēto piešķīrumu summa, ko aprēķina saskaņā ar šādiem posmiem:






  a) | nosaka minimālo un maksimālo teorētisko atbalsta intensitāti katram atbalsttiesīgajam pārejas reģionam. Atbalsta minimālais apjoms ir atkarīgs no sākotnējās vidējās atbalsta intensitātes uz vienu iedzīvotāju visos vairāk attīstītajos reģionos, t. i., 15,2 EUR uz vienu iedzīvotāju gadā. Atbalsta maksimālais apjoms attiecas uz teorētisku reģionu, kura IKP uz vienu iedzīvotāju ir 75 % no ES27 vidējā rādītāja, ko aprēķina, izmantojot 1. punkta a) un b) apakšpunktā noteikto metodi. No summas, kas iegūta ar šo metodi, ņem vērā 60 %; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

nosaka minimālo un maksimālo teorētisko atbalsta intensitāti katram atbalsttiesīgajam pārejas reģionam. Atbalsta minimālais apjoms ir atkarīgs no sākotnējās vidējās atbalsta intensitātes uz vienu iedzīvotāju visos vairāk attīstītajos reģionos, t. i., 15,2 EUR uz vienu iedzīvotāju gadā. Atbalsta maksimālais apjoms attiecas uz teorētisku reģionu, kura IKP uz vienu iedzīvotāju ir 75 % no ES27 vidējā rādītāja, ko aprēķina, izmantojot 1. punkta a) un b) apakšpunktā noteikto metodi. No summas, kas iegūta ar šo metodi, ņem vērā 60 %;

| b) | aprēķina sākotnējos reģionālos piešķīrumus, ņemot vērā reģiona IKP uz vienu iedzīvotāju (izteiktu PSL) un izmantojot reģiona relatīvā IKP uz vienu iedzīvotāju salīdzinājumā ar ES27 lineāru interpolāciju; |
| --- | --- |

b)

aprēķina sākotnējos reģionālos piešķīrumus, ņemot vērā reģiona IKP uz vienu iedzīvotāju (izteiktu PSL) un izmantojot reģiona relatīvā IKP uz vienu iedzīvotāju salīdzinājumā ar ES27 lineāru interpolāciju;

| c) | summai, ko aprēķina saskaņā ar b) apakšpunktu, attiecīgos gadījumos pieskaita summu, ko iegūst, ja piešķirto piemaksu, kuras apmērs gadā ir 560 EUR uz vienu bezdarbnieku, piemēro tādam minētā reģiona bezdarbnieku skaitam, kas pārsniedz bezdarbnieku skaitu, kāds būtu, ja piemērotu visu mazāk attīstīto reģionu vidējo bezdarba līmeni; |
| --- | --- |

c)

summai, ko aprēķina saskaņā ar b) apakšpunktu, attiecīgos gadījumos pieskaita summu, ko iegūst, ja piešķirto piemaksu, kuras apmērs gadā ir 560 EUR uz vienu bezdarbnieku, piemēro tādam minētā reģiona bezdarbnieku skaitam, kas pārsniedz bezdarbnieku skaitu, kāds būtu, ja piemērotu visu mazāk attīstīto reģionu vidējo bezdarba līmeni;

| d) | summai, ko aprēķina saskaņā ar c) apakšpunktu, attiecīgos gadījumos pieskaita summu, ko iegūst, ja piešķirto piemaksu, kuras apmērs gadā ir 560 EUR uz vienu gados jaunu bezdarbnieku (15 līdz 24 gadus veci iedzīvotāji), piemēro tādam minētā reģiona gados jaunu bezdarbnieku skaitam, kas pārsniedz bezdarbnieku skaitu, kāds būtu, ja piemērotu visu mazāk attīstīto reģionu vidējo jauniešu bezdarba līmeni; |
| --- | --- |

d)

summai, ko aprēķina saskaņā ar c) apakšpunktu, attiecīgos gadījumos pieskaita summu, ko iegūst, ja piešķirto piemaksu, kuras apmērs gadā ir 560 EUR uz vienu gados jaunu bezdarbnieku (15 līdz 24 gadus veci iedzīvotāji), piemēro tādam minētā reģiona gados jaunu bezdarbnieku skaitam, kas pārsniedz bezdarbnieku skaitu, kāds būtu, ja piemērotu visu mazāk attīstīto reģionu vidējo jauniešu bezdarba līmeni;

| e) | summai, ko aprēķina saskaņā ar d) apakšpunktu, attiecīgos gadījumos pieskaita summu, ko iegūst, ja piešķirto piemaksu, kuras apmērs gadā ir 250 EUR uz vienu personu (25 līdz 64 gadus veci iedzīvotaji), piemēro tādam minētā reģiona personu skaitam, kas būtu jāatņem, lai sasniegtu visu mazāk attīstīto reģionu vidējo zemas izglītības līmeni (nepabeigta pamatizglītība, pamatizglītība un pamatizglītības otrais posms); |
| --- | --- |

e)

summai, ko aprēķina saskaņā ar d) apakšpunktu, attiecīgos gadījumos pieskaita summu, ko iegūst, ja piešķirto piemaksu, kuras apmērs gadā ir 250 EUR uz vienu personu (25 līdz 64 gadus veci iedzīvotaji), piemēro tādam minētā reģiona personu skaitam, kas būtu jāatņem, lai sasniegtu visu mazāk attīstīto reģionu vidējo zemas izglītības līmeni (nepabeigta pamatizglītība, pamatizglītība un pamatizglītības otrais posms);

| f) | summai, ko aprēķina saskaņā ar e) apakšpunktu, attiecīgos gadījumos pieskaita summu, kuru veido 1 EUR par katru tonnu CO2 ekvivalenta gadā, ko piemēro tā reģiona iedzīvotāju daļai, kurā dalībvalsts CO2 ekvivalenta tonnu skaits pārsniedz siltumnīcefekta gāzu emisiju mērķi, kas ir ārpus Komisijas 2016. gadā ierosinātās 2030. gadam noteiktās emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas; |
| --- | --- |

f)

summai, ko aprēķina saskaņā ar e) apakšpunktu, attiecīgos gadījumos pieskaita summu, kuru veido 1 EUR par katru tonnu CO2 ekvivalenta gadā, ko piemēro tā reģiona iedzīvotāju daļai, kurā dalībvalsts CO2 ekvivalenta tonnu skaits pārsniedz siltumnīcefekta gāzu emisiju mērķi, kas ir ārpus Komisijas 2016. gadā ierosinātās 2030. gadam noteiktās emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas;

| g) | summai, ko aprēķina saskaņā ar f) apakšpunktu, pieskaita summu, ko iegūst, ja piemaksu, kuras apmērs gadā ir 405 EUR uz vienu personu, piemēro tai minēto reģionu migrācijas saldo iedzīvotāju daļai, kuri kopš 2014. gada 1. janvāra minētajā dalībvalstī imigrējuši no valstīm, kas nav Savienībā. |
| --- | --- |

g)

summai, ko aprēķina saskaņā ar f) apakšpunktu, pieskaita summu, ko iegūst, ja piemaksu, kuras apmērs gadā ir 405 EUR uz vienu personu, piemēro tai minēto reģionu migrācijas saldo iedzīvotāju daļai, kuri kopš 2014. gada 1. janvāra minētajā dalībvalstī imigrējuši no valstīm, kas nav Savienībā.

Metode, saskaņā ar kuru līdzekļus piešķir vairāk attīstītiem reģioniem, kas ir tiesīgi saņemt atbalstu saskaņā ar mērķi "Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei" – 108. panta 2. punkta c) apakšpunkts

| 3. | Kopējo sākotnējo teorētisko finanšu līdzekļu apjomu aprēķina, atbalsta intensitāti uz vienu iedzīvotāju gadā (15,2 EUR) reizinot ar atbalsttiesīgo iedzīvotāju skaitu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Katras attiecīgās dalībvalsts daļa ir tās atbalsttiesīgo reģionu to daļu summa, ko aprēķina, pamatojoties uz šādiem kritērijiem ar šādu svērumu:






  a) | reģiona iedzīvotāju kopskaits (20 % svērums); |
| --- | --- | --- |

4.

a)

reģiona iedzīvotāju kopskaits (20 % svērums);

| b) | bezdarbnieku skaits NUTS 2. līmeņa reģionos, kur bezdarba līmenis ir lielāks par visu vairāk attīstīto reģionu vidējo līmeni (12,5 % svērums); |
| --- | --- |

b)

bezdarbnieku skaits NUTS 2. līmeņa reģionos, kur bezdarba līmenis ir lielāks par visu vairāk attīstīto reģionu vidējo līmeni (12,5 % svērums);

| c) | par cik jāpalielina nodarbinātība, lai sasniegtu visu vairāk attīstīto reģionu nodarbinātības vidējo līmeni (20 līdz 64 gadus veci iedzīvotāji) (20 % svērums); |
| --- | --- |

c)

par cik jāpalielina nodarbinātība, lai sasniegtu visu vairāk attīstīto reģionu nodarbinātības vidējo līmeni (20 līdz 64 gadus veci iedzīvotāji) (20 % svērums);

| d) | par cik jāpalielina terciāro izglītību ieguvušu 30–34 gadus vecu personu skaits, lai sasniegtu visu vairāk attīstīto reģionu terciārās izglītības vidējo līmeni (30 līdz 34 gadus veci iedzīvotāji) (22,5 % svērums); |
| --- | --- |

d)

par cik jāpalielina terciāro izglītību ieguvušu 30–34 gadus vecu personu skaits, lai sasniegtu visu vairāk attīstīto reģionu terciārās izglītības vidējo līmeni (30 līdz 34 gadus veci iedzīvotāji) (22,5 % svērums);

| e) | par cik ir jāsamazina izglītību un apmācību priekšlaicīgi pametušo skaits (18 līdz 24 gadus veci iedzīvotāji), lai sasniegtu visu vairāk attīstīto reģionu izglītību un apmācību priekšlaicīgi pametušo skaita vidējo līmeni (18 līdz 24 gadus veci iedzīvotāji) (15 % svērums); |
| --- | --- |

e)

par cik ir jāsamazina izglītību un apmācību priekšlaicīgi pametušo skaits (18 līdz 24 gadus veci iedzīvotāji), lai sasniegtu visu vairāk attīstīto reģionu izglītību un apmācību priekšlaicīgi pametušo skaita vidējo līmeni (18 līdz 24 gadus veci iedzīvotāji) (15 % svērums);

| f) | starpība starp reģiona faktisko IKP (izteiktu PSL) un reģiona teorētisko IKP, ja minētā reģiona IKP uz vienu iedzīvotāju būtu tāds pats kā vispārticīgākajam NUTS 2. līmeņa reģionam (7,5 % svērums); |
| --- | --- |

f)

starpība starp reģiona faktisko IKP (izteiktu PSL) un reģiona teorētisko IKP, ja minētā reģiona IKP uz vienu iedzīvotāju būtu tāds pats kā vispārticīgākajam NUTS 2. līmeņa reģionam (7,5 % svērums);

| g) | iedzīvotāju skaits NUTS 3. līmeņa reģionos, kur iedzīvotāju blīvums ir mazāks par 12,5 iedzīvotājiem uz km2 (2,5 % svērums). |
| --- | --- |

g)

iedzīvotāju skaits NUTS 3. līmeņa reģionos, kur iedzīvotāju blīvums ir mazāks par 12,5 iedzīvotājiem uz km2 (2,5 % svērums).

| 5. | Summām, ko NUTS 2. līmeņa reģionam aprēķina saskaņā ar 4. punktu, attiecīgos gadījumos pieskaita summu, kuru veido 1 EUR par katru tonnu CO2 ekvivalenta gadā, ko piemēro tā reģiona iedzīvotāju daļai, kurā dalībvalsts CO2 ekvivalenta tonnu skaits pārsniedz siltumnīcefekta gāzu emisiju mērķi, kas ir ārpus Komisijas 2016. gadā ierosinātās 2030. gadam noteiktās emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Summām, ko NUTS 2. līmeņa reģionam aprēķina saskaņā ar 5. punktu, pieskaita summu, ko iegūst, ja piešķirto piemaksu, kuras apmērs gadā ir 405 EUR uz vienu personu, piemēro tai minētā reģiona migrācijas saldo iedzīvotāju daļai, kuri kopš 2014. gada 1. janvāra minētajā dalībvalstī imigrējuši no valstīm, kas nav Savienībā. |
| --- | --- |

6.

Metode, saskaņā ar kuru līdzekļus piešķir dalībvalstīm, kas ir tiesīgas saņemt Kohēzijas fonda atbalstu – 108. panta 3. punkts

| 7. | Finanšu līdzekļu apjomu aprēķina, vidējo atbalsta intensitāti uz vienu iedzīvotāju gadā (62,9 EUR) reizinot ar atbalsttiesīgo iedzīvotāju skaitu. Šis katras atbalsttiesīgās dalībvalsts teorētiskais finanšu līdzekļu apjoms atbilst procentuālajai daļai, ko, pamatojoties uz tās iedzīvotāju skaitu, platību un valsts labklājību, aprēķina saskaņā ar šādiem posmiem:






  a) | aprēķina vidējo aritmētisko no attiecīgās dalībvalsts iedzīvotāju skaita un platības daļas attiecībā pret visu atbalsttiesīgo dalībvalstu iedzīvotāju kopskaitu un kopējo platību. Tomēr, ja dalībvalsts iedzīvotāju kopskaita īpatsvars piecas vai vairāk reizes pārsniedz tās kopējās platības īpatsvaru, kas liecina par ārkārtīgi lielu iedzīvotāju blīvumu, šajā posmā izmanto tikai iedzīvotāju kopskaita īpatsvaru; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

aprēķina vidējo aritmētisko no attiecīgās dalībvalsts iedzīvotāju skaita un platības daļas attiecībā pret visu atbalsttiesīgo dalībvalstu iedzīvotāju kopskaitu un kopējo platību. Tomēr, ja dalībvalsts iedzīvotāju kopskaita īpatsvars piecas vai vairāk reizes pārsniedz tās kopējās platības īpatsvaru, kas liecina par ārkārtīgi lielu iedzīvotāju blīvumu, šajā posmā izmanto tikai iedzīvotāju kopskaita īpatsvaru;

| b) | iegūtos procentuālos rādītājus pielāgo, piemērojot koeficientu, kas ir viena trešdaļa no procentuālās daļas, par kuru attiecīgās dalībvalsts NKI uz vienu iedzīvotāju (izteiktu PSL) laikposmā no 2015. līdz 2017. gadam bija lielāks vai mazāks par visu atbalsttiesīgo dalībvalstu vidējo NKI uz vienu iedzīvotāju (vidējais izteikts kā 100 %). |
| --- | --- |

b)

iegūtos procentuālos rādītājus pielāgo, piemērojot koeficientu, kas ir viena trešdaļa no procentuālās daļas, par kuru attiecīgās dalībvalsts NKI uz vienu iedzīvotāju (izteiktu PSL) laikposmā no 2015. līdz 2017. gadam bija lielāks vai mazāks par visu atbalsttiesīgo dalībvalstu vidējo NKI uz vienu iedzīvotāju (vidējais izteikts kā 100 %).

Katrai atbalsttiesīgai dalībvalstij Kohēzijas fonda daļa nav lielāka par vienu trešdaļu no kopējā piešķīruma, no kura atņemts piešķīrums mērķim "Eiropas teritoriālā sadarbība" (Interreg) pēc 10. līdz 16. punkta piemērošanas. Šī korekcija proporcionāli palielina visus citus pārvietojumus, kas izriet no 1. līdz 6. punkta.

Metode, saskaņā ar kuru līdzekļus piešķir mērķim "Eiropas teritoriālā sadarbība" (Interreg) – 12. pants

| 8. | Resursus, kas dalībvalstīm tiek piešķirti saistībā ar pārrobežu, starpvalstu un tālāko reģionu sadarbību, nosaka kā tādu īpatsvaru svērto summu, kurus aprēķina, pamatojoties uz šādiem kritērijiem ar šādu svērumu:






  a) | kopējais iedzīvotāju skaits visos NUTS 3. līmeņa pierobežas reģionos un citos NUTS 3. līmeņa reģionos, kuros vismaz puse no reģiona iedzīvotājiem dzīvo ne tālāk kā 25 km no robežas (45,8 % svērums); |
| --- | --- | --- |

8.

a)

kopējais iedzīvotāju skaits visos NUTS 3. līmeņa pierobežas reģionos un citos NUTS 3. līmeņa reģionos, kuros vismaz puse no reģiona iedzīvotājiem dzīvo ne tālāk kā 25 km no robežas (45,8 % svērums);

| b) | tādu iedzīvotāju skaits, kas dzīvo ne tālāk kā 25 km no robežas (30,5 % svērums); |
| --- | --- |

b)

tādu iedzīvotāju skaits, kas dzīvo ne tālāk kā 25 km no robežas (30,5 % svērums);

| c) | kopējais iedzīvotāju skaits dalībvalstīs (20 % svērums); |
| --- | --- |

c)

kopējais iedzīvotāju skaits dalībvalstīs (20 % svērums);

| d) | kopējais iedzīvotāju skaits tālākajos reģionos (3,7 % svērums). |
| --- | --- |

d)

kopējais iedzīvotāju skaits tālākajos reģionos (3,7 % svērums).

Pārrobežu sadaļas īpatsvars atbilst a) un b) kritērija svērumu summai. Transnacionālās sadaļas īpatsvars atbilst c) kritērija svērumam. Tālāko reģionu sadarbības īpatsvars atbilst d) kritērija svērumam.

Metode, saskaņā ar kuru papildu finansējumu piešķir tālākajiem reģioniem, kā noteikts LESD 349. pantā, un NUTS 2. līmeņa reģioniem, kas atbilst 1994. gada Pievienošanās akta 6. protokola 2. pantā noteiktajiem kritērijiem – 110. panta 1. punkta e) apakšpunkts

| 9. | Tālākajiem NUTS 2. līmeņa reģioniem un ziemeļu mazapdzīvotiem NUTS 2. līmeņa reģioniem piešķir īpašu papildu piešķīrumu, kas atbilst atbalsta intensitātei 40 EUR uz vienu iedzīvotāju gadā. Minēto piešķīrumu reģioniem un dalībvalstīm sadalīs proporcionāli minēto reģionu iedzīvotāju kopskaitam.
  Minimālais un maksimālais līmenis pārvietojumiem no fondiem ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas atbalstam |
| --- | --- |

9.

Minimālais un maksimālais līmenis pārvietojumiem no fondiem ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas atbalstam

| 10. | Lai palīdzētu panākt pienācīgu kohēzijas finansējuma koncentrāciju vismazāk attīstītajos reģionos un dalībvalstīs un mazināt vidējās atbalsta intensitātes uz vienu iedzīvotāju atšķirības, pārvietojumu maksimālais apjoms (maksimuma noteikšana) no fondiem katrai atsevišķajai dalībvalstij nosaka procentos no attiecīgās dalībvalsts IKP, un procentuālās vērtības būs šādas:






  a) | dalībvalstīm, kuru vidējais NKI uz vienu iedzīvotāju (izteiktu PSL) 2015.–2017. gada laikposmā ir mazāks par 55 % no ES27 vidējā rādītāja uz vienu iedzīvotāju: 2,3 % no to IKP; |
| --- | --- | --- |

10.

a)

dalībvalstīm, kuru vidējais NKI uz vienu iedzīvotāju (izteiktu PSL) 2015.–2017. gada laikposmā ir mazāks par 55 % no ES27 vidējā rādītāja uz vienu iedzīvotāju: 2,3 % no to IKP;

| b) | dalībvalstīm, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju (izteiktu PSL) 2015.–2017. gada laikposmā ir vienāds ar vai lielāks par 68 % no ES27 vidējā rādītāja uz vienu iedzīvotāju: 1,5 % no to IKP; |
| --- | --- |

b)

dalībvalstīm, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju (izteiktu PSL) 2015.–2017. gada laikposmā ir vienāds ar vai lielāks par 68 % no ES27 vidējā rādītāja uz vienu iedzīvotāju: 1,5 % no to IKP;

| c) | dalībvalstīm, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju (izteiktu PSL) 2015.–2017. gada laikposmā ir vienāds ar vai lielāks par 55 % un zemāks par 68 % no ES27 vidējā rādītāja uz vienu iedzīvotāju: procentuālo daļu iegūst, izmantojot lineāro interpolāciju starp 2,3 % un 1,5 % no to IKP, kā rezultātā maksimālo procentuālo apjomu proporcionāli samazina atbilstoši labklājības pieaugumam. |
| --- | --- |

c)

dalībvalstīm, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju (izteiktu PSL) 2015.–2017. gada laikposmā ir vienāds ar vai lielāks par 55 % un zemāks par 68 % no ES27 vidējā rādītāja uz vienu iedzīvotāju: procentuālo daļu iegūst, izmantojot lineāro interpolāciju starp 2,3 % un 1,5 % no to IKP, kā rezultātā maksimālo procentuālo apjomu proporcionāli samazina atbilstoši labklājības pieaugumam.

Maksimālo apjomu ikgadēji piemēro Komisijas IKP prognozēm, un tā rezultātā attiecīgā gadījumā proporcionāli samazina visus pārvietojumus (izņemot vairāk attīstītajiem reģioniem un mērķim "Eiropas teritoriālā sadarbība" (Interreg)) attiecīgajai dalībvalstij, lai iegūtu pārvietojuma maksimālo apmēru.

| 11. | No 10. punktā aprakstītajiem noteikumiem neizriet, ka 2014.–2020. gada plānošanas periodā kādai dalībvalstij var piešķirt vairāk nekā 107 % no tās līmeņa reālā izteiksmē. Minēto korekciju attiecīgajai dalībvalstij piemēro proporcionāli visiem pārvietojumiem (izņemot mērķim "Eiropas teritoriālā sadarbība" (Interreg)), lai iegūtu pārvietojuma maksimālo apmēru. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Minimālais kopējais piešķīrums no fondiem dalībvalstij atbilst 76 % no tās individuālā kopējā piešķīruma laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam. Minimālais kopējais piešķīrums no fondiem dalībvalstij, kurā vismaz viena trešdaļa iedzīvotāju dzīvo NUTS 2. līmeņa reģionos, kuru IKP uz vienu iedzīvotāju (izteiktu PSL) ir mazāks par 50 % no ES27 vidējā rādītāja, atbilst 85 % no tās individuālā kopējā piešķīruma laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam. Korekcijas, kas vajadzīgas, lai izpildītu šo prasību, piešķīrumiem no fondiem piemēro proporcionāli, izņemot piešķīrumus mērķim "Eiropas teritoriālā sadarbība" (Interreg). |
| --- | --- |

12.

| 13. | Maksimālais kopējais piešķīrums no fondiem dalībvalstij, kuras NKI uz vienu iedzīvotāju (izteiktu PSL) ir vismaz 120 % no ES27 vidējā rādītāja, atbilst 80 % no tās individuālā kopējā piešķīruma laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam. Maksimālais kopējais piešķīrums no fondiem dalībvalstij, kuras NKI uz vienu iedzīvotāju (izteiktu PSL) ir vienāds ar vai lielāks par 110 % un mazāks par 120 % no ES27 vidējā rādītāja, atbilst 90 % no tās individuālā kopējā piešķīruma laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam. Korekcijas, kas vajadzīgas, lai izpildītu šo prasību, piešķīrumiem no fondiem piemēro proporcionāli, izņemot piešķīrumu mērķim "Eiropas teritoriālā sadarbība" (Interreg). Ja dalībvalstī ir pārejas reģioni, uz kuriem attiecas 16. punkts, 25 % no minētās dalībvalsts piešķīruma vairāk attīstītajiem reģioniem pārnes uz minētās dalībvalsts piešķīrumu pārejas reģioniem. |
| --- | --- |

13.

Papildu noteikumi

| 14. | Visiem reģioniem, kas 2014.–2020. gada plānošanas periodam klasificēti kā mazāk attīstīti reģioni, bet kuru IKP uz vienu iedzīvotāju ir lielāks par 75 % no ES27 vidējā rādītāja uz vienu iedzīvotāju, minimālais gada atbalsta apjoms mērķim "Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai" atbilst 60 % no to iepriekšējā indikatīvā vidējā gada piešķīruma mērķim "Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai", ko Komisija aprēķinājusi 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas ietvaros. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Neviens pārejas reģions nesaņem mazāk par to, ko tas būtu saņēmis, ja būtu vairāk attīstīts reģions. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Minimālais kopējais piešķīrums dalībvalstij tās pārejas reģioniem, kuri bija pārejas reģioni jau 2014.–2020. gadā, atbilst vismaz 65 % no 2014.–2020. gada kopējā piešķīruma šiem reģioniem minētajā dalībvalstī. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Neatkarīgi no 10.–13. punkta piemēro papildu piešķīrumus, kā izklāstīts 18.–23. punktā. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Kopā 120 000 000 EUR piešķ PEACE PLUS programmai, kad ar to atbalsta mieru un izlīgumu un ziemeļu-dienvidu pārrobežu sadarbības turpināšanu. Papildus vismaz 60 000 000 EUR piešķir PEACE PLUS programmai no līdzekļiem, kas Īrijai piešķirti mērķim "Eiropas teritoriālā sadarbība" (Interreg). |
| --- | --- |

18.

| 19. | Ja dalībvalsts iedzīvotāju skaits posmā starp 2007.–2009. gada laikposmu un 2016.–2018. gada laikposmu ir samazinājies vidēji par vairāk nekā 1 % gadā, minētā dalībvalsts saņem papildu piešķīrumu, kas ir vienāds ar tās iedzīvotāju skaita kopējo kritumu laikā starp abiem minētajiem laikposmiem reizinātu ar 500 EUR. Attiecīgā gadījumā minēto papildu piešķīrumu paredz mazāk attīstītajiem reģioniem attiecīgajā dalībvalstī. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Tie dalībvalstu mazāk attīstītie reģioni, kas atbalstu no fondiem ir sākuši saņemt tikai 2014.–2020. gada plānošanas periodā, saņem papildu piešķīrumu 400 000 000 EUR apmērā. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Lai atzītu problēmas, ko rada salu dalībvalstu situācija un dažu Savienības daļu attālinātība, Malta un Kipra katra saņem papildu piešķīrumu 100 000 000 EUR apmērā struktūrfondiem atbilstoši mērķim "Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai". Somijas ziemeļu mazapdzīvotie apgabali papildus 9. punktā minētajai summai saņem papildu piešķīrumu 100 000 000 EUR apmērā. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Lai veicinātu konkurētspēju, izaugsmi un darbvietu radīšanu konkrētās dalībvalstīs, no fondiem nodrošina šādus papildu piešķīrumus saskaņā ar mērķi "Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei":






  a) | 200 000 000 EUR pārejas reģioniem Beļģijā; |
| --- | --- | --- |

22.

a)

200 000 000 EUR pārejas reģioniem Beļģijā;

| b) | 200 000 000 EUR mazāk attīstītajiem reģioniem Bulgārijā; |
| --- | --- |

b)

200 000 000 EUR mazāk attīstītajiem reģioniem Bulgārijā;

| c) | 1 550 000 000 EUR Čehijai no Kohēzijas fonda; |
| --- | --- |

c)

1 550 000 000 EUR Čehijai no Kohēzijas fonda;

| d) | 100 000 000 EUR Kiprai no struktūrfondiem; |
| --- | --- |

d)

100 000 000 EUR Kiprai no struktūrfondiem;

| e) | EUR 50 000 000 Igaunijai no struktūrfondiem; |
| --- | --- |

e)

EUR 50 000 000 Igaunijai no struktūrfondiem;

| f) | 650 000 000 EUR pārejas reģioniem Vācijā, uz kuriem attiecas 16. punkts; |
| --- | --- |

f)

650 000 000 EUR pārejas reģioniem Vācijā, uz kuriem attiecas 16. punkts;

| g) | 50 000 000 EUR Maltai no struktūrfondiem; |
| --- | --- |

g)

50 000 000 EUR Maltai no struktūrfondiem;

| h) | 600 000 000 EUR mazāk attīstītajiem reģioniem Polijā; |
| --- | --- |

h)

600 000 000 EUR mazāk attīstītajiem reģioniem Polijā;

| i) | 300 000 000 EUR pārejas reģioniem Portugālē; |
| --- | --- |

i)

300 000 000 EUR pārejas reģioniem Portugālē;

| j) | 350 000 000 EUR vairāk attīstītajam reģionam Slovēnijā. |
| --- | --- |

j)

350 000 000 EUR vairāk attīstītajam reģionam Slovēnijā.

| 23. | Papildus 100 miljonus EUR piešķir pārrobežu sadarbības atbalstam. To piešķir papildus resursiem, kas dalībvalstīm piešķirti, ievērojot svērtos kritērijus, kuri detalizēti izklāstīti 8. punkta a) un b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

23.

---